# Uradni list C 425/20.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 425 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6420. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 425

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6420. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 23.–26. novembra 2020SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 23.–26. novembra 2020SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o schengenskem sistemu in ukrepih, uvedenih med krizo zaradi COVID-19 (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | četrtek, 25. november 2020 |
| 2021/C 425/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zagotavljanju varnosti proizvodov na enotnem trgu (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (2020/2009(INI)) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o izboljšanju razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči (2019/2184(INI)) | 73 |
| | petek, 26. november 2020 |
| 2021/C 425/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o vse slabših razmerah na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primeru novinarja Khaleda Drarenija (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o nenehnih kršitvah človekovih pravic v Belorusiji, zlasti umoru Romana Bondarenka (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o stopnjevanju napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebnem nadaljevanju pogovorov (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o dejanski prepovedi pravice do splava na Poljskem (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 24. november 2020

2021/C 425/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o schengenskem sistemu in ukrepih, uvedenih med krizo zaradi COVID-19 (2020/2801(RSP))

7

četrtek, 25. november 2020

2021/C 425/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zagotavljanju varnosti proizvodov na enotnem trgu (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (2020/2009(INI))

28

2021/C 425/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o izboljšanju razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči (2019/2184(INI))

73

petek, 26. november 2020

2021/C 425/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o vse slabših razmerah na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primeru novinarja Khaleda Drarenija (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o nenehnih kršitvah človekovih pravic v Belorusiji, zlasti umoru Romana Bondarenka (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o stopnjevanju napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebnem nadaljevanju pogovorov (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o dejanski prepovedi pravice do splava na Poljskem (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (2020/2761(RSP))

155

MNENJA

Evropski parlament

sreda, 24. november 2020

2021/C 425/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek, 23. november 2020 |
| 2021/C 425/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (pridobivanje dokazov) (prenovitev) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (prenovitev) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | sreda, 24. november 2020 |
| 2021/C 425/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2020 za proračunsko leto 2020 – Spremni dokument k predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | četrtek, 25. november 2020 |
| 2021/C 425/26 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. novembra 2020, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Sprememba 9, razen če je navedeno drugače | 171 |
| | petek, 26. november 2020 |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Uporaba tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Odprava carin na nekatere proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatere proizvode (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatero blago | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge IIa k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 glede izdaje splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska | 186 |
| 2021/C 425/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES glede začasnih ukrepov v zvezi z davkom na dodano vrednost za cepiva proti COVID-19 ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke za COVID-19 v odziv na pandemijo COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 23. november 2020

2021/C 425/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (pridobivanje dokazov) (prenovitev) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (prenovitev) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

sreda, 24. november 2020

2021/C 425/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2020 za proračunsko leto 2020 – Spremni dokument k predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

četrtek, 25. november 2020

2021/C 425/26

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. novembra 2020, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Sprememba 9, razen če je navedeno drugače

171

petek, 26. november 2020

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Uporaba tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Odprava carin na nekatere proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatere proizvode (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatero blago

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge IIa k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 glede izdaje splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

186

2021/C 425/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES glede začasnih ukrepov v zvezi z davkom na dodano vrednost za cepiva proti COVID-19 ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke za COVID-19 v odziv na pandemijo COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

187

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

20.10.2021

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 23.–26. novembra 2020

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 24. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Boj proti brezdomstvu v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 4, 9 in 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 4, 9 in 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki so jih septembra 2015 sprejeli svetovni voditelji in ki jih je potrdil Svet, zlasti 1., 3., 8. in 11. cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki so jih septembra 2015 sprejeli svetovni voditelji in ki jih je potrdil Svet, zlasti 1., 3., 8. in 11. cilja,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 21 o prepovedi diskriminacije, člena 26 o vključenosti invalidov in člena 34(3) o priznavanju in spoštovanju pravice do socialne pomoči in pomoči pri pridobivanju stanovanj v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 21 o prepovedi diskriminacije, člena 26 o vključenosti invalidov in člena 34(3) o priznavanju in spoštovanju pravice do socialne pomoči in pomoči pri pridobivanju stanovanj v Uniji,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, podpisane v Torinu 18. oktobra 1961,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 19. načela o stanovanjih in pomoči za brezdomce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti 19. načela o stanovanjih in pomoči za brezdomce,

| — | ob upoštevanju Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju priporočil EU za posamezne države članice z dne 25. maja 2018 o stanovanjih v vseh 28 državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil EU za posamezne države članice z dne 25. maja 2018 o stanovanjih v vseh 28 državah članicah,

| — | ob upoštevanju ženevske listine OZN o trajnostnih stanovanjih in njenega cilja, da se zagotovijo dostojna, primerna, cenovno dostopna in zdrava stanovanja za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske listine OZN o trajnostnih stanovanjih in njenega cilja, da se zagotovijo dostojna, primerna, cenovno dostopna in zdrava stanovanja za vse,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v evroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v evroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (4),

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0546/2020 in več drugih peticij, v katerih je izražena zaskrbljenost zaradi položaja več kot 4 milijonov brezdomnih evropskih državljanov in števila brezdomcev v EU, ki naj bi se v zadnjih desetih letih povečalo za 70 %; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0546/2020 in več drugih peticij, v katerih je izražena zaskrbljenost zaradi položaja več kot 4 milijonov brezdomnih evropskih državljanov in števila brezdomcev v EU, ki naj bi se v zadnjih desetih letih povečalo za 70 %;

| B. | ker je brezdomstvo neposredno povezano s težavami pri uveljavljanju temeljnih pravic, kot je zdravstveno varstvo, in ker so brezdomci pogosto tarča kaznivih dejanj iz sovraštva ter nasilja, vključno z družbeno stigmatizacijo; |
| --- | --- |

B.

ker je brezdomstvo neposredno povezano s težavami pri uveljavljanju temeljnih pravic, kot je zdravstveno varstvo, in ker so brezdomci pogosto tarča kaznivih dejanj iz sovraštva ter nasilja, vključno z družbeno stigmatizacijo;

| C. | ker omenjene peticije pozivajo Evropsko unijo, naj ne zapostavi nikogar in naj se nujno odzove usklajeno ter sprejme preventivne ukrepe, ki bodo trajnostno zmanjšali tveganje in razširjenost brezdomstva; |
| --- | --- |

C.

ker omenjene peticije pozivajo Evropsko unijo, naj ne zapostavi nikogar in naj se nujno odzove usklajeno ter sprejme preventivne ukrepe, ki bodo trajnostno zmanjšali tveganje in razširjenost brezdomstva;

| D. | ker je v hierarhiji človekovih potreb stanovanje življenjski prostor, ki omogoča zadovoljevanje drugih temeljnih in višjih potreb; |
| --- | --- |

D.

ker je v hierarhiji človekovih potreb stanovanje življenjski prostor, ki omogoča zadovoljevanje drugih temeljnih in višjih potreb;

| E. | ker bi se morala Evropska unija boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito, enakost med ženskami in moškimi, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok; |
| --- | --- |

E.

ker bi se morala Evropska unija boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito, enakost med ženskami in moškimi, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok;

| F. | ker mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upoštevati zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, ustrezno socialno zaščito, bojem proti socialni izključenosti, politiko socialnih stanovanj in visoko stopnjo izobraževanja ter usposabljanja, pa tudi varovanjem človekovega zdravja; |
| --- | --- |

F.

ker mora Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upoštevati zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, ustrezno socialno zaščito, bojem proti socialni izključenosti, politiko socialnih stanovanj in visoko stopnjo izobraževanja ter usposabljanja, pa tudi varovanjem človekovega zdravja;

| G. | ker v EU enotna in široko sprejeta opredelitev brezdomstva in stanovanjske izključenosti ne obstaja in je zato težko oceniti razširjenost brezdomstva v državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker v EU enotna in široko sprejeta opredelitev brezdomstva in stanovanjske izključenosti ne obstaja in je zato težko oceniti razširjenost brezdomstva v državah članicah;

| H. | ker se je v zadnjem desetletju stopnja brezdomstva povišala v številnih državah članicah EU; ker so razlogi za to povišanje kombinacija rasti stanovanjskih stroškov, vpliva gospodarske krize, zmanjševanja socialne zaščite in neustreznosti politik pri obravnavi brezdomstva v mnogih državah članicah; ker so cene stanovanj v evroobmočju v drugem četrtletju 2020 zrasle za 5 % v primerjavi z istim četrtletjem prejšnjega leta, v 27 državah članicah pa za 5,2 %; |
| --- | --- |

H.

ker se je v zadnjem desetletju stopnja brezdomstva povišala v številnih državah članicah EU; ker so razlogi za to povišanje kombinacija rasti stanovanjskih stroškov, vpliva gospodarske krize, zmanjševanja socialne zaščite in neustreznosti politik pri obravnavi brezdomstva v mnogih državah članicah; ker so cene stanovanj v evroobmočju v drugem četrtletju 2020 zrasle za 5 % v primerjavi z istim četrtletjem prejšnjega leta, v 27 državah članicah pa za 5,2 %;

| I. | ker EU nima neposredne pristojnosti za stanovanjsko politiko, lahko pa posredno vpliva na stanovanjske razmere v državah članicah s predpisi, kot so pravila o državni pomoči in davčno in konkurenčno pravo, ter ukrepi, kot so priporočila in smernice; |
| --- | --- |

I.

ker EU nima neposredne pristojnosti za stanovanjsko politiko, lahko pa posredno vpliva na stanovanjske razmere v državah članicah s predpisi, kot so pravila o državni pomoči in davčno in konkurenčno pravo, ter ukrepi, kot so priporočila in smernice;

| J. | ker Evropski socialni sklad obstaja zato, da bi izboljšal možnosti zaposlovanja za delavce na notranjem trgu ter tako prispeval k zvišanju življenjskega standarda in pomagal brezdomcem pri nastanitvi v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

J.

ker Evropski socialni sklad obstaja zato, da bi izboljšal možnosti zaposlovanja za delavce na notranjem trgu ter tako prispeval k zvišanju življenjskega standarda in pomagal brezdomcem pri nastanitvi v socialnih stanovanjih;

| K. | ker so bili pri stanovanjskih projektih in odzivanju na potrebe prikrajšanih skupnosti uporabljeni tudi drugi evropski strukturni in investicijski skladi, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

K.

ker so bili pri stanovanjskih projektih in odzivanju na potrebe prikrajšanih skupnosti uporabljeni tudi drugi evropski strukturni in investicijski skladi, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj;

| L. | ker Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim podpira ukrepe držav članic pri oskrbi najbolj ogroženih s hrano in/ali osnovnimi potrebščinami; |
| --- | --- |

L.

ker Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim podpira ukrepe držav članic pri oskrbi najbolj ogroženih s hrano in/ali osnovnimi potrebščinami;

| M. | ker je bilo brezdomstvo v zadnjih poročilih evropskega semestra omenjeno veliko pogosteje; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo brezdomstvo v zadnjih poročilih evropskega semestra omenjeno veliko pogosteje;

| N. | ker so socialni stroški neobravnave brezdomstva posebno visoki na področju pravosodja in zdravstva; |
| --- | --- |

N.

ker so socialni stroški neobravnave brezdomstva posebno visoki na področju pravosodja in zdravstva;

| O. | ker imajo politike socialne varnosti, ki širše, univerzalne storitve združujejo z usmerjenimi ukrepi, zelo pomembno vlogo pri preprečevanju brezdomstva; |
| --- | --- |

O.

ker imajo politike socialne varnosti, ki širše, univerzalne storitve združujejo z usmerjenimi ukrepi, zelo pomembno vlogo pri preprečevanju brezdomstva;

| P. | ker zbrani dokazi o vplivu pandemije COVID-19 na cenovno dostopnost stanovanj v EU kažejo, da bi lahko gospodarska recesija ter izguba služb in prihodkov srednjeročno še zvišali preobremenjenost s stanovanjskimi stroški in stopnjo brezdomstva v Evropi; |
| --- | --- |

P.

ker zbrani dokazi o vplivu pandemije COVID-19 na cenovno dostopnost stanovanj v EU kažejo, da bi lahko gospodarska recesija ter izguba služb in prihodkov srednjeročno še zvišali preobremenjenost s stanovanjskimi stroški in stopnjo brezdomstva v Evropi;

| Q. | ker se profil brezdomcev spreminja in zdaj vključuje več mladih, otrok, starejših, migrantov, Romov in drugih ogroženih manjšin, pri tem pa so brezdomstvu vse bolj izpostavljene ženske in družine; |
| --- | --- |

Q.

ker se profil brezdomcev spreminja in zdaj vključuje več mladih, otrok, starejših, migrantov, Romov in drugih ogroženih manjšin, pri tem pa so brezdomstvu vse bolj izpostavljene ženske in družine;

| R. | ker sta dostojno stanovanje in vključenost ljudi v družbo odločilna za to, da lahko v celoti izkoristijo svoj potencial in prispevajo k družbi; |
| --- | --- |

R.

ker sta dostojno stanovanje in vključenost ljudi v družbo odločilna za to, da lahko v celoti izkoristijo svoj potencial in prispevajo k družbi;

| S. | ker do brezdomstva pripelje zapleteno medsebojno delovanje strukturnih, institucionalnih in osebnih dejavnikov; |
| --- | --- |

S.

ker do brezdomstva pripelje zapleteno medsebojno delovanje strukturnih, institucionalnih in osebnih dejavnikov;

| T. | ker sta brezdomstvo in stanovanjska izključenost socialni problem, za katerega bi bilo treba poiskati trajno rešitev; |
| --- | --- |

T.

ker sta brezdomstvo in stanovanjska izključenost socialni problem, za katerega bi bilo treba poiskati trajno rešitev;

| U. | ker določene države članice kriminalizirajo brezdomstvo in vedenje, povezano z njim; |
| --- | --- |

U.

ker določene države članice kriminalizirajo brezdomstvo in vedenje, povezano z njim;

| V. | ker so v nekaterih državah članicah zavetišča za brezdomce odprta samo pozimi, in ne vse leto; |
| --- | --- |

V.

ker so v nekaterih državah članicah zavetišča za brezdomce odprta samo pozimi, in ne vse leto;

| W. | ker imajo v nekaterih državah članicah lokalne službe socialne varnosti samo pasivno vlogo pri ponovnem vključevanju brezdomcev v družbo; |
| --- | --- |

W.

ker imajo v nekaterih državah članicah lokalne službe socialne varnosti samo pasivno vlogo pri ponovnem vključevanju brezdomcev v družbo;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi položaja več kot 4 milijonov brezdomnih evropskih državljanov, saj zaradi zdravstvene in gospodarske krize ljudje ostajajo brez dela in postajajo odvisni od socialne zaščite; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opominja, da bi moralo biti stanovanje temeljna pravica vseh ljudi, in poziva EU in države članice, da izkoreninijo brezdomstvo v Uniji do leta 2030 ter to opredelijo kot cilj na ravni EU; poziva Komisijo, naj ukrepa odločneje in podpre države članice pri zmanjševanju in izkoreninjenju brezdomstva, saj je to prednostna naloga akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic in je tudi v skladu s cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da brezdomstvo velja za eno najhujših oblik revščine in pomanjkanja, ki jo je treba odpraviti na trajnosten način z usmerjenimi in celostnimi politikami ter z obravnavo dejavnikov osebnega tveganja (kot je individualna ranljivost) in dejavniki strukturnega tveganja (kot so stanovanja in brezposelnost); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo skupno okvirno definicijo in skladne kazalnike za brezdomstvo v EU, saj bosta tako mogoča enotna razlaga ter sistematično primerjanje in ocenjevanje obsega brezdomstva v posameznih državah članicah EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je Evropski parlament v svojih prostorih med pandemijo COVID-19 ponudil zavetišče sto brezdomkam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba izboljšati mehanizme za zbiranje podatkov, da bi na ravni EU prek organov, kot je Eurostat, sistematično spremljali stopnjo brezdomstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja delo Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti pri podpori in obravnavi tega stanja, saj gre za eno vodilnih pobud strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj predlaga okvir EU za nacionalne strategije o brezdomstvu, države članice pa še poziva, naj na podlagi dobre prakse nekaterih držav članic sprejmejo načelo, da je bivališče na prvem mestu, saj bodo tako z uvedbo odločnih akcijskih načrtov in inovativnih pristopov občutno zmanjšale stopnjo brezdomstva; ugotavlja, da ti inovativni pristopi temeljijo na pojmovanju doma kot temeljne človekove pravice in razvijajo širše poti za vključitev v družbo in delo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo še zmanjšala brezdomstvo z njegovim vključevanjem v ustrezne sektorske politike EU, med drugim na področjih regionalnega razvoja, zdravstva, človekovih pravic, mladih, spola, migracij in vključevanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj prevzamejo temeljno odgovornost pri reševanju brezdomstva, si prizadevajo za preprečevanje in zgodnje ukrepanje, kar sta v mnogih primerih cenovno najučinkovitejša in najmanj škodljiva ukrepa pri spopadanju z brezdomstvom, ter regionalnim in lokalnim službam na področju socialne varnosti dajo bolj proaktivno vlogo, da bodo brezdomcem pomagale pri ponovnem vključevanju v družbo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pri razvoju in izvajanju takšnih strategij potrebno sodelovanje med ministrstvi in vladami, pa tudi udeležba osrednjih deležnikov, in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj z vključitvijo akreditiranih nevladnih organizacij in lokalnih organov, ki delujejo na področju revščine in socialne izključenosti ter storitev za brezdomce in ljudi, ki jim grozi, da bodo ostali brez doma, izboljšajo zbiranje ustreznih in primerljivih podatkov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira naloge Odbora za socialno zaščito, v katerem se države članice skupaj z Evropsko komisijo ukvarjajo z vprašanjem brezdomstva prek odprte metode usklajevanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prosi, naj Komisija izboljša spremljanje in upravljanje ter še naprej namenja sredstva in izvaja politike EU, povezane z brezdomstvom; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo regije sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj uporabile za socialna stanovanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, da omogočijo enakopraven dostop do javnih storitev, kot sta zdravstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj podprejo vključevanje brezdomcev na trg dela s specializirano in individualno podporo ter ukrepi za usklajevanje, integriranimi zaposlitvenimi programi in usposabljanjem, kot tudi drugimi programi po meri, namenjenimi ponovnemu vključevanju na trg dela; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo revidirano jamstvo za mlade prispevalo k boju proti brezdomstvu mladih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo in države članice, da ustrezno izvajajo evropski steber socialnih pravic, ki upošteva prispevke iz posvetovanja o 19. načelu, med drugim tako, da poglavje o stanovanjih in pomoči za brezdomce vključijo v akcijski načrt za leto 2021, in vztraja, da je treba evropski semester uporabljati bolje, da bo dosežen napredek pri znižanju stopnje brezdomstva in stanovanjske izključenosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so brezdomci in ljudje v drugih negotovih položajih posebno izpostavljeni tveganjem zaradi pandemije COVID-19; vztrajno poziva EU in države članice, naj izvajajo usmerjene ukrepe za zaščito brezdomcev, ponudijo finančno pomoč akreditiranim nevladnim organizacijam ter javno-zasebnim partnerstvom ter podprejo lokalne organe pri zagotavljanju varnih prostorov in preprečevanju prisilnih izselitev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabljajo obstoječe instrumente, tudi tiste v sklopu večletnega finančnega okvira 2021–2027 in mehanizma za okrevanje in odpornost, da bi izboljšale zaposlitvene možnosti in družbeno vključenost gospodinjstev brez delovno aktivnih članov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj nujno obravnavajo problem brezdomstva, tako da sprejmejo dolgoročne in celovite državne stanovanjske strategije za brezdomstvo, temelječe na skupnostih, kot je predvideno v svežnju EU za socialne naložbe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet, naj redno poroča o napredku, doseženem na tem področju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj spodbujajo družbeno udeležbo vseh deležnikov v celovitih strategijah o brezdomstvu, pa tudi socialno podjetništvo in inovativnost za aktivnejšo vključenost brezdomcev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj dekriminalizirajo brezdomstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo zavetišča stalno odprta in vedno dostopna; poudarja pa, da je ta rešitev samo začasna in ne more nadomestiti strukturnih rešitev v odgovor na brezdomstvo, kot so preventiva, ustrezna stanovanja in socialna podpora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0194.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0350.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Schengenski sistem in ukrepi, uvedeni med krizo zaradi COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o schengenskem sistemu in ukrepih, uvedenih med krizo zaradi COVID-19 (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju peticije št. 0653/2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije št. 0653/2020,

| — | ob upoštevanju členov 21(1) in 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21(1) in 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Protokola Amsterdamske pogodbe o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola Amsterdamske pogodbe o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom Smernice za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19 (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom Smernice za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19 (C(2020)2051),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2020 z naslovom Smernice o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19 (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2020 z naslovom Smernice o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19 (C(2020)4813),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom COVID-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom COVID-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah (C(2020)3250),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3) ter svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3) ter svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pandemija COVID-19: usklajevanje zdravstvenih ocen in stopnje tveganja na ravni EU ter posledice za schengensko območje in enotni trg (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pandemija COVID-19: usklajevanje zdravstvenih ocen in stopnje tveganja na ravni EU ter posledice za schengensko območje in enotni trg (6),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta (EU) 2020/1475 z dne 13. oktobra 2020 o usklajenem pristopu k omejevanju prostega gibanja v odziv na pandemijo COVID-19 (7),

| — | ob upoštevanju razprav o peticiji št. 0653/2020 na seji Odbora za peticije 2. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav o peticiji št. 0653/2020 na seji Odbora za peticije 2. julija 2020,

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije od predstavnikov belgijskih, nemških, nizozemskih in luksemburških obmejnih regij prejel peticijo št. 0653/2020, v kateri izražajo zaskrbljenost zaradi nenadne zapore notranjih meja EU kot odziv na pandemijo COVID-19 in posledic različnih ukrepov, ki so jih uvedle nekatere države članice in ki jih občutijo ljudje v EU, zlasti tisti, ki živijo v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije od predstavnikov belgijskih, nemških, nizozemskih in luksemburških obmejnih regij prejel peticijo št. 0653/2020, v kateri izražajo zaskrbljenost zaradi nenadne zapore notranjih meja EU kot odziv na pandemijo COVID-19 in posledic različnih ukrepov, ki so jih uvedle nekatere države članice in ki jih občutijo ljudje v EU, zlasti tisti, ki živijo v obmejnih regijah;

| B. | ker obmejne regije predstavljajo 40 % ozemlja Evropske unije in v njih živi 30 % prebivalstva EU; |
| --- | --- |

B.

ker obmejne regije predstavljajo 40 % ozemlja Evropske unije in v njih živi 30 % prebivalstva EU;

| C. | ker je bil schengenski pravni red ključnega pomena, da so obmejne regije postale območja gospodarske in socialne izmenjave ter vzorčne regije za teritorialno sodelovanje in institucionalne inovacije; |
| --- | --- |

C.

ker je bil schengenski pravni red ključnega pomena, da so obmejne regije postale območja gospodarske in socialne izmenjave ter vzorčne regije za teritorialno sodelovanje in institucionalne inovacije;

| D. | ker je pandemija COVID-19 resna nevarnost za javno zdravje, saj vpliva na zdravje in življenje vseh prebivalcev EU ter na sisteme zdravstvenega varstva v državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija COVID-19 resna nevarnost za javno zdravje, saj vpliva na zdravje in življenje vseh prebivalcev EU ter na sisteme zdravstvenega varstva v državah članicah;

| E. | ker je večina držav članic kot odziv na pandemijo COVID-19 ponovno uvedla nadzor na notranjih mejah ali meje zaprla; ker so bile uvedene in se še vedno izvajajo začasne omejitve potovanj iz tretjih držav, pa tudi iz držav članic EU schengenskega območja; ker ti ukrepi niso bili usklajeni med državami članicami ali z institucijami EU; |
| --- | --- |

E.

ker je večina držav članic kot odziv na pandemijo COVID-19 ponovno uvedla nadzor na notranjih mejah ali meje zaprla; ker so bile uvedene in se še vedno izvajajo začasne omejitve potovanj iz tretjih držav, pa tudi iz držav članic EU schengenskega območja; ker ti ukrepi niso bili usklajeni med državami članicami ali z institucijami EU;

| F. | ker več kot 17 milijonov državljanov EU živi in dela v državi EU, ki ni država njihovega državljanstva (3,9 % vse delovne sile v letu 2018); |
| --- | --- |

F.

ker več kot 17 milijonov državljanov EU živi in dela v državi EU, ki ni država njihovega državljanstva (3,9 % vse delovne sile v letu 2018);

| G. | ker lahko države članice v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah le izjemoma uvedejo nadzor na notranjih mejah in le kot skrajno možnost v primeru resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti ter morajo spoštovati načelo sorazmernosti; ker je treba v tem primeru o sprejeti odločitvi uradno obvestiti druge države članice in Komisijo; |
| --- | --- |

G.

ker lahko države članice v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah le izjemoma uvedejo nadzor na notranjih mejah in le kot skrajno možnost v primeru resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti ter morajo spoštovati načelo sorazmernosti; ker je treba v tem primeru o sprejeti odločitvi uradno obvestiti druge države članice in Komisijo;

| 1. | poudarja, da je območje brez notranjih meja pomemben element evropskega enotnega trga; ponovno poudarja, da je pandemija COVID-19 povzročila krizo, kakršni v Evropi še nismo bili priča od vzpostavitve schengenskega območja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je prosto gibanje ljudi eden od temeljev delujoče Evropske unije in eden njenih največjih dosežkov; opozarja na vse večjo mobilnost v EU, katere namen je živeti, delati, študirati ali voditi podjetje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je popolna ali delna zapora meja, ki so jo uvedle države članice med pandemijo COVID-19, močno prizadela možnost svobodnega gibanja; obžaluje dejstvo, da so nagla in neusklajena nenadna zapora meja ter spremljevalni ukrepi ljudem v tranzitu onemogočili nadaljevanje poti in močno prizadeli ljudi, ki živijo v obmejnih regijah, saj omejujejo njihovo možnost prehajanja meje zaradi dela ali zagotavljanja in prejemanja storitev ter za obiskovanje prijateljev ali družinskih članov; poudarja, da je zapora notranjih in zunanjih meja škodljivo vplivala na mednarodno poslovanje, znanost in turizem; poudarja, da bi si morale države članice namesto uvedbe mejnega nadzora prizadevati za sprejetje potrebnih ukrepov, s katerimi bi ljudem omogočile prehajanje meje, hkrati pa zagotavljale največjo možno varnost in varovanje zdravja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba spoštovati pravila schengenskega pravnega reda z bolj usklajenimi ustreznimi ukrepi na schengenskem območju, zlasti v obmejnih regijah, da bi se izognili razdrobljenemu pristopu držav članic; poudarja, da bi morali biti ukrepi, ki omejujejo prosti pretok, izjema; poudarja, da bi bilo treba omejitve prostega gibanja nadomestiti s ciljno usmerjenimi ukrepi v skladu z načeloma sorazmernosti in nediskriminacije; spodbuja države članice, naj ublažijo svoje omejitve; opozarja, da je pomembno ponovno vzpostaviti popolnoma delujoče schengensko območje brez kontrol na notranjih mejah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da območja, ki jih je najbolj prizadela pandemija, ne sovpadajo vedno z nacionalnimi mejami, zato bi morale omejitve gibanja temeljiti na razmerah na področju javnega zdravja v različnih regijah ter biti prožne in lokalne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prizadevanja Komisije in držav članic, da podprejo tekoče in usklajene ukrepe EU, da bi se varovalo javno zdravje in hkratni spoštovala svoboda gibanja; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj še okrepijo in v celoti izvajajo ukrepe za vsesplošno usklajevanje na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj, zlasti glede predpisov o karanteni, čezmejnega sledenja stikov, strategij testiranja, skupnega ocenjevanja metod testiranja, vzajemnega priznavanja testov in začasne omejitve nenujnih potovanj v EU; meni, da bi morali za ljudi, ki prehajajo notranje meje, veljati celoviti, ustrezni in jasni ukrepi za varovanje javnega zdravja, da bi se preprečila ponovna vzpostavitev kontrole na notranjih mejah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja stalne smernice Komisije v okviru sedanjega usklajevanja skupnega odziva EU na izbruh COVID-19, zlasti glede izvajanja načela enakega obravnavanja in nediskriminacije ter izvajanja prostega in pravičnega gibanja delavcev in storitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje in podporo vseevropskega sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in z njimi v času pandemije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morala biti orodja, kot so aplikacije za sledenje okužbam s koronavirusom, čezmejno združljiva, da bi bila učinkovita in bi lahko sledila okužbam med potovanjem; poudarja, da bi morali imeti prebivalci EU enostaven dostop do zanesljivih in celovitih informacij v realnem času o omejitvah potovanj ter o zdravstvenih in varnostnih ukrepih, povezanih s pandemijo, po vsej EU; ponovno poudarja pomen večjezične komunikacije o pandemiji, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti jezikom, ki se uporabljajo v čezmejnih regijah; poziva Komisijo, naj ustrezno posodobi spletno mesto „Re-open EU“, da bi postalo dejanska točka „vse na enem mestu“, ki bi olajšala prosto gibanje med pandemijo in prebivalcem resnično pomagala pri vrnitvi na običajen načina življenja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi mnogih ovir, s katerimi se srečujejo številni čezmejni delavci, študenti in pari z različnim državljanstvom, ki so v stalnem razmerju, zaradi zapore meja ali omejitev potovanj; poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo značilnostim čezmejnih regij, kjer je običajna čezmejna migracija; v zvezi s tem meni, da bi morali biti prebivalci obmejnih regij in čezmejni delavci izvzeti iz ukrepov in omejitev, povezanih s pandemijo, a bi morali upoštevati nasvete in ukrepe, ki so jih sprejeli zdravstveni organi zadevnih držav članic, da bi se preprečilo širjenje virusa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je hitra ponovna vzpostavitev povsem delujočega schengenskega območja izjemno pomembna in da je odvisna tako od politične volje držav članic kot od njihove zavezanosti usklajevanju ukrepov v okviru schengenskega pravnega reda; opozarja, da bi se bilo treba izogibati vsem neusklajenim in dvostranskim ukrepom, ki bi lahko po nepotrebnem omejili mobilnost in prosto gibanje; ugotavlja, da je strategija o prihodnosti schengenskega območja ena od ključnih pobud Komisije v letu 2021; opozarja, da je dokončanje schengenskega območja več kot zaželeno, saj se bo tako vsem državljanom EU zagotovilo enake koristi od pravnega reda EU; ponovno poziva Komisijo in države članice, naj čim prej pripravijo načrte izrednih ukrepov za primer novega vrhunca pandemije COVID-19, da bi se preprečilo, da bi začasni nadzor na mejah od poltrajnega postal srednjeročen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL C 340, 10.11.1997, str. 93.

(2)  UL L 77, 23.3.2016, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0175.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0240.

(7)  UL L 337, 14.10.2020, str. 3.

---

četrtek, 25. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 K trajnostnemu enotnemu trgu za podjetja in potrošnike (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 114, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 114,

| — | ob upoštevanju členov 169, 191, 192 in 193 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 169, 191, 192 in 193 PDEU,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. junija 2018 o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. junija 2018 o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko (COM(2018)0441),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju svežnja o krožnem gospodarstvu: možnosti za rešitev vprašanja stičišča med zakonodajo o kemikalijah, proizvodih in odpadkih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju svežnja o krožnem gospodarstvu: možnosti za rešitev vprašanja stičišča med zakonodajo o kemikalijah, proizvodih in odpadkih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (7),

| — | ob upoštevanju publikacije Komisije iz oktobra 2018 z naslovom „Behavioural Study on Consumers’ Engagement in the Circular Economy“ (Vedenjska študija vključevanja potrošnikov v krožno gospodarstvo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Komisije iz oktobra 2018 z naslovom „Behavioural Study on Consumers’ Engagement in the Circular Economy“ (Vedenjska študija vključevanja potrošnikov v krožno gospodarstvo),

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča iz leta 2019 z naslovom „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products“ (Analiza in razvoj sistema točkovanja za popravilo in nadgradnjo izdelkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča iz leta 2019 z naslovom „Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products“ (Analiza in razvoj sistema točkovanja za popravilo in nadgradnjo izdelkov),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi za obdobje do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi za obdobje do leta 2020,

| — | ob upoštevanju študije iz marca 2020 z naslovom „Promoting product longevity“ (Spodbujanje dolge življenjske dobe proizvodov), ki je bila izvedena na zahtevo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz marca 2020 z naslovom „Promoting product longevity“ (Spodbujanje dolge življenjske dobe proizvodov), ki je bila izvedena na zahtevo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize iz aprila 2020, ki jo je zahteval njegov Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation“ (Trajnostna potrošnja in zakonodaja na področju varstva potrošnikov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize iz aprila 2020, ki jo je zahteval njegov Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom „Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation“ (Trajnostna potrošnja in zakonodaja na področju varstva potrošnikov),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske potrošniške organizacije (BEUC) z dne 18. avgusta 2015 z naslovom „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda“ (Trajno potrošno blago: trajnostnejši izdelki, večje pravice potrošnikov – Pričakovanja potrošnikov glede načrta EU o učinkoviti rabi virov in krožnem gospodarstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske potrošniške organizacije (BEUC) z dne 18. avgusta 2015 z naslovom „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights – Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda“ (Trajno potrošno blago: trajnostnejši izdelki, večje pravice potrošnikov – Pričakovanja potrošnikov glede načrta EU o učinkoviti rabi virov in krožnem gospodarstvu),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0209/2020),

| A. | ker je treba zaradi redčenja naravnih virov in širjenja odpadkov nujno oblikovati trajnostne proizvodne in potrošne vzorce v mejah zmogljivosti planeta, pri čemer mora biti na prvem mestu učinkovitejša in bolj trajnostna raba virov; |
| --- | --- |

A.

ker je treba zaradi redčenja naravnih virov in širjenja odpadkov nujno oblikovati trajnostne proizvodne in potrošne vzorce v mejah zmogljivosti planeta, pri čemer mora biti na prvem mestu učinkovitejša in bolj trajnostna raba virov;

| B. | ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 pokazala, da je treba vzpostaviti nove in odpornejše poslovne modele ter podpirati evropska podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposlene; |
| --- | --- |

B.

ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 pokazala, da je treba vzpostaviti nove in odpornejše poslovne modele ter podpirati evropska podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposlene;

| C. | ker mora trajnostni enotni trg izražati poziv Parlamenta (8) k sprejetju ambicioznega evropskega zelenega dogovora; ker je zato nujno razviti strategijo, ki temelji na raziskavah, da bi povečali trajnost, ponovno uporabo, nadgradljivost in popravljivost proizvodov; ker bi bilo treba s to strategijo ustvarjati delovna mesta ter priložnosti za rast in inovacije za evropska podjetja, podpirati njihovo konkurenčnost na svetovni ravni in zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

C.

ker mora trajnostni enotni trg izražati poziv Parlamenta (8) k sprejetju ambicioznega evropskega zelenega dogovora; ker je zato nujno razviti strategijo, ki temelji na raziskavah, da bi povečali trajnost, ponovno uporabo, nadgradljivost in popravljivost proizvodov; ker bi bilo treba s to strategijo ustvarjati delovna mesta ter priložnosti za rast in inovacije za evropska podjetja, podpirati njihovo konkurenčnost na svetovni ravni in zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov;

| D. | ker skupna in celovita strategija ne ustreza enotnemu pristopu; ker bi bil primernejši diferenciran pristop, ki bi temeljil na posebnostih vsake kategorije proizvodov in sektorja, pa tudi na tržnem in tehnološkem razvoju; ker sta učinkovito izvajanje in izvrševanje obstoječih pravil bistvena za dobro delujoč in trajnostni enotni trg; |
| --- | --- |

D.

ker skupna in celovita strategija ne ustreza enotnemu pristopu; ker bi bil primernejši diferenciran pristop, ki bi temeljil na posebnostih vsake kategorije proizvodov in sektorja, pa tudi na tržnem in tehnološkem razvoju; ker sta učinkovito izvajanje in izvrševanje obstoječih pravil bistvena za dobro delujoč in trajnostni enotni trg;

| E. | ker je bistveno, da se prek finančnih programov, kot je program za enotni trg, mobilizirajo zadostna sredstva za prehod na podnebno nevtralnost in krožno gospodarstvo, da bi financirali raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodov ter kampanje ozaveščanja, usmerjene v podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

E.

ker je bistveno, da se prek finančnih programov, kot je program za enotni trg, mobilizirajo zadostna sredstva za prehod na podnebno nevtralnost in krožno gospodarstvo, da bi financirali raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodov ter kampanje ozaveščanja, usmerjene v podjetja in potrošnike;

| F. | ker so potrošniki pripravljeni sodelovati v procesu krožnega gospodarstva in ker glede na vedenjsko študijo Komisije iz leta 2018 obstaja trikrat večja verjetnost, da bodo kupili izdelek, ki je označen kot trajnejši in popravljiv, vendar še vedno obstajajo ovire, vključno z asimetričnimi informacijami; ker so za ozaveščenost potrošnikov in pošteno konkurenco med podjetji potrebne jasne, zanesljive in pregledne informacije o značilnostih proizvodov, vključno s predvideno življenjsko dobo in popravljivostjo; ker je zato treba obstoječe informacije izboljšati, hkrati pa preprečiti preobremenitev z informacijami; |
| --- | --- |

F.

ker so potrošniki pripravljeni sodelovati v procesu krožnega gospodarstva in ker glede na vedenjsko študijo Komisije iz leta 2018 obstaja trikrat večja verjetnost, da bodo kupili izdelek, ki je označen kot trajnejši in popravljiv, vendar še vedno obstajajo ovire, vključno z asimetričnimi informacijami; ker so za ozaveščenost potrošnikov in pošteno konkurenco med podjetji potrebne jasne, zanesljive in pregledne informacije o značilnostih proizvodov, vključno s predvideno življenjsko dobo in popravljivostjo; ker je zato treba obstoječe informacije izboljšati, hkrati pa preprečiti preobremenitev z informacijami;

| G. | ker sta življenjska doba proizvoda in način, kako se stara, odvisna od različnih naravnih ali umetnih dejavnikov, kot so sestava, funkcionalnost, stroški popravila, vzorci potrošnje in uporaba; ker je treba predvideno življenjsko dobo proizvoda izmeriti na podlagi objektivnih preskusov in meril, ki odražajo okoliščine dejanske uporabe ter jih je treba določiti pred dajanjem proizvoda na trg; |
| --- | --- |

G.

ker sta življenjska doba proizvoda in način, kako se stara, odvisna od različnih naravnih ali umetnih dejavnikov, kot so sestava, funkcionalnost, stroški popravila, vzorci potrošnje in uporaba; ker je treba predvideno življenjsko dobo proizvoda izmeriti na podlagi objektivnih preskusov in meril, ki odražajo okoliščine dejanske uporabe ter jih je treba določiti pred dajanjem proizvoda na trg;

| H. | ker je treba Direktivo (EU) 2019/771 pregledati do leta 2024; ker je treba v pripravah na ta pregled oceniti več ukrepov, namenjenih ustvarjanju pravih pogojev za povečanje trajnosti proizvodov ter zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in konkurenčnega poslovnega okolja; ker dveletna zakonsko določena garancijska doba morda ni primerna za vse kategorije proizvodov z daljšo predvideno življenjsko dobo; |
| --- | --- |

H.

ker je treba Direktivo (EU) 2019/771 pregledati do leta 2024; ker je treba v pripravah na ta pregled oceniti več ukrepov, namenjenih ustvarjanju pravih pogojev za povečanje trajnosti proizvodov ter zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in konkurenčnega poslovnega okolja; ker dveletna zakonsko določena garancijska doba morda ni primerna za vse kategorije proizvodov z daljšo predvideno življenjsko dobo;

| I. | ker je Evropski parlament v prejšnji resoluciji (9) pozval k ukrepom za reševanje vprašanja načrtovane zastarelosti blaga in programske opreme, vključno z razvojem skupne opredelitve za preskušanje in odkrivanje problematičnih praks; ker je treba razviti skupno strategijo za enotni trg ter zagotoviti pravno varnost in zaupanje za podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski parlament v prejšnji resoluciji (9) pozval k ukrepom za reševanje vprašanja načrtovane zastarelosti blaga in programske opreme, vključno z razvojem skupne opredelitve za preskušanje in odkrivanje problematičnih praks; ker je treba razviti skupno strategijo za enotni trg ter zagotoviti pravno varnost in zaupanje za podjetja in potrošnike;

| J. | ker je življenjska doba programske opreme bistvena za življenjsko dobo elektronskih naprav; ker morajo biti elektronske naprave zaradi vse hitrejšega zastaranja programske opreme prilagodljive, da bi ostale konkurenčne (10); |
| --- | --- |

J.

ker je življenjska doba programske opreme bistvena za življenjsko dobo elektronskih naprav; ker morajo biti elektronske naprave zaradi vse hitrejšega zastaranja programske opreme prilagodljive, da bi ostale konkurenčne (10);

| K. | ker 79 % državljanov EU meni, da bi bilo treba od proizvajalcev zahtevati, da olajšajo popravilo digitalnih proizvodov ali nadomeščanje njihovih posameznih delov (11); ker visokokakovostni proizvodi spodbujajo konkurenčnost evropskih podjetij; |
| --- | --- |

K.

ker 79 % državljanov EU meni, da bi bilo treba od proizvajalcev zahtevati, da olajšajo popravilo digitalnih proizvodov ali nadomeščanje njihovih posameznih delov (11); ker visokokakovostni proizvodi spodbujajo konkurenčnost evropskih podjetij;

| L. | ker je raziskava iz decembra 2015 (12) razkrila, da 59 % potrošnikov ne ve, da je zakonsko določena garancijska doba v EU najmanj dve leti; ker bi se poznavanje obstoječih obsežnih pravic v zvezi z zakonsko določeno garancijo pri potrošnikih lahko izboljšalo, kar bi prispevalo k bolj trajnostni uporabi blaga; |
| --- | --- |

L.

ker je raziskava iz decembra 2015 (12) razkrila, da 59 % potrošnikov ne ve, da je zakonsko določena garancijska doba v EU najmanj dve leti; ker bi se poznavanje obstoječih obsežnih pravic v zvezi z zakonsko določeno garancijo pri potrošnikih lahko izboljšalo, kar bi prispevalo k bolj trajnostni uporabi blaga;

| M. | ker je zaradi povečanja e-trgovanja treba bolje nadzorovati, ali so blago in storitve, ki prihajajo iz tretjih držav, skladni z okoljskimi in varnostnimi standardi EU ter pravicami potrošnikov; |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi povečanja e-trgovanja treba bolje nadzorovati, ali so blago in storitve, ki prihajajo iz tretjih držav, skladni z okoljskimi in varnostnimi standardi EU ter pravicami potrošnikov;

| N. | ker je za trajnostni enotni trg, na katerem imajo ključno vlogo organi za nadzor trga in carinski organi, potreben učinkovit nadzor trga, da bi zagotovili ustrezno izvrševanje teh pravil; |
| --- | --- |

N.

ker je za trajnostni enotni trg, na katerem imajo ključno vlogo organi za nadzor trga in carinski organi, potreben učinkovit nadzor trga, da bi zagotovili ustrezno izvrševanje teh pravil;

| O. | ker bi se s spodbujanjem popravil in ponovne uporabe ter krepitvijo zaupanja v trg rabljenega blaga lahko ponujale gospodarske in socialne priložnosti ter zagotavljala delovna mesta, v posebnih okoliščinah pa spodbujala tudi konkurenčnost industrijskega sektorja; ker v nekaterih primerih potrošnike od popravil odvračajo ovire, kot so slab dostop do nadomestnih delov, nezadostni standardizacija in interoperabilnost ter nedostopnost storitev popravil; ker to negativno vpliva na sektor popravil; |
| --- | --- |

O.

ker bi se s spodbujanjem popravil in ponovne uporabe ter krepitvijo zaupanja v trg rabljenega blaga lahko ponujale gospodarske in socialne priložnosti ter zagotavljala delovna mesta, v posebnih okoliščinah pa spodbujala tudi konkurenčnost industrijskega sektorja; ker v nekaterih primerih potrošnike od popravil odvračajo ovire, kot so slab dostop do nadomestnih delov, nezadostni standardizacija in interoperabilnost ter nedostopnost storitev popravil; ker to negativno vpliva na sektor popravil;

| P. | ker bi glede na poročilo Eurobarometra (13) 77 % državljanov EU svoje izdelke raje popravilo, kot jih nadomestilo z novimi; ker bi lahko bila podjetja, ki se ukvarjajo s popravili, vir lokalnih delovnih mest in posebnega strokovnega znanja v Evropi; |
| --- | --- |

P.

ker bi glede na poročilo Eurobarometra (13) 77 % državljanov EU svoje izdelke raje popravilo, kot jih nadomestilo z novimi; ker bi lahko bila podjetja, ki se ukvarjajo s popravili, vir lokalnih delovnih mest in posebnega strokovnega znanja v Evropi;

| Q. | ker bi bilo treba podaljševanje življenjske dobe vrste proizvodov, katerih okoljska učinkovitost se znatno izboljšuje, uravnotežiti z uvajanjem teh izboljšanih proizvodov in zato ne bi smelo povzročiti zamud pri uvajanju inovativnih tehnologij, ki bi lahko privedle do znatnih okoljskih koristi; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba podaljševanje življenjske dobe vrste proizvodov, katerih okoljska učinkovitost se znatno izboljšuje, uravnotežiti z uvajanjem teh izboljšanih proizvodov in zato ne bi smelo povzročiti zamud pri uvajanju inovativnih tehnologij, ki bi lahko privedle do znatnih okoljskih koristi;

| R. | ker vse večja digitalizacija našim družbam zagotavlja nove kanale za izmenjavo informacij in prispeva k oblikovanju trajnostnega trga, ki temelji na odgovornosti, preglednosti, izmenjavi informacij in učinkovitejši rabi virov; |
| --- | --- |

R.

ker vse večja digitalizacija našim družbam zagotavlja nove kanale za izmenjavo informacij in prispeva k oblikovanju trajnostnega trga, ki temelji na odgovornosti, preglednosti, izmenjavi informacij in učinkovitejši rabi virov;

| S. | ker bi lahko spletne platforme storile več, kar zadeva njihovo odgovornost za zagotavljanje zanesljivih informacij potrošnikom o proizvodih in storitvah, ki jih ponujajo; |
| --- | --- |

S.

ker bi lahko spletne platforme storile več, kar zadeva njihovo odgovornost za zagotavljanje zanesljivih informacij potrošnikom o proizvodih in storitvah, ki jih ponujajo;

| T. | ker digitalni sektor prispeva k inovacijam in spodbujanju trajnostnega gospodarstva; ker bi bilo treba obravnavati vpliv na okolje v smislu porabe energije in virov njegove infrastrukture; ker so pri vzpostavljanju krožnega gospodarstva ključnega pomena bolj trajnostni načini pakiranja in dostave; |
| --- | --- |

T.

ker digitalni sektor prispeva k inovacijam in spodbujanju trajnostnega gospodarstva; ker bi bilo treba obravnavati vpliv na okolje v smislu porabe energije in virov njegove infrastrukture; ker so pri vzpostavljanju krožnega gospodarstva ključnega pomena bolj trajnostni načini pakiranja in dostave;

| U. | ker so zelena in trajnostna javna naročila skupaj z drugimi pomembnimi politikami lahko strateškega pomena pri podpiranju evropskega industrijskega sektorja v njegovem prehodu ter krepitvi njegove odpornosti in odprte strateške avtonomije; ker lahko strateška uporaba trajnostnih javnih naročil koristi podjetjem in potrošnikom, saj se z njo spodbuja povpraševanje po trajnostnem blagu in preskrbo z njim ter zagotavlja, da so ti proizvodi stroškovno učinkoviti in privlačni za potrošnike; |
| --- | --- |

U.

ker so zelena in trajnostna javna naročila skupaj z drugimi pomembnimi politikami lahko strateškega pomena pri podpiranju evropskega industrijskega sektorja v njegovem prehodu ter krepitvi njegove odpornosti in odprte strateške avtonomije; ker lahko strateška uporaba trajnostnih javnih naročil koristi podjetjem in potrošnikom, saj se z njo spodbuja povpraševanje po trajnostnem blagu in preskrbo z njim ter zagotavlja, da so ti proizvodi stroškovno učinkoviti in privlačni za potrošnike;

| V. | ker je treba odpraviti zavajajoče okoljske trditve in prakse lažnega zelenega oglaševanja (greenwashing) z učinkovitimi metodologijami, med drugim o tem, kako take trditve utemeljiti; |
| --- | --- |

V.

ker je treba odpraviti zavajajoče okoljske trditve in prakse lažnega zelenega oglaševanja (greenwashing) z učinkovitimi metodologijami, med drugim o tem, kako take trditve utemeljiti;

| W. | ker oglaševanje vpliva na ravni in vzorce potrošnje; ker bi oglaševanje lahko podjetjem in potrošnikom pomagalo pri sprejemanju informiranih trajnostnih odločitev; |
| --- | --- |

W.

ker oglaševanje vpliva na ravni in vzorce potrošnje; ker bi oglaševanje lahko podjetjem in potrošnikom pomagalo pri sprejemanju informiranih trajnostnih odločitev;

| 1. | pozdravlja nov akcijski načrt Komisije za krožno gospodarstvo ter zavezanost spodbujanju trajnostnih proizvodov, ki jih je lažje popraviti, ponovno uporabiti in reciklirati, ter podpiranju potrošnikov v tem prehodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morala vsaka strategija za trajnostni enotni trg pošteno, uravnoteženo in sorazmerno združevati načela trajnostnosti, varstva potrošnikov in visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva; poudarja, da bi morali vsi morebitni regulativni ukrepi temeljiti na teh načelih, biti okoljsko stroškovno učinkoviti ter koristni za podjetja in potrošnike, da bi lahko sprejeli zeleni prehod na notranjem trgu; poudarja, da bi morali regulativni ukrepi evropskim podjetjem omogočiti konkurenčne prednosti, ne da bi jih nesorazmerno finančno obremenili, ter da bi morali spodbujati inovacije in naložbe v trajnostne tehnologije ter krepiti evropsko konkurenčnost in nenazadnje varstvo potrošnikov; poudarja, da bi morale vse predvidene regulativne ukrepe spremljati ocene učinka ter da bi morali vedno upoštevati tržni razvoj in potrebe potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju, sprejemanju in izvajanju ustreznih prihodnjih predlogov, kot sta pobuda za opolnomočenje potrošnikov za prehod na zeleno gospodarstvo in pobuda za politiko trajnostnih proizvodov, ki bi morali biti v celoti usklajeni s podnebnimi cilji EU in drugimi okoljskimi cilji, pokaže visoke politične ambicije, da bi izboljšali krožnost vrednostnih verig, učinkovito rabo virov in uporabo sekundarnih surovin, zmanjšali nastajanje odpadkov in vzpostavili krožno gospodarstvo brez strupov; poudarja, kako pomembna sta pravočasno izvajanje in skladnost z obstoječimi obveznostmi in standardi; poziva Komisijo, naj ju več ne odlaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je dobro delujoč enotni trg močno orodje za zeleni in digitalni prehod EU, tudi v zvezi z njegovo vlogo v globaliziranem gospodarstvu; poudarja, da sta dokončna vzpostavitev enotnega trga in njegova okrepitev, med drugim z učinkovitim izvrševanjem veljavne zakonodaje ter odpravljanjem preostalih neupravičenih in nesorazmernih ovir, osnovna pogoja za doseganje bolj trajnostne proizvodnje in potrošnje v EU; poziva k preglednejšemu upravljanju notranjega trga ter učinkovitejšemu in izboljšanemu spremljanju; meni, da bi moral pravni okvir za bolj trajnosten enotni trg krepiti inovacije in razvoj trajnostne tehnologije, spodbujati podjetja k prehodu na bolj trajnostne poslovne modele in tako prispevati k trajnostnemu okrevanju gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je trajnostna potrošnja tesno povezana s trajnostno proizvodnjo in da bi bilo treba gospodarske subjekte spodbujati, da upoštevajo trajnost proizvodov in storitev že od faze zasnove ter takrat, ko so dani na notranji trg ali se na njem ponujajo, da se potrošnikom zagotovi varna, trajnostna, stroškovno učinkovita in privlačna izbira; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za razlikovanje med kategorijami proizvodov in za sektorje z znatnim vplivom na okolje, ki bodo izboljšali trajnost proizvodov, vključno z njihovo predvideno življenjsko dobo, ponovno uporabnostjo, nadgradljivostjo, popravljivostjo in možnostjo recikliranja; |
| --- | --- |

5.

Ukrepanje proti načrtovanemu zastaranju in pravice potrošnikov

| 6. | poziva Komisijo, naj v posvetovanju z ustreznimi deležniki oblikuje široko strategijo z ukrepi, ki bodo razlikovali med kategorijami proizvodov ter upoštevali tržni in tehnološki razvoj, da bi podpirali podjetja in potrošnike ter prešli na trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje; ugotavlja, da bi morala ta strategija vključevati ukrepe za:






  (a) | opredelitev predpogodbenih informacij o predvideni življenjski dobi (ki jo je treba izraziti v letih in/ali ciklih uporabe ter določiti pred dajanjem proizvoda na trg na podlagi objektivne in standardizirane metodologije, ki med drugimi parametri temelji na okoliščinah dejanske uporabe, razlikah v intenzivnosti uporabe in naravnih dejavnikih) in popravljivosti proizvoda, pri čemer je treba upoštevati, da bi bilo treba te informacije zagotoviti na jasen in razumljiv način, da potrošnikov ne bi zmedli in jih preobremenili z informacijami, te informacije pa bi morale biti njegove „bistvene značilnosti“ v smislu direktiv 2011/83/EU in 2005/29/ES; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

opredelitev predpogodbenih informacij o predvideni življenjski dobi (ki jo je treba izraziti v letih in/ali ciklih uporabe ter določiti pred dajanjem proizvoda na trg na podlagi objektivne in standardizirane metodologije, ki med drugimi parametri temelji na okoliščinah dejanske uporabe, razlikah v intenzivnosti uporabe in naravnih dejavnikih) in popravljivosti proizvoda, pri čemer je treba upoštevati, da bi bilo treba te informacije zagotoviti na jasen in razumljiv način, da potrošnikov ne bi zmedli in jih preobremenili z informacijami, te informacije pa bi morale biti njegove „bistvene značilnosti“ v smislu direktiv 2011/83/EU in 2005/29/ES;

| (b) | razvoj in uvedba obveznega označevanja, da se potrošnikom ob nakupu zagotovijo jasne, dobro vidne in zlahka razumljive informacije o ocenjeni življenjski dobi in popravljivosti izdelka; poudarja, da bi morali pri razvoju programa označevanja sodelovati vsi ustrezni deležniki, in sicer na podlagi usklajenih, na raziskavah temelječih in preglednih meril v zvezi z ocenami učinka, ki dokazujejo ustreznost, sorazmernost in učinkovitost pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje in varstvu potrošnikov; meni, da bi moralo to označevanje vključevati zlasti informacije o trajnosti in popravljivosti, kot je oznaka popravljivosti, in bi lahko imelo obliko indeksa okoljske učinkovitosti, pri čemer bi bilo treba upoštevati več meril v celotnem življenjskem ciklu proizvodov glede na kategorijo proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

razvoj in uvedba obveznega označevanja, da se potrošnikom ob nakupu zagotovijo jasne, dobro vidne in zlahka razumljive informacije o ocenjeni življenjski dobi in popravljivosti izdelka; poudarja, da bi morali pri razvoju programa označevanja sodelovati vsi ustrezni deležniki, in sicer na podlagi usklajenih, na raziskavah temelječih in preglednih meril v zvezi z ocenami učinka, ki dokazujejo ustreznost, sorazmernost in učinkovitost pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje in varstvu potrošnikov; meni, da bi moralo to označevanje vključevati zlasti informacije o trajnosti in popravljivosti, kot je oznaka popravljivosti, in bi lahko imelo obliko indeksa okoljske učinkovitosti, pri čemer bi bilo treba upoštevati več meril v celotnem življenjskem ciklu proizvodov glede na kategorijo proizvodov;

| (c) | okrepitev vloge znaka EU za okolje, da bi povečali njegovo uporabo v industriji in o njem ozaveščali potrošnike; |
| --- | --- |

(c)

okrepitev vloge znaka EU za okolje, da bi povečali njegovo uporabo v industriji in o njem ozaveščali potrošnike;

| (d) | oceno, ki temelji na analizi stroškovne/okoljske učinkovitosti oceni, katere kategorije blaga so najprimernejše za opremljenost s števcem uporabe, da bi izboljšali obveščanje potrošnikov in vzdrževanje proizvodov, spodbujali dolgoročno uporabo proizvodov s poenostavljeno ponovno uporabo ter okrepili poslovne modele v zvezi s ponovno uporabo in rabljenimi proizvodi; |
| --- | --- |

(d)

oceno, ki temelji na analizi stroškovne/okoljske učinkovitosti oceni, katere kategorije blaga so najprimernejše za opremljenost s števcem uporabe, da bi izboljšali obveščanje potrošnikov in vzdrževanje proizvodov, spodbujali dolgoročno uporabo proizvodov s poenostavljeno ponovno uporabo ter okrepili poslovne modele v zvezi s ponovno uporabo in rabljenimi proizvodi;

| (e) | oceno, kako bi med pripravami na pregled Direktive (EU) 2019/771 zakonsko določeno garancijsko dobo bolj uskladili s predvideno življenjsko dobo kategorije proizvodov in kako bi se s podaljšanjem obrnjenega dokaznega obdobja za neskladnost povečala možnost potrošnikov in podjetij, da sprejemajo trajnostne odločitve; poziva, naj se v tej oceni učinka proučijo možni učinki takih morebitnih podaljšanj na cene, predvideno življenjsko dobo proizvodov, sisteme tržnih garancij in neodvisne storitve popravil; |
| --- | --- |

(e)

oceno, kako bi med pripravami na pregled Direktive (EU) 2019/771 zakonsko določeno garancijsko dobo bolj uskladili s predvideno življenjsko dobo kategorije proizvodov in kako bi se s podaljšanjem obrnjenega dokaznega obdobja za neskladnost povečala možnost potrošnikov in podjetij, da sprejemajo trajnostne odločitve; poziva, naj se v tej oceni učinka proučijo možni učinki takih morebitnih podaljšanj na cene, predvideno življenjsko dobo proizvodov, sisteme tržnih garancij in neodvisne storitve popravil;

| (f) | proučitev – med pripravami na pregled Direktive (EU) 2019/771 – izvedljivosti okrepitve položaja prodajalcev v razmerju do proizvajalcev z uvedbo mehanizma skupne odgovornosti proizvajalca in prodajalca v okviru sistema zakonsko določene garancijske dobe; |
| --- | --- |

(f)

proučitev – med pripravami na pregled Direktive (EU) 2019/771 – izvedljivosti okrepitve položaja prodajalcev v razmerju do proizvajalcev z uvedbo mehanizma skupne odgovornosti proizvajalca in prodajalca v okviru sistema zakonsko določene garancijske dobe;

| (g) | odpravo prehitre zastarelosti izdelkov tako, da se prakse, ki dejansko skrajšajo življenjsko dobo proizvoda, da bi se povečala stopnja njegovega nadomeščanja in neupravičeno omejila popravljivost proizvodov, vključno s programsko opremo, uvrstijo na seznam iz Priloge I k Direktivi 2005/29/ES; poudarja, da je treba te prakse jasno opredeliti na podlagi objektivne in skupne opredelitve ob upoštevanju ocene vseh vključenih deležnikov, kot so raziskovalne ustanove ter potrošniške, poslovne in okoljske organizacije; |
| --- | --- |

(g)

odpravo prehitre zastarelosti izdelkov tako, da se prakse, ki dejansko skrajšajo življenjsko dobo proizvoda, da bi se povečala stopnja njegovega nadomeščanja in neupravičeno omejila popravljivost proizvodov, vključno s programsko opremo, uvrstijo na seznam iz Priloge I k Direktivi 2005/29/ES; poudarja, da je treba te prakse jasno opredeliti na podlagi objektivne in skupne opredelitve ob upoštevanju ocene vseh vključenih deležnikov, kot so raziskovalne ustanove ter potrošniške, poslovne in okoljske organizacije;

| 7. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti blagu z digitalnimi elementi in da bi bilo treba pri pregledu Direktive (EU) 2019/771, ki ga je treba izvesti do leta 2024, upoštevati naslednje elemente:






  (a) | zagotoviti je treba kontinuiteto popravnih posodobitev – tj. varnostnih posodobitev in posodobitve glede skladnosti – med predvideno življenjsko dobo blaga glede na kategorijo proizvodov; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

zagotoviti je treba kontinuiteto popravnih posodobitev – tj. varnostnih posodobitev in posodobitve glede skladnosti – med predvideno življenjsko dobo blaga glede na kategorijo proizvodov;

| (b) | ločiti je treba popravne posodobitve od razvojnih posodobitev ter zagotoviti njihovo reverzibilnost, pri čemer se z nobeno posodobitvijo ne sme zmanjšati učinkovitost blaga ali njegova odzivnost; |
| --- | --- |

(b)

ločiti je treba popravne posodobitve od razvojnih posodobitev ter zagotoviti njihovo reverzibilnost, pri čemer se z nobeno posodobitvijo ne sme zmanjšati učinkovitost blaga ali njegova odzivnost;

| (c) | trgovec mora potrošnika ob nakupu obvestiti, kdaj se lahko pričakuje, da se bodo izvajale posodobitve programske opreme, zagotovljene ob nakupu proizvodov, na način, ki je združljiv z inovacijami in možnim prihodnjim razvojem trga, ter o njihovih posebnostih in vplivih na delovanje naprav, da se zagotovi, da so proizvodi še naprej skladni in varni; |
| --- | --- |

(c)

trgovec mora potrošnika ob nakupu obvestiti, kdaj se lahko pričakuje, da se bodo izvajale posodobitve programske opreme, zagotovljene ob nakupu proizvodov, na način, ki je združljiv z inovacijami in možnim prihodnjim razvojem trga, ter o njihovih posebnostih in vplivih na delovanje naprav, da se zagotovi, da so proizvodi še naprej skladni in varni;

| 8. | poudarja, da so potrebna enostavna, učinkovita in izvršljiva pravna sredstva za potrošnike in podjetja; opozarja, da bi morali biti potrošniki obveščeni o svojih pravicah in pravnih sredstvih, ki so na voljo; poziva k financiranju v okviru programa za enotni trg večletnega finančnega okvira za ukrepe za odpravo informacijske vrzeli ter podporo potrošniškim, poslovnim in okoljskim združenjem v zvezi z njihovimi pobudami; meni, da bi morale države članice izvajati informacijske kampanje za povečanje varstva in zaupanja potrošnikov, zlasti med ranljivimi skupinami, in poziva Komisijo, naj prek enotnega digitalnega portala potrošnikom zagotovi ustrezne informacije o njihovih pravicah; poudarja, da mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposleni potrebujejo posebno podporo, vključno s finančno podporo, da bodo lahko razumeli in izvajali svoje zakonske obveznosti na področju varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da številni proizvodi, dani na enotni trg, zlasti proizvodi, ki se prodajajo na spletnih trgih in se uvažajo iz tretjih držav, niso skladni z zakonodajo EU o varnosti proizvodov in zahtevah glede trajnostnosti; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev podjetjem EU glede na mednarodne konkurente ter naj zagotovijo varne in trajnostne proizvode za potrošnike z boljšim nadzorom trga in enakih standardov carinske kontrole po vsej EU za tradicionalna in spletna podjetja; opozarja, da morajo imeti organi za nadzor trga v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020 za izvajanje te naloge na voljo ustrezne finančne, tehnične, informacijske in človeške vire ter poziva države članice, naj izpolnijo njihove potrebe, Komisijo pa, naj zagotovi ustrezno izvajanje uredbe; poudarja, da bi bilo treba znatno okrepiti interakcijo med sistemom RAPEX ter spletnimi trgi in platformami; |
| --- | --- |

9.

Strategija za popravila

| 10. | poziva, naj se ob nakupu zagotovijo naslednje jasne in enostavne berljive informacije o razpoložljivosti nadomestnih delov, posodobitvah programske opreme in popravljivosti proizvoda: predvideno obdobje razpoložljivosti od datuma nakupa, povprečna cena nadomestnih delov ob nakupu, priporočen približen čas dostave in popravila ter po potrebi informacije o storitvah popravila in vzdrževanja; poleg tega zahteva, da se v dokumentaciji o proizvodu zagotovijo naslednje informacije skupaj s povzetkom najpogostejših okvar in načinom njihovega popravila; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj določi „pravico do popravila“ potrošnikov, da bi popravila postala sistematična, stroškovno učinkovita in privlačna, ob upoštevanju posebnosti različnih kategorij proizvodov v skladu z ukrepi, ki so bili že sprejeti za več gospodinjskih aparatov v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, tako da se:






  (a) | akterjem v panogi popravil, vključno z neodvisnimi serviserji, in potrošnikom zagotovi brezplačen dostop do potrebnih informacij o popravilu in vzdrževanju, vključno z informacijami o diagnostičnih orodjih, nadomestnih delih, programski opremi in posodobitvah, potrebnih za popravila in vzdrževanje, ob upoštevanju zahtev glede varnosti potrošnikov brez poseganja v Direktivo (EU) 2016/943; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

akterjem v panogi popravil, vključno z neodvisnimi serviserji, in potrošnikom zagotovi brezplačen dostop do potrebnih informacij o popravilu in vzdrževanju, vključno z informacijami o diagnostičnih orodjih, nadomestnih delih, programski opremi in posodobitvah, potrebnih za popravila in vzdrževanje, ob upoštevanju zahtev glede varnosti potrošnikov brez poseganja v Direktivo (EU) 2016/943;

| (b) | spodbuja standardizacija nadomestnih delov, s čimer se spodbujajo interoperabilnost in inovacije, hkrati pa upoštevajo zahteve glede varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja standardizacija nadomestnih delov, s čimer se spodbujajo interoperabilnost in inovacije, hkrati pa upoštevajo zahteve glede varnosti proizvodov;

| (c) | določi obvezno najkrajše obdobje za dobavo nadomestnih delov, ki odraža predvideno življenjsko dobo proizvoda po tem, ko je bila na trg dana zadnja enota, pa tudi razumne najdaljše dobavne roke po kategoriji proizvodov v skladu z izvedbenimi uredbami o okoljsko primerni zasnovi, sprejetimi 1. oktobra 2019, ki bi jih bilo treba razširiti na širši nabor proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

določi obvezno najkrajše obdobje za dobavo nadomestnih delov, ki odraža predvideno življenjsko dobo proizvoda po tem, ko je bila na trg dana zadnja enota, pa tudi razumne najdaljše dobavne roke po kategoriji proizvodov v skladu z izvedbenimi uredbami o okoljsko primerni zasnovi, sprejetimi 1. oktobra 2019, ki bi jih bilo treba razširiti na širši nabor proizvodov;

| (d) | zagotovi, da je cena nadomestnega dela razumna in zato stroškovno učinkovita glede na ceno celotnega proizvoda ter da imajo neodvisni in pooblaščeni serviserji ter potrošniki dostop do potrebnih nadomestnih delov brez nepoštenih ovir; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da je cena nadomestnega dela razumna in zato stroškovno učinkovita glede na ceno celotnega proizvoda ter da imajo neodvisni in pooblaščeni serviserji ter potrošniki dostop do potrebnih nadomestnih delov brez nepoštenih ovir;

| (e) | spodbujajo popravila namesto zamenjave proizvoda s podaljšanjem garancijskega lista ali s ponovnim začetkom garancijskega obdobja za potrošnika, ki se odloči za to možnost, pri pripravi pregleda Direktive (EU) 2019/771 in glede na analizo stroškovne učinkovitosti za potrošnike in podjetja, ter zagotovi, da prodajalci vedno obvestijo potrošnike o možnosti popravila in povezanih pravicah do garancije; |
| --- | --- |

(e)

spodbujajo popravila namesto zamenjave proizvoda s podaljšanjem garancijskega lista ali s ponovnim začetkom garancijskega obdobja za potrošnika, ki se odloči za to možnost, pri pripravi pregleda Direktive (EU) 2019/771 in glede na analizo stroškovne učinkovitosti za potrošnike in podjetja, ter zagotovi, da prodajalci vedno obvestijo potrošnike o možnosti popravila in povezanih pravicah do garancije;

| (f) | oceni, kako bi bilo mogoče olajšati popravila na ravni EU z vzpostavijo zakonsko določene garancijske dobe za dele, ki jih nadomesti poklicni serviser, kadar blago pri pripravi pregleda Direktive (EU) 2019/771 ni več pod zakonsko določeno ali tržno garancijo; |
| --- | --- |

(f)

oceni, kako bi bilo mogoče olajšati popravila na ravni EU z vzpostavijo zakonsko določene garancijske dobe za dele, ki jih nadomesti poklicni serviser, kadar blago pri pripravi pregleda Direktive (EU) 2019/771 ni več pod zakonsko določeno ali tržno garancijo;

| (g) | države članice spodbujajo k ustvarjanju spodbud za popravila, kot je „bonus za obrtnike“, zlasti po koncu zakonsko določene garancije za potrošnike, ki se odločijo za nekatera popravila prek pooblaščenih/neodvisnih serviserjev; |
| --- | --- |

(g)

države članice spodbujajo k ustvarjanju spodbud za popravila, kot je „bonus za obrtnike“, zlasti po koncu zakonsko določene garancije za potrošnike, ki se odločijo za nekatera popravila prek pooblaščenih/neodvisnih serviserjev;

Celovita strategija za ekonomijo ponovne uporabe

| 12. | pozdravlja, da Komisija razmišlja o sprejetju zavezujočih ukrepov za preprečevanje uničenja neprodanega ali nepokvarjenega blaga, ki deluje, da bi ga bilo mogoče ponovno uporabiti, ter količinsko opredeljenih ciljev za ponovno uporabo, vključno z uvedbo sistemov kavcij v skladu z okvirno direktivo o odpadkih ter direktivo o embalaži in odpadni embalaži; poudarja, da bi bilo treba pri dostopu do odlagališč odpadkov dati prednost novim trajnostnim poslovnim modelom, ter poziva Komisijo in države članice, naj bolj spodbujajo trajnostno ravnanje z odpadki; poudarja, da je potrebna strategija za oceno in odpravo pravnih ovir za popravilo, nadaljnjo prodajo, ponovno uporabo in donacije, da bi zagotovili učinkovitejšo in trajnostno rabo virov, pa tudi za krepitev notranjega trga sekundarnih surovin, brez poseganja v določbe Uredbe (ES) št. 1013/2006 o pošiljkah odpadkov, med drugim z večjo standardizacijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, kako pomembno je spodbujanje krožnega gospodarstva in trajnostnih poslovnih modelov za zmanjšanje uničevanja blaga ter spodbujanje popravil in ponovne uporabe; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo takih modelov, hkrati pa ohranja njihovo stroškovno učinkovitost in privlačnost ter zagotavlja visoko raven varstva potrošnikov, ter naj spodbuja države članice, da ozaveščajo o teh modelih z izobraževalnimi kampanjami in usposabljanjem za potrošnike in podjetja; poudarja, kako pomembne so naložbe v raziskave in razvoj na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja na prakse, ki jih podjetja sprejmejo za odvračanje od popravil, kar pomeni omejitev pravice do popravila in vpliva na možnosti potrošnikov za popravilo; poziva k pristopu, ki ščiti uveljavljanje pravic intelektualne lastnine in zagotavlja učinkovito podporo neodvisnim izvajalcem popravil, da se spodbujata izbira potrošnikov in vzpostavitev splošno trajnostnega enotnega trga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba ustvariti spodbude za potrošnike, da bodo kupovali rabljeno blago; poudarja, da bi lahko imeli potrošniki ob zagotovitvi prenosa še veljavne garancije v primeru nadaljnje prodaje izdelka večje zaupanje v ta trg; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj prouči, v kakšnem obsegu bi se lahko garancija, do katere je upravičen prvi kupec, v primeru naknadne prodaje prenesla na naslednje kupce, zlasti v okviru digitalnega potnega lista za izdelke; poleg tega poziva, naj se v okviru pregleda Direktive (EU) 2019/771 oceni potreba po pregledu določb o izjemah za rabljene proizvode v okviru sistema zakonsko določene garancije, ki ga določa navedena direktiva, in sicer v zvezi z oceno učinka o možnih učinkih za poslovne modele, ki temeljijo na rabljenem blagu in ponovni uporabi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k jasnim opredelitvam obnovljenega in prenovljenega blaga ter k spodbujanju obsežne uvedbe prostovoljnega sistema podaljšanih tržnih garancij za tako blago, da bi dopolnili prvotno garancijo in preprečili, da bi bili potrošniki izpostavljeni zlorabi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bo dokončanje notranjega trga storitev odločilno prispevalo k prehodu na bolj trajnosten enotni trg; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za dobro delujoč notranji trg storitev in učinkovito poveča prizadevanja za okrepitev izvrševanja obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na vlogo storitvenega sektorja pri povečanju dostopnosti popravil in drugih poslovnih modelov; pozdravlja zlasti razvoj poslovnih modelov, pri katerih je potrošnja ločena od fizičnega lastništva in v okviru katerih se prodaja funkcija izdelka, ter obenem zahteva, da se izvede zanesljiva ocena učinka glede tako imenovane ekonomije uporabe in morebitnih povratnih učinkov, vplivov na potrošnike in njihove finančne interese ter okoljskega vpliva takih modelov; poudarja, da se lahko z razvojem internetnih storitev, novih oblik trženja (najemi, zakup, pristop „proizvod kot storitev“ itd.) in dostopnih objektov za popravila podaljša življenjska doba proizvodov ter povečata ozaveščenost potrošnikov o takih proizvodih in zaupanje vanje; poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj teh novih poslovnih modelov s ciljno usmerjeno finančno podporo v okviru programa enotnega trga in vseh drugih ustreznih programov večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k pripravi nacionalnih kampanj in ustreznih mehanizmov, da bi potrošnike spodbudili k podaljšanju življenjske dobe proizvodov s popravilom in uporabi rabljenega blaga ter ozaveščali o dodani vrednosti trajnostnih inovativnih tehnologij; poziva Komisijo in nacionalne organe, naj pristojnim organom na nacionalni in lokalni ravni ter podjetjem in združenjem pomagajo ter jih spodbujajo pri izvajanju takih kampanj, in sicer tehnično in finančno na podlagi programa za enotni trg večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva vsa podjetja in organizacije, naj se vpišejo v sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) in izboljšajo svojo okoljsko uspešnost; z zanimanjem pričakuje bližnji pregled direktive o nefinančnem poročanju, s katerim naj bi znatno izboljšali razpoložljivost informacij o okoljski uspešnosti podjetij; |
| --- | --- |

20.

Digitalna strategija za trajnosten trg

| 21. | pozdravlja napovedano vzpostavitev skupnega evropskega podatkovnega prostora za pametne krožne aplikacije in cilj Komisije, da razvije digitalni „potni list“ za izdelke, da bi izboljšali sledljivost ter dostop do informacij o pogojih proizvodnje izdelkov, trajnosti, sestavi, ponovni uporabi, popravilu, razstavljivosti blaga in o ravnanju z njim po koncu njegove življenjske dobe, in sicer ob upoštevanju načela sorazmernosti in stroškov za podjetja ter namenjanju posebne pozornosti potrebam malih in srednjih podjetij, mikropodjetij ter samozaposlenih; poziva, naj se ta orodja razvijejo v tesnem sodelovanju z industrijo ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen, da digitalna tehnologija prispeva k inovacijam in k bolj krožnemu gospodarstvu; poziva Komisijo, naj razvije standarde in protokole za dostop do interoperabilnih podatkov in njihovo uporabo, da bi zagotovili učinkovito izmenjavo podatkov med podjetji, vlagatelji in organi ter omogočili nove, na podatkih temelječe krožne poslovne priložnosti; poziva Komisijo in države članice, naj v novem večletnem finančnem okviru povečajo finančna sredstva za raziskave in inovacije na področju trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da imata digitalni sektor in spletna potrošnja okoljski odtis bodisi pri proizvodnji blaga bodisi pri opravljanju storitev, in poziva Komisijo, naj oceni, kako bi z evropskim indeksom digitalne trajnostnosti vključili trajnostno proizvodnjo in potrošnjo digitalnih tehnologij; poudarja, da bi morale biti prakse za zmanjšanje takega vpliva na okolje, kot sta zmanjšanje količine embalaže in razvoj bolj trajnostne embalaže, del strategije za trajnostni enotni trg; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dodaja, da je treba povečati ozaveščenost o morebitnem okoljskem odtisu nepotrebnih podatkov, kot so neuporabljene aplikacije, datoteke, videoposnetki, fotografije in neželena elektronska pošta; poziva Komisijo, naj oceni vpliv digitalnih praks in infrastrukture v smislu njihovega ogljičnega in okoljskega odtisa, pa tudi njihov vpliv na potrošniške prakse, ter razmisli o ustreznih ukrepih za njihovo zmanjšanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zahteva, da Komisija upošteva odločitve Parlamenta glede vzpostavitve skupnega sistema polnjenja za zmanjšanje proizvodnje in elektronskih odpadkov; |
| --- | --- |

25.

Nujen prehod javnih organov

| 26. | meni, da bi morala imeti javna naročila v skladu z evropskim zelenim dogovorom osrednjo vlogo v načrtu EU za oživitev gospodarstva, in sicer s podpiranjem prizadevanj zasebnega sektorja na področju inovacij in procesov digitalizacije javnih razpisov ter z zagotovitvijo ustreznih spodbud za povečanje trajnostne proizvodnje in potrošnje; poziva, naj se prednost nameni spodbujanju povpraševanja po okolju prijaznem blagu in storitvah z manjšim okoljskim odtisom ter spodbujanju socialnih in okoljskih meril; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba pri prehodu na trajnostno in podnebno nevtralno gospodarstvo zagotoviti uporabo javnih naročil na področju okolja, sociale in inovacij z uvedbo meril in ciljev glede trajnostnosti v javne razpise; v zvezi s tem opozarja na zavezanost Komisije, da bo ukrepala z oblikovanjem sektorskih ukrepov in smernic o zelenih javnih naročilih, hkrati pa bo ohranila sedanji zakonodajni okvir o javnih naročilih, ter poziva Komisijo, naj se prizadevno zavzema za to, da bodo v javnih naročilih merila trajnostnosti privzeta izbira; poudarja, kako pomembno je, da se z določitvijo ciljev za javna naročila podpirajo rabljeni, ponovno uporabljeni, reciklirani in obnovljeni proizvodi ter računalniški programi z nizko porabo energije; poudarja možne koristi instrumenta za pregledovanje trajnostnosti javnih razpisov, da se zagotovi njihova združljivost s podnebnimi zavezami EU in odpravi lažno zeleno oglaševanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja vlogo, ki bi jo lahko imela zelena in socialna javna naročila pri skrajšanju dobavnih verig, zmanjšanju odvisnosti od tretjih držav in spodbujanju trajnostnosti v ključnih sektorjih, kot so sektorji proizvodnje zdravil, energije in hrane; poziva k zagotovitvi dejanske vzajemnosti na področju javnih naročil s tretjimi državami ter ustreznega dostopa do javnih naročil za mala in srednja podjetja ter podjetja socialnega gospodarstva, med drugim z uvedbo prednostnih klavzul o dodelitvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj obstoječe sisteme EU uporabljajo za trajnostno javno naročanje, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem izboljša svoje smernice in daje zgled, tako da objavi cilje in statistične podatke, povezane z vplivom njenih nakupov na okolje; poleg tega poziva k uvedbi obveznosti poročanja institucij EU in držav članic o njihovih trajnostnih javnih naročilih, ne da bi pri tem ustvarili neupravičeno upravno breme in ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

29.

Odgovorno trženje in oglaševanje

| 30. | opozarja, da se potrošniki na spletu in drugje srečujejo z zavajajočimi trditvami glede okoljskih značilnosti proizvodov in storitev; zato priporoča, da se pred dajanjem proizvoda ali storitve na trg učinkovito spremljajo okoljske trditve proizvajalcev in distributerjev ter da se nedavno spremenjena Direktiva 2005/29/ES izvršuje s proaktivnimi ukrepi za odpravo zavajajočih praks; poziva Komisijo, naj pripravi posodobljene smernice za enotno izvajanje te direktive v zvezi z okoljskimi trditvami in zagotovi navodila v zvezi z dejavnostmi za nadzor trga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k oblikovanju jasnih smernic in standardov za ekološke trditve in zaveze, ki bi bile ustrezno izražene z okrepljenimi okoljskimi znaki, in pozdravlja napovedani zakonodajni predlog o dokazovanju ekoloških trditev; priporoča, naj se oceni morebitna potreba po vzpostavitvi javnega evropskega registra z dovoljenimi in prepovedanimi okoljskimi trditvami ter pogoji in koraki, ki jih je treba izpolniti, da se dovoli uporaba določene trditve; dodaja, da se bo z zagotavljanjem preglednih, zanesljivih in točnih informacij povečalo zaupanje potrošnikov v proizvode in trge, kar bo posledično privedlo do bolj trajnostne potrošnje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da oglaševanje vpliva na ravni in vzorce potrošnje ter da bi moralo spodbujati trajnostne odločitve podjetij in potrošnikov; poudarja pomen odgovornega oglaševanja, pri katerem se upoštevajo javni standardi za okolje in zdravje potrošnikov; poudarja, da bi lahko s sedanjim regulativnim okvirom, s katerim se odpravlja zavajajoče oglaševanje, okrepili varstvo potrošnikov, zlasti za nekatere kategorije potrošnikov, ki se štejejo za ranljive, ter spodbudili trajnostno proizvodnjo in potrošnjo; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(2)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(3)  UL L 136, 22.5.2019, str. 28.

(4)  UL L 169, 25.6.2019, str. 1.

(5)  UL C 334, 19.9.2018, str. 60.

(6)  UL C 433, 23.12.2019, str. 146.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(9)  UL C 334, 19.9.2018, str. 60.

(10)  UL C 334, 19.9.2018, str. 60, uvodna izjava S.

(11)  Posebno poročilo Eurobarometer 503 iz decembra 2019 z naslovom „Attitudes towards the impact of digitalisation on daily lives“ (Odnos do vpliva digitalizacije na vsakdanje življenje).

(12)  Raziskava iz decembra 2015, izvedena v imenu Komisije, z naslovom „Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU“ (Študija potrošniškega trga o delovanju zakonsko določenih in tržnih garancij za potrošnike v EU).

(13)  Poročilo Flash Eurobarometer 388 iz junija 2014 z naslovom „Attitudes of Europeans towards waste management and resource efficiency“ (Odnos Evropejcev do ravnanja z odpadki in učinkovite rabe virov).

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Zagotavljanje varnosti proizvodov na enotnem trgu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zagotavljanju varnosti proizvodov na enotnem trgu (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/881 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 (Akt o kibernetski varnosti) (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o blokovni verigi: v prihodnost usmerjena trgovinska politika (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o blokovni verigi: v prihodnost usmerjena trgovinska politika (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (11),

| — | ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta v luči dogovora (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta v luči dogovora (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o evropskih standardih za 21. stoletje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o evropskih standardih za 21. stoletje (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o daljši življenjski dobi za izdelke: koristi za potrošnike in podjetja (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (16),

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 15. aprila 2014, z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti potrošniških proizvodov ter razveljavitvi Direktive Sveta 87/357/EGS in Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v prvi obravnavi dne 15. aprila 2014, z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti potrošniških proizvodov ter razveljavitvi Direktive Sveta 87/357/EGS in Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17),

| — | ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2020 z naslovom Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2020 z naslovom Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju etičnih smernic strokovne skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco o zaupanja vredni umetni inteligenci, objavljenih 8. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju etičnih smernic strokovne skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco o zaupanja vredni umetni inteligenci, objavljenih 8. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco o politiki in naložbenih priporočilih za zaupanja vredno umetno inteligenco, objavljenega 26. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco o politiki in naložbenih priporočilih za zaupanja vredno umetno inteligenco, objavljenega 26. junija 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0207/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0207/2020),

| A. | ker je enotni trg za blago eden najpomembnejših gospodarskih temeljev EU, trgovina z blagom pa trenutno ustvarja približno četrtino BDP EU in tri četrtine trgovine znotraj EU; |
| --- | --- |

A.

ker je enotni trg za blago eden najpomembnejših gospodarskih temeljev EU, trgovina z blagom pa trenutno ustvarja približno četrtino BDP EU in tri četrtine trgovine znotraj EU;

| B. | ker je bila direktiva o splošni varnosti proizvodov (Direktiva 2001/95/ES) sprejeta leta 2001 in ker so se nakupovalne navade potrošnikov spremenile zaradi vse večje prodaje v e-trgovanju; ker je bil prejšnji poskus reforme direktive, ki ga je Komisija predstavila leta 2013, neuspešen; |
| --- | --- |

B.

ker je bila direktiva o splošni varnosti proizvodov (Direktiva 2001/95/ES) sprejeta leta 2001 in ker so se nakupovalne navade potrošnikov spremenile zaradi vse večje prodaje v e-trgovanju; ker je bil prejšnji poskus reforme direktive, ki ga je Komisija predstavila leta 2013, neuspešen;

| C. | ker je nesprejemljivo, da so potrošniki EU izpostavljeni proizvodom, ki ne ustrezajo varnostnim zahtevam EU ali so iz drugega razloga nezakoniti, pri čemer se pojavljajo vprašanja, ki segajo od uporabe nevarnih kemikalij v proizvodih, do nevarne programske opreme in drugih varnostnih tveganj; ker je potreben horizontalen zakonodajni okvir, ki bo deloval kot varovalo in bo okrepil varstvo potrošnikov, da bi dosegli visoko raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov; |
| --- | --- |

C.

ker je nesprejemljivo, da so potrošniki EU izpostavljeni proizvodom, ki ne ustrezajo varnostnim zahtevam EU ali so iz drugega razloga nezakoniti, pri čemer se pojavljajo vprašanja, ki segajo od uporabe nevarnih kemikalij v proizvodih, do nevarne programske opreme in drugih varnostnih tveganj; ker je potreben horizontalen zakonodajni okvir, ki bo deloval kot varovalo in bo okrepil varstvo potrošnikov, da bi dosegli visoko raven varovanja zdravja in varnosti potrošnikov;

| D. | ker je trgovina z blagom na enotnem trgu povezana z dinamiko svetovne trgovine z blagom in z učinkovitostjo dobavnih verig; ker je zato bistveno zagotoviti, da bodo zunanje meje EU dodatno opremljene z učinkovitejšimi in usklajenimi orodji za odkrivanje nevarnih proizvodov, ki prihajajo iz tretjih držav, in preprečevanje njihovega kroženja na enotnem trgu v korist podjetjem, ki spoštujejo pravila, ter za ustrezno in učinkovito zaščito pravic potrošnikov; |
| --- | --- |

D.

ker je trgovina z blagom na enotnem trgu povezana z dinamiko svetovne trgovine z blagom in z učinkovitostjo dobavnih verig; ker je zato bistveno zagotoviti, da bodo zunanje meje EU dodatno opremljene z učinkovitejšimi in usklajenimi orodji za odkrivanje nevarnih proizvodov, ki prihajajo iz tretjih držav, in preprečevanje njihovega kroženja na enotnem trgu v korist podjetjem, ki spoštujejo pravila, ter za ustrezno in učinkovito zaščito pravic potrošnikov;

| E. | ker morajo pristojni organi pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev varnosti potrošnikov ustrezno upoštevati previdnostno načelo, predvsem v zvezi s proizvodi, ki imajo vgrajene nove digitalne tehnologije in so lahko nevarni; |
| --- | --- |

E.

ker morajo pristojni organi pri sprejemanju ukrepov za zagotovitev varnosti potrošnikov ustrezno upoštevati previdnostno načelo, predvsem v zvezi s proizvodi, ki imajo vgrajene nove digitalne tehnologije in so lahko nevarni;

| F. | ker nastajajoče tehnologije spreminjajo lastnosti proizvodov in jih je zato treba obravnavati, da bi zagotovili varstvo potrošnikov in pravno varnost, pri čemer pa ne bi ovirali inovacij; ker je podlaga za to poročilo Komisije o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika; |
| --- | --- |

F.

ker nastajajoče tehnologije spreminjajo lastnosti proizvodov in jih je zato treba obravnavati, da bi zagotovili varstvo potrošnikov in pravno varnost, pri čemer pa ne bi ovirali inovacij; ker je podlaga za to poročilo Komisije o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika;

| G. | ker je število nevarnih proizvodov, priglašenih prek evropskega sistema Safety Gate (Rapex), še vedno zelo visoko, kar velja tudi za prodajo nevarnih in neskladnih proizvodov, in ker skladnost z regulativnim okvirom EU, tudi med proizvodnim postopkom, prispeva k varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

G.

ker je število nevarnih proizvodov, priglašenih prek evropskega sistema Safety Gate (Rapex), še vedno zelo visoko, kar velja tudi za prodajo nevarnih in neskladnih proizvodov, in ker skladnost z regulativnim okvirom EU, tudi med proizvodnim postopkom, prispeva k varnosti proizvodov;

| H. | ker je vgrajena in privzeta varnost proizvodov temeljnega pomena, saj lahko varnost v fazi načrtovanja izboljša varnost proizvodov na trgu; |
| --- | --- |

H.

ker je vgrajena in privzeta varnost proizvodov temeljnega pomena, saj lahko varnost v fazi načrtovanja izboljša varnost proizvodov na trgu;

| I. | ker se sistem EU za nadzor trga osredotoča predvsem na gospodarske subjekte, prisotne na enotnem trgu, in ker je zaradi razvoja e-trgovine veliko število proizvodov iz tretjih držav neposredno danih na trg; ker pa mnogi od teh proizvodov ne spoštujejo varnostnih zahtev Evropske unije in zato lahko škodujejo potrošnikom, ki se pogosto ne zavedajo takih nevarnosti; |
| --- | --- |

I.

ker se sistem EU za nadzor trga osredotoča predvsem na gospodarske subjekte, prisotne na enotnem trgu, in ker je zaradi razvoja e-trgovine veliko število proizvodov iz tretjih držav neposredno danih na trg; ker pa mnogi od teh proizvodov ne spoštujejo varnostnih zahtev Evropske unije in zato lahko škodujejo potrošnikom, ki se pogosto ne zavedajo takih nevarnosti;

| J. | ker raven varstva potrošnikov ne bi smela biti odvisna od tega, ali potrošnik kupuje prek spleta ali v fizični trgovini, in ker bi bilo treba še naprej spodbujati prostovoljne pobude nekaterih digitalnih platform in spletnih tržnic; ker so potrebni še drugi ukrepi za zadostno varstvo potrošnikov, saj številni proizvodi, ki so v prodaji na spletnih tržnicah, ne ustrezajo varnostnim pravilom EU, in ker je zato potreben obsežnejši regulativni okvir, s katerim bi zagotovili odgovornost platform; |
| --- | --- |

J.

ker raven varstva potrošnikov ne bi smela biti odvisna od tega, ali potrošnik kupuje prek spleta ali v fizični trgovini, in ker bi bilo treba še naprej spodbujati prostovoljne pobude nekaterih digitalnih platform in spletnih tržnic; ker so potrebni še drugi ukrepi za zadostno varstvo potrošnikov, saj številni proizvodi, ki so v prodaji na spletnih tržnicah, ne ustrezajo varnostnim pravilom EU, in ker je zato potreben obsežnejši regulativni okvir, s katerim bi zagotovili odgovornost platform;

| K. | ker je sledljivost proizvodov vzdolž dobavne verige bistvena za izboljšanje varnosti in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

K.

ker je sledljivost proizvodov vzdolž dobavne verige bistvena za izboljšanje varnosti in varstvo potrošnikov;

| L. | ker se v EU za veliko ponarejenih proizvodov poroča, da so nevarni ter da pomenijo resno tveganje za zdravje in varnost potrošnikov; |
| --- | --- |

L.

ker se v EU za veliko ponarejenih proizvodov poroča, da so nevarni ter da pomenijo resno tveganje za zdravje in varnost potrošnikov;

| 1. | poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da je za zaščito državljanov EU izjemno pomembna kar najvišja varnost vseh proizvodov, potrebnih za boj proti tej krizi in vsem morebitnim prihodnjim krizam v EU, predvsem zdravstvene in zaščitne opreme, proizvodov, ki se prodajajo na spletu in v fizičnih trgovinah ter zlasti proizvodov iz držav zunaj EU; zato poudarja, da morajo spletne platforme in spletne tržnice sprejeti proaktivne ukrepe za odpravo zavajajočih praks in dezinformacij v zvezi s proizvodi, ki se prodajajo na spletu; poziva Komisijo, naj pri nabavi zalog opreme med krizo posebno pozornost nameni varnosti medicinskih pripomočkov; ugotavlja, da proizvodi, ki temeljijo na umetni inteligenci, internetu stvari ali robotiki, ponujajo rešitve, ki lahko pomagajo v boju proti sedanji in prihodnjim krizam, ki slabijo strateški položaj EU; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoje usklajene ukrepe v okviru za varnost proizvodov in s tem povezanih omrežjih; |
| --- | --- |

1.

Varnost vseh proizvodov

| 2. | pozdravlja Uredbo (EU) 2019/1020 o nadzoru trga, vendar poudarja, da z izjemo pregledov proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, uredba velja le za proizvode, za katere se uporablja harmonizacijska zakonodaja Unije, medtem ko je približno tretjina vseh proizvodov, ki krožijo v EU, neharmoniziranih; poziva Komisijo, naj posodobi in določi usklajena pravila za nadzor trga za harmonizirane in neharmonizirane proizvode, ki so na voljo v spletnih in fizičnih trgovinah, ter naj jih prilagodi digitalni dobi za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in izboljšanje varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba pravila o varnosti proizvodov prilagoditi novim razmeram na trgu in digitalnemu prehodu, in sicer z obravnavo nastajajočih tveganj in groženj varnosti potrošnikov in s tem povezanih pomislekov potrošnikov ter z varovanjem njihovih pravic; poziva Komisijo, naj pri reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov obravnava izzive, povezane z novimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, internet stvari, robotika, 3D-tiskanje in druge, ter naj ugotovi in odpravi vrzeli v obstoječi zakonodaji, kot sta direktiva o strojih in direktiva o radijski opremi, ter hkrati prepreči podvajanje zakonodaje in zagotovi dosleden pristop k varnosti proizvodov v vsej sektorski zakonodaji, kot je direktiva o igračah in druga zakonodaja za posamezne proizvode, da bi dosegli najvišjo raven varnosti potrošnikov in odstranili morebitne ovire za razvoj prelomnih tehnologij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj v okviru revizije direktive o splošni varnosti proizvodov ponovno opredeli izraza „proizvod“ in „varen proizvod“, ob usklajevanju z morebitno revizijo drugih zakonodajnih aktov, kot je direktiva o odgovornosti za proizvode, tako da bosta odražala kompleksnost nastajajočih tehnologij, vključno z vgrajeno umetno inteligenco, internetom stvari in robotiko, samostojno programsko opremo in programsko opremo ali posodobitvami, ki pomenijo bistveno spremembo proizvoda in v resnici nov proizvod; poziva Komisijo, naj pri revidiranju direktive o splošni varnosti proizvodov prednostno obravnava pravice potrošnikov in njihovo pravno varnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je prepričan, da lahko umetna inteligenca in druge nastajajoče tehnologije, vgrajene v proizvode, spremenijo namen proizvodov in vplivajo na njihovo varnost, potem ko je bil proizvod že dan na trg, predvsem zaradi posodobitev v primeru samoučeče tehnologije; poziva Komisijo, naj razmisli, ali je kot odločilni trenutek, v katerem naj gospodarski subjekt zagotovi varnost proizvoda, še ustrezno „dajanje na trg“, ter poudarja, da bi lahko bila za ta namen v digitalni dobi primernejša stalna skladnost proizvoda z ustrezno zakonodajo o varnosti proizvodov, tudi po namestitvi programske opreme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se strinja, da bi morali biti sistemi umetne inteligence varni, da bi bili zanesljivi, kot je v svojih etičnih smernicah za zaupanja vredno umetno inteligenco poudarila strokovna skupina na visoki ravni, poziva Komisijo, naj v celoti upošteva priporočila strokovne skupine, in se strinja, da morajo biti potrošniki obveščeni o varnosti umetne inteligence in proizvodov, v katere je vgrajena; je prepričan, da je skupni pristop k umetni inteligenci na ravni EU ključen za razvoj te tehnologije v EU; poudarja, da potrebujemo skupno opredelitev, ki bi jo bilo treba redno pregledovati, da bi bila prilagojena novemu tehnološkemu razvoju, in zahteve glede varnosti umetne inteligence, da bi preprečili nadaljnjo razdrobljenost enotnega trga, do katere prihaja zaradi različnih nacionalnih zakonodaj; poudarja, da mora EU sprejeti ukrepe za vzpostavitev okvira za naložbe, podatkovno infrastrukturo, raziskave in skupne etične norme, da bi okrepili zaupanje potrošnikov in podjetij, zagotovili učinkovitejšo in pravičnejšo obliko varstva potrošnikov ter pravno varnost, izboljšali gospodarsko konkurenčnost EU ter spodbudili financiranje in razvoj zagonskih podjetij, ki izvajajo in uporabljajo raziskave na področju umetne inteligence; poudarja, da bi morala Komisija oceniti, kako bi lahko tehnologijo umetne inteligence in blokovno verigo uporabili za povečanje varnosti, na primer z razvojem interoperabilnih podatkovnih zbirk o poškodbah zaradi nevarnih proizvodov, ki krožijo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da sistemi umetne inteligence, bodisi samostojni bodisi vgrajeni v proizvod, ponujajo številne priložnosti in da bi morali uporabljati visokokakovostne in nepristranske nabore podatkov, da bi bili vredni zaupanja in spodbujali varstvo potrošnikov; zato pozdravlja sporočilo Komisije o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, usmerjeno v človeka, ki upošteva sedem ključnih zahtev iz smernic strokovne skupine na visoki ravni; poudarja, da bilo treba te smernice obravnavati tudi na mednarodni ravni; poudarja, da bi morala Komisija pregledati obstoječe standarde za umetno inteligenco in se posvetovati z ustreznimi deležniki, da bi ocenila, kateri novi standardi so potrebni, redno ocenjevati regulativni okvir EU v zvezi z umetno inteligenco, da bi zagotovila varnost proizvodov ter varstvo potrošnikov in podatkov, ter posredovati na področjih, kjer je to potrebno, da bi spodbujala pravno varnost in zagotovila harmonizacijo pravil v EU; |
| --- | --- |

7.

Skladnost s pravili o varnosti proizvodov

| 8. | poudarja, da bo usklajen okvir za ocenjevanje na podlagi tveganja, oblikovan v skladu z jasnimi in preglednimi merili, učinkovit z upravnega vidika, predvsem za mikro, mala in srednja podjetja, ker bo preprečeval prekomerno breme, hkrati pa bo učinkovit v smislu večje varnosti potrošnikov; zato poziva Komisijo, naj dodatno uskladi metodologijo in skupaj z ustreznimi deležniki temeljito oceni izvedljivost shem ocenjevanja na podlagi tveganja, pri čemer naj njihovo uporabo prilagodi za proizvode z visoko stopnjo tveganja, in mehanizmov za oceno skladnosti, kjer ti še ne obstajajo, da bi zagotovili privzeto ali vgrajeno varnost in zaščito proizvodov z vgrajenimi nastajajočimi tehnologijami; poudarja, da je treba zagotoviti dosleden pristop k izvrševanju zakonodaje o varnosti proizvodov in ugotavlja, da lahko pride do velike asimetrije med razvojem proizvodov z vgrajenimi nastajajočimi tehnologijami in zmožnostjo javnih organov, da jih ocenijo; zato poudarja, da bi morale države članice s podporo Komisije usklajevati svoje strategije obvladovanja tveganja na področju umetne inteligence v okviru svojih nacionalnih strategij za nadzor trga, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje za vse gospodarske operaterje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da trenutne vrzeli v obstoječem pravnem okviru negativno vplivajo na pravice potrošnikov v EU in na konkurenčnost podjetij EU, predvsem mikro, malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj pri oceni učinka prihodnje zakonodaje upošteva načelo „najprej pomisli na male“, v skladu s katerim bi morala ustrezno upoštevati potrebo po zagotavljanju podpore malim in srednjim podjetjem pri zmanjševanje bremena, ki ga lahko ustvarijo ukrepi, in po zagotavljanju stabilnega, predvidljivega in ustrezno urejenega okolja, v katerem lahko mala in srednja podjetja opravljajo svojo dejavnost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj razmisli o merilih EU za „regulativne peskovnike“, pri čemer naj ne opustila previdnostnega načela, saj bi tako lahko povečali varnost proizvodov z zagotavljanjem strokovnega mnenja o tem, kako na sodoben način oceniti skladnost proizvoda z veljavno zakonodajo; poudarja, da bo oblikovanje enotnega okolja za preizkušanje in izboljševanje tehnologij, kot je umetna inteligenca, podjetjem EU omogočilo lažje premagati razdrobljenost enotnega trga in učinkovito izkoristiti potencial rasti v celotni EU; priznava, da imajo lahko vozlišča za digitalne inovacije pomembno vlogo kot posredniki med regulatorji in podjetji ter pri zagotavljanju podpore zagonskim ter malim in srednjim podjetjem pri prilagajanju na novo zakonodajo, hkrati pa omogočajo lažji vstop na trg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo avtonomno samoučenje umetne inteligence v celotnem življenjskem ciklu in naj ocenijo izvedljivost uvedbe mehanizma za preprečevanje nastajajočih tveganj; poziva k obveznemu človeškemu nadzoru kot privzeti možnosti za proizvode umetne inteligence z visokim tveganjem in k vzpostavitvi učinkovitega preverjanja teh proizvodov v celotni dobavni verigi z zanesljivimi in nepristranskimi postopki, da bi zagotovili varnost proizvodov in pravico potrošnikov, da namesto komunikacije z avtomatiziranimi sistemi zahtevajo osebno komunikacijo; poudarja, da močne pravice potrošnikov podpirajo razvoj varnih in inovativnih proizvodov umetne inteligence; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja ponudnike nastajajoče tehnologije, naj vanjo vgradijo varnostne mehanizme, vključno z mehanizmi za samopopravilo, da bi preprečili nalaganje programske opreme, ki bi lahko ogrozila varnost potrošnikov, ozaveščajo o varnostnih težavah svojega proizvoda ter zagotavljajo in izboljšajo varnost v celotnem življenjskem ciklu proizvoda; poziva Komisijo, naj preuči, ali lahko trajnost, ponovna uporaba, nadgradljivost in popravljivost proizvodov vplivajo na njihovo varnost; vseeno ugotavlja, da mnogi gospodarski subjekti ne izvajajo vedno učinkovitega nadzora nad svojimi proizvodi v celotnem življenjskem ciklu in da so lahko za različne komponente proizvoda odgovorne številne druge strani; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj v infrastrukturi za povezljivost, vključno z novimi komunikacijskimi tehnologijami, kot je 5G, zagotovijo vgrajeno in privzeto varnost in zasebnost, da bi izboljšali varnost povezanih proizvodov; poudarja, da lahko tveganja, ki izhajajo iz posodobitev programske opreme, napačnih podatkov in izgube povezljivosti, ogrožajo varnost in zdravje, ter poziva Komisijo, naj za obravnavanje teh tveganj posodobi sedanjo zakonodajo o varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je prepričan, da lahko pomanjkljiva ali šibka kibernetska varnost povezanih naprav in storitev ogrozi varnost proizvodov in da je to treba obravnavati pri horizontalni reviziji ustreznih pravil in priporočil; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo področje revizije direktive o splošni varnosti proizvodov zajemalo tudi izzive, povezane s kibernetsko varnostjo, in nove trende z zagotavljanjem, da so vse naprave posodobljene glede na stalno spreminjajoče se spletne standarde za industrijo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je uredba EU o kibernetski varnosti eno od glavnih orodij za okrepitev kibernetske varnosti na ravni EU, vendar temelji le na prostovoljni shemi certificiranja; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po shemi EU za certificiranje kibernetske varnosti za proizvode z vgrajenimi nastajajočimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, internet stvari in robotika, v skladu z okvirom EU za kibernetsko varnost ob stalnem upoštevanju specifičnih vidikov posameznega sektorja in potrebo po vzpostavitvi ustreznih obveznih shem za certificiranje potrošniških proizvodov, ki jih je mogoče hitro posodobiti, da bodo prilagojene trenutnim tveganjem, ne da bi onemogočali inovacije; v skladu s tem poziva Komisijo, naj oceni potrebo po zakonodaji o obveznih zahtevah glede kibernetske varnosti in ustreznih mehanizmih za nadzor trga; |
| --- | --- |

15.

Učinkovit nadzor trga

| 16. | poudarja pomanjkanje finančnih in človeških virov, s katerim se v zadnjih letih soočajo številni organi za nadzor trga v EU, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi ustreznimi kompetencami omogočijo povečanje virov in strokovnega znanja organov za nadzor trga, okrepijo sodelovanje med njimi in razvijejo skupne ukrepe, tudi na čezmejni ravni in za spletne trge, izboljšajo uspešnost in učinkovitost pregledov ter zagotovijo ustrezno osebje za organe za nadzor trga, tudi za carinske organe, da bi ti lahko odkrili nevarne proizvode, predvsem iz tretjih držav, in preprečili njihovo kroženje na notranjem trgu; v zvezi s tem poudarja, da je ustreznim organom treba zagotoviti sodobno opremo in poskrbeti, da uporabljajo inovativno tehnologijo, ter da je dostop do ustrezne dokumentacije, kot so dokumentacija o programski opremi za varnost proizvodov in nabori podatkov, ključnega pomena, če želimo organom za nadzor trga omogočiti opravljanje njihovih dejavnosti in ocenjevanje skladnosti proizvodov z ustreznimi varnostnimi predpisi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen programa za enotni trg v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 pri zagotavljanju podpore in krepitvi učinkovitih organov za nadzor trga pri njihovih nalogah na celotnem notranjem trgu ter pri zagotavljanju enotnega izvrševanja pravil o varnosti proizvodov po vsej EU, z namenom, da bi bili na notranjem trgu na voljo le varni in skladni proizvodi, ki ponujajo visoko raven varstva potrošnikov; v zvezi s tem ponovno poziva Komisijo in Svet, naj povečata in zagotovita ustrezna sredstva in namensko proračunsko vrstico, države članice pa poziva, naj prav tako svojim carinskim službam namenijo zadostna sredstva; poziva medinstitucionalne pogajalske strani, naj preprečijo zmanjšanje proračunov za program večletnega finančnega okvira za enotni trg in carinskih programov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so sicer dejavnosti za nadzor trga namenjene zaščiti splošnih javnih interesov, ponarejeni proizvodi pa so povezani z varstvom pravic zasebne intelektualne lastnine, vendar obstaja povezava med ponarejenimi proizvodi in tveganjem za zdravje in varnost potrošnikov; zato poziva Komisijo, naj pridobi boljšo in jasnejšo predstavo o pojavu ponarejanja ter o morebitni vlogi organov za nadzor trga in spletnih tržnic pri boljši zaščiti zdravja in varnosti potrošnikov EU, tudi z učinkovitim izvrševanjem carinske zakonodaje in z uskladitvijo carinskih kontrol po vsej EU; spodbuja, naj organi za nadzor trga uporabljajo nove tehnologije, kot sta umetna inteligenca in blokovna veriga, da bi zagotovili, da se lahko analitika podatkov uporabi za zmanjšanje tveganja, izboljšanje skladnosti z zakonodajo o varnosti proizvodov in zaščito potrošnikov pred ponarejenimi proizvodi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo najnižje stopnje vzorčenja; poziva organe za nadzor trga, naj redno ali v dnevih preiskave, kot jih izvaja na primer mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, izvajajo sektorsko prikrito nakupovanje, tudi na spletnih tržnicah; dodaja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti kategorijam proizvodov, ki so največkrat priglašene v Rapex, in v primeru ugotovljenega tveganja sprejeti ustrezne omejevalne ukrepe; priporoča, naj bodo ti ukrepi dobro podprti z orodji za analizo podatkov; poudarja, da morajo države članice kršiteljem naložiti učinkovite kazni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj hitro sprejme izvedbene akte v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020, predvsem z njenim členom 25, za določitev meril in tehnik za preglede harmoniziranih in neharmoniziranih proizvodov ter naj vključi minimalne zahteve za preglede proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, da bi zagotovili dosledno, učinkovito in enotno izvrševanje prava Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba za proizvode, ki jih potrošniki kupijo neposredno od gospodarskih subjektov iz tretjih držav, opraviti učinkovite preglede za zagotovitev skladnosti z regulativnim okvirom EU; poziva organe za nadzor trga, tudi carinske organe, naj te proizvode ustrezno preverijo; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi od gospodarskih subjektov, ki niso iz EU, zahtevali, da za neharmonizirane proizvode imenujejo gospodarski subjekt v EU, ki bi organom za nadzor trga ponujal informacije ali dokumente v zvezi z varnostjo proizvoda in z njimi sodeloval, da bi zagotovili sprejetje korektivnih ukrepov za odpravo primerov neskladnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj sodeluje z regulativnimi organi tretjih državah, naj si z njimi izmenjuje informacije v zvezi z nadzorom nevarnih proizvodov ter naj v vse prostotrgovinske sporazume EU vključi določbe o nadzoru trga, da bi se za podjetja zunaj EU, ki proizvode prodajajo na notranjem trgu, uporabljale enake zahteve glede varnosti proizvodov kot za podjetja iz EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj na ravni EU in na mednarodni ravni izboljša sodelovanje med organi za varstvo potrošnikov in nadzor trga ter carinskimi in drugimi ustreznimi organi, da bi lahko zagotovili skladne in enotne preglede na vseh vstopnih točkah Unije ter omogočili hiter prenos informacij o nevarnih proizvodih, ter naj okrepi usklajevanje izvršilnih ukrepov, kot so preverjanje skladnosti z regulativnim okvirom EU in kazni; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje med evropskimi in nacionalnimi javnimi podatkovnimi zbirkami o nevarnih proizvodih; poziva Komisijo, naj v okviru, predvidenem z Uredbo (EU) 2019/1020, omogoči uporabo informacijskega in komunikacijskega sistema za nadzor trga, ki bi se moral uporabljati vzporedno s skupnim sistemom za obvladovanje tveganj, da bi se zvišala raven sodelovanja in izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj v akcijskem načrtu za carino varnost proizvodov obravnava kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

24.

Varni proizvodi na spletnih tržnicah

| 25. | poudarja, da bi bilo treba potrošnikom ponujati enako varne proizvode, ne glede na to, ali kupujejo na spletu ali v fizičnih trgovinah, in pozdravlja izjavo o varnosti proizvodov (18) za spletne tržnice, a hkrati poudarja njeno prostovoljno naravo, omejeno udeležbo tržnih subjektov in pomanjkanje natančnih ključnih kazalnikov uspešnosti za zagotovitev ustrezne ocene prizadevanj podpisnikov; poziva Komisijo, naj spodbuja druge spletne tržnice, da se pridružijo pobudi in potrošnikom prikažejo jasne informacije o njihovih pravicah in o trgovcu na drobno, ter naj oceni vlogo spletnih tržnic pri omejevanju kroženja nevarnih proizvodov in naj predlaga obvezna pravila o obveznostih in odgovornostih tržnic, ustanovljenih v EU ali zunaj nje, kot del akta o digitalnih storitvah, revizije direktive o splošni varnosti proizvodov in druge ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so potrebni enaki konkurenčni pogoji za platforme EU in platforme tretjih držav, kar zadeva skladnost s pravili EU o varnosti proizvodov; poziva Komisijo, naj skupaj z organi za nadzor trga izvede raziskave o varnosti proizvodov iz tretjih držav ter naj bolj dejavno nadzoruje spletne tržnice in poveča njihovo odgovornost; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s potrošniškimi organizacijami in državami članicami bolje obvešča potrošnike o morebitnih nevarnostih neskladnih proizvodov iz tretjih držav, kupljenih na spletnih tržnicah; poziva Komisijo, naj od spletnih tržnic zahteva, da za vse subjekte, ki ponujajo proizvode potrošnikom v EU, tudi tiste s sedežem v tretjih državah, uporabljajo enaka pravila; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da so spletne platforme, kot so spletne tržnice, prinesle koristi trgovcem na drobno in potrošnikom, saj izboljšujejo izbiro in znižujejo cene, vendar pa obenem vedno več prodajalcev, predvsem iz tretjih držav, na enotnem trgu ponuja nevarne ali nezakonite proizvode; zato poziva spletne tržnice, naj se kar najhitreje odzovejo na morebitna obvestila Rapexa in naj učinkovito in dejavno sodelujejo s pristojnimi organi držav članic, nemudoma umaknejo nevarne proizvode in sprejmejo ukrepe za preprečitev njihovega ponovnega pojavljanja; poziva Komisijo, naj uvede obveznosti, v skladu s katerimi se morajo spletne tržnice učinkovito odzvati na nevarne proizvode, tudi z obveščanjem potrošnikov, če so kupili nevaren ali kako drugače neskladen proizvod; spodbuja spletne tržnice, na katere se obrnejo potrošniške organizacije, naj izdajo opozorilo o nevarnem proizvodu in sodelujejo z njimi, da bi ocenili morebitno tveganje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo spletne tržnice okrepile svoje sodelovanje prek skupnih dejavnosti s pristojnimi organi, se posvetovale s sistemom Rapex, preden bodo proizvod dale na svoja spletna mesta, nemudoma odstranile proizvode, ki so v sistemu Rapex opredeljeni kot nevarni, izmenjevale informacije s prodajalci, ki kršijo pravila, sprejele učinkovite in odvračilne ukrepe proti njim in njihovi dobavni verigi, vzpostavile zanesljiv sistem za avtentikacijo poslovnih uporabnikov ter oblikovale enostavno dostopno orodje za vso EU, prek katerega bodo potrošniki lahko priglasili nevarne proizvode; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj oceni, kako bi spletne tržnice lahko izboljšale svojo povezanost s sistemom Rapex, pod pogojem, da je ta posodobljen in združljiv, na primer z uporabo vmesnika aplikacijskih programov, da bi prejemale opozorila, da je bil proizvod v sistemu opredeljen kot nevaren, in da bi zagotovile, da so proizvodi, ki so naprodaj, varni, ter zahteva, da morajo spletne tržnice na svojih spletnih mestih objaviti povezavo do Rapexa, s čimer bodo povečale ozaveščenost o tej platformi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj oceni zahtevo, da morajo spletne platforme vzpostaviti učinkovita in ustrezna varovala za boj proti pojavljanju oglasov o nevarnih proizvodih, ki niso skladni z zakonodajnim okvirom EU, vključno z oglaševanjem ali zavajajočimi jamstvi in izjavami dobaviteljev ali strank, ter naj tej oceni priloži temeljito oceno učinka takšnih določb, vključno z analizo stroškovne učinkovitosti na podlagi sorazmernosti za spletne platforme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj se s Svetovno trgovinsko organizacijo pogaja o ambicioznem sporazumu o e-trgovanju, da bi se izboljšalo spoštovanje pravil o varnosti proizvodov na spletu na ravni EU in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

31.

Program Komisije za standardizacijo 2020 in sledljivost

| 32. | pozdravlja dejstvo, da program EU za standardizacijo za leto 2020 obravnava izzive, ki izhajajo iz enotnega digitalnega trga, kot so umetna inteligenca, internet stvari, varstvo podatkov, vključno z zdravstvenimi podatki, kibernetska varnost in avtomatizirana mobilnost; poziva Komisijo, naj pooblasti Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), da podprejo proces oblikovanja harmoniziranih standardov, tudi za tradicionalne sektorje, v katerih se prej ni uporabljala informacijska tehnologija, da bi zagotovili varno rabo novih in interoperabilnih digitalnih tehnologij na enotni osnovi v vsej EU; poudarja, da bi morali razviti standarde, predvsem za nekatere kategorije proizvodov, kot je osebna zaščitna oprema, da bi zagotovili kar najvišjo raven varnosti za moške in ženske; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo udeležbo vseh ustreznih deležnikov, vključno s potrošniškimi in poslovnimi združenji, v dejavnostih standardizacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je učinkovita in uspešna sledljivost v celotni dobavni verigi ključna za izboljšanje varnosti in kakovosti proizvodov v skladu z regulativnim okvirom EU in za varovanje potrošnikov EU, saj jasne in zanesljive informacije o proizvodih preprečujejo negotovost potrošnikov, tudi invalidov, jim omogočajo, da se ozaveščeno odločajo na podlagi ustreznih informacij, organom za nadzor trga pa omogočajo opravljanje njihovih dejavnosti; poziva Komisijo, naj ustrezno posodobi pravila o zahtevah za sledljivost neharmoniziranih proizvodov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj oceni, kako bi lahko tehnologija razpršene evidence, kot je blokovna veriga, povečala varnost proizvodov s povečanjem sledljivosti v dobavni verigi, tudi s pomočjo standardizacije; poudarja, da bi razvoj zanesljivih in preverljivih elektronskih informacij organom za nadzor trga omogočil izvajanje enostavnejših in učinkovitejših pregledov; |
| --- | --- |

34.

Odpoklici

| 35. | ugotavlja, da se potrošniki slabo odzivajo na odpoklice in da še naprej uporabljajo nevarne proizvode, čeprav so bili odpoklicani; poziva Komisijo, naj objavi smernice v jasnem jeziku za postopke odpoklica, vključno s kontrolnim seznamom s konkretnimi zahtevami, ter naj zagotovi jasne informacije o referenčnih merilih, ki jih uporabljajo organi za nadzor trga, da bi povečali število potrošnikov, ki jih odpoklic doseže, pri čemer naj upošteva, da bodo mala in srednja podjetja, predvsem pa mikropodjetja, morda potrebovala dodatno pomoč pri upoštevanju smernic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva trgovce na drobno, spletne tržnice in združenja potrošnikov, naj prevzamejo večjo vlogo pri odpoklicu nevarnih proizvodov, ki so bili kupljeni na spletu ali v fizični trgovini, in sicer tako, da potrošnikom zagotovijo ustrezne in zanesljive informacije, trgovce na drobno in spletne tržnice pa poziva, naj zagotovijo, da bodo proizvodi hitro umaknjeni iz spletnih tržnic in s polic ter odpoklicani od potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj od spletnih tržnic zahtevajo, da vzpostavijo učinkovite mehanizme, s katerimi bodo lahko dosegle svoje uporabnike, kupce in prodajalce, in sicer posameznike ali podjetja, in jih kar najhitreje obvestile, kadar je potreben odpoklic; poziva Komisijo, naj oceni, kako lahko nova tehnologija in algoritmi izboljšajo učinkovitost tega procesa, in naj zagotovi, da bo doseženo večje število prizadetih potrošnikov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo čezmejno izmenjavo dobre prakse v zvezi z odpoklici, in naj razmislijo o povečanju obsega registracije proizvodov, da bi lažje identificirali in dejavno obveščali prizadete potrošnike, tudi pri čezmejnih nakupih, ter naj gospodarskim subjektom omogočijo uporabo podatkov, na primer iz programov zvestobe, da bi dosegli potrošnike, ne da bi kršili pravila iz splošne uredbe o varstvu podatkov; poziva združenja potrošnikov, naj okrepijo sodelovanje z organi za nadzor trga na področju postopkov odpoklica, tako da na svojih spletiščih objavijo proizvode, ki so v Rapexu opredeljeni kot nevarni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikuje enostavno in usklajeno poročilo, prek katerega bi gospodarski subjekti lahko organom za nadzor trga poročali o odpoklicih, da bi lahko ocenili učinkovitost odpoklica; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(2)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

(3)  UL L 91, 29.3.2019, str. 1.

(4)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

(5)  UL L 169, 25.6.2019, str. 1.

(6)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

(7)  UL L 151, 7.6.2019, str. 15.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0032.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0081.

(10)  UL C 388, 13.11.2020, str. 141.

(11)  UL C 388, 13.11.2020, str. 39.

(12)  UL C 363, 28.10.2020, str. 179.

(13)  UL C 11, 13.1.2020, str. 7.

(14)  UL C 334, 19.9.2018, str. 2.

(15)  UL C 334, 19.9.2018, str. 60.

(16)  UL C 76, 28.2.2018, str. 112.

(17)  UL C 443, 22.12.2017, str. 722.

(18)  Izjava o varnosti proizvodov je prostovoljna zaveza spletnih tržnic v zvezi z varnostjo neživilskih potrošniških proizvodov, ki jih na spletu prodajajo tretje osebe, ki se uporablja od junija 2018.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Krepitev medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (2020/2009(INI))

(2021/C 425/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije OZN proti korupciji ter Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Konvencije OZN proti korupciji ter Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij Generalne skupščine OZN, Sveta OZN za človekove pravice in poročil posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, zlasti poročila z dne 23. aprila 2020 z naslovom „Disease pandemics and the freedom of opinion and expression“ (Pandemije bolezni ter svoboda mnenja in izražanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij Generalne skupščine OZN, Sveta OZN za človekove pravice in poročil posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, zlasti poročila z dne 23. aprila 2020 z naslovom „Disease pandemics and the freedom of opinion and expression“ (Pandemije bolezni ter svoboda mnenja in izražanja),

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije z dne 3. marca 2017 o svobodi izražanja in lažnih novicah, dezinformacijah in propagandi, ki so jo pripravili posebni poročevalec OZN za svobodo mnenja in izražanja, predstavnik Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za svobodo medijev, posebni poročevalec Organizacije ameriških držav (OAS) za svobodo izražanja ter posebni poročevalec Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) za svobodo izražanja in dostop do informacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije z dne 3. marca 2017 o svobodi izražanja in lažnih novicah, dezinformacijah in propagandi, ki so jo pripravili posebni poročevalec OZN za svobodo mnenja in izražanja, predstavnik Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za svobodo medijev, posebni poročevalec Organizacije ameriških držav (OAS) za svobodo izražanja ter posebni poročevalec Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR) za svobodo izražanja in dostop do informacij,

| — | ob upoštevanju Akcijskega načrta OZN o varnosti novinarjev in vprašanju nekaznovanosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akcijskega načrta OZN o varnosti novinarjev in vprašanju nekaznovanosti,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 34 Odbora OZN za človekove pravice o členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (svoboda mnenja in izražanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 34 Odbora OZN za človekove pravice o členu 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (svoboda mnenja in izražanja),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter zavez iz agende, med drugim zavez glede spodbujanja miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, tudi z omogočanjem javnega dostopa do informacij in varstvom temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter zavez iz agende, med drugim zavez glede spodbujanja miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, tudi z omogočanjem javnega dostopa do informacij in varstvom temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Svet Evrope za večjo zaščito in varnost novinarjev, vključno s priporočilom CM/Res(2018)1 Odbora ministrov državam članicam o medijski pluralnosti in preglednosti lastništva nad mediji ter njegove izjave o finančni vzdržnosti kakovostnega novinarstva v digitalni dobi, priporočilom CM/Rec(2016)4 Odbora ministrov državam članicam o zaščiti novinarstva in varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev ter njegovim letnim poročilom iz leta 2020 z naslovom Hands off Press Freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal (Roke stran od svobode tiska: napadi na medije v Evropi ne smejo postati nova normalnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Svet Evrope za večjo zaščito in varnost novinarjev, vključno s priporočilom CM/Res(2018)1 Odbora ministrov državam članicam o medijski pluralnosti in preglednosti lastništva nad mediji ter njegove izjave o finančni vzdržnosti kakovostnega novinarstva v digitalni dobi, priporočilom CM/Rec(2016)4 Odbora ministrov državam članicam o zaščiti novinarstva in varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev ter njegovim letnim poročilom iz leta 2020 z naslovom Hands off Press Freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal (Roke stran od svobode tiska: napadi na medije v Evropi ne smejo postati nova normalnost),

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2300 parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE) z dne 1. oktobra 2019 o izboljšanju zaščite žvižgačev po vsej Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2300 parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE) z dne 1. oktobra 2019 o izboljšanju zaščite žvižgačev po vsej Evropi,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom „Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom „Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne“ (JOIN(2020)0008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020, ki vsebuje delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020, ki vsebuje delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0027),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 z naslovom Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 z naslovom Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343),

| — | ob upoštevanju strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je sprejela Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je sprejela Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2018 z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2018 z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop (COM(2018)0236),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja Komisije glede boja proti dezinformacijam na spletu, sprejetega 26. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja Komisije glede boja proti dezinformacijam na spletu, sprejetega 26. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (C(2018)1177),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije proti dezinformacijam z dne 5. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije proti dezinformacijam z dne 5. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja za preprečevanje sovražnega govora na spletu, ki se je v dogovoru s Komisijo začel izvajati maja 2016, in četrtega ocenjevanja tega kodeksa, na podlagi katerega je bil pripravljen dokument z naslovom Factsheet – 4th monitoring round of the Code of Conduct (Kratki pregled – četrti krog spremljanja kodeksa ravnanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za preprečevanje sovražnega govora na spletu, ki se je v dogovoru s Komisijo začel izvajati maja 2016, in četrtega ocenjevanja tega kodeksa, na podlagi katerega je bil pripravljen dokument z naslovom Factsheet – 4th monitoring round of the Code of Conduct (Kratki pregled – četrti krog spremljanja kodeksa ravnanja),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2) in Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (2) in Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU (3),

| — | ob upoštevanju poročila skupine evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve za leto 2020 z naslovom Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice (Dezinformacije: ocena izvajanja Kodeksa ravnanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve za leto 2020 z naslovom Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice (Dezinformacije: ocena izvajanja Kodeksa ravnanja),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. maja 2020 o medijski pismenosti v svetu, ki se nenehno spreminja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. maja 2020 o medijski pismenosti v svetu, ki se nenehno spreminja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2018 o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu, v katerem se priznava pomen vsebine, ki jo ustvarjajo mediji in drugi kulturni in ustvarjalni sektorji, kot temeljnega stebra evropskega socialnega in gospodarskega razvoja. |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. novembra 2018 o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu, v katerem se priznava pomen vsebine, ki jo ustvarjajo mediji in drugi kulturni in ustvarjalni sektorji, kot temeljnega stebra evropskega socialnega in gospodarskega razvoja.

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (4);

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki so bile sprejete 12. maja 2014 in ki umetniško svobodo ob medijski svobodi priznavajo kot neločljiv sestavni del svobode izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki so bile sprejete 12. maja 2014 in ki umetniško svobodo ob medijski svobodi priznavajo kot neločljiv sestavni del svobode izražanja,

| — | ob upoštevanju posodobitve posebnega poročila Evropske službe za zunanje delovanje z dne 24. aprila 2020 z naslovom Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic (Kratka ocena trditev in dezinformacij o pandemiji COVID-19/koronavirusa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobitve posebnega poročila Evropske službe za zunanje delovanje z dne 24. aprila 2020 z naslovom Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic (Kratka ocena trditev in dezinformacij o pandemiji COVID-19/koronavirusa),

| — | ob upoštevanju dela Agencije EU za temeljne pravice (FRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Agencije EU za temeljne pravice (FRA),

| — | ob upoštevanju rezultatov svetovnega indeksa svobode tiska, ki so jih objavili Novinarji brez meja, in rezultatov orodja za spremljanje pluralnosti medijev Centra za pluralnost in svobodo medijev Evropskega univerzitetnega inštituta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov svetovnega indeksa svobode tiska, ki so jih objavili Novinarji brez meja, in rezultatov orodja za spremljanje pluralnosti medijev Centra za pluralnost in svobodo medijev Evropskega univerzitetnega inštituta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 o poročilu o državljanstvu Unije za leto 2017: krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 o poročilu o državljanstvu Unije za leto 2017: krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah na enotnem digitalnem trgu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah na enotnem digitalnem trgu (22),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: zasebnost, varstvo podatkov, nediskriminacija, varnost in kazenski pregon (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (26),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja Parlamenta za državljanske pravice in ustavne zadeve z dne 28. februarja 2019 z naslovom Disinformation and propaganda – impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States’ (Dezinformacije in propaganda – vpliv na delovanje pravne države v EU in državah članicah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja Parlamenta za državljanske pravice in ustavne zadeve z dne 28. februarja 2019 z naslovom Disinformation and propaganda – impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States’ (Dezinformacije in propaganda – vpliv na delovanje pravne države v EU in državah članicah),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0205/2020),

| A. | ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker ključne demokratične naloge medijev vključujejo krepitev preglednosti in demokratične odgovornosti; ker imajo mediji ključno vlogo v demokratični družbi, saj delujejo kot nadzorniki javnih služb ter prispevajo k informiranju in krepitvi moči državljanov s poglabljanjem njihovega razumevanja sedanjega političnega in družbenega okolja ter spodbujajo njihovo zavestno udejstvovanje v demokratičnem življenju; |
| --- | --- |

A.

ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; ker ključne demokratične naloge medijev vključujejo krepitev preglednosti in demokratične odgovornosti; ker imajo mediji ključno vlogo v demokratični družbi, saj delujejo kot nadzorniki javnih služb ter prispevajo k informiranju in krepitvi moči državljanov s poglabljanjem njihovega razumevanja sedanjega političnega in družbenega okolja ter spodbujajo njihovo zavestno udejstvovanje v demokratičnem življenju;

| B. | ker je kriza osvetlila ključno vlogo novinarjev pri posredovanju zanesljivih in preverjenih informacij državljanom; ker si je zato treba bolj prizadevati za zagotavljanje varnih in primernih delovnih pogojev novinarjem; ker bi bilo treba v okviru boja proti korupciji in nepravilnostim v EU posebno pozornost nameniti preiskovalnemu novinarstvu; |
| --- | --- |

B.

ker je kriza osvetlila ključno vlogo novinarjev pri posredovanju zanesljivih in preverjenih informacij državljanom; ker si je zato treba bolj prizadevati za zagotavljanje varnih in primernih delovnih pogojev novinarjem; ker bi bilo treba v okviru boja proti korupciji in nepravilnostim v EU posebno pozornost nameniti preiskovalnemu novinarstvu;

| C. | ker nekatere države članice medijsko svobodo omejujejo z gospodarskimi sredstvi, kot je neenakomerno razdeljeno javno oglaševanje med medijskimi hišami, kar izkrivlja konkurenco, ter neposredno nadzirajo javne medije, da bi vplivale na uredniške odločitve in tako zagotavljale provladno lojalnost; ker bi morali javni organi sprejeti pravni in regulativni okvir, ki bi spodbujal razvoj svobodnih, neodvisnih in pluralističnih medijev; |
| --- | --- |

C.

ker nekatere države članice medijsko svobodo omejujejo z gospodarskimi sredstvi, kot je neenakomerno razdeljeno javno oglaševanje med medijskimi hišami, kar izkrivlja konkurenco, ter neposredno nadzirajo javne medije, da bi vplivale na uredniške odločitve in tako zagotavljale provladno lojalnost; ker bi morali javni organi sprejeti pravni in regulativni okvir, ki bi spodbujal razvoj svobodnih, neodvisnih in pluralističnih medijev;

| D. | ker morajo vse države članice spoštovati vrednote iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

D.

ker morajo vse države članice spoštovati vrednote iz člena 2 PEU;

| E. | ker se prevzemi medijev, pomanjkanje institucionalne preglednosti, sovražni govor in dezinformacije vse bolj izkoriščajo v politične namene za povečanje družbene polarizacije; ker je boj proti tem pojavom pomemben za področje človekovih pravic in je tudi temeljni dejavnik pri varovanju pravne države in demokracije v EU; |
| --- | --- |

E.

ker se prevzemi medijev, pomanjkanje institucionalne preglednosti, sovražni govor in dezinformacije vse bolj izkoriščajo v politične namene za povečanje družbene polarizacije; ker je boj proti tem pojavom pomemben za področje človekovih pravic in je tudi temeljni dejavnik pri varovanju pravne države in demokracije v EU;

| F. | ker je glede na svetovni indeks svobode tiska v letu 2020 pandemija COVID-19 izpostavila in povečala številne druge krize, ki ogrožajo pravico do svobodnega poročanja ter do neodvisnih, raznolikih in zanesljivih informacij; ker je indeks razkril velike razlike med posameznimi državami članicami, saj so nekatere na vrhu svetovne lestvice, druge pa na dnu, kar je med tistimi z najboljšimi in tistimi z najslabšimi rezultati povzročilo vrzel za več kot 100 mest; ker je več držav članic nazadovalo na mednarodni lestvici svobode tiska; |
| --- | --- |

F.

ker je glede na svetovni indeks svobode tiska v letu 2020 pandemija COVID-19 izpostavila in povečala številne druge krize, ki ogrožajo pravico do svobodnega poročanja ter do neodvisnih, raznolikih in zanesljivih informacij; ker je indeks razkril velike razlike med posameznimi državami članicami, saj so nekatere na vrhu svetovne lestvice, druge pa na dnu, kar je med tistimi z najboljšimi in tistimi z najslabšimi rezultati povzročilo vrzel za več kot 100 mest; ker je več držav članic nazadovalo na mednarodni lestvici svobode tiska;

| G. | ker se svoboda medijev v zadnjih letih nenehno slabša in ker je izbruh pandemije COVID-19 stanje na tem področju še poslabšal, a je tudi postavil v ospredje pomen medijev in pravice do dostopa do zanesljivih informacij; |
| --- | --- |

G.

ker se svoboda medijev v zadnjih letih nenehno slabša in ker je izbruh pandemije COVID-19 stanje na tem področju še poslabšal, a je tudi postavil v ospredje pomen medijev in pravice do dostopa do zanesljivih informacij;

| H. | ker se je glede na poročilo Reuters Institute o digitalnih novicah iz leta 2019 povprečna raven zaupanja v novice na splošno (po svetu) v primerjavi z letom 2018 zmanjšala za 2 odstotni točki na 42 %, manj kot polovica anketiranih (49 %) pa je navedla, da zaupajo medijem, ki jih sami izberejo; ker je zaupanje v novice, najdene prek iskalnikov (33 %) in družbenih medijev (23 %), stabilno, vendar zelo nizko; |
| --- | --- |

H.

ker se je glede na poročilo Reuters Institute o digitalnih novicah iz leta 2019 povprečna raven zaupanja v novice na splošno (po svetu) v primerjavi z letom 2018 zmanjšala za 2 odstotni točki na 42 %, manj kot polovica anketiranih (49 %) pa je navedla, da zaupajo medijem, ki jih sami izberejo; ker je zaupanje v novice, najdene prek iskalnikov (33 %) in družbenih medijev (23 %), stabilno, vendar zelo nizko;

| I. | ker je preglednost lastništva nad mediji absoluten osnovni pogoj za zagotavljanje medijske pluralnosti in neodvisnega novinarstva; |
| --- | --- |

I.

ker je preglednost lastništva nad mediji absoluten osnovni pogoj za zagotavljanje medijske pluralnosti in neodvisnega novinarstva;

| J. | ker se novinarji in drugi medijski akterji v EU zaradi opravljanja svojega dela, s katerim ščitijo javni interes, še vedno soočajo z nasiljem, grožnjami, nadlegovanjem, pritiski, samocenzuro, javnim sramotenjem in celo nevarnostjo, da bodo umorjeni; ker se je v zadnjih letih razširil vzorec ustrahovanja za utišanje novinarjev, zaradi česar je treba nujno sprejeti ukrepe za ohranjanje temeljne vloge neodvisnih medijev pri zagotavljanju načel pravne države; ker sta umora Daphne Caruane Galizie in Jána Kuciaka resnično tragična primera, ki kažeta, do kod lahko seže preganjanje preiskovalnih novinarjev, ki razkrivajo korupcijo ter varujejo demokracijo in pravno državo; |
| --- | --- |

J.

ker se novinarji in drugi medijski akterji v EU zaradi opravljanja svojega dela, s katerim ščitijo javni interes, še vedno soočajo z nasiljem, grožnjami, nadlegovanjem, pritiski, samocenzuro, javnim sramotenjem in celo nevarnostjo, da bodo umorjeni; ker se je v zadnjih letih razširil vzorec ustrahovanja za utišanje novinarjev, zaradi česar je treba nujno sprejeti ukrepe za ohranjanje temeljne vloge neodvisnih medijev pri zagotavljanju načel pravne države; ker sta umora Daphne Caruane Galizie in Jána Kuciaka resnično tragična primera, ki kažeta, do kod lahko seže preganjanje preiskovalnih novinarjev, ki razkrivajo korupcijo ter varujejo demokracijo in pravno državo;

| K. | ker grožnje medijski svobodi vključujejo nadlegovanje novinarjev in napade nanje, neupoštevanje njihove pravne zaščite, prežanje na medije in politično motivirana dejanja v medijskem sektorju; |
| --- | --- |

K.

ker grožnje medijski svobodi vključujejo nadlegovanje novinarjev in napade nanje, neupoštevanje njihove pravne zaščite, prežanje na medije in politično motivirana dejanja v medijskem sektorju;

| L. | ker se novinarke soočajo s posebnimi oblikami nasilja na podlagi spola, kot je spolno in spletno nadlegovanje; ker je bilo več kot 70 % žensk, zaposlenih v medijih, kdaj žrtev več kot ene oblike nadlegovanja, groženj ali spletnih napadov; ker je bilo samo v zadnjem letu 52 % žensk žrtev tovrstnih kaznivih dejanj; ker so spletno nadlegovanje in zlorabe pogosto izrazito spolne narave in ne temeljijo na vsebini dela, ki ga opravljajo žrtve teh dejanj, ampak na njihovih telesnih lastnostih, kulturnem okolju ali zasebnem življenju; ker se novinarke zaradi teh groženj samocenzurirajo, kar negativno vpliva na svobodo tiska in svobodo izražanja; ker raziskave dosledno kažejo, da v medijskem sektorju ženske ostajajo v manjšini, zlasti ko gre za ustvarjalne vloge, in da so zelo slabo zastopane na višjih ravneh odločanja (27); |
| --- | --- |

L.

ker se novinarke soočajo s posebnimi oblikami nasilja na podlagi spola, kot je spolno in spletno nadlegovanje; ker je bilo več kot 70 % žensk, zaposlenih v medijih, kdaj žrtev več kot ene oblike nadlegovanja, groženj ali spletnih napadov; ker je bilo samo v zadnjem letu 52 % žensk žrtev tovrstnih kaznivih dejanj; ker so spletno nadlegovanje in zlorabe pogosto izrazito spolne narave in ne temeljijo na vsebini dela, ki ga opravljajo žrtve teh dejanj, ampak na njihovih telesnih lastnostih, kulturnem okolju ali zasebnem življenju; ker se novinarke zaradi teh groženj samocenzurirajo, kar negativno vpliva na svobodo tiska in svobodo izražanja; ker raziskave dosledno kažejo, da v medijskem sektorju ženske ostajajo v manjšini, zlasti ko gre za ustvarjalne vloge, in da so zelo slabo zastopane na višjih ravneh odločanja (27);

| M. | ker so v več državah članicah strateške tožbe zoper udeležbo javnosti stalna praksa, ki se uporablja za ustrahovanje novinarjev, da bi prenehali preiskovati korupcijo in druge zadeve v javnem interesu; |
| --- | --- |

M.

ker so v več državah članicah strateške tožbe zoper udeležbo javnosti stalna praksa, ki se uporablja za ustrahovanje novinarjev, da bi prenehali preiskovati korupcijo in druge zadeve v javnem interesu;

| N. | ker se nasilje, ustrahovanje in nadlegovanje novinarjev premalo kazensko preganja, nekaznovanje pa ima zelo negativen učinek; ker OVSE poroča, da nekaznovanost prevladuje, saj je bilo v regiji OVSE na primer rešenih manj kot 15 % umorov novinarjev; |
| --- | --- |

N.

ker se nasilje, ustrahovanje in nadlegovanje novinarjev premalo kazensko preganja, nekaznovanje pa ima zelo negativen učinek; ker OVSE poroča, da nekaznovanost prevladuje, saj je bilo v regiji OVSE na primer rešenih manj kot 15 % umorov novinarjev;

| O. | ker je treba pravico novinarjev do poročanja in preiskovanja dodatno okrepiti in učinkovito zaščititi; |
| --- | --- |

O.

ker je treba pravico novinarjev do poročanja in preiskovanja dodatno okrepiti in učinkovito zaščititi;

| P. | ker so za krepitev medijske svobode potrebne verodostojne in podrobne informacije o obsegu in naravi izzivov, s katerimi se soočajo države članice in vsa EU, tudi o primerih kršitev načel neodvisnih medijev ali temeljnih pravic novinarjev; |
| --- | --- |

P.

ker so za krepitev medijske svobode potrebne verodostojne in podrobne informacije o obsegu in naravi izzivov, s katerimi se soočajo države članice in vsa EU, tudi o primerih kršitev načel neodvisnih medijev ali temeljnih pravic novinarjev;

| Q. | ker je umetniška svoboda sestavni del temeljne pravice do svobode izražanja ter je ključnega pomena za kulturno raznolikost in demokratičnost Evrope; ker je napadov na umetniško svobodo vse več, vendar ostanejo neopaženi; |
| --- | --- |

Q.

ker je umetniška svoboda sestavni del temeljne pravice do svobode izražanja ter je ključnega pomena za kulturno raznolikost in demokratičnost Evrope; ker je napadov na umetniško svobodo vse več, vendar ostanejo neopaženi;

| R. | ker globalna kriza zaradi epidemije COVID-19 v socialnem in gospodarskem smislu uničujoče vpliva na medijski sektor; ker medijske hiše poročajo o velikem izpadu prihodka iz oglaševanja; ker je na tisoče medijskih delavcev že izgubilo službo ali jim grozi, da jo bodo izgubili, bodisi začasno ali trajno; ker je to še posebej močno vplivalo na samostojne novinarje in medijske delavce, katerih število se povečuje v vsej EU in ki že predstavljajo pomemben delež vseh novinarjev in medijskih delavcev v Evropi; ker to pomeni resno nevarnost za nadaljnje spodbujanje koncentracije informacij v rokah peščice ter ovira širjenje svobodnih in neodvisnih informacij; ker sta finančna vzdržnost delovnega mesta in finančna neodvisnost ključna elementa svobode tiska; |
| --- | --- |

R.

ker globalna kriza zaradi epidemije COVID-19 v socialnem in gospodarskem smislu uničujoče vpliva na medijski sektor; ker medijske hiše poročajo o velikem izpadu prihodka iz oglaševanja; ker je na tisoče medijskih delavcev že izgubilo službo ali jim grozi, da jo bodo izgubili, bodisi začasno ali trajno; ker je to še posebej močno vplivalo na samostojne novinarje in medijske delavce, katerih število se povečuje v vsej EU in ki že predstavljajo pomemben delež vseh novinarjev in medijskih delavcev v Evropi; ker to pomeni resno nevarnost za nadaljnje spodbujanje koncentracije informacij v rokah peščice ter ovira širjenje svobodnih in neodvisnih informacij; ker sta finančna vzdržnost delovnega mesta in finančna neodvisnost ključna elementa svobode tiska;

| S. | ker prihodki od digitalnega oglaševanja pogosto koristijo akterjem, ki niso iz EU, prihodki evropskih medijev pa močno upadajo, kar ogroža prihodnost tradicionalnih medijskih hiš, ki se financirajo iz oglaševanja, kot so komercialni televizijski kanali, časopisi in revije; |
| --- | --- |

S.

ker prihodki od digitalnega oglaševanja pogosto koristijo akterjem, ki niso iz EU, prihodki evropskih medijev pa močno upadajo, kar ogroža prihodnost tradicionalnih medijskih hiš, ki se financirajo iz oglaševanja, kot so komercialni televizijski kanali, časopisi in revije;

| T. | ker v nekaterih državah članicah državna pomoč medijem ni bila izvedena pregledno, kar resno ogroža njihovo neodvisnost in verodostojnost; |
| --- | --- |

T.

ker v nekaterih državah članicah državna pomoč medijem ni bila izvedena pregledno, kar resno ogroža njihovo neodvisnost in verodostojnost;

| U. | ker poslovni model platform družbenih medijev, ki temelji na ciljno usmerjenem oglaševanju, prispeva k širjenju in krepitvi sovražnega govora, spodbujanju diskriminacije, nasilja in radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, tudi s širjenjem nezakonitih vsebin; ker je boj proti vsem oblikam nestrpnosti sestavni del varstva človekovih pravic, kot je razvidno iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

U.

ker poslovni model platform družbenih medijev, ki temelji na ciljno usmerjenem oglaševanju, prispeva k širjenju in krepitvi sovražnega govora, spodbujanju diskriminacije, nasilja in radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, tudi s širjenjem nezakonitih vsebin; ker je boj proti vsem oblikam nestrpnosti sestavni del varstva človekovih pravic, kot je razvidno iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice;

| V. | ker je pandemija COVID-19 povzročila stigmatizacijo nekaterih oseb, ki so posebno ranljive, tudi prek medijev, kar je spodbudilo polarizacijo evropske družbe in širjenje sovražnega govora; |
| --- | --- |

V.

ker je pandemija COVID-19 povzročila stigmatizacijo nekaterih oseb, ki so posebno ranljive, tudi prek medijev, kar je spodbudilo polarizacijo evropske družbe in širjenje sovražnega govora;

| W. | ker postaja kibernetsko nasilje (vključno s sovražnim govorom na spletu, spletnim zalezovanjem in nadlegovanjem na spletu) vse bolj razširjeno; ker postajajo ženske, ki imajo javno vlogo, med drugim političarke, novinarke in aktivistke, ki se borijo za pravice žensk in pravice spolnih manjšin, glavna tarča ustrahovanja na spletu in spletnega nasilja; |
| --- | --- |

W.

ker postaja kibernetsko nasilje (vključno s sovražnim govorom na spletu, spletnim zalezovanjem in nadlegovanjem na spletu) vse bolj razširjeno; ker postajajo ženske, ki imajo javno vlogo, med drugim političarke, novinarke in aktivistke, ki se borijo za pravice žensk in pravice spolnih manjšin, glavna tarča ustrahovanja na spletu in spletnega nasilja;

| X. | ker morajo pristojni organi v vsaki državi članici na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotoviti, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev in platforme za izmenjavo videov sprejmejo ustrezne ukrepe za varstvo splošne javnosti pred programi, videi, ki jih ustvarijo uporabniki, in avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, s katerimi se spodbuja nasilje ali sovraštvo do skupine oseb ali člana skupine na kateri koli podlagi iz člena 21 Listine EU o temeljnih pravicah; ker morajo države članice na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotoviti neodvisnost regulativnih organov za medije; |
| --- | --- |

X.

ker morajo pristojni organi v vsaki državi članici na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotoviti, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev in platforme za izmenjavo videov sprejmejo ustrezne ukrepe za varstvo splošne javnosti pred programi, videi, ki jih ustvarijo uporabniki, in avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, s katerimi se spodbuja nasilje ali sovraštvo do skupine oseb ali člana skupine na kateri koli podlagi iz člena 21 Listine EU o temeljnih pravicah; ker morajo države članice na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotoviti neodvisnost regulativnih organov za medije;

| Y. | ker širjenje lažnih informacij in dezinformacij, pa tudi nesorazmerni ukrepi za boj proti temu na digitalnih platformah ogrožajo svobodo obveščanja, demokratično razpravo in neodvisnost medijev ter so povečali potrebo po kakovostnih tradicionalnih medijih; ker podatkovna analitika in algoritmi vse bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom; |
| --- | --- |

Y.

ker širjenje lažnih informacij in dezinformacij, pa tudi nesorazmerni ukrepi za boj proti temu na digitalnih platformah ogrožajo svobodo obveščanja, demokratično razpravo in neodvisnost medijev ter so povečali potrebo po kakovostnih tradicionalnih medijih; ker podatkovna analitika in algoritmi vse bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom;

| Z. | ker množično širjenje informacij iz različnih virov, katerih verodostojnost je težko preverljiva, ter vse pomembnejša vloga družbenih in sporočilnih platform negativno vplivata na temeljne pravice državljanov EU; ker je pandemija COVID-19 povečala vpliv dezinformacij na spletu, včasih z resnimi posledicami za javno zdravje, in je še jasneje pokazala na potrebo po zagotavljanju brezplačnih in neodvisnih informacij za zaščito temeljnih pravic državljanov; ker je pomanjkanje usklajene komunikacijske strategije na evropski ravni spodbudilo val dezinformacij v zvezi s pandemijo, zlasti na družbenih medijih in sporočilnih platformah; |
| --- | --- |

Z.

ker množično širjenje informacij iz različnih virov, katerih verodostojnost je težko preverljiva, ter vse pomembnejša vloga družbenih in sporočilnih platform negativno vplivata na temeljne pravice državljanov EU; ker je pandemija COVID-19 povečala vpliv dezinformacij na spletu, včasih z resnimi posledicami za javno zdravje, in je še jasneje pokazala na potrebo po zagotavljanju brezplačnih in neodvisnih informacij za zaščito temeljnih pravic državljanov; ker je pomanjkanje usklajene komunikacijske strategije na evropski ravni spodbudilo val dezinformacij v zvezi s pandemijo, zlasti na družbenih medijih in sporočilnih platformah;

| AA. | ker lahko dezinformacije in lažne informacije v zvezi s COVID-19 povzročijo paniko in nezadovoljstvo v družbi, zato je treba to vprašanje rešiti; ker se ukrepi proti dezinformacijam in lažnim informacijam ne smejo uporabiti kot izgovor za uvedbo nesorazmernih omejitev svobode tiska, spodkopavanje medijske pluralnosti in ogrožanje varnosti novinarjev; ker poročila kažejo, da so se po državah članicah in sosednjih regijah izvajale usklajene kampanje, ki so širile napačne zdravstvene informacije in dezinformacije o EU in njenih partnericah; ker je Komisija ta pojav obravnavala v nedavnem skupnem sporočilu o boju proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19; ker so nekatere države članice v ta namen izkoristile zakonodajo o izrednem stanju in ker bodo sicer nekatere omejitve začasne, obstaja tudi možnost, da se bodo nekatere druge podaljšale še v obdobje po koncu zdravstvene krize; ker so pluralizem virov informacij, odgovornost in preglednost institucij glavna obramba pred dezinformacijami; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko dezinformacije in lažne informacije v zvezi s COVID-19 povzročijo paniko in nezadovoljstvo v družbi, zato je treba to vprašanje rešiti; ker se ukrepi proti dezinformacijam in lažnim informacijam ne smejo uporabiti kot izgovor za uvedbo nesorazmernih omejitev svobode tiska, spodkopavanje medijske pluralnosti in ogrožanje varnosti novinarjev; ker poročila kažejo, da so se po državah članicah in sosednjih regijah izvajale usklajene kampanje, ki so širile napačne zdravstvene informacije in dezinformacije o EU in njenih partnericah; ker je Komisija ta pojav obravnavala v nedavnem skupnem sporočilu o boju proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19; ker so nekatere države članice v ta namen izkoristile zakonodajo o izrednem stanju in ker bodo sicer nekatere omejitve začasne, obstaja tudi možnost, da se bodo nekatere druge podaljšale še v obdobje po koncu zdravstvene krize; ker so pluralizem virov informacij, odgovornost in preglednost institucij glavna obramba pred dezinformacijami;

| AB. | ker so resnično neodvisni in ustrezno financirani javni medijski zavodi, ki delujejo na različnih platformah, ključ do delujoče demokracije v EU; |
| --- | --- |

AB.

ker so resnično neodvisni in ustrezno financirani javni medijski zavodi, ki delujejo na različnih platformah, ključ do delujoče demokracije v EU;

Medijska svoboda in pluralnost ter zaščita novinarjev v Evropi

| 1. | poudarja, da je še vedno zelo zaskrbljen nad stanjem na področju medijske svobode v EU, saj so novinarji in medijski delavci v nekaterih državah članicah zaradi svojega dela še vedno tarča zlorab in napadov, poleg tega se ta poklic vse bolj blati v javnosti in je na splošno vse bolj ogrožen, kar se zlasti občuti v lokalnem, preiskovalnem in čezmejnem novinarstvu; poudarja, da imajo države članice v skladu s priporočilom Sveta Evrope z dne 7. marca 2018 o medijski pluralnosti in preglednosti lastništva nad mediji pozitivno obveznost, da spodbujajo nespletno in spletno okolje, ki je ugodno za svobodo izražanja in v katerem lahko vsakdo uveljavi svojo pravico do svobode izražanja, in poziva države članice, naj to priporočilo v celoti podprejo in sprejmejo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo pretresen zaradi umorov Daphne Caruane Galizie na Malti ter Jána Kuciaka in njegove zaročenke Martine Kušnírove na Slovaškem, storjenih zaradi njihovega raziskovalnega dela pri razkrivanju korupcije in drugih kaznivih dejanj, in poudarja, kako pomembno je, da se opravi neodvisna preiskava teh kaznivih dejanj ter se storilce in naročnike teh dejanj privede pred sodišče; poziva nacionalne organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, naj v celoti sodelujejo z Europolom in drugimi ustreznimi organizacijami na tem področju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da novinarji in medijski delavci pogosto delajo v negotovih razmerah, zaradi česar ne morejo ustrezno opravljati svojega dela, kar ovira medijsko svobodo; poudarja, da so ustrezni delovni pogoji za novinarje in medijske delavce ključnega pomena za spodbujanje kakovostnega novinarstva; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo trajnostne ukrepe, namenjene financiranju in podpiranju kakovostnega in neodvisnega novinarstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na bistveno vlogo preiskovalnega novinarstva v boju proti organiziranemu kriminalu, saj z zbiranjem in povezovanjem ustreznih informacij razkriva kriminalne mreže in nezakonite dejavnosti; poudarja, da so novinarji zaradi tega dela v večji nevarnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo novinarji pri zahtevanju odgovornosti tistih, ki so na oblasti, in nadziranju demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva Komisijo, naj dejanja vlad držav članic, s katerimi poskušajo škoditi medijski svobodi in pluralnosti, obravnava kot hudo in sistematično zlorabo pooblastil ter kot dejanja, ki so v nasprotju s temeljnimi vrednotami EU iz člena 2 PEU; zato pozdravlja, da namerava Komisija v svoje letno poročilo o stanju na področju pravne države v EU vključiti posebno poglavje o spremljanju medijske svobode in pluralnosti; v tem kontekstu predlaga pristop od spodaj navzgor, ki bi odražal glasove in raznolikost posameznikov ter uspešno zajel izzive, s katerimi se soočajo novinarji in medijski sektor; poziva, naj se v to poglavje vključijo tudi priporočila za posamezne države in učinkoviti odzivi posameznih držav ter ocena preglednosti lastništva in državnega in zasebnega vmešavanja v državah članicah EU; spodbuja Komisijo, naj dejavno sodeluje s Svetom Evrope, izmenjuje najboljše prakse in poskrbi, da se bodo sprejeti ukrepi dopolnjevali; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo in vzdržujejo verodostojen okvir za zaščito medijske svobode in pluralnosti; poziva Komisijo, naj poskusi uvesti standarde in referenčna merila za medijsko svobodo na ravni Unije, pa tudi spodbude za večjo konvergenco med državami članicami; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti podprejo in izboljšajo že razvita orodja za spodbujanje in varstvo pravic in svoboščin iz člena 11 Listine EU o temeljnih pravicah in 10. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, kot sta na primer orodje za spremljanje pluralnosti medijev in platforma Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnost novinarjev, ter naj se hitro odzovejo, kadar se te pravice in svoboščine ogrožajo in kršijo; poziva Komisijo, naj upošteva posledice nujnih ukrepov, sprejetih leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, za svobodo tiska, institucionalno preglednost, odgovornost, medijsko pluralnost in varnost novinarjev, vključno s pregledom napadov na novinarje po vsej EU ter odzivi držav članic v zvezi s tem; opozarja, da je že večkrat pozval k stalnemu, neodvisnemu in celovitemu mehanizmu za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v EU; meni, da mora mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice vključevati medijsko svobodo, vključno z umetniško svobodo, saj je to temelj demokratičnega sistema; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zbira informacije in statistične podatke o medijski svobodi in pluralnosti v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da so javni medijski zavodi nenadomestljivi, in poudarja, da je bistveno, da imajo in ohranijo neodvisnost brez političnega vmešavanja; opozarja tudi, da je treba zagotoviti finančno neodvisnost zasebnih udeležencev na trgu in ustvariti pogoje za vzdržnost njihovih dejavnosti, da se preprečijo prevzemi medijev; zato ponovno poziva k ambicioznemu akcijskemu načrtu EU za medije; obsoja dejanja nekaterih vlad držav članic, ki poskušajo utišati kritične medije ter spodkopati medijsko svobodo in pluralnost; svari pred poskusi posrednega podrejanja medijev s finančnim pokroviteljstvom in zlasti obsoja poskuse nadzora nad javnimi medijskimi zavodi; obžaluje, da je v nekaterih državah članicah javna radiotelevizija postala trobilo za provladno propagando, ki opozicijo in manjšinske skupine pogosto izključuje iz družbe ali jih obrekuje in v nekaterih primerih celo spodbuja nasilje; poudarja, da je v nekaterih državah članicah, zlasti na podeželju, dostop do informacij omejen na javno propagando, dostop do mednarodnih novic pa ovira neznanje jezika; ponavlja, da je dostop do informacij in kakovostnega novinarstva bistvenega pomena za demokracijo; poudarja, da v nekaterih državah članicah, na primer na Madžarskem, ni obvezne analize vsebin medijskih hiš, ki bi zagotovila primerljive javne podatke o uravnoteženih nastopih provladnih in opozicijskih glasov na televiziji in radiu, zlasti med volilnimi kampanjami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na priporočila, vključena v Resolucijo št. 2255(2019) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. januarja 2019, naj države članice zagotovijo uredniško neodvisnost ter zadostno in ustaljeno financiranje javnih medijskih zavodov; poudarja, da imajo nacionalni, regionalni in lokalni mediji, zlasti javni, pomembno nalogo, da služijo javnemu interesu in ustrezno odražajo kulturno, jezikovno, socialno in politično raznolikost naše družbe; poudarja, da bi se z ustreznim in trajnostnim financiranjem brez političnega vmešavanja v državah članicah izboljšala vloga javnih medijskih zavodov kot zaupanja vrednih ponudnikov javnih dobrin, ki delujejo v javnem interesu; zato poziva države članice, naj uporabijo modele financiranja, pri katerih se javni medijski zavodi financirajo iz virov, ki niso odvisni od političnega odločanja; poudarja, da je nadvse pomembno, da se ohranijo neodvisni organi in zagotovi dober neodvisen nadzor nad mediji ter preprečijo neprimerni državni in komercialni posegi ali poskusi vplivanja na uredniško politiko; poziva Komisijo, naj predstavi pravni okvir za nadzor nad delovanjem ponudnikov javnih medijskih storitev, tudi nad tem, ali izpolnjujejo merila preudarnega upravljanja in financiranja na podlagi nalog in ali njihove storitve izpolnjujejo pričakovanja glede poštenega in etičnega novinarstva, ki temelji na dejstvih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja pomanjkanje uravnotežene politične razprave med medijskimi hišami v določenih državah članicah in politično motivirane omejitve informacij v praksi, na primer zavračanje dostopa do podatkov v javnem interesu, zavlačevanje, neupravičeno zmanjševanje obsega zahtevanih informacij, preprečevanje vstopa novinarjem v javne prostore, vključno s parlamenti, omejevanje možnosti novinarjev za izpraševanje politikov in poslancev ter izogibanje intervjujem z medijskimi hišami, ki niso v vladi naklonjenih konglomeratih, tudi če imajo precejšen nacionalni doseg; poudarja, da morajo javni organi zagotoviti preglednost svojih dejavnosti, s čimer bodo pripomogli k večjemu zaupanju javnosti, saj prosti pretok informacij pomaga zaščititi življenja in zdravje ter omogoča in spodbuja socialno, gospodarsko in politično razpravo in odločanje; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo imeli novinarji in medijske hiše ustrezen dostop do parlamentarnih razprav, poslancev in visokih vladnih uradnikov, podatkov v javnem interesu ter javnih prireditev in tiskovnih konferenc, zlasti vladnih, saj brez tega dostopa res ne moremo govoriti o medijski svobodi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je še vedno zaskrbljen zaradi pomanjkanja posebnih zakonskih ali političnih okvirov za zaščito novinarjev in medijskih delavcev pred nasiljem, grožnjami in ustrahovanjem na nacionalni ravni v EU; poziva javne osebnosti in predstavnike oblasti, naj ne omalovažujejo novinarjev, saj to spodkopava zaupanje družbe v medije; poudarja pomembno vlogo novinarjev pri poročanju o protestih in demonstracijah ter poziva k njihovi zaščiti, da bi lahko brez strahu opravljali svojo nalogo; poziva države članice, naj zagotovijo posebne programe za usposabljanje organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanja, ki so odgovorni za zaščito novinarjev; poziva države članice in Komisijo, naj formalnopravno in v praksi zagotovijo učinkovito zaščito in varnost novinarjev in drugih medijskih akterjev ter njihovih virov, tudi v čezmejnem kontekstu; je v zvezi s tem prepričan, da bi morale države članice prepovedati najemanje zasebnih preiskovalcev za pridobivanje informacij o novinarjih v njihovi poklicni vlogi ali o njihovih virih, saj je to oblika ustrahovanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi vse pogostejših političnih napadov na medije in obžaluje pomanjkanje zaščite novinarskih virov; opozarja, da morajo države članice hitro, nepristransko in učinkovito preiskovati napade na novinarje, kot so grožnje, umori, nadlegovanje, ustrahovanje in grdo ravnanje, in države članice poziva, naj si bolj prizadevajo za to, da novinarji in medijski delavci ne bodo več tarča groženj in napadov, in zagotovijo prevzemanje odgovornosti in dostop žrtev in njihovih družin do ustreznih pravnih sredstev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo mehanizmi za prijavo dostopni; poziva k izvajanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, v katerih je poudarjeno, da bo EU sprejela vse ustrezne ukrepe za zaščito novinarjev, tako v smislu preventive kot tudi z zahtevanjem učinkovitih preiskav v primeru kršitev; poudarja, da so novinarke še posebej ranljive za nadlegovanje in ustrahovanje, zato bi morali zanje veljati dodatni zaščitni ukrepi; je zelo zaskrbljen, ker je vse več napadov na novinarke in medijske delavke; ponovno poziva države članice, naj pri obravnavanju ukrepov za izboljšanje varnosti novinarjev upoštevajo različnost spolov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo priporočilo Sveta Evrope o zaščiti novinarstva in varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev ter naj v svojo zakonodajo čim prej prenesejo Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije, da se določijo minimalni skupni standardi za zagotavljanje visoke ravni zaščite žvižgačev; poudarja, da je žvižgaštvo bistvenega pomena za preiskovalno novinarstvo in svobodo tiska; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja sprožanje strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti z namenom utišanja ali ustrahovanja novinarjev in medijskih hiš ter ustvarjanja ozračja strahu glede njihovega poročanja o nekaterih temah; ponovno poziva Komisijo, naj poda celovit predlog zakonodajnega akta, s katerim bi uvedli minimalne standarde za preprečevanje prakse sprožanja teh strateških tožb po vsej EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti na navedbe v okviru končnih priporočil Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja iz svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja, da zakoni o obrekovanju in razžalitvi odvračajo od morebitnega prijavljanja korupcije; ponovno poziva vse države članice, naj v svojih pravnih sistemih dekriminalizirajo obrekovanje in razžalitve, vsaj v primerih, ko gre za domnevno vpletenost v organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja v državah članicah ali tujini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj vzpostavi dežurno službo EU, ki se bo hitro odzvala na prošnje novinarjev za zaščito, in zagotovi, da bo njihovemu položaju namenjena ustrezna pozornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da lahko čezmerna koncentracija lastništva v sektorjih oblikovanja in razširjanja vsebin ogrozi dostop državljanov do različnih vsebin; opozarja, da je pluralnost medijev, ki je odvisna od raznolikega lastništva nad mediji in raznolikih vsebin, pa tudi od neodvisnega novinarstva, bistvena, če se želimo postaviti po robu širjenju dezinformacij in zagotoviti, da bodo evropski državljani dobro obveščeni; opozarja, da je po podatkih v okviru orodja za spremljanje pluralnosti medijev za leto 2020 koncentracija lastništva nad mediji še vedno eno najpomembnejših tveganj za pluralnost medijev in ustvarja ovire za raznolikost informacij; poziva države članice, naj sprejmejo in izvajajo regulativne okvire o lastništvu nad mediji, da se prepreči horizontalna koncentracija lastništva v medijskem sektorju ter se zagotovijo preglednost glede lastništva nad mediji, virov financiranja in upravljanja, razkritje informacij o tem in enostaven dostop državljanov do teh informacij; poziva Komisijo, naj na ravni držav članic spremlja izvajanje obstoječih instrumentov EU proti koncentraciji lastništva in nezakoniti državni pomoči, da se poveča raznolikost medijske krajine; obsoja vse poskuse monopolizacije lastništva nad mediji v državah članicah ali političnega vmešavanja v medijsko upravljanje; poziva Komisijo in države članice, naj hitro in odločno ukrepajo in povečajo preglednost glede lastništva nad mediji in finančnih virov, ki jih uporabljajo lastniki medijev; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva zagotoviti, da bodo mediji proaktivno objavljali informacije o svojih lastniških strukturah, tudi o dejanskih lastnikih, in da se bodo uvedla jasna pravila in se preprečila morebitna nasprotja interesov v medijskih lastniških strukturah, zlasti pa se bo preprečilo politično vmešavanje; obsoja pretirano vladno vmešavanje v medijsko pluralnost z javnim oglaševanjem; poziva Komisijo, naj natančno spremlja porabo sredstev EU, dodeljenih za podporo svobodnim in neodvisnim medijem, da se bodo sredstva namenjala tistim, ki jih potrebujejo; v zvezi s tem poudarja, da se denar EU ne sme porabljati za medije, ki so pod nadzorom države, in medije, ki širijo politično propagando; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje, ker so v nekaterih državah članicah medijski regulativni organi pod vladnim vplivom in delujejo pristransko do medijskih hiš, ki so kritične do vlade; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen, ker se pandemija COVID-19 poskuša izkoristiti za kaznovanje neodvisnih in kritičnih medijev ter uvedbo omejitev dostopa medijev do informacij o vladnih odločitvah in ukrepih ter medijskega nadzora nad temi ukrepi, pri čemer se s sprejetjem izrednih ukrepov ukinejo ali okrnijo mehanizmi preglednosti institucij, kar onemogoča ustrezno in ozaveščeno razpravo o teh ukrepih; poudarja, da sta novinarstvo in prosti pretok informacij bistvena v prizadevanjih EU za zajezitev pandemije COVID-19; poudarja, da ima novinarstvo v izrednih razmerah na področju javnega zdravja tudi ključno vlogo; poziva Komisijo, naj podrobno spremlja prakse nacionalnih vlad in rezultate vključi v svoje prihodnje letno poročilo o pravni državi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj na ravni EU in nacionalni ravni nujno uvedejo svežnje za okrevanje, s katerimi se bodo na podlagi načrta za okrevanje gospodarstva po pandemiji COVID-19 zaščitila delovna mesta in možnosti medijskih delavcev za preživljanje, podprle družbe in financirali javni medijski zavodi, pri čemer se bodo v celoti spoštovala pravila EU o konkurenci; poudarja, da naj bi nekatere medijske hiše in lokalne medijske platforme med pandemijo COVID-19 zaradi zmanjšanja oglaševanja izgubile skoraj 80 % (28) svojih prihodkov; poudarja, da evropski državljani pri soočanju s to pandemijo potrebujejo profesionalne in neodvisne novinarje, ki imajo ekonomsko varnost; v zvezi s tem ponovno poziva, naj se v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, kot je bil preoblikovan zaradi pandemije COVID-19, oblikuje stalni evropski sklad za novinarje, iz katerega se bo zagotavljala neposredna finančna podpora za neodvisne novinarje in medijske hiše ter samostojne in samozaposlene medijske delavce; poudarja, da bi morale financiranje upravljati neodvisne organizacije, da se prepreči vmešavanje v uredniško odločanje, in da bi bilo treba podporo zagotoviti le tistim javnim in komercialnim medijskim hišam, ki so resnično neodvisne in brez vladnega ali drugega vmešavanja; opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti tudi neodvisnim medijskim zagonskim podjetjem, zlasti lokalnim, v državah članicah, v katerih se je v zadnjih letih zmanjšala medijska svoboda, zelo povečala koncentracija lastništva nad mediji, javnim medijskim zavodom pa grozi politični vpliv; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v zvezi s tem ponovno poziva k ambicioznemu akcijskemu načrtu EU za medije, ki bo podpiral razvoj živahne in pluralne medijske krajine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k ambicioznemu večletnemu finančnemu okviru, v katerem se bo več proračunskih sredstev dodelilo za podporo medijev in neodvisnega novinarstva; poudarja pomen inovacij v novinarstvu in novičarskih medijih, ki jih je mogoče spodbujati s sredstvi EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v spremenjenem predlogu Komisije predvidenih manj proračunskih sredstev za program Ustvarjalna Evropa in program za pravosodje, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odločno pozdravlja dodelitev sredstev EU za to, da se lahko začnejo projekti, kot sta vseevropski mehanizem za hitro odzivanje na kršitve svobode tiska in medijev ter čezmejni sklad za preiskovalno novinarstvo, da se bosta povečala medijska svoboda in pluralnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da imajo mediji pomembno vlogo pri spodbujanju enakosti spolov in preprečevanju diskriminacije; poziva Komisijo in države članice, naj dejavno ukrepajo za spodbujanje enakosti spolov v medijskem sektorju, da bo na ustvarjalnih položajih ali položajih odločanja več žensk in bodo lahko mediji prispevali k zmanjševanju spolnih stereotipov; |
| --- | --- |

23.

Sovražni govor

| 24. | obsoja vse vrste nasilja iz sovraštva, sovražnega govora in neutemeljenih ali zlonamernih obtoževanj (29) na spletu in drugje, ki jim botruje diskriminacija, na primer na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, v EU in drugje; je zaskrbljen zaradi kaznivih dejanj sovražnega govora in spodbujanja k diskriminaciji ali nasilju, ki so se med pandemijo COVID-19 razširila in povzročajo stigmatizacijo nekaterih posebno ranljivih oseb; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da je v političnem sporočanju vlad in političnih strank v EU vse več sovražnega govora; poziva države članice, naj odločno obsodijo in sankcionirajo kazniva dejanja iz sovraštva, sovražni govor in prevalitev krivde, ki jih na vseh ravneh in v vseh vrstah medijev izvajajo politiki in javni uslužbenci, saj s tem neposredno normalizirajo in krepijo sovraštvo in nasilje v družbi, in naj pri vladnem komuniciranju ne uporabljajo diskriminacijske in hujskaške retorike, saj s tem škodujejo družbi; poudarja, da bi morale biti sankcije vedno v skladu z mednarodnimi standardi o svobodi izražanja; poleg tega poziva države članice, naj ob upoštevanju zakonskih omejitev zagotovijo in spodbujajo svobodo izražanja, vključno z umetniško svobodo, ki je ključna za vitalnost demokratične razprave; opozarja, da svoboda izražanja ne vključuje rasističnega in ksenofobnega govora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva države članice, naj uveljavijo in izvršijo nadaljnje ukrepe ter preprečijo in obsodijo sovražni govor in nasilje iz sovraštva ter se jima zoperstavijo, se borijo proti širjenju sovražnega govora in nasilju na spletu in drugje, obenem pa naj zagotovijo, da se bodo na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj uporabljale učinkovite prakse evidentiranja kaznivih dejanj iz sovraštva, ki temeljijo na načelih, ki jih je potrdila skupina EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je v zadnjih letih na spletu vse več sovražnega govora, saj posamezniki in razdiralni akterji izkoriščajo moč spletnih platform za širjenje sovražnih informacij; poudarja, da to škodi skupnemu javnemu interesu, saj škodljive vsebine spodkopavajo spoštljivo in iskreno javno razpravo ter ogrožajo javno varnost glede na to, da sovražni govor na spletu lahko spodbudi nasilje v resničnem svetu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi bilo treba izboljšati pravni okvir za boj proti sovražnemu govoru in diskriminaciji; ponovno poziva, naj se v ta namen ponovno začnejo pogajanja o horizontalni protidiskriminacijski direktivi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo in povečajo varnost žensk na javnih mestih in na internetu, obravnavajo nove oblike nasilja na podlagi spola, kot sta kibernetsko zalezovanje in spletno nadlegovanje, ter uvedejo obsežne mehanizme za pomoč žrtvam tega nasilja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj aktivirata premostitveno klavzulo iz člena 83(1) PDEU, da bi se v katalog kaznivih dejanj, ki jih priznava EU, vključili nasilje nad ženskami in dekleti ter druge oblike nasilja na podlagi spola (vključno s spletnim nasiljem); |
| --- | --- |

30.

| 31. | je seznanjen s kodeksom ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki ga promovira Komisija, in s četrtim ocenjevanjem tega kodeksa, iz katerega je razvidno, da družbe informacijske tehnologije v povprečju odstranijo 71 % prijavljenih nezakonitih vsebin, ki vsebujejo sovražni govor; opozarja, da bi morali pri ocenah in pregledih kodeksa ravnanja sodelovati tudi novinarji in organizacije civilne družbe, saj družbe informacijske tehnologije, ki sodelujejo v tem kodeksu, zahteve za odstranitev pregledajo le na podlagi svojih pogojev uporabe ter smernic skupnosti; poudarja široko polje proste presoje zasebnih podjetij pri ugotavljanju, kaj je nezakonito; poziva vse družbe, ki upravljajo platforme družbenih medijev, naj sodelujejo pri kodeksu ravnanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da morajo države članice z vsemi ustreznimi sredstvi zagotoviti, da v medijih, vključno s spletnimi, pa tudi v oglaševanju, ne bo nikakršnega spodbujanja k nasilju ali sovražnosti proti katerikoli osebi ali skupini ljudi, kar lahko to neposredno vpliva na udeležbo teh posameznikov v civilni družbi; ponovno poziva Komisijo, države članice in ponudnike družbenih medijev, naj v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe na nacionalni in mednarodni ravni ukrepajo proti širjenju rasizma, ksenofobije, sovraštva do oseb LGBTI in verskega sovraštva na spletu; poziva države članice in Komisijo, naj zberejo zanesljivejše podatke o obsegu sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izraža zaskrbljenost, ker žrtve zaradi nezadostnih varoval ne prijavljajo kaznivih dejanj iz sovraštva in ker organi v državah članicah ne opravijo ustreznih preiskav in ne odpravijo nekaznovanja za ta kazniva dejanja; poziva države članice, naj razvijejo in razširjajo orodja in mehanizme za prijavljanje kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora ter zagotovijo, da se vsak primer domnevnega tovrstnega kaznivega dejanja razišče, preganja in obsodi; |
| --- | --- |

33.

Dezinformacije in vloga platform

| 34. | se zaveda, da so nova digitalna tehnologija in družbeni mediji prispevali k težavi širjenja dezinformacij in tujega vmešavanja ter da imajo spletne platforme zaradi njih vplivno vlogo pri objavi, širjenju in promoviranju novic in drugih medijskih vsebin; ponavlja, da je zaskrbljen, ker lahko dezinformacije ogrozijo svobodo obveščanja, izražanja, demokratično razpravo, neodvisnost medijev in javno zdravje; poudarja, da bi se morali ukrepi za boj proti dezinformacijam osredotočiti na spodbujanje pluralnosti mnenj s spodbujanjem kakovostnega novinarstva, ki zagotavlja zanesljive, preverjene informacije, ki temeljijo na dejstvih, pa tudi na medijsko opismenjevanje, in da bi morali vsi ti ukrepi vključevati jamstva za svobodo obveščanja in izražanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k večjemu sodelovanju spletnih platform in organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, da se dejansko reši težava širjenja sporočil, s katerimi se spodbuja sovraštvo in hujska k nasilju; poudarja, kako pomembno je, da se nezakonite vsebine takoj odstranijo, da se omeji njihovo nenadzorovano širjenje; vendar ugotavlja, da spletne platforme ne morejo in ne smejo postati zasebni organi za cenzuro ter da bi se morali pri odstranjevanju nezakonitih vsebin uporabljati zaščitni ukrepi, vključno s sodnim nadzorom v državah članicah, da se zaščitijo svoboda izražanja, pravica do svobodnih in neodvisnih informacij ter temeljne pravice državljanov na splošno; želi spomniti, da so spletne platforme del spletnega javnega prostora, v katerem javno razpravljamo; poziva Komisijo, naj zagotovi zaščitne ukrepe, da bodo platforme spoštovale temeljne pravice in svobodo govora; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da se politične stranke in zasebni ali javni subjekti pogosto poslužujejo političnega profiliranja, dezinformacij in manipuliranja z informacijami, ter poudarja, da je zaskrbljen, ker na dan prihaja vse več dokazov o vmešavanju pred vsemi pomembnejšimi nacionalnimi volitvami in volitvami EU, ki pogosto nakazujejo na tuji vpliv, pri čemer velik del tega vmešavanja koristi kandidatom, ki nasprotujejo EU, in populističnim kandidatom, namen tega vmešavanja pa je polarizirati in izničiti ideološko pluralnost, pri čemer je usmerjeno na posamezne manjšine in ranljive skupine; poudarja, da bo boj proti vmešavanju tretjih strani v prihodnosti temeljni dejavnik pri spoštovanju evropskih vrednot in demokracije; poudarja, da skrajne desničarske in populistične skupine in politiki v času izrednega stanja zaradi COVID-19 uporabljajo dezinformacije in senzacionalistična medijska poročila o pandemiji, pri čemer se usmerjajo na manjšinske skupine in prispevajo k protimigracijski retoriki, kar je privedlo do povečanja primerov rasističnega in ksenofobnega sovražnega govora, pa tudi diskriminacije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, da se po svetu še vedno širijo različne napačne in zavajajoče informacije ter druge oblike manipulacije informacij, med drugim v zvezi s pandemijo COVID-19, ter se usmerjajo na najranljivejše skupnosti in lahko slabo vplivajo na javno varnost, zdravje in krizno upravljanje; meni, da je cilj dezinformacijskih kampanj oslabiti demokratični proces in zaupanje državljanov v demokratične institucije držav članic; pozdravlja skupno sporočilo z dne 10. junija 2020 o boju proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19; želi spomniti, da morajo biti vsi ukrepi proti dezinformacijam, tudi ukrepi, sprejeti v kriznih razmerah zaradi COVID-19, potrebni, sorazmerni, pregledni, začasni ter se morajo redno nadzirati, da se prepreči morebiten premik, ki bi privedel do javnega monopola ali koncentracije virov informacij, poleg tega nikakor ne smejo novinarjem in medijskim akterjem preprečevati, da opravljajo svoje delo, ali povzročiti neupravičeno odstranjevanje ali blokiranje vsebin na spletu; obžaluje, da nekatere spletne platforme odstranjujejo ali cenzurirajo vsebine, tudi novinarske vsebine, ki se nanašajo na pandemijo COVID-19, na osnovi nepreglednih pogojev, s čimer po nepotrebnem omejujejo svobodo izražanja; poudarja, da se lahko z uporabo teh ukrepov prepreči ali omeji dostop do pomembnih informacij o javnem zdravju; poudarja, da lahko poskusi inkriminacije informacij v zvezi s pandemijo povzročijo nezaupanje v institucionalne informacije, zapoznijo dostop do zanesljivih informacij in slabo vplivajo na svobodo izražanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obsoja teorije zarote in javno financirane kampanje dezinformiranja, s katerimi se skuša diskreditirati EU in zavajati javnost o njenih ciljih in dejavnostih; poziva Komisijo, naj odkrito obsodi laži in dezinformacije, ki jih državni organi širijo o EU, ter objavi in razširi odziv na podlagi dejstev, da bodo državljani obveščeni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja pobudo Komisije, da pripravi akcijski načrt za evropsko demokracijo, ki je namenjen boju proti dezinformacijam in prilagajanju na nove grožnje in manipulacije, pa tudi podpiranju svobodnih in neodvisnih medijev; v zvezi s tem poudarja, da je zaščita svobode izražanja, vključno s svobodnimi, neodvisnimi in finančno vzdržnimi mediji, ter umetniške svobode, vsebine temeljnih pravic in demokratične razprave v boju proti sovražnemu govoru in dezinformacijam temeljni dejavnik pri varovanju pravne države in demokracije v EU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v skladu s študijo globalnega indeksa dezinformacij (GDI) spletna mesta, ki širijo dezinformacije v EU, vsako leto z oglasi ustvarijo več kot 70 milijonov EUR prihodka; opozarja na morebiten negativen učinek poslovnih modelov, ki temeljijo na natančno usmerjenem oglaševanju; potrjuje, da splošna uredba o varstvu podatkov (30) določa pravico posameznikov, da niso predmet vseprisotnega spletnega sledenja na spletnih mestih in v aplikacijah; poziva Komisijo, naj na tem področju še naprej sodeluje z digitalnimi platformami ter si bolj prizadeva za uveljavitev prepovedi te prakse, boj proti strateškemu, avtomatiziranemu izpostavljanju dezinformacij z uporabo botov ali lažnih profilov na spletu in za večjo preglednost, kar zadeva financiranje in distribucijo spletnega oglaševanja; poziva tudi vse spletne platforme, naj zagotovijo, da algoritmi, na katerih temeljijo njihove funkcije iskanja, ne bodo primarno temeljili na oglaševanju; poziva k ustanovitvi skupine strokovnjakov z več deležniki za digitalne in temeljne pravice, ki bi vključevala neodvisne nevladne organizacije s področja medijev ter digitalnih in človekovih pravic, da bi pomagala Komisiji in institucijam EU na splošno; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja začetek projekta evropske opazovalnice digitalnih medijev (EDMO), s katerim se bo povečalo razpoložljivo znanstveno znanje o dezinformacijah na spletu, spodbujal razvoj trga EU za storitve preverjanja informacij ter podprla vzpostavitev čezmejne in večdisciplinarne skupnosti, ki jo bodo sestavljali preverjevalci dejstev in akademski raziskovalci, ki bodo sodelovali z deležniki pri odkrivanju, analiziranju in izpostavljanju morebitnih groženj dezinformacij, na primer v zvezi s COVID-19; |
| --- | --- |

40.

| 41. | želi spomniti Komisijo, države članice, zasebni sektor, zlasti spletne platforme, in civilno družbo na splošno, da morajo skupaj ukrepati proti dezinformacijam; poudarja, da naj bi imele spletne platforme ključno vlogo pri odkrivanju dezinformacij in boju proti njim; priznava obetaven in potreben, a še vedno nezadosten, učinek ukrepov, ki so jih nekateri ponudniki storitev in platforme prostovoljno sprejeli v boju proti dezinformacijam, nezakonitim vsebinam in tujemu vmešavanju v volilne procese v EU; poudarja, da pa spletne platforme še vedno ne prevzemajo odgovornosti za boj proti tej neposredni grožnji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da se lahko učinkovitost ukrepov spletnih platform za reševanje problema dezinformacij oceni le, če se ti ukrepi izvajajo povsem pregledno in se s tem povezani podatki razkrijejo; zato poziva Komisijo, naj oceni vse možne ukrepe, s katerimi bi lahko spletne platforme pripravili k temu, da bi dejansko pregledno in odgovorno obravnavale širjenje dezinfomacij ter ustrezno razkrile s tem povezane podatke; poziva Komisijo, naj preuči sankcije za spletne platforme, ki tega ne storijo; pričakuje, da bo to upoštevano tudi v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo in aktu o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v zvezi s tem poudarja, da odstranjevanje spletnih vsebin brez sodne odločbe, ki bi določila njihovo nezakonitost, močno vpliva na svobodo izražanja in obveščanja; poziva k rednemu ocenjevanju učinka ukrepov, ki jih ponudniki storitev in platforme prostovoljno sprejmejo v boju proti dezinformacijam; vztraja, da so države članice dolžne spoštovati, ščititi in zagotavljati temeljne pravice, in zahteva, da se ocenijo vse razpoložljive možnosti za zaščito in uresničevanje pravice do obveščenosti in udeležbe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga pravila EU o spletnih platformah, ki bodo namenjena tudi boju proti vladnim praksam, ki po nepotrebnem omejujejo svobodo izražanja; poudarja, da lahko uporaba avtomatiziranih orodij za moderiranje vsebin ogrozi svobodo izražanja in obveščanja ter da morata digitalna politika in strategija EU zagotoviti ustrezna pravna sredstva in zaščitne ukrepe ob polnem spoštovanju ustreznih določb Listine EU o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi lahko kodeks ravnanja EU glede dezinformacij izboljšali, tako da bi bolje spremljali obstoječe zaveze, da bi spletne platforme pregledno in razčlenjeno podajale informacije in podatke ter da bi obstoječe zaveze razširili; meni, da bi se lahko napredek zagotovil s soupravljavskim pristopom, ki bi stalno odražal najnovejši razvoj digitalnega področja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva ponudnike družbenih medijev in spletne platforme, naj preučijo možnosti, da dajo na voljo orodja, s katerimi bodo lahko uporabniki prijavili morebitne dezinformacije in jih označili, da jih bo mogoče hitro popraviti ter da bo lahko neodvisna in nepristranska tretja stranka za preverjanje dejstev opravila pregled, pri čemer je treba tudi preprečiti zlorabo teh orodij; poudarja, da bi morale spletne platforme sodelovati z državami članicami in institucijami EU ter s tem pomagati pri ocenjevanju dezinformacij in tujega vmešavanja ter identificiranju storilcev; |
| --- | --- |

45.

Medijska pismenost

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo ter izboljšajo izobraževalne politike, tako da bodo spodbujale medijsko in informacijsko pismenost, krepile samozavest državljanov, da bodo kritično razmišljali in bodo lahko prepoznali dezinformacije; poudarja, da sta podpiranje uredniške neodvisnosti v osrednjih in lokalnih medijskih hišah ter razvoj projektov medijske pismenosti bistvena elementa za krepitev odpornosti, ozaveščanje in izboljšanje izobraževanja za učinkovit boj proti propagandi, dezinformacijam in manipulacijam; meni, da so neprekinjen učni načrt in prizadevanja za medijsko pismenost v vseh starostnih skupinah pomembni za povečanje družbene odpornosti na te grožnje v digitalnem prostoru; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in organizacijami civilne družbe pripravi učni načrt za informacijsko, medijsko in podatkovno pismenost; poudarja, da je vse bolj pomembno in pravzaprav nujno, da so državljani medijsko pismeni; poudarja, da je za doseganje širšega občinstva in čim več starostnih skupin pomembno povečati pobude za medijsko pismenost prek platform družbenih medijev, vključno z učinkovitimi strategijami medijske pismenosti za starejše in najbolj ranljive skupine; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo tudi programe in politike, namenjene povečanju medijske pismenosti in pismenosti v zvezi z novicami za novinarje in medijske akterje ter razvoju kritične in zavestne presoje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so kampanje za ozaveščanje o pravicah in možnih tveganjih v digitalnem okolju; poudarja, da je treba razviti celovito strategijo EU za medijsko pismenost, in poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za to; poudarja ključno vlogo organizacij civilne družbe pri spodbujanju medijske pismenosti in preprečevanju širjenja sovražnega govora; ponavlja, da je poudarek programov, ki naj bi uporabljali učinkovite strategije za boj proti nasilju iz sovraštva in sovražnemu govoru, na sodelovanju, komuniciranju, reševanju sporov, reševanju težav, mediaciji in ozaveščanju o predsodkih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi več sredstev EU namenili programom za medijsko pismenost, in naj dejavno sodeluje pri promoviranju zanesljivih informacij, ki temeljijo na preverjenih dejstvih, in izboljšanju distribucijskih medijskih kanalov, da se izboljša dostop do teh informacij; poziva države članice, naj v celoti izvajajo določbe revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, na podlagi katerih morajo spodbujati in razvijati veščine medijske pismenosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja Komisijo, naj zagotovi podporo za dopolnjevanje izobraževalnih programov v vseh državah članicah, ne le na področju medijske pismenosti, temveč tudi pri širši državljanski vzgoji, vključno z demokratičnimi vrednotami in človekovimi pravicami, za nadaljnje ozaveščanje o dezinformacijah in propagandi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da so lokalne medijske organizacije ključne strukture za spodbujanje, ustvarjanje in širjenje informacij in dejstev v zvezi z lokalnimi in manjšinskimi umetniškimi in kulturnimi dogodki; meni, da so pomembne za ohranjanje medijskega pluralizma in večkulturnega okolja v Evropi; meni, da bi bilo treba lokalne medijske hiše kot deležnike vključiti tudi v programe EU, ki so namenjeni spodbujanju novinarstva in medijske pismenosti, ter poziva države članice, naj jim zagotovijo ustrezno podporo, da bodo lahko uresničevali svojo izobraževalno in kulturno vlogo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva institucije EU, naj v primeru večje splošne nevarnosti, kot je pandemija, poskrbijo za bolj proaktivno sporočanje v vseh uradnih jezikih, da bodo imeli evropski državljani dostop do natančnih, uporabnikom prijaznih in preverjenih informacij; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(2)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(3)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0014.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0103.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0031.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0021.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0328.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

(14)  UL C 390, 18.11.2019, str. 19.

(15)  UL C 433, 23.12.2019, str. 31.

(16)  UL C 238, 6.7.2018, str. 57.

(17)  UL C 324, 27.9.2019, str. 392.

(18)  UL C 41, 6.2.2020, str. 64.

(19)  UL C 390, 18.11.2019, str. 111.

(20)  UL C 369, 11.10.2018, str. 11.

(21)  UL C 346, 27.9.2018, str. 29.

(22)  UL C 331, 18.9.2018, str. 135.

(23)  UL C 263, 25.7.2018, str. 82.

(24)  UL C 356, 4.10.2018, str. 5.

(25)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(26)  UL C 208, 10.6.2016, str. 89.

(27)  International Women’s Media Foundation, Global Report on the Status of Women in the News Media (Svetovno poročilo o položaju žensk v medijih obveščanja), 2011.

(28)  Gl. The Economist, „The newspaper industry is taking a battering“ (Časopisna industrija prestaja hude čase), 18. april 2020 in News Media Europe, „COVID-19 and the news media: journalism always comes at a cost“(COVID-19 in novičarski mediji: novinarstvo ima vedno svojo ceno), 24. marec 2020.

(29)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 23. aprila 1992, pritožba št. 11798/85, točka 46.

(30)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

Nova industrijska strategija za Evropo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 151 in 152, člena 153(1) in (2) ter člena 173 o industrijski politiki EU, ki se med drugim sklicuje na konkurenčnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 151 in 152, člena 153(1) in (2) ter člena 173 o industrijski politiki EU, ki se med drugim sklicuje na konkurenčnost industrije Unije,

| — | ob upoštevanju členov 14, 27 in 30 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 14, 27 in 30 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju PDEU in Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 5(3) PEU in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju PDEU in Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 5(3) PEU in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) PEU, ki se nanaša na notranji trg, trajnostni razvoj in socialno tržno gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) PEU, ki se nanaša na notranji trg, trajnostni razvoj in socialno tržno gospodarstvo,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju ugotovitev indeksa digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020, ki je bil objavljen 11. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev indeksa digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020, ki je bil objavljen 11. junija 2020,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 2. junija 2020 o časovnici farmacevtske strategije za pravočasen dostop pacientov do cenovno dostopnih zdravil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije z dne 2. junija 2020 o časovnici farmacevtske strategije za pravočasen dostop pacientov do cenovno dostopnih zdravil,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Umetna inteligenca: evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Umetna inteligenca: evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 19. februarja 2020 o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (1),

| — | ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi Komisije: pomlad 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske gospodarske napovedi Komisije: pomlad 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci s člani Evropskega sveta 23. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci s člani Evropskega sveta 23. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci s člani Evropskega sveta 17. marca 2020 o COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci s člani Evropskega sveta 17. marca 2020 o COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), sklepov z naslovom Intenzivnejše kroženje – Prehod v trajnostno družbo, ki jih je Svet sprejel na 3716. seji 4. oktobra 2019 (12791/19) in sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), sklepov z naslovom Intenzivnejše kroženje – Prehod v trajnostno družbo, ki jih je Svet sprejel na 3716. seji 4. oktobra 2019 (12791/19) in sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2020 za uredbo o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2020 za uredbo o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2020 z naslovom Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega programa Komisije za leto 2020 z naslovom Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo (COM(2020)0021),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. novembra 2019 z naslovom Osrednji načrt za konkurenčno preobrazbo energetsko intenzivnih industrij v EU, ki bo omogočila nastanek podnebno nevtralnega krožnega gospodarstva do leta 2050 (Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-intensive Industries Enabling a Climate-neutral Circular Economy by 2050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. novembra 2019 z naslovom Osrednji načrt za konkurenčno preobrazbo energetsko intenzivnih industrij v EU, ki bo omogočila nastanek podnebno nevtralnega krožnega gospodarstva do leta 2050 (Masterplan for a Competitive Transformation of EU Energy-intensive Industries Enabling a Climate-neutral Circular Economy by 2050),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu BEPS 2.0 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu BEPS 2.0 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 (EUCO 29/19),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. junija 2019 o novi strateški agendi za EU za obdobje 2019–2024 (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. junija 2019 o novi strateški agendi za EU za obdobje 2019–2024 (EUCO 9/19),

| — | ob upoštevanju sklepov o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike, ki jih je Svet sprejel na 3655. seji 29. novembra 2018 (14832/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike, ki jih je Svet sprejel na 3655. seji 29. novembra 2018 (14832/2018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Nova evropska agenda za kulturo (COM(2018)0267),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom Vlaganje v pametno, inovativno in trajnostno industrijo – Prenovljena strategija EU za industrijsko politiko (COM(2017)0479),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o oblikovanju ambiciozne industrijske strategije EU kot strateške prednostne naloge za rast, delovna mesta in inovacije v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2017 o oblikovanju ambiciozne industrijske strategije EU kot strateške prednostne naloge za rast, delovna mesta in inovacije v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (6),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor za Komisijo o ambiciozni industrijski strategiji EU kot prednostni nalogi za rast, delovna mesta in inovacije v Evropi (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor za Komisijo o ambiciozni industrijski strategiji EU kot prednostni nalogi za rast, delovna mesta in inovacije v Evropi (O-000047/2017),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – Izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – Izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki ga je Evropski parlament ratificiral 4. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki ga je Evropski parlament ratificiral 4. oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2016 o potrebi po evropski politiki za ponovno industrializacijo glede na nedavna primera Caterpillar in Alstom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2016 o potrebi po evropski politiki za ponovno industrializacijo glede na nedavna primera Caterpillar in Alstom (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. decembra 2016 in 23. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. decembra 2016 in 23. junija 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o agendi za konkurenčnost industrije, o digitalizaciji evropske industrije ter o svežnju o tehnologijah enotnega digitalnega trga in modernizaciji javnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o agendi za konkurenčnost industrije, o digitalizaciji evropske industrije ter o svežnju o tehnologijah enotnega digitalnega trga in modernizaciji javnih storitev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 in 22. marca 2019 (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. maja 2013 in 22. marca 2019 (EUCO 1/19),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0197/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0197/2020),

| A. | ker Evropska unija v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 zahteva novo industrijsko strategijo, ki bo ustvarila pogoje za inovativno, vključujočo, odporno in digitalizirano družbo ter pomembno prispevala h globalni konkurenčnosti evropskih industrij; ker bi morala ta strategija ohraniti visoko stopnjo zaposlenosti in visokokakovostna delovna mesta, pri čemer ne sme biti nihče zapostavljen; zagotoviti mora tudi dvojni prehod na sodobno in digitalizirano evropsko industrijsko bazo, ki bo v celoti izkoristila potencial obnovljivih virov energije, ki so energetsko zelo učinkoviti in z viri zelo gospodarni, pa tudi podnebno nevtralni; prav tako bi morala okrepiti vodilno vlogo Evrope v svetu in zmanjšati odvisnost Unije od drugih delov sveta v strateških vrednostnih verigah z diverzifikacijo in povečanjem njihove trajnosti, da bi se izognili selitvi evropskih industrij in hkrati ohranili odprtost trga; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija v skladu s ciljem podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 zahteva novo industrijsko strategijo, ki bo ustvarila pogoje za inovativno, vključujočo, odporno in digitalizirano družbo ter pomembno prispevala h globalni konkurenčnosti evropskih industrij; ker bi morala ta strategija ohraniti visoko stopnjo zaposlenosti in visokokakovostna delovna mesta, pri čemer ne sme biti nihče zapostavljen; zagotoviti mora tudi dvojni prehod na sodobno in digitalizirano evropsko industrijsko bazo, ki bo v celoti izkoristila potencial obnovljivih virov energije, ki so energetsko zelo učinkoviti in z viri zelo gospodarni, pa tudi podnebno nevtralni; prav tako bi morala okrepiti vodilno vlogo Evrope v svetu in zmanjšati odvisnost Unije od drugih delov sveta v strateških vrednostnih verigah z diverzifikacijo in povečanjem njihove trajnosti, da bi se izognili selitvi evropskih industrij in hkrati ohranili odprtost trga;

| B. | ker je pandemija COVID-19 s svojimi posledicami v Evropi povzročila upad gospodarske rasti, kakršnega doslej še ni bilo, zato bi se lahko neenakosti in družbene napetosti v Uniji še poglobile, zlasti med najranljivejšimi državljani; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija COVID-19 s svojimi posledicami v Evropi povzročila upad gospodarske rasti, kakršnega doslej še ni bilo, zato bi se lahko neenakosti in družbene napetosti v Uniji še poglobile, zlasti med najranljivejšimi državljani;

| C. | ker se industrijska konkurenčnost in podnebna politika medsebojno krepita, inovativna in podnebno nevtralna ponovna industrializacija pa bo ustvarila lokalna delovna mesta in zagotovila konkurenčnost evropskega gospodarstva; ker bi bilo treba tak pristop uporabljati v vseh politikah, ki obravnavajo zeleni in digitalni prehod; |
| --- | --- |

C.

ker se industrijska konkurenčnost in podnebna politika medsebojno krepita, inovativna in podnebno nevtralna ponovna industrializacija pa bo ustvarila lokalna delovna mesta in zagotovila konkurenčnost evropskega gospodarstva; ker bi bilo treba tak pristop uporabljati v vseh politikah, ki obravnavajo zeleni in digitalni prehod;

| D. | ker mora Unija sprostiti neizkoriščeni podjetniški potencial določenih družbenih skupin, v katerih ga je treba v celoti razviti, vključno z mladimi, migranti, starejšimi in ženskami; ker bi bila lahko industrijska strategija Unije priložnost za krepitev podjetniške kulture nezadostno zastopanih ali prikrajšanih skupin in bi jim lahko omogočila, da v celoti prispevajo k digitalnemu in zelenemu prehodu; |
| --- | --- |

D.

ker mora Unija sprostiti neizkoriščeni podjetniški potencial določenih družbenih skupin, v katerih ga je treba v celoti razviti, vključno z mladimi, migranti, starejšimi in ženskami; ker bi bila lahko industrijska strategija Unije priložnost za krepitev podjetniške kulture nezadostno zastopanih ali prikrajšanih skupin in bi jim lahko omogočila, da v celoti prispevajo k digitalnemu in zelenemu prehodu;

| E. | ker sta pandemija COVID-19 in gospodarska recesija brez primere, ki jo je povzročila, prizadela vse gospodarske sektorje, zlasti mala in srednja podjetja, gospodarska dejavnost v nekaterih sektorjih pa je celo popolnoma zamrla; ker v teh okoliščinah hitro in pravično okrevanje ne bo mogoče doseči z običajnim pristopom, pri čemer bi se morala vsaka v prihodnost usmerjena industrijska strategija najprej osredotočiti na okrevanje industrije in dolgoročno globalno konkurenčnost, zlasti v sektorjih rasti in v tistih sektorjih, ki so zaradi ukrepov za omejitev gibanja utrpeli največ škode; |
| --- | --- |

E.

ker sta pandemija COVID-19 in gospodarska recesija brez primere, ki jo je povzročila, prizadela vse gospodarske sektorje, zlasti mala in srednja podjetja, gospodarska dejavnost v nekaterih sektorjih pa je celo popolnoma zamrla; ker v teh okoliščinah hitro in pravično okrevanje ne bo mogoče doseči z običajnim pristopom, pri čemer bi se morala vsaka v prihodnost usmerjena industrijska strategija najprej osredotočiti na okrevanje industrije in dolgoročno globalno konkurenčnost, zlasti v sektorjih rasti in v tistih sektorjih, ki so zaradi ukrepov za omejitev gibanja utrpeli največ škode;

| F. | ker bo finančna struktura gospodarskih družb zaradi novih posojil, najetih za preživetje upada gospodarske rasti, verjetno ranljivejša, kar bo kratko-, srednje- in dolgoročno povzročilo počasno rast in pomanjkljive naložbene zmogljivosti za uresničitev dvojnega prehoda na digitalizirano, podnebno nevtralno, krožno in z viri gospodarno gospodarstvo; |
| --- | --- |

F.

ker bo finančna struktura gospodarskih družb zaradi novih posojil, najetih za preživetje upada gospodarske rasti, verjetno ranljivejša, kar bo kratko-, srednje- in dolgoročno povzročilo počasno rast in pomanjkljive naložbene zmogljivosti za uresničitev dvojnega prehoda na digitalizirano, podnebno nevtralno, krožno in z viri gospodarno gospodarstvo;

| G. | ker Unija v teh okoliščinah potrebuje industrijsko strategijo, ki se bo izvajala v dveh ločenih fazah in bo prva osredotočena na okrevanje, druga pa na obnovo in odpornost; ker bi moralo okrevanje gospodarstva temeljiti na odločnem socialnem in okoljsko trajnostnem pristopu ter podpirati obnovo industrije in s tem zagotoviti uspešno digitalno in zeleno preobrazbo, te spremembe pa zahtevajo kvalificirano delovno silo, da bo zagotovljen pošten in pravičen prehod; |
| --- | --- |

G.

ker Unija v teh okoliščinah potrebuje industrijsko strategijo, ki se bo izvajala v dveh ločenih fazah in bo prva osredotočena na okrevanje, druga pa na obnovo in odpornost; ker bi moralo okrevanje gospodarstva temeljiti na odločnem socialnem in okoljsko trajnostnem pristopu ter podpirati obnovo industrije in s tem zagotoviti uspešno digitalno in zeleno preobrazbo, te spremembe pa zahtevajo kvalificirano delovno silo, da bo zagotovljen pošten in pravičen prehod;

| H. | ker je industrijski sektor v Evropi močno prepleten in so države članice med seboj trdno povezane, njihov pristop do podjetij različnih velikosti pa se razlikuje; ker bo zato usklajena evropska politika, ki bo zagotavljala koristi celotni proizvodni verigi, od velikih podjetij do malih in srednjih podjetij, uspešnejša pri povečanju svetovne konkurenčnosti in trajnosti Evrope; |
| --- | --- |

H.

ker je industrijski sektor v Evropi močno prepleten in so države članice med seboj trdno povezane, njihov pristop do podjetij različnih velikosti pa se razlikuje; ker bo zato usklajena evropska politika, ki bo zagotavljala koristi celotni proizvodni verigi, od velikih podjetij do malih in srednjih podjetij, uspešnejša pri povečanju svetovne konkurenčnosti in trajnosti Evrope;

| I. | ker bi si morala Unija še naprej prizadevati za ambiciozne večstranske in dvostranske trgovinske sporazume; ker je bila evropska industrija že pred krizo zaradi COVID-19 na razpotju, saj je kljub temu, da ostaja steber evropskega gospodarstva in zaposluje približno 32 milijonov ljudi, njen prispevek k evropskemu BDP v dvajsetih letih padel s 23 % na 19 %; ker se naša industrija v tem času sooča z močno mednarodno konkurenco, poleg tega pa nanjo pogosto negativno vplivajo vedno bolj protekcionistični trgovinski ukrepi tretjih držav, ki nimajo visokih okoljskih in socialnih standardov; |
| --- | --- |

I.

ker bi si morala Unija še naprej prizadevati za ambiciozne večstranske in dvostranske trgovinske sporazume; ker je bila evropska industrija že pred krizo zaradi COVID-19 na razpotju, saj je kljub temu, da ostaja steber evropskega gospodarstva in zaposluje približno 32 milijonov ljudi, njen prispevek k evropskemu BDP v dvajsetih letih padel s 23 % na 19 %; ker se naša industrija v tem času sooča z močno mednarodno konkurenco, poleg tega pa nanjo pogosto negativno vplivajo vedno bolj protekcionistični trgovinski ukrepi tretjih držav, ki nimajo visokih okoljskih in socialnih standardov;

| J. | ker mora nova evropska industrijska strategija omogočiti dvojni prehod na konkurenčno in trajnostno evropsko industrijsko bazo; ker je ta preobrazba priložnost, da Evropa posodobi svoje industrijske temelje, ohrani in vrne delovna mesta in bistveno industrijsko proizvodnjo ter izboljša spretnosti, znanja in zmogljivosti, ki so nujni v okviru globalnih prizadevanj za uresničevanje ciljev, opredeljenih v podnebnih pravilih, ter ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

J.

ker mora nova evropska industrijska strategija omogočiti dvojni prehod na konkurenčno in trajnostno evropsko industrijsko bazo; ker je ta preobrazba priložnost, da Evropa posodobi svoje industrijske temelje, ohrani in vrne delovna mesta in bistveno industrijsko proizvodnjo ter izboljša spretnosti, znanja in zmogljivosti, ki so nujni v okviru globalnih prizadevanj za uresničevanje ciljev, opredeljenih v podnebnih pravilih, ter ciljev trajnostnega razvoja;

| K. | ker mora strategija zagotoviti potreben regulativni okvir, ki bo omogočil dvojni prehod, ter potrebno infrastrukturo in finančne vire, s poudarkom na načelu „energetske učinkovitosti na prvem mestu“, prihranku energije in virov, tehnologiji obnovljivih in brezogljičnih virov energije, krožnosti in nestrupenosti; |
| --- | --- |

K.

ker mora strategija zagotoviti potreben regulativni okvir, ki bo omogočil dvojni prehod, ter potrebno infrastrukturo in finančne vire, s poudarkom na načelu „energetske učinkovitosti na prvem mestu“, prihranku energije in virov, tehnologiji obnovljivih in brezogljičnih virov energije, krožnosti in nestrupenosti;

| L. | ker so podnebne spremembe in uničevanje okolja ne glede na krizo zaradi COVID-19 še vedno eden od največjih izzivov, ki zahtevajo celovit in enoten pristop; ker industrijske emisije EU prispevajo k skupnim emisijam toplogrednih plinov v Evropi; ker je dekarbonizacija energetsko intenzivne industrije še vedno eden največjih izzivov pri doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; meni, da bi morali k uresničevanju podnebnih ciljev Unije prispevati vsi sektorji; |
| --- | --- |

L.

ker so podnebne spremembe in uničevanje okolja ne glede na krizo zaradi COVID-19 še vedno eden od največjih izzivov, ki zahtevajo celovit in enoten pristop; ker industrijske emisije EU prispevajo k skupnim emisijam toplogrednih plinov v Evropi; ker je dekarbonizacija energetsko intenzivne industrije še vedno eden največjih izzivov pri doseganju podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; meni, da bi morali k uresničevanju podnebnih ciljev Unije prispevati vsi sektorji;

| M. | ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da imajo digitalna sredstva, vključno s povezljivostjo in omrežji ter digitalnimi znanji in spretnostmi, bistveno vlogo kot orodje, ki delavcem in gospodarskim družbam omogoča, da svoj način izvajanja nalog in delovanja prilagodijo izrednim razmeram; ker sta odpornost digitalne infrastrukture ter izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti delovne sile prednostni področji za povečanje konkurenčnosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih; |
| --- | --- |

M.

ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da imajo digitalna sredstva, vključno s povezljivostjo in omrežji ter digitalnimi znanji in spretnostmi, bistveno vlogo kot orodje, ki delavcem in gospodarskim družbam omogoča, da svoj način izvajanja nalog in delovanja prilagodijo izrednim razmeram; ker sta odpornost digitalne infrastrukture ter izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti delovne sile prednostni področji za povečanje konkurenčnosti evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih;

| N. | ker bi se morala nova industrijska strategija Unije osredotočiti na povečano povezljivost, izboljšane digitalne plasti, industrijski internet stvari, umetno inteligenco, verigo podatkovnih blokov, hiperzmogljivo računalništvo in kvantno računalništvo; ker bo digitalni sektor pripomogel tudi k uresničevanju evropskega zelenega dogovora in industrijskega prehoda na podnebno nevtralnost, in sicer kot vir tehnoloških rešitev in optimizacije industrijskih procesov ter z izboljšanjem energetske učinkovitosti in uspešnosti krožnega gospodarstva samega digitalnega sektorja; |
| --- | --- |

N.

ker bi se morala nova industrijska strategija Unije osredotočiti na povečano povezljivost, izboljšane digitalne plasti, industrijski internet stvari, umetno inteligenco, verigo podatkovnih blokov, hiperzmogljivo računalništvo in kvantno računalništvo; ker bo digitalni sektor pripomogel tudi k uresničevanju evropskega zelenega dogovora in industrijskega prehoda na podnebno nevtralnost, in sicer kot vir tehnoloških rešitev in optimizacije industrijskih procesov ter z izboljšanjem energetske učinkovitosti in uspešnosti krožnega gospodarstva samega digitalnega sektorja;

| O. | ker suverenost in strateška avtonomija Unije zahtevata avtonomno in konkurenčno industrijsko bazo ter obsežne naložbe v raziskave in inovacije, da bi vzpostavili vodilni položaj na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in inovativnih rešitev ter zagotovili svetovno konkurenčnost; ker bi morala industrijska strategija Unije vsebovati akcijski načrt za okrepitev, skrajšanje, večjo trajnost in diverzifikacijo dobavnih verig evropskih industrij, da bi zmanjšali zanašanje na določeno število trgov in povečali njihovo odpornost; ker bi morala obstajati tudi strategija za pametno vračanje industrije, da bi ponovno zagnali in povečali proizvodnjo v Evropo, okrepili naložbe ter preselili industrijsko proizvodnjo v sektorjih, ki so za Unijo strateškega pomena; |
| --- | --- |

O.

ker suverenost in strateška avtonomija Unije zahtevata avtonomno in konkurenčno industrijsko bazo ter obsežne naložbe v raziskave in inovacije, da bi vzpostavili vodilni položaj na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in inovativnih rešitev ter zagotovili svetovno konkurenčnost; ker bi morala industrijska strategija Unije vsebovati akcijski načrt za okrepitev, skrajšanje, večjo trajnost in diverzifikacijo dobavnih verig evropskih industrij, da bi zmanjšali zanašanje na določeno število trgov in povečali njihovo odpornost; ker bi morala obstajati tudi strategija za pametno vračanje industrije, da bi ponovno zagnali in povečali proizvodnjo v Evropo, okrepili naložbe ter preselili industrijsko proizvodnjo v sektorjih, ki so za Unijo strateškega pomena;

| 1. | meni, da bi moral biti v vseh strategijah Unije poudarek na prehodu na socialno, gospodarsko in okoljsko odporno družbo, strateškem vodstvu in avtonomiji ter dobro delujočem enotnem trgu; zato tudi meni, da je treba zagotoviti zakonodajni in politični okvir, ki bo v celoti delujoč in usmerjen v prihodnost ter bo temeljil na razumevanju dinamike med načrtom za oživitev gospodarstva, našimi podnebnimi in digitalnimi ambicijami, ter učinkovito industrijsko strategijo, ki bo racionalizirala različne pristope in cilje; poziva Komisijo, naj opredeli celovito prenovljeno industrijsko strategijo, ki bo zagotovila jasen politični okvir in regulativno varnost ter med drugim:






  (a) | ustvarila pogoje za dolgoročno rast, izboljšala blaginjo Unije, ki temelji na inovacijah, in globalno konkurenčnost ter dosegla podnebno nevtralnost; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ustvarila pogoje za dolgoročno rast, izboljšala blaginjo Unije, ki temelji na inovacijah, in globalno konkurenčnost ter dosegla podnebno nevtralnost;

| (b) | črpala ustrezna finančna sredstva, vključno z ukrepi za okrevanje; |
| --- | --- |

(b)

črpala ustrezna finančna sredstva, vključno z ukrepi za okrevanje;

| (c) | podpirala in upravljala dvojni zeleni in digitalni prehod ter zagotovila, da se bodo ohranjala ter ustvarjala nova visokokakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

(c)

podpirala in upravljala dvojni zeleni in digitalni prehod ter zagotovila, da se bodo ohranjala ter ustvarjala nova visokokakovostna delovna mesta;

| (d) | prispevala k izvajanju evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

(d)

prispevala k izvajanju evropskega zelenega dogovora;

| (e) | zagotavljala bolj trajnostne, diverzificirane in digitalizirane strateške vrednostne verige, tudi s spodbujanjem in podpiranjem mednarodne trgovine, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljala bolj trajnostne, diverzificirane in digitalizirane strateške vrednostne verige, tudi s spodbujanjem in podpiranjem mednarodne trgovine, ki temelji na pravilih;

| (f) | krepila podjetniški duh, ustvarjala podjetjem prijazno okolje, podpirala mala in srednja podjetja ter spodbujala ustanavljanje in širitev podjetij, vključno z zagonskimi podjetji; |
| --- | --- |

(f)

krepila podjetniški duh, ustvarjala podjetjem prijazno okolje, podpirala mala in srednja podjetja ter spodbujala ustanavljanje in širitev podjetij, vključno z zagonskimi podjetji;

| (g) | izboljšala strateško odpornost in avtonomnost Unije, tudi na področju surovin, ter krepila vodilni položaj na področju tehnologije; |
| --- | --- |

(g)

izboljšala strateško odpornost in avtonomnost Unije, tudi na področju surovin, ter krepila vodilni položaj na področju tehnologije;

| (h) | ustvarjala pogoje za enak razvoj in ga spodbujala v vseh regijah Unije, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen; |
| --- | --- |

(h)

ustvarjala pogoje za enak razvoj in ga spodbujala v vseh regijah Unije, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen;

| 2. | poziva k vključujoči industrijski strategiji, ki bo pri razvoju in izvajanju vključevala vse industrijske ekosisteme, mala in srednja podjetja, regije, skupnosti in delavce; meni, da lahko močna industrijska strategija prispeva k premostitvi morebitnih vrzeli in omogoča, da bodo izkoriščene priložnosti, ki jih ustvarja dvojni prehod; meni, da mora imeti industrijska politika Unije oporo v trdnem socialnem stebru in da mora pravočasno obravnavati socialne posledice strukturnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba nujno vlagati v aktivne trge dela ter zagotoviti programe izobraževanja in usposabljanja v skladu s potrebami gospodarstva; poziva Komisijo, naj vzpostavi politiko Unije za kompenzacijo izgubljenih delovnih mest v tradicionalnih industrijah z zaposlitvenimi priložnostmi v sektorjih digitalne in zelene preobrazbe; spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo gospodarsko in socialno okrevanje območij, ki jim grozi odseljevanje in osiromašenje prebivalstva, pri čemer je treba posebno nameniti razlikam med spoloma, saj je malo verjetno, da bodo nova delovna mesta na voljo v istih regijah, ki bodo izgubile tradicionalno industrijo, ali da bodo zanje kvalificirani isti delavci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da dvojni prehod ponuja priložnost za področja, kjer prevladujejo fosilna goriva, da se v prvi vrsti preusmerijo v inovacije in proizvodnjo, združljivo s cilji za doseganje podnebne nevtralnosti; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ta prehod spodbujal pogoje za ustvarjanje delovnih mest, ki bodo pošteni in socialno pravični v duhu načela, da nihče ne sme biti zapostavljen, skupaj z doslednim izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic, izboljšanjem socialnih in življenjskih standardov ter dobrimi delovnimi pogoji; v zvezi s tem poudarja, da morajo vsak ukrep, ki pospešuje dvojni prehod, spremljati ustrezne politike in konkretni ukrepi za odpravljanje negativnih učinkov za regije in najbolj ranljive osebe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da se je treba v ta namen osredotočiti na regionalno in socialno kohezijo ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, prilagojenega posebnostim in potrebam lokalnega trga dela, da bi se spodbudilo okrevanje gospodarstva v prizadetih regijah, boj proti brezposelnosti in uporaba javnih naložb, tudi v ključnih sektorjih, ki jih je pandemija še posebej prizadela, da bi tako podprli visokokakovostna delovna mesta po vsej Uniji; poudarja pomen sodelovanja delavcev pri upravljanju in vodenju podjetij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba prepoznati prihodnja znanja in spretnosti ter da potrebujemo večje naložbe v človeške vire, izobraževanje, ciljno usmerjeno usposabljanje, izpopolnjevanje in vseživljenjsko izobraževanje, da bi imeli ljudje in regije v prihodnosti zagotovljene možnosti in dohodek, industrija pa kvalificirane delavce; ugotavlja, da je konkurenčna industrija močno odvisna od zaposlovanja in ohranjanja kvalificirane delovne sile s ključnimi znanji in spretnostmi na področju trajnosti in digitalne preobrazbe podjetij, kar bi bilo treba podpreti z ustreznim financiranjem iz programa za digitalno Evropo in programa za enotni trg; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za večje usklajevanje izobraževalnih politik z obsežnimi javnimi naložbami vanje po vsej Evropi; Komisijo tudi poziva, naj ustanovi strokovno skupino deležnikov, ki bo zadolžena za predvidevanje prihodnjih vrzeli in primanjkljaja v industrijskih veščinah s pomočjo umetne inteligence in digitalnih virov, zlasti potenciala masovnih podatkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi morala nova dolgoročna strategija za evropsko industrijsko prihodnost prispevati k odpravljanju razlike med plačami moških in žensk, ki še vedno vpliva na evropski trg dela in na evropsko družbo; poziva Komisijo, naj pri izvajanju evropske industrijske strategije ustrezno upošteva razsežnost spola, tako v fazi okrevanja kot tudi v fazi obnove in preoblikovanja, pri čemer naj uporabi tudi orodja za vključevanje vidika spola v proračun pri opredelitvi finančnih instrumentov za podporo industrijske in gospodarske rasti Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da ima lahko evropska industrija ključno vlogo pri dejavnem zavzemanju za ambiciozne okoljske, socialne in ekonomske cilje, tudi na področju človekovih pravic; meni, da mora Unija za uresničitev teh ciljev zagotoviti splošen okvir potrebne skrbnosti, na podlagi katerega bo industrija prepoznavala, spremljala, preprečevala, blažila in upoštevala okoljska in socialna tveganja, vplive, zlorabe in škodo v zvezi s svojimi dejavnostmi znotraj države in na svetovni ravni ter v vseh dobavnih verigah, da bodo zagotovljeni minimalni standardi in ustvarjeni enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da Unija potrebuje industrijsko strategijo, ki bo prispevala k okrevanju industrije po sedanji gospodarski krizi, privabljala naložbe, podpirala dostop do kapitala in spodbujala učinkovito konkurenco; zato meni, da bi morala posodobljena strategija upoštevati dve poglavitni in medsebojno povezani fazi: ena bo namenjena utrditvi delovnih mest, ponovnemu zagonu proizvodnje in njeni prilagoditvi na t. i. novo normalnost po koncu pandemije, druga pa obnovi in preobrazbi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi ustrezno obstoječo in prihodnjo zakonodajo, da bi dali prednost zelenemu in digitalnemu prehodu, hkrati pa okrepili dolgoročno konkurenčnost ter družbeno in gospodarsko odpornost v obeh fazah; poleg tega poziva Komisijo, naj spodbuja notranje povpraševanje in dolgoročno rast v Uniji s privabljanjem več javnih in zasebnih naložb v raziskave in inovacije, v razvoj novih trajnostnih in digitalnih tehnologij, tudi v delovno intenzivnih panogah, v nova infrastrukturna omrežja in projekte, ki bodo skladni s cilji evropskega zelenega dogovora, v energetsko učinkovitost in učinkovito rabo virov ter v krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj pripravi izčrpno poročilo, v katerem bo ocenila stanje gospodarstva Unije in izvedljivost dvojnega prehoda, pri čemer je treba upoštevati priložnosti za industrijo, tudi za mala in srednja podjetja, da bi izkoristili sinergijo in minimizirali tveganja, ki jih lahko predstavljata drug drugemu, ter ustvarili največje možne koristi; poziva Komisijo, naj na podlagi svojih ugotovitev strategijo, objavljeno marca 2020, prilagodi sedanjim razmeram in obravnava obe fazi, pri tem pa naj se še naprej osredotoča na zeleni, digitalni, pravičen in pošten prehod, ki bo krepil suverenost Unije in njeno strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da mora industrijska strategija Unije slediti natančno opredeljenim ciljem, in poziva Komisijo, naj zaradi popolne preglednosti določi jasne, jasne in konkretne opredelitve pojmov „strateška“, „samostojnost“, „strateška avtonomija“, „odpornost“, „strateška odpornost“ in druge s tem povezane pojme, da bodo z njimi povezani sprejeti ukrepi specifični in usmerjeni v prednostne naloge in cilje EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da tradicionalni instrumenti zavarovanja ne zadostujejo za kritje izgub pri prekinitvi poslovanja zaradi pandemije in da je potrebna ambiciozna rešitev na ravni EU za predvidevanje in upravljanje negativnih učinkov prihodnje pandemije ali sistemske krize na ljudi, podjetja in gospodarstvo; poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje okvira, ki bi zajemal institucionalne vlagatelje, države članice in EU ter bi kril izgube zaradi prekinitve poslovanja v primeru prihodnje pandemije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja predlog Komisije, da se vzpostavi nov evropski instrument za okrevanje s sredstvi v višini 750 milijard EUR; obžaluje, da so bila tako v večletnem finančnem okviru 2021–2027 kot v evropskem instrumentu za okrevanje zmanjšana sredstva, namenjena za v prihodnost usmerjene programe, ki jih je julija 2020 predlagal Evropski svet, ter poziva, naj se poraba iz proračuna EU za prizadevanja na področju podnebnih sprememb poveča na vsaj 30 % proračuna; meni, da bodo ti rezi ogrozili temelje trajnostnega in odpornega okrevanja industrije Unije ter negativno vplivali na doseganje ciljev Unije glede podnebne nevtralnosti do leta 2050, pa tudi na socialno pravičnost in svetovno konkurenčnost; zato poziva k ambicioznemu in trdnejšemu dolgoročnemu proračunu EU za obdobje 2021–2027, ki ne bo nižji od predloga Komisije; v zvezi s tem poudarja stališče Parlamenta o reformi sistema virov lastnih sredstev EU, vključno z uvedbo novih virov, ki bodo bolje usklajeni z glavnimi prednostnimi nalogami politik EU in bodo spodbujali napredka pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja ukrepe, ki jih je Unija sprejela za obvladovanje krize zaradi COVID-19, likvidnostno injekcijo ECB, povečanje kapitala EIB za mala in srednja podjetja in pobudo SURE, da bi državam članicam pomagali financirati ureditve skrajšanega delovnega časa, ohraniti zaposlenost in zaščititi delavce; pozdravlja tudi dodelitev izrednih finančnih sredstev v okviru državne pomoči sicer solventnim podjetjem in delavcem, da bi lažje premostili ekonomske izgube zaradi pandemije; vseeno poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da pomoč, zagotovljena v fazi izrednih razmer, ki je upravičena zaradi posledic pandemije, ne bo privedla do pomanjkanja učinkovite konkurence na enotnem trgu in da ne bo noben strateški sektor prezrt; z zanimanjem pričakuje pravočasen pregled pravil Unije o državni pomoči, da bi državam članicam zagotovili potrebno prožnost za ciljno usmerjeno podporo pri spodbujanju industrijskega razogljičenja in digitalizacije, zlasti smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo; v zvezi s tem poudarja, da bi morala vsaka revizija pravil o državni pomoči temeljiti na oceni učinka konkurenčnosti evropske industrije, upoštevati morebitna izkrivljanja na svetovni ravni ter biti popolnoma skladna z doseganjem podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 in okoljskih ciljev, opredeljenih v podnebnih pravilih EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi bilo treba državno pomoč odobriti samo podjetjem, ki se soočajo z neposrednimi gospodarskim posledicami zaradi COVID-19, in da bi morala biti omilitev pravil o državni pomoči časovno omejena; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga posebno ureditev državne pomoči za podporo sektorjem, ki so jih izredni ukrepi zaradi COVID-19 najbolj prizadeli, kot so avtomobilska, turistična, letalska, jeklarska in kovinska industrija; poziva Komisijo, naj določi skupne minimalne zahteve za podjetja, ki prejemajo finančno pomoč, da se prepreči, da bi različna nacionalna merila povzročila nadaljnja odstopanja; poudarja, da bi se morala javna pomoč uporabljati za ohranitev delovnih mest in usklajevanje dejavnosti podjetij, ki jo prejemajo, s cilji Unije za podnebno nevtralnost in okoljskimi cilji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo nujno pomoč prejemala le podjetja, ki spoštujejo veljavne kolektivne pogodbe in niso registrirana v davčnih oazah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja tudi, da bi morala biti vsakršna državna pomoč, dodeljena v okviru industrijske ali katere koli druge politike, skladna z „načelom ravnotežja“, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji in preprečile vsakršne oblike davčnega dampinga v EU in izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj vzpostavi jasen, dosleden in dostopen pristop k opredelitvi trga pri zadevah v zvezi s konkurenco v različnih industrijah; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno hitrost, preglednost in sorazmernost v upravnem in postopkovnem okviru postopkov EU o konkurenci, zlasti pri nadzoru združitev, ki ga izvaja EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbuja Komisijo, naj vzpostavi poročanje o načinih, kako tuji protekcionizem vpliva na industrijo Unije, in redno ocenjevanje konkurenčnosti različnih industrijskih sektorjev Unije v primerjavi z njenimi glavnimi konkurenti po svetu, ter naj hitro ukrepa, če je potrebna prilagoditev pravil Unije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju bistveno spremenjenih svetovnih gospodarskih razmer pregleda protimonopolna pravila Unije in poskuša doseči ravnotežje med potrebo po obvladovanju konkurence na svetovni ravni ter zaščito dobavne verige in potrošnikov pred potencialno negativnimi posledicami bolj skoncentriranega notranjega trga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da so gospodarske sheme, ki so jih uvedle posamezne države članice kot pomoč, da bi mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja in gospodarske družbe premagali kratkoročne denarne težave, koristne, a bi lahko v nekaterih primerih povečale njihovo stopnjo zadolženosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre programe EU in nacionalne programe, ki spodbujajo povečanje kapitala, ter olajša okrevanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj ponovno oživi in obnovi pobudo „Small Business Act“ za Evropo s pobudami, namenjenimi zlasti podpori mikropodjetij in malih podjetij, saj ukrepi, ki temeljijo na enotnem pristopu za vse, pogosto niso ustrezni za mikropodjetja ter mala in srednja podjetja; meni, da bi bilo najbolje, če bi mala in srednja podjetja obravnavali z namenskimi podpornimi ukrepi, s katerimi bi preprečili upravne ovire in zagotovili, da imajo podjetja dostop do potrebne likvidnosti z učinkovitimi in dostopnimi orodji na podlagi hitrih, prožnih ter malim in srednjim podjetjem prijaznih postopkov; poudarja, da veliko malih in srednjih podjetij ne bo dovolj likvidnih za vlaganje v trajnostno digitalno preobrazbo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da programi financiranja EU prispevajo k dolgoročni ravni rasti pri upravičenih podjetjih, vendar tudi poudarja, da se podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, soočajo z znatnimi težavami pri dostopu do financiranja EU; zato poziva Komisijo, naj sledi poti, ki so jo začrtale sofinancirane nacionalne sheme davčnih dobropisov, namenjene spodbujanju naložb v digitalne in okoljske tehnologije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poudarja pomen namenskih podpornih ukrepov za mala in srednja podjetja s trdno finančno podporo v naslednjem večletnem finančnem okviru; spodbuja Komisijo, naj razmisli o oblikovanju programa vavčerjev za mala in srednja podjetja, da podpre njihova prizadevanja, vključno s prizadevanji za posodobitev zastarele opreme, okrepitev prenosa znanja in opredelitev najučinkovitejše uporabe tehnologij, kot je industrijska umetna inteligenca, za izpopolnjevanje delovne sile z nujno potrebnimi veščinami za omogočanje nadzora sredstev na daljavo, spremljanje proizvodnje in sodelovanje zaposlenih, ter za okoljsko trajnostne poslovne modele, pristope krožnega gospodarstva, energijsko učinkovitost in učinkovito uporabo virov, kar so področja, na katerih so znanja in spretnosti pogosto ključnega pomena ter malim in srednjim podjetjem omogočajo, da ostanejo konkurenčna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje, da še vedno obstaja velika razlika med velikimi podjetji ter malim in srednjimi podjetji glede vključevanja digitalnih tehnologij v njihovo poslovanje, pa tudi razlika med tistimi, ki so na področju inovacij na čelu, in tistimi, ki zaostajajo; poudarja, da je treba povečati priložnosti za mala in srednja podjetja kar zadeva njihovo zmogljivost za prevzemanje inovativnih tehnologij in zmanjšanje digitalnih neravnovesij na področju infrastrukture v malih mestih ter na podeželskih in oddaljenih območjih; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dodatno podpre evropska vozlišča za digitalne inovacije, ki so na podlagi poznavanja lokalnih ekosistemov potencialno učinkovito sredstvo za zmanjšanje digitalne vrzeli; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi morala biti podjetja socialnega gospodarstva v celoti vključena v izid industrijske strategije, saj ustvarjajo javno vrednost in prispevajo k razvoju lokalnih skupnosti, v katerih delujejo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pri oblikovanju finančnih instrumentov in delovnih programov upošteva posebnosti te kategorije podjetij, da bi podprla njihov dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je zaradi posebnih značilnosti gospodarsko vzdržen prehod na podnebno nevtralno in v celoti digitalno gospodarstvo posebej primeren za ukrepe za okrevanje, katerih namen je hitro spodbuditi povpraševanje potrošnikov in zaposlovanje; poudarja, da dokazi kažejo, da zeleni in digitalni projekti ustvarijo več delovnih mest, višje kratkoročne donose na porabljen evro ter višje dolgoročne prihranke stroškov v primerjavi s tradicionalnimi fiskalnimi spodbudami, saj se hitro razvijajo zaradi že dostopne tehnologije (na primer obnovljivi viri), pogosto vključujejo mala in srednja podjetja ter spodbujajo lokalna gospodarstva z močnimi zaposlitvenimi učinki, hitro povečujejo razpoložljivi dohodek potrošnikov (na primer z energetsko učinkovitostjo), so manj izpostavljeni zunanjim pretresom ter bodo tako prispevali k odpornejšemu socialnemu in ekonomskemu okrevanju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da za pomoč pri opredeljevanju naložb z velikim pozitivnim okoljskim in socialnim vplivom taksonomija EU, kjer je razpoložljivo, določa okvir za vzpostavitev stopnje, do katere naložba šteje za okoljsko trajnostno, in zagotavljanje, da se ne povzroči nikakršna bistvena škoda za okoljske ali socialne cilje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da Unija potrebuje inovativno industrijsko strategijo, ki pospešuje digitalizacijo naših industrij ter malih in srednjih podjetij, tudi tradicionalnih, veča industrijsko zmogljivost Unije na področju kritičnih digitalnih infrastruktur in zmogljivosti ter krepi enoten digitalni in podatkovni trg; meni, da mora Unija podpirati podjetja pri avtomatizaciji in digitalizaciji njihovega strokovnega znanja in usposabljanja ter pri naložbah v digitalno opremo (strojno in programsko), pri tem pa posebno pozornost nameniti spodbujanju udeležbe žensk v procesu digitalizacije in k posodobitvi in izboljšanju sistemov usposabljanja in pridobivanja kvalifikacij; poudarja pomen programa za digitalno Evropo in pospeševanja uvedbe omogočitvenih tehnologij in tehnologij v vzponu v industrijskih panogah; spodbuja vzpostavljanje vozlišč za digitalne inovacije po vsej EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj med drugim vlagajo v podatkovno gospodarstvo, na človeka osredotočeno umetno inteligenco, pametno proizvodnjo, internet stvari, mobilnost, superračunalništvo, inženiring in tehnologijo programske opreme, oblak, kvantno tehnologijo, odpornost, cenovno dostopna in varna zelo hitra omrežja 5G in 6G, tehnologijo razpršene evidence, robotiko, baterije in satelitski internet; zato v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo pravočasno izvajanje ustreznih ključnih ukrepov, priporočenih v naboru orodij za kibernetsko varnost 5G, zlasti pa naj v zvezi s ključnimi sredstvi, ki so v ocenah tveganja, usklajenih na ravni Unije, opredeljena kot kritična in občutljiva, uporabljajo zadevne omejitve za visoko tvegane dobavitelje, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da ima digitalni sektor ključno vlogo pri prispevanju k preobrazbi industrijskega sektorja, tako pri zagotavljanju rešitev čiste tehnologije in optimizacije industrijskih procesov kot pri zmanjševanju njihovega vpliva na okolje; glede na veliko porabo energije in sredstev, povezano z IKT, poziva Komisijo, naj oceni morebiten vpliv obsežnega razvoja digitalnih rešitev na okolje, pri tem pa Evropi zagotovi primat pri izjemno energijsko učinkovitih in krožnih digitalnih tehnologijah in podatkovnih središčih; jo poziva, naj predlaga konkretne načrte za digitalne rešitve, ki bi prispevali k ekološkemu prehodu, in določi metodologijo za spremljanje in količinsko opredelitev vse večjega vpliva digitalnih tehnologij na okolje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da imajo podatki ključno vlogo pri preobrazbi evropskih industrij ter da sta pametna rast proizvodnje in digitalizacija pomembna; poziva Komisijo, naj uvede enotno evropsko digitalno in podatkovno okolje ter zagotovi in spodbuja interoperabilnost, pa tudi dostop do in pretok varnih podatkov in programske opreme v Uniji in med sektorji, in sicer v podjetjih vseh velikosti in med javnimi ustanovami; jo tudi poziva, naj zagotovi primat Evrope pri določanju v prihodnost usmerjenih standardov in oblikovanju v prihodnost usmerjenih orodij in infrastruktur za hrambo in obdelavo podatkov ter združevanje evropskih podatkov v ključnih sektorjih, s skupnimi in interoperabilnimi podatkovnimi prostori na ravni Unije; jo v zvezi s tem poziva, naj se osredotoči zlasti na projekte, namenjene upravljanju s podatki in označevanju podatkov, standardizaciji in varnosti podatkov, naj podatke, zlasti podatke javnih organov, razvija in obdeluje na evropskem ozemlju, naj vzpostavi boljši sistem obdavčevanja digitalnega gospodarstva, v katerem bodo dobički obdavčeni in v katerem bodo imela podjetja veliko interakcije z uporabniki, ter naj še naprej razvija evropske standarde in certificiranje na področju kibernetske varnosti, s čimer bo zagotovila večjo konkurenčnost, promovirala prelomne tehnologije, zlasti za kritično infrastrukturo, tudi z revizijo direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov in z vzpostavitvijo strokovne mreže centrov za kibernetsko varnost; jo tudi poziva, naj zagotovi pravično platformo za poslovne odnose, ki bi podjetjem v EU, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogočala učinkovito uporabo podatkov, ustvarjenih na platformah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava, kako pomemben je pregleden, verodostojen in interoperabilen evropski pristop k podatkovnemu gospodarstvu, ki je osredotočen na človeka; poziva Komisijo in države članice, naj postopno odpravijo razdrobljenost v različnih nacionalnih strategijah in obravnavajo neravnovesja v tržni moči, da bi podprle vsesplošni tok podatkov na ravni Unije, interoperabilnost, upravljanje podatkov, varstvo podatkov in njihovo (ponovno) uporabo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je potreben evropski pravni okvir za umetno inteligenco, robotiko in povezane tehnologije, ki obravnava etična načela in temeljne pravice pri njihovem razvoju, uvedbi in uporabi ter vprašanja v zvezi z varnostjo in odgovornostjo; poudarja, da bo za inovacije in konkurenčnost evropske industrije potreben horizontalni okvir, ki odraža vrednote in načela Unije, da bi zagotovili konkretne smernice in pravno varnost za državljane in podjetja, vključno s tistimi, ki imajo sedež zunaj Unije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je treba previdno proučiti vse zakonodajne ukrepe v okviru revizije trenutno veljavnega okvira pravic intelektualne lastnine, saj bi to lahko močno vplivalo na še vedno občutljivo in razvijajoče se podatkovno gospodarstvo EU; meni, da ne bi smelo biti lastninske pravice na podlagi intelektualne lastnine za neosebne podatke, ki jih uporabljajo in proizvajajo tehnologije, kot je umetna inteligenca; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj v načrt za okrevanje vključi konkretne ukrepe za privabljanje industrije v Evropo, naj poveča, okrepi in spodbuja vrnitev in diverzifikacijo evropskih industrij v smislu njihovega strateškega pomena ter z vidika podnebne nevtralnosti, ter naj skrajša in diverzificira vrednostne verige; v zvezi s tem poudarja pomen zagotavljanja, da Unija proizvaja dovolj strateških dobrin, kot so medicinska in zdravstvena oprema ali obnovljiva energija, da bo samozadostna v kriznih časih, ter za doseganje tega cilja spodbuja uporabo spodbud, kot so zahteve za večji obseg nakupa lokalnih proizvodov (EU/EGP) iz sektorjev, ki prejemajo začasno pomoč; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priznava tveganje, da bo pandemija COVID-19 vodila v okrepitev gospodarskega nacionalizma in protekcionizma, kar je izjemen izziv za prosto trgovino, ki temelji na pravilih, in globalne vrednostne verige zaradi ponovne nacionalizacije proizvodnje ter prekinitve teh verig; v ta namen poziva deležnike, naj skrajšajo in diverzificirajo svoje dobavne verige ter jih naredijo bolj vzdržne, da bi zmanjšali ranljivost; |
| --- | --- |

39.

| 40. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se zavzame za odprt mnogostranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih in je skladen s svetovnimi prizadevanji za zaustavitev podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti ter z okoljskimi in socialnimi standardi EU, ki izboljšuje dostop do mednarodnih trgov za evropska podjetja ter preprečuje močnim mednarodnim akterjem, da bi zlorabljali svojo tržno moč; meni, da bi morala Unija v tem okviru ustrezno uporabiti politiko konkurence v zvezi s podjetji iz tretjih držav, bolj odločno uporabljati ukrepe instrumenta trgovinske zaščite, da bi sistematično obravnavala prakse nepoštenega dampinga in subvencij, ter da bi morala okrepiti obstoječ sistem instrumenta trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga začasno prepoved tujih prevzemov evropskih podjetij v strateških sektorjih, ki jih izvajajo podjetja v državni lasti ali z vladami povezana podjetja iz tretjih držav; jo nadalje poziva, naj razmisli o vzajemnosti dostopa do trga, sistematično preuči okvir Unije za pregled neposrednih tujih naložb, da bi zaščitila dostop do strateških industrij, infrastrukture, ključnih omogočitvenih tehnologij ter drugih sredstev, ki so v interesu varnosti in kibernetske varnosti, pa tudi naj prepreči sovražne prevzeme, da bi zaščitila konkurenčnost in zmanjšala izkrivljanje trga na enotnem trgu; v zvezi s tem pozdravlja belo knjigo o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij; poziva h bistveni okrepitvi in hitremu sprejetju Uredbe (EU) št. 654/2014 (uredba o izvrševanju); poudarja, da gre za pomembno orodje za zaščito interesov Unije, kadar tretje države sprejmejo nezakonite ukrepe, ki škodijo evropskim podjetjem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Svet, naj si še naprej prizadeva za napredek pri pogajanjih o instrumentu za mednarodno naročanje, ki zagotavlja vzajemnost in vzajemne standarde; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne pravne instrumente, ki bodo obravnavali učinke izkrivljanja, ki se pojavljajo na enotnem trgu, vključno s postopki javnega naročanja; jo v zvezi s tem poziva, naj premisli o možnosti, da bi dali prednost podjetjem, ki imajo in ohranjajo svoj sedež, proizvodnjo in delovna mesta v Uniji; jo poziva, naj preuči možnost uvedbe ukrepov v podporo evropskim proizvajalcem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ki se soočajo z vse večjo konkurenco iz držav v vzponu, katera ne spoštuje skupnih mednarodnih trgovinskih pravil ter socialnih in okoljskih standardov, saj ni močnega instrumenta za mednarodno javno naročanje in učinkovitih globalnih pravil za dostop do javnih naročil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da ima lahko celovit pristop k industrijski strategiji, ki vključuje vse politike EU, pomembno vlogo v gospodarski in industrijski diplomaciji; spodbuja Komisijo k aktivni uporabi mreže gospodarskih zbornic EU v tretjih državah za oblikovanje novih poslovnih partnerstev; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja cilj vzpostavitve vodilnih trgov z okoljsko trajnostnimi in digitalnimi tehnologijami ter inovativnimi rešitvami; meni, da je financiranje raziskav in inovacij bistveno za inovativne industrijske projekte in digitalne zmogljivosti, ter da bi moralo biti povezano s sedanjo analizo smernic za pomembne projekte skupnega evropskega interesa, ki jo izvaja Komisija; meni, da bi bilo treba pri opredelitvi meril upoštevati odpornost in strateško avtonomijo in bi morali biti pomembni projekti skupnega evropskega interesa skladni s cilji Unije glede podnebne nevtralnosti in njenimi digitalnimi cilji; poziva Komisijo, naj poveča preglednost pri izvajanju pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, da bi zagotovila udeležbo malih in srednjih podjetij; jo tudi poziva, naj spodbuja vodilne evropske akterje in/ali ekosisteme v strateških industrijskih sektorjih, ki bi lahko konkurirali v svetovnem merilu in bodo prispevali k doseganju podnebno nevtralnega gospodarstva in digitalnega primata, ne da bi pri tem izkrivljali konkurenco v Uniji ali spodkopavali zaupanje v odprtost trga in dostop do njega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje delo na področju vrednostnih verig in zagotovi ustrezno spremljanje predlaganih ukrepov za šest strateških vrednostnih verig, ki jih je opredelil Strateški forum za pomembne projekte skupnega evropskega interesa, ter naj vzpostavi pregledne pogoje za vloge za skupne pomembne projekte skupnega evropskega interesa, ki bodo enotni v vseh državah članicah, da bi zagotovili, da koristijo Uniji kot celoti; jo poziva, naj v sedanji krizi vlaga v projekte, ki imajo jasno evropsko dodano vrednost, poenostavi upravne postopke, razširi merila za upravičenost stroškov in poveča financiranje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da bi moral biti Instrument Evropske unije za okrevanje steber prve faze okrevanja industrije EU po pandemiji COVID-19; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se bo sklad začel hitro izvajati, in zahteva, da bo Parlament v celoti vključen v odločanje in izvajanje, da se zagotovi demokratična odgovornost in kar najbolj povečata preglednost in parlamentarni nadzor; zahteva, da mora Instrument Evropske unije za okrevanje za okrepljeno financiranje v začetni fazi v višini 750 milijard EUR:






  (a) | predvideti cilje za socialne, trajnostne in digitalne naložbe, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in karseda povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost; |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

predvideti cilje za socialne, trajnostne in digitalne naložbe, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in karseda povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost;

| (b) | biti posebej osredotočen na mala in srednja podjetja, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, in podpirati njihov dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

biti posebej osredotočen na mala in srednja podjetja, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, in podpirati njihov dostop do finančnih sredstev;

| (c) | biti, kjer je mogoče, neposredno upravljan s strani Komisije v tesnem sodelovanju z državami članicami prek evropskih programov, da bo napredek bolj usklajen, da bo imel večji vpliv na svetovnem trgu, da se kar najbolj povečata preglednost in parlamentarni nadzor in da se preprečijo notranje in zunanje izkrivljanje enotnega trga in motnje na njem; |
| --- | --- |

(c)

biti, kjer je mogoče, neposredno upravljan s strani Komisije v tesnem sodelovanju z državami članicami prek evropskih programov, da bo napredek bolj usklajen, da bo imel večji vpliv na svetovnem trgu, da se kar najbolj povečata preglednost in parlamentarni nadzor in da se preprečijo notranje in zunanje izkrivljanje enotnega trga in motnje na njem;

| (d) | upoštevati posebnosti držav članic, ki jih je kriza različno prizadela; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati posebnosti držav članic, ki jih je kriza različno prizadela;

| (e) | finančno pomoč razporejati med različne ekosisteme industrije, vključno z mikropodjetji ter malimi in srednjimi podjetji, glede na nastalo škodo, socialni učinek, izzive, s katerimi se spopadajo, in znesek nacionalne finančne podpore, ki so jo že prejeli prek nacionalnih shem pomoči, ob upoštevanju strukturnih medsebojnih odvisnosti različnih vrednostnih verig; upoštevati izkušnje, pridobljene pri prejšnjih ukrepih za javno podporo v odziv na gospodarsko in finančno krizo v letih 2008 in 2009, in njihov vpliv na odpornost ter dolgoročno gospodarsko in socialno okrevanje; upoštevati, da mora biti sklad pogojen z merili, s katerimi se zagotavlja, da se finančna sredstva ne uporabijo za odplačilo starih dolgov ali vzdrževanje zastarele tehnologije in da se podpirajo podjetja, ki prispevajo k dolgoročni rasti ter imajo velik potencial za oživitev gospodarstva; upoštevati, da bi morali biti izdatki za okrevanje usmerjeni v podnebju in inovacijam prijazne sektorje z velikimi multiplikacijskimi učinki, ki bodo prispevali k prihodnji gospodarski odpornosti EU; |
| --- | --- |

(e)

finančno pomoč razporejati med različne ekosisteme industrije, vključno z mikropodjetji ter malimi in srednjimi podjetji, glede na nastalo škodo, socialni učinek, izzive, s katerimi se spopadajo, in znesek nacionalne finančne podpore, ki so jo že prejeli prek nacionalnih shem pomoči, ob upoštevanju strukturnih medsebojnih odvisnosti različnih vrednostnih verig; upoštevati izkušnje, pridobljene pri prejšnjih ukrepih za javno podporo v odziv na gospodarsko in finančno krizo v letih 2008 in 2009, in njihov vpliv na odpornost ter dolgoročno gospodarsko in socialno okrevanje; upoštevati, da mora biti sklad pogojen z merili, s katerimi se zagotavlja, da se finančna sredstva ne uporabijo za odplačilo starih dolgov ali vzdrževanje zastarele tehnologije in da se podpirajo podjetja, ki prispevajo k dolgoročni rasti ter imajo velik potencial za oživitev gospodarstva; upoštevati, da bi morali biti izdatki za okrevanje usmerjeni v podnebju in inovacijam prijazne sektorje z velikimi multiplikacijskimi učinki, ki bodo prispevali k prihodnji gospodarski odpornosti EU;

| (f) | podpirati nacionalne davčne sheme, ki spodbujajo kapitalske naložbe zasebnega sektorja in gospodarskim družbam omogočajo, da del posojil, ki jih zagotavlja sklad, pretvorijo v lastniški kapital; |
| --- | --- |

(f)

podpirati nacionalne davčne sheme, ki spodbujajo kapitalske naložbe zasebnega sektorja in gospodarskim družbam omogočajo, da del posojil, ki jih zagotavlja sklad, pretvorijo v lastniški kapital;

| (g) | dodeliti namensko financiranje podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem in zagonskim podjetjem, katerih poslovni načrti in poslovanje vključujejo ključne inovacije, tehnologije in storitve, tudi napredek pri digitalnem in zelenem prehodu, ali katerih poslovanje je potrebno za strateško avtonomijo Unije v kritičnih sektorjih s posebnim poudarkom na večji krožnosti, gospodarnosti z viri, energijski učinkovitosti in prihrankih ter prehodom na obnovljive vire; prispevati k povečanju odpornosti dobavnih verig in zmanjšanju njihove odvisnosti, njihovi diverzifikaciji in krepitvi, pri tem pa preprečevati diskriminacijo podjetij, ki se soočajo s kriznimi razmerami in potrebujejo pomoč pri prehodu; |
| --- | --- |

(g)

dodeliti namensko financiranje podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem in zagonskim podjetjem, katerih poslovni načrti in poslovanje vključujejo ključne inovacije, tehnologije in storitve, tudi napredek pri digitalnem in zelenem prehodu, ali katerih poslovanje je potrebno za strateško avtonomijo Unije v kritičnih sektorjih s posebnim poudarkom na večji krožnosti, gospodarnosti z viri, energijski učinkovitosti in prihrankih ter prehodom na obnovljive vire; prispevati k povečanju odpornosti dobavnih verig in zmanjšanju njihove odvisnosti, njihovi diverzifikaciji in krepitvi, pri tem pa preprečevati diskriminacijo podjetij, ki se soočajo s kriznimi razmerami in potrebujejo pomoč pri prehodu;

| (h) | nameniti financiranje velikim podjetjem, ki imajo verodostojne načrte za prehod na podnebno nevtralni model; |
| --- | --- |

(h)

nameniti financiranje velikim podjetjem, ki imajo verodostojne načrte za prehod na podnebno nevtralni model;

| (i) | krepiti program jamstev EIB in poskrbeti, da bo ta dopolnjeval nacionalne programe, da bo k njim pomembno prispeval in krepil njihov učinek v praksi; |
| --- | --- |

(i)

krepiti program jamstev EIB in poskrbeti, da bo ta dopolnjeval nacionalne programe, da bo k njim pomembno prispeval in krepil njihov učinek v praksi;

| (j) | dati prednost podjetjem, ki so zavezana preglednosti, zagotavljajo prepoznavnost financiranja EU, uvajajo sisteme za sodelovanje delavcev v zadevah podjetja ter spoštujejo svoje obveznosti nefinančnega poročanja; |
| --- | --- |

(j)

dati prednost podjetjem, ki so zavezana preglednosti, zagotavljajo prepoznavnost financiranja EU, uvajajo sisteme za sodelovanje delavcev v zadevah podjetja ter spoštujejo svoje obveznosti nefinančnega poročanja;

| 47. | poudarja, da je treba podpreti trajnostno in pravično okrevanje in zagotoviti blaginjo državljanov po pandemiji COVID-19; meni, da bi moral sklad spodbujati trajnostnost in konkurenčnost evropskih industrij ter zagotavljati pošten in pravičen digitalni in zelen industrijski prehod; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da bi morala Unija vzporedno s sedanjo krizo predvideti in začeti priprave na drugo fazo industrijske strategije, s čimer bi zagotovila konkurenčnost, okoljsko trajnostnost in digitalizacijo svojih industrij, kar bi privedlo do dolgoročne odpornosti na socialno odgovorni osnovi; želi spomniti, da bodo imele države članice ključno vlogo pri uspešnem okrevanju, tako da bodo spodbujale učinek omejenih sredstev EU, in da bi morala industrijska politika za Komisijo postati horizontalna naloga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da Unija potrebuje industrijsko strategijo, ki bo vključevala varovanje okolje in biotske raznovrstnosti, ter vztraja, da je treba pospešiti podnebno nevtralno preobrazbo naše industrije; poudarja, da morajo biti naložbe skladne s cilji podnebne nevtralnosti do leta 2050, saj sicer obstaja tveganje, da postanejo nasedle naložbe in povzročijo učinek vezave na tehnologije fosilnih goriv in okolju škodljive tehnologije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da morata resnično učinkovita evropska industrijska strategija in s tem povezana politika temeljiti na ambicioznem podnebnem ukrepanju in ciljih na podlagi podnebne zakonodaje, s čimer se bo zagotovil jasen načrt, kako oblikovati industrijo prihodnosti, da bodo vsi sektorji prispevali k temu, da bo cilj podnebne nevtralnosti dosežen karseda hitro oziroma najpozneje do leta 2050; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba novo industrijsko strategijo uskladiti s cilji podnebno nevtralnega gospodarstva do leta 2050, hkrati pa opozarja, da morajo evropske podnebne politike temeljiti na dokazih; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je na nacionalnih in svetovnih trgih veliko potenciala za tehnologije z nizkimi emisijami in brezemisijske tehnologije, obnovljive vire energije ter trajnostne proizvode, procese in storitve v celotni vrednostni verigi, od surovin do energetsko intenzivnih panog, proizvodnje in sektorja industrijskih storitev; poleg tega meni, da bodo podnebna pravila v veliki meri prispevala k racionalizaciji prizadevanj za doseganje podnebne nevtralnosti do najpozneje do leta 2050 in določila podnebne cilje za leti 2030 in 2050 v zakonodaji Unije; meni, da je celovitejši in bolj sistematičen okvir politik potreben tudi za zagotavljanje skladnosti vseh politik Unije, dolgoročne varnosti za vlagatelje in upravne predvidljivosti ter usklajenega, preglednega in vključujočega pristopa k upravljanju na vseh področjih politike, s čimer bi utrli pot jasni in predvidljivi strategiji za evropsko industrijo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja predlagani industrijski forum; poziva Komisijo, naj nadaljuje njegovo ustanavljanje in v tem okviru vzpostavi dialog z uravnoteženim predstavništvom vseh zadevnih znanstvenih strokovnjakov, organizacij in deležnikov, vključno s civilno družbo, potrošniškimi organizacijami in sindikati, naj podrobno spremlja in redno poroča o napredku posameznih industrijskih sektorjev na ravni EU pri doseganju ciljev podnebne nevtralnosti, ki naj bi bili doseženi najpozneje do leta 2050, in svetuje Komisiji glede prispevka in doslednosti naložb z okoljskimi in podnebnimi cilji EU v skladu z uredbo o upravljanju energetske unije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi morali k uresničevanju podnebnih ciljev Unije prispevati vsi sektorji, ter v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da Komisija pripravi strategije za posamezne sektorje, ki bodo določale ukrepe, potrebne za doseganje teh ciljev in zagotavljanje skladnosti politik; poziva k hitremu opuščanju fosilnih goriv in poudarja, da je treba za industrije vzpostaviti izjemno učinkovit podnebno nevtralni energetski sistem s konkurenčnimi cenami na svetovni ravni; poudarja vlogo čiste, trajnostne in cenovno dostopne energije in surovin pri prehodu na izjemno energijsko učinkovita in podnebno nevtralna gospodarstva; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo uporaba virov energije, kot je zemeljski plin, samo prehodne narave, ker naj bi najkasneje do leta 2050 dosegli cilj podnebne nevtralnosti; poudarja, da bo nadaljnje povezovanje energijskega trga EU imelo pomembno vlogo pri povečanju cenovne dostopnosti energije in bolj zanesljivi oskrbi z njo; v zvezi s tem poudarja, da je treba pospešiti razvoj zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in njihovo vključevanje v mešanico virov energije ter olajšati uvedbo proizvodnje vodika, ki temelji obnovljivih virih, kot potencialni tehnološki preboj v sektorjih, v katerih je zmanjšanje emisij težko dosegljivo; pozdravlja vzpostavitev zavezništva za čisti vodik in zavezništva za nizkoogljično industrijo; poudarja, da je treba pospešiti raziskave o obsežni proizvodnji vodika in zelenega goriva ter tehnologijah za razogljičenje, kot so infrastruktura za zajemanje in shranjevanje ogljika v industrijskih procesih, elektrarne na biomaso ter proizvodni obrati, da bi dosegli energijski prehod, pri tem pa proučiti možnost uporabe energije iz geotermalnih virov; ponavlja, da bo za to potrebna obsežna razpoložljivost cenovno dostopne in čiste energije ter podporne infrastrukture v skladu s potrebami po razogljičenji energijsko intenzivnih industrij; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva institucije EU, države članice, regije, industrijo in vse druge pomembne akterje, naj sodelujejo za izboljšanje energijske učinkovitosti Evrope, ustvarijo vodilne trge na področju podnebno pomembnih tehnologij in inovacij v Uniji ter pri tem dajo prednost naložbam v energetsko infrastrukturo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se EIB bolje izkoristi kot „podnebna banka“ Unije za krepitev trajnostnega financiranja javnega in zasebnega sektorja in za pomoč podjetjem pri razogljičevanju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba v vseh sektorjih gospodarstva uvesti obsežne stroškovno konkurenčne zmogljivosti na področju energije iz obnovljivih virov; priznava, da ima Unija 40 % patentov na področju energije iz obnovljivih virov na svetu, ter poudarja, da bi morala ohraniti primat v prelomnih tehnologijah na področju obnovljivih virov; v zvezi s tem poudarja, da je treba oblikovati zanesljivo industrijsko politiko za obnovljive vire energije, ki bo zajemala politike v zvezi s ponudbo in povpraševanjem ter omogočila povezovanje sektorjev za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, kar je ključno za zagotavljanje dolgoročne zanesljive oskrbe z energijo, tehnološkega primata in strateške neodvisnosti Evrope; poziva Komisijo, naj tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov prizna kot ključno strateško vrednostno verigo in kot industrijski ekosistem, ki je upravičen do financiranja v okviru instrumenta za strateške naložbe ter bo ustrezno zastopan na prihodnjem industrijskem forumu; poudarja, da je treba pripraviti podporne ukrepe za razvoj tehnologij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov v Evropi, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za proizvajalce iz Unije in tiste zunaj nje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je za konkurenčnost evropske industrije bistvenega pomena, da temelji na učinkovitem, trajnostnem in v celoti medsebojno povezanem prometnem, digitalnem in energetskem infrastrukturnem omrežju; poziva k dolgoročni naložbeni politiki za opremo in prenovo infrastrukture ter k zmanjšanju upravnih ovir, ki zavirajo hiter razvoj vseevropskih omrežij; poziva k povečanju finančnih sredstev instrumenta za povezovanje Evrope v njegovih treh sektorjih, da bi spodbudili naložbe v infrastrukturo, medsebojne povezave, digitalizacijo in pametna omrežja, ki bodo skladne s cilji evropskega zelenega dogovora; poudarja, da je treba pospešiti izvajanje projektov skupnega interesa in karseda hitro revidirati uredbo o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (TEN-E); |
| --- | --- |

57.

| 58. | opozarja na potencial krožnega gospodarstva z ničelno stopnjo onesnaževanja za posodobitev gospodarstva Unije, zmanjšanje njegove porabe energije in virov, prednostno obravnavno preprečevanja odpadkov, zagotavljanje spodbud za inovacije ter preobrazbo celotnih industrijskih sektorjev in njihovih vrednostnih verig, proizvodov, proizvodnih procesov in poslovnih modelov, s čimer bi spodbudili dematerializacijo in razstrupljanje gospodarstva Unije in zmanjšali odvisnost Evropa od surovin, hkrati pa spodbujali inovacije, tudi ustvarjanje novih trgov za brezogljične, nizkoogljične in obnovljive rešitve, ki nadomeščajo proizvode in materiale na podlagi fosilnih goriv, ter razvoj novih ekološko zasnovanih tehnologij in rešitev, da bi preprečili vpliv na okolje; poudarja, da je med podnebnimi ukrepi in krožnim gospodarstvom močna sinergija, zlasti v energetsko intenzivnih panogah, panogah z veliko porabo virov in prenovitvenih panogah, ter poudarja, da se procesi razogljičenja in izhodišča med sektorji razlikujejo; poudarja, da bi lahko krožno biogospodarstvo in gozdarski sektor prispevala k spodbujanju konkurenčne in trajnostne industrije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | želi spomniti, da bo evropska podnebna in energetska politika za svoje strateške tehnologije potrebovala velike količine kovin in mineralov; izraža zaskrbljenost, ker je Evropa pri dobavi teh kovin in mineralov zelo odvisna od drugih svetovnih območij in postopno izgublja svoj svetovni delež tudi pri materialih, za katere ima industrijsko zmogljivost; poudarja, da evropske avtonomije v strateških sektorjih ni mogoče doseči brez konkurenčnega in trajnostnega evropskega ekosistema za osnovne, dragocene in ključne materiale iz primarnih in sekundarnih virov; v zvezi s tem opozarja na pomembnost akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, vendar poudarja, da mora Evropa okrepiti svoje zmogljivosti v vseh fazah vrednostne verige surovin, namreč pri rudarjenju, recikliranju, taljenju, rafiniranju in preoblikovanju; meni, da področje uporabe akcijskega načrta in zavezništva za ključne surovine ne bi smelo biti omejeno na ključne surovine, temveč bi moralo biti usmerjeno v razvoj povezanega ekosistema za vrsto materialov, kovin in mineralov, potrebnih za energetski prehod; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj pripravi evropsko strategijo za uvoz in izvoz za tehnologije za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter za tehnologije, ki temeljijo na učinkoviti rabi virov in energije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja potencial povezovanja sektorjev in medsebojnega povezovanja energetsko intenzivnih sektorjev, kot sta stavbni in prometni sektor, ter v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o povezovanju energetskih sistemov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva k obsežnemu toku financiranja energijske prenove stavb za krepitev načrtovane pobude za val prenove s potrebnimi finančnimi sredstvi v okviru načrta za okrevanje; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba v prihodnjem predlogu o valu prenove in v okviru obveznosti držav članic za določitev dolgoročnih strategij za doseganje energijsko zelo učinkovitega in razogljičenega stavbnega fonda v celoti dati prednost načelu „energijska učinkovitost na prvem mestu“, pri čemer bi bilo treba pospešiti temeljite prenove ter zamenjavo neučinkovitih sistemov ogrevanja in hlajenja, ki temeljijo na fosilnih gorivih; poudarja, da je mogoče celovite programe temeljite prenove, ki zajemajo celotne občine ali okrožja, uvesti z nižjimi stroški in hitreje, kar bo koristilo potrošnikom in zmanjšalo stroške energije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, da procesno ogrevanje in hlajenje še vedno spadata med največje porabnike energije v industrijskem sektorju; zato poudarja, da je treba za pospešitev prizadevanja za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v industriji v celoti izkoristiti potencial energijske učinkovitosti na področju industrijskega gretja in hlajenja z obsežnejšo elektrifikacijo na podlagi obnovljivih virov energije, toplotnimi črpalkami, boljšo uporabo industrijskih grozdov ter simbioz, ki ponujajo možnosti za bistveno zmanjšanje v številnih sektorjih; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da ima zelena mobilnost potencial za ustvarjanje novih delovnih mest, okrepitev evropske industrije in podpiranje naložb, namenjenih širitvi trajnostne prometne infrastrukture, ki bi omogočila doseganje multiplikacijskega učinka z oddajo naročil širokemu krogu subjektov – izvajalcem, podizvajalcem, dobaviteljem in njihovim podizvajalcem – ter zmanjšanje emisij v prometnem sektorju; poudarja, da je treba pospešiti uvajanje evropskega zavezništva za baterije, da se sprosti potencial njegove strateške vrednostne verige, povečajo možnosti za inovativne in lokalno proizvedene baterije in recikliranje kovin v Evropi, ustvari dodana vrednost Unije za prispevanje h konkurenčnosti avtomobilske industrije Unije in omogoči prehod na razogljičen električni sistem; poziva, naj se poveča število naložb v hitre vlake in prenovo medkrajevnih železniških omrežij ter v brez- in nizkoemisijski javni prevoz; poudarja, da je zeleno mobilnost treba spodbujati z naložbami v boljšo infrastrukturo, kot je večja razširjenost polnilnih mest; meni, da se bo lahko trg električnih vozil z večjo gostoto polnilnih mest znatno in hitro razširil, kar bo pozitivno vplivalo na naš okoljski in ogljični odtis; zato poziva Komisijo, naj predloži obsežno strategijo za uvedbo infrastrukture za hitro polnjenje električnih vozil, da zagotovi uporabo električnih vozil s strani potrošnikov, jih prepriča v potencial te tehnologije in jim omogoči dostop do gostega omrežja združljive polnilne infrastrukture ter podpre evropsko avtomobilsko proizvodnjo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da bo Evropa za uspešen energetski prehod potrebovala veliko cenovno dostopne energije brez emisij oz. z nizkimi emisijami ogljika in iz obnovljivih virov, ki bo izvirala tudi iz tretjih držav in bo uporabljala podporno infrastrukturo; poziva, naj bodo strateške pobude v EU in energetska politika v središču zunanje in sosedske politike Unije, vključno s finančno podporo za zavezništva na področju vodika iz obnovljivih virov in zelene energije; meni, da bi morala biti ta zavezništva prav tako vključena v trgovinske sporazume; poudarja, da so močna zavezništva pomembna za obravnavanje pomanjkanja in trajnostnega pridobivanja virov in surovin; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na osrednji načrt EU iz leta 2019 za konkurenčno preobrazbo energetsko intenzivnih panog, ki upravlja prehod, hkrati pa ohranja konkurenčnost evropske industrije, ter poziva Komisijo, naj izvaja v njem navedeno priporočilo glede pomoči pri nadomestitvi uvoza iz tretjih držav, ki okoljskim standardom ne ustreza v zadostni meri, ter spodbujanju višjih podnebnih ciljev svetovnih trgovinskih partnerjev EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k reviziji sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) v skladu s podnebnimi cilji in k mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM), ki bo prispeval k pametnemu vračanju proizvodnje in krajšim vrednostnim verigam; poudarja potencialno pomembno vlogo mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah pri preprečevanju selitve virov CO2; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je več kot polovica svetovnega BDP odvisna od narave in njenih danosti in kar nekaj sektorjev je zelo odvisnih od narave; ugotavlja, da več kot 90 % izgube biotske raznolikosti in motenj pri oskrbi z vodo povzročajo dejavnosti pridobivanja in predelave virov; poudarja, da bi morala biti evropska industrijska politika skladna s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da je na podlagi pristopa „eno zdravje“ ohranitev naravnih ekosistemov ključno za zagotavljanje osnovnih potrebščin za človeštvo, kot so pitna voda, čist zrak in rodovitna prst; poziva k hitremu oblikovanju zanesljivih kazalnikov za oceno vplivov na biotsko raznovrstnost in za zagotovitev postopnega zmanjšanja onesnaževanja, kot je določeno v strategiji EU za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je industrija še vedno pomemben dejavnik pri onesnaževanju okolja z onesnaževanjem zraka, vode in prsti; poudarja, da bo pri uvajanju obveznosti večjih obratov za zmanjšanje onesnaževanja pomembno vlogo imela direktiva o industrijskih emisijah; z zanimanjem pričakuje prihodnji akcijski načrt za popolno odpravo onesnaževanja zraka, vode in tal ter pregled direktive o industrijskih emisijah, ki bi morala prispevati k občutnemu zmanjšanju onesnaževanja v industriji; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, kako pomembna je regionalna razsežnost industrijske politike, saj so gospodarske razlike med regijami trdno zakoreninjene in bi se lahko zaradi učinkov koronavirusne krize še poglobile; poudarja, da je treba v regionalnih načrtih za prenovo doseči napredek pri trajnostnih strategijah za preobrazbo in programe za oživitev gospodarstva združiti z aktivnimi programi za trg dela, da bi preprečili in ublažili propadanje regij; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami pri pripravi srednjeročnih in dolgoročnih napovedi glede veščin, potrebnih na trgu zaposlovanja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | v zvezi s tem poudarja, kako pomembni so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) pri podpiranju ustvarjanja kakovostnih delovnih mest z dostojnimi plačami, konkurenčnosti podjetij, trajnostnem gospodarskem razvoju ter posodobitvi in izboljšanju sistemov izobraževanja in usposabljanja ter zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opozarja, da je treba podpreti pošten, vključujoč in pravičen prehod ter obravnavati socialne in gospodarske neenakosti, ne le prekvalifikacije in delovna mesta v novih gospodarskih sektorjih, da se zagotovi, da nihče ne bo zapostavljen in da noben delavec ne bo izključen s trga dela; meni, da bo dobro zasnovan mehanizem za pravičen prehod, vključno s skladom za pravičen prehod, pomembno orodje za lajšanje dvojnega prehoda in doseganje ambicioznih ciljev podnebne nevtralnosti; vztraja, da je treba za bolj vključujoč prehod in obravnavanje njegovih socialnih posledic v fazo oblikovanja in izvajanja načrtov za pravični prehod vključiti vse lokalne deležnike, vključno s predstavniki civilne družbe in skupnosti; poudarja, da imajo naložbe v trajnostno tehnologijo ključno vlogo v zvezi s tem, saj podpirajo dolgoročni gospodarski razvoj regionalnih gospodarstev; poudarja, da bi bilo zanesljivo financiranje mehanizma za pravičen prehod, vključno z znatnimi dodatnimi proračunskimi viri, ključen element za uspešno izvajanje evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da je treba krepiti medregijsko sodelovanje, katerega cilj so trajnostna in digitalna preobrazba ter strategije za pametno specializacijo, da se spodbudijo regionalni ekosistemi; zato poziva Komisijo, naj podpre razvoj orodij, ki lahko regijam zagotovijo jasen načrt s prilagojenim pristopom, da se zagotovi vodilni položaj na industrijskem področju; |
| --- | --- |

74.

| 75. | meni, da je treba za preobrazbo industrije na obstoječe trge vključiti novo znanje in inovacije ter jih uporabiti tudi pri oblikovanju novih, treba pa je tudi znatno okrepiti prizadevanja na področju raziskav in razvoja; poudarja, da so inovacije ena od gonilnih sil vodilnih industrijskih ekosistemov in da bi se to moralo odražati v okrepljeni podpori inovacijski in podjetniški zmogljivosti v vseh fazah inovacijskega cikla; poudarja, da je treba povečati sredstva za raziskave, zlasti zelo kakovostne javne raziskave, razvoj in inovacije kot ključne elemente za doseganje dvojnega prehoda, izboljšanje strateške neodvisnosti Unije ter povečanje dolgoročne konkurenčnosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj spoštujejo svojo zavezo, da bodo 3 % svojega BDP vložile v raziskave in razvoj, da bi ohranile vodilno vlogo Unije med svetovnimi tekmeci; obžaluje, ker trenutno primanjkuje zmogljivosti za inovacije v malih in srednjih podjetjih zaradi pomanjkanja potrebnega rizičnega kapitala, stroškov in zapletenosti upravnih postopkov ter pomanjkanja ustreznih znanj in spretnosti in ker ni dostopa do informacij; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da je treba povečati proračun za programe, ki podpirajo industrijsko preobrazbo Unije, in zato opozarja na stališče Parlamenta, da se proračun za program Obzorje Evropa poveča na 120 milijard EUR in zagotovi skladnost programa s cilji Unije na področju podnebne nevtralnosti ter podpre program InvestEU in program za digitalno Evropo z ustreznimi instrumenti financiranja za tržni razvoj prelomnih tehnologij in inovacij, s čimer se spodbujajo tudi sinergije med regionalnimi, nacionalnimi, evropskimi in zasebnimi finančnimi viri; poziva k učinkoviti podpori Evropskega sveta za inovacije in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter h krepitvi njunih nalog; vztraja, da bi bilo treba znaten delež sredstev iz programa Obzorje Evropa, ki so na voljo za mala in srednja podjetja, izvrševati prek Evropskega sveta za inovacije in tudi skupnih delov programa, da bi ustvarili nove rešitve in spodbudili inovacije, tako postopne kot prelomne; podpira vzpostavitev evropskih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, da bi spodbudili naložbe zasebnega sektorja za spodbujanje prenosa znanja, tehnologij in inovacij iz raziskovalnih središč in univerz v industrijski proces, pri čemer bi uporabili shemo industrijskega ekosistema ter podprli okrevanje ter zeleni in digitalni prehod; poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ta partnerstva pregledna in vključujoča ves čas njihovega obstoja, zlasti kar zadeva njihov strateški raziskovalni program in letne delovne programe; poudarja, da bi morali izključiti tudi vsa nasprotja interesov in zagotavljati resnično dodano vrednost za družbo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | v zvezi s tem tudi meni, da je bolje pripravljena in odpornejša družba ključnega pomena za obvladovanje motenj na evropski ali svetovni ravni in za celovite odzive politike ter da so pri tem ključne usklajene naložbe v raziskave in razvoj; zato poziva Komisijo, naj podpre oblikovanje posebnega instrumenta za pripravljenost na pandemije in družbeno odpornost, saj bi s tem ustvarili pogoje za boljše usklajevanje na ravni EU, opredelili prednostna področja in začeli izvajati ukrepe, ki zahtevajo zelo kakovostne medicinske raziskave in usklajene naložbe na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, kako pomembna je farmacevtska industrija, ki temelji na raziskavah, ker bistveno prispeva k zagotavljanju kakovostne proizvodnje in dobave cenovno dostopnih zdravil, da ta dosežejo vse paciente, ki jih potrebujejo, krepitvi inovacij Unije, njene odpornosti, dostopnosti in odzivnosti ter pomaga pri spopadanju s prihodnjimi izzivi; ponovno poudarja, da je treba uvesti načrt za zmanjšanje tveganja v zvezi s pomanjkanjem zdravil, da bi lahko obvladovali morebitne ranljivosti in tveganja v dobavni verigi kritičnih zdravil, prispevali k prihodnjim inovacijam za odzivanje na neizpolnjene potrebe ter podprli odpornost, odzivnost in pripravljenost sistemov zdravstvenega varstva za reševanje prihodnjih izzivov, vključno s pandemijami; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja vlogo ključnih omogočitvenih tehnologij pri izgradnji tehnoloških in inovacijskih zmogljivosti v vsej Uniji; poziva Komisijo, naj program Obzorje Evropa in njegovo industrijsko strategijo prilagodi razvoju, širitvi in komercializaciji prelomnih tehnologij in inovacij v Uniji, da bi premostili vrzel med inovacijami in uvajanjem na trg, tako da zagotovi financiranje tveganj za tehnologije v zgodnji fazi in predstavitvene projekte in razvije začetne vrednostne verige, da bi v prvi vrsti podprla komercialne, tržno uporabne, brezemisijske in nizkoemisijske, obnovljive, energijsko učinkovite in z viri gospodarne ter krožne tehnologije in proizvode, procese, storitve in poslovne modele ter podprla razvoj raziskovalne infrastrukture, tudi zato, da bi se zmanjšale raziskovalne vrzeli med državami članicami; spodbuja Komisijo in države članice, naj vzpostavijo točke vse na enem mestu s poenostavljenimi informacijami o možnostih financiranja za industrijske predstavitvene projekte za prelomne tehnologije; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo, naj preuči ukrepe za preprečevanje morebitne izgube znanja in inovacij med sedanjo krizo, vključno z instrumenti, ki podpirajo podjetja pri izmenjavi delavcev z znanji z javnimi raziskovalnimi organizacijami in univerzami, da omogočijo javno-zasebne raziskave na področju javnih prednostnih nalog ter ohranijo zaposlitvene in inovacijske zmogljivosti v času krize; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami pripravi možne davčne spodbude za krepitev naložb v raziskave in razvoj, ki so se zaradi krize zaradi COVID-19 zmanjšale; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira zmožnost evropskih podjetij za inovacije na podlagi celovite ureditve intelektualne lastnine, poveča prožnost pri izdajanju licenc, da bodo lahko učinkovito zaščitila svoje naložbe v raziskave in razvoj, si zagotovila primeren donos ter še naprej razvijala standarde odprte tehnologije, ki podpirajo konkurenčnost in izbiro ter sodelovanje industrije EU pri razvoju ključnih tehnologij; |
| --- | --- |

82.

| 83. | priznava, da je trden in uravnotežen okvir pravic intelektualne lastnine ključni dejavnik evropske konkurenčnosti za boj proti industrijskemu vohunjenju in ponarejanju, zato poziva Komisijo k ohranitvi in krepitvi tega okvira; poudarja, da je treba zagotoviti izenačenost z ZDA in Kitajsko glede spodbud za intelektualno lastnino na področju biološke znanosti, da bi Evropa ostala privlačen prostor za naložbe v raziskave in razvoj ter industrijski razvoj; poziva Komisijo, naj ohrani in razvija vrhunski evropski sistem intelektualne lastnine s spodbujanjem močnega varstva intelektualne lastnine, spodbudami in mehanizmi nagrajevanja za raziskave in razvoj, da bi privabili naložbe v razvoj prihodnjih inovacij v korist družbe; pozdravlja napovedani akcijski načrt za intelektualno lastnino, ki bi lahko omogočil evropski prispevek k razvoju standardov; podpira trajnostno proizvodnjo in delovna mesta ter povečanje privlačnosti in ugleda kakovostne proizvodnje EU po vsem svetu; poziva Komisijo, naj spodbuja prenos ključnih okoljskih in podnebnih tehnologij v države v razvoju z izdajanjem odprtih licenc za take tehnologije; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj začne čim prej izvajati evropski enotni patent, kot določa sporazum o enotni patentni jurisdikciji z dne 19. februarja 2013; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, kako pomembno je celovito in učinkovito upravljanje industrijske preobrazbe, da bo zagotovljena skladnosti z ustrezno zakonodajo in strategijami EU, zlasti s cilji evropskega zelenega dogovora, kar je ključno za njen uspeh; pozdravlja opredelitev 14 ekosistemov, ki jo je pripravila Komisija, in vključujoč pristop k povezovanju vseh akterjev, ki so del vrednostne verige, da bi spodbudili evropski vodilni položaj v strateških sektorjih ter konkurenčnost na svetovni ravni; poudarja, da je treba zagotoviti uspešnost malih in srednjih podjetij v vseh ekosistemih; opozarja, da je treba zagotoviti preglednost v zvezi z industrijskimi ekosistemi, ki so bili opredeljeni, zlasti glede meril, ki jim je treba zadostiti za vključitev v ekosistem, natančne razdelitve po vrstah akterjev v vsakem ekosistemu in informacij o rezultatih ter obravnavanih temah, pa tudi vloge industrijskega foruma in zavezništev, povezanih s temi ekosistemi; poudarja, da bi morali biti civilna družba, potrošniške organizacije in sindikati ustrezno udeleženi pri opredelitvi splošnih in sektorskih industrijskih strategij in prednostnih nalog; poudarja, da bi morali ekosistemi vključevati vse povezave z vrednostnimi verigami, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in poudarja, da imajo ta podjetja bistveno vlogo pri vzpostavljanju industrijskih zavezništev in njihovih proizvodnih verig; poudarja, da so za zavezništva potrebni ustrezni finančni instrumenti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | meni, da bodo ekosistemi ključni sestavni deli naslednje industrijske revolucije, saj bodo spodbujali napredno in pametno proizvodnjo, zagotovili cenovno dostopno, čisto, trajnostno in varno energijo ter potrebno energetsko infrastrukturo, preoblikovane metode proizvodnje in opravljanja storitev; poziva, naj se analizirajo ekosistemi, da se ocenijo potrebe vsakega sektorja v zvezi s prehodom in zagotovi pomoč pri pripravi načrta prehoda; meni tudi, da bo spodbujanje sodelovanja med industrijo, akademskim svetom, malimi in srednjimi podjetji, zagonskimi podjetji in podjetji v razširitveni fazi, sindikati, civilno družbo, organizacijami končnih uporabnikov in vsemi drugimi deležniki ključno za reševanje nedelovanja trga in premostitev vrzeli med idejo in njeno uresničitvijo, ob hkratnem zagotavljanju varstva delavcev, tudi na področjih, ki še niso zajeta v industrijskih interesih, vendar imajo visoko socialno dodano vrednost; poziva k upravljanju teh ekosistemov, ki bo vključevalo vse ustrezne deležnike iz industrijskih sektorjev, ki so ključni za doseganje zelenega in digitalnega prehoda; meni, da bi morali ekosistemi sodelovati pri opredelitvi rešitev in ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izvajanje evropske industrijske strategije in podpiranje trdnih evropskih vrednostnih verig, ki so bistvene za dvojni zeleni in digitalni prehod; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da bodo naložbe v ključne vrednostne verige bistvene pri ohranjanju naše prihodnje strateške neodvisnosti; meni, da je treba dati prednost naložbam v industrijske sektorje, ki so bistvenega pomena za našo strateško neodvisnost, kot so varnost, obramba, tehnologije, povezane s podnebjem, prehranska suverenost in zdravje; zlasti ponovno poudarja pomen farmacevtske industrije pri zagotavljanju prihodnjih inovacij za obravnavo neizpolnjenih potreb ter pri podpiranju odpornosti, odzivnosti in pripravljenosti zdravstvenih sistemov za reševanje prihodnjih izzivov, vključno s pandemijami; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, kako pomembna je industrija energije iz obnovljivih virov kot strateški sektor za krepitev konkurenčne prednosti EU, doseganje dolgoročne odpornosti in zagotavljanje energetske varnosti in hkrati za krepitev industrijske moči; poleg tega poudarja prispevek sektorja obnovljivih virov energije k ustvarjanju novih delovnih mest na lokalni ravni in poslovnih priložnosti, zlasti za mala in srednja podjetja, ter k spodbujanju proizvodnje opreme, pa tudi k zmanjšanju stroškov energije in izboljšanju stroškovne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela avtomobilski sektor ter prisilila podjetja in delavce, da se hitro prilagodijo na spremembe pri dobavi in nove zdravstvene in varnostne zahteve, poleg procesa preobrazbe, v katerem je bil sektor že pred pandemijo; meni, da je prehod na pametno in čistejšo mobilnost bistvenega pomena, saj se razvijamo v podnebno nevtralno, digitalno in odpornejše gospodarstva, kar bi bilo treba šteti tudi za priložnost za ustvarjanje zelene rasti in čistih delovnih mest na podlagi globalne konkurenčne prednosti evropske industrije na področju tehnologije vozil; poziva Komisijo, naj določi prednostne naloge, povezane z raziskavami in inovacijami, digitalizacijo in podporo za zagonska podjetja, mikropodjetja ter mala in srednja podjetja, tudi v avtomobilskem sektorju; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela tudi turistični sektor, in poziva Komisijo, naj določi prednostne naloge v zvezi s pomočjo in spodbudami za okrevanje tega sektorja, ob upoštevanju njegovega prispevka k BDP EU in konkurenčnosti Unije; poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med državami članicami in regijami, da bi ustvarili možnosti za nove naložbe in nadaljnje inovacije in tako vzpostavili trajnosten, inovativen in odporen evropski turistični ekosistem, ki bi ščitil pravice delavcev in potrošnikov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da imajo kulturni in ustvarjalni sektorji potencial, da dajo zagon inovacijam s spodbujanjem sprememb v drugih sektorjih, izumov in napredka; ugotavlja, da inovativni gospodarski sektorji vse pogosteje ohranjajo konkurenčno prednost z ustvarjalnostjo; ugotavlja tudi, da so kulturni in ustvarjalni sektorji s pojavom vse bolj zapletenih, ustvarjalnih in prepletenih poslovnih modelov vse pogosteje ključni del skoraj vsakega proizvoda in storitve; zato meni, da bi morala Evropa graditi na svojih ustvarjalnih in kulturnih prednostih, ter poziva Komisijo in države članice, naj kulturnim in ustvarjalnim sektorjem namenijo dovolj pozornosti pri oblikovanju celovitega in usklajenega dolgoročnega okvira industrijske politike, vključno z dostopom do finančnih sredstev in programov financiranja; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja pomembnost vesoljske politike Unije, zlasti za izboljšanje evropskih industrijskih vesoljskih zmogljivosti in izkoriščanje potenciala sinergij z drugimi ključnimi sektorji in politikami, zlasti za razvoj vrhunskih tehnologij in spremljanje industrijske preobrazbe; |
| --- | --- |

92.

| 93. | se zaveda, da kemična industrija prispeva k številnim strateškim vrednostnim verigam ter pomaga proizvajati ogljično nevtralne in krožne tehnologije in rešitve, ki so gospodarne z viri; poziva k oblikovanju trajnostne politike za kemikalije, ki bo usklajena z industrijsko strategijo; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Evropsko agencijo za okolje, naj skupaj z Evropsko agencijo za kemikalije pripravi poročilo o kemikalijah v okolju v Evropi; meni, da bi bilo treba v poročilu oceniti sistemske pomanjkljivosti nevarnih kemikalij v proizvodnih in potrošniških sistemih v Evropi, njihovo uporabo v proizvodih in pojavitev v evropskem okolju ter škodo, ki jo imajo za zdravje ljudi in ekosisteme; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da sta dobro delovanje in konkurenčnost zdravstvenega sektorja ključna, da se pacientom zagotovi trajnosten dostop do zdravil in zajamčeno visoka raven zdravstva EU; meni, da bi morala Komisija s farmacevtskim forumom pod nadzorom Evropske agencije za zdravila poenostaviti dialog z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki, da bi omogočili obsežno razpravo o vzdržnosti na področju zdravil in uvajanju novih tehnologij v zdravstvene sisteme ter drugih temah; poudarja, da bi moral ta forum za dialog upoštevati različne nacionalne pristope k določanju cen in povračil ter naložbam v zdravstveno varstvo in njegovi organizaciji; |
| --- | --- |

95.

| 96. | meni, da je javno naročanje bistvena gonilna sila preobrazbe industrije; poziva Komisijo, naj prouči, kako bi v celoti izkoristili učinek vzvoda javne porabe in naložb za doseganje ciljev politik, tudi s krepitvijo trajnostnih meril in tako, da dobi javno naročanje osrednjo vlogo v načrtu Unije za oživitev gospodarstva z dajanjem prednosti in podpiranjem povpraševanja po ekološko inovativnem, stroškovno učinkovitem in trajnostnem blagu in storitvah, omogočanjem selitve v ključnih strateških sektorjih, kot so izdelki, povezani z zdravjem, kmetijstvo in obnovljive tehnologije, ter krepitvijo krajših in trajnostnih dobavnih verig; poziva Komisijo in javne organe, naj proučijo pogoje, da se v javnih naročilih predpišejo obvezne trajnostne zahteve na podlagi okoljskih, socialnih in etičnih meril, kot je ogljični odtis, obseg recikliranja in delovni pogoji v celotnem življenjskem ciklu, ter naj povečajo ozaveščenost in bolje uporabijo obstoječe sheme za spodbujanje zelenih storitev; vztraja, da bi morala imeti mala in srednja podjetja pošteno možnost sodelovanja pri javnih naročilih; poziva naročnike k sistematični uporabi pristopa na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo v življenjskem ciklu proizvodov in storitev; spodbuja jih, naj uporabijo določbo (člen 85 direktive za posebne sektorje), ki jim omogoča, da zavrnejo ponudbe, če vrednost izdelkov s poreklom iz tretjih držav presega 50 % skupne vrednosti izdelkov, ki sestavljajo to ponudbo; |
| --- | --- |

96.

| 97. | priznava prispevek standardizacije k evropskemu enotnemu trgu ter k povečanju gospodarske, družbene in okoljske blaginje, vključno z zdravjem in varnostjo potrošnikov in delavcev; poudarja, da je treba razviti, oceniti in uporabljati harmonizirane standarde za podporo industrijskih sektorjev pri proizvodnji izdelkov na načine, ki so učinkoviti, varni, krožni, trajnostni in ponovljivi ter ki zagotavljajo visoko kakovost; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, naj sprejme trden sistem ključnih kazalnikov uspešnosti za analiziranje predhodnega učinka predpisov in instrumentov Unije ter morebitnih potrebnih naložb, ter naj spremlja napredek in rezultate, pri tem pa upošteva razsežnost malih in srednjih podjetij; poudarja, da bi moral sistem ključnih kazalnikov temeljiti na ciljih, ki so specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno določeni; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj okrepi izvajanje ocen učinka in zagotovi, da se, preden pripravi nove zakonodajne predloge ali sprejme nove ukrepe, opravi podrobna ocena učinka možnih stroškov izpolnjevanja obveznosti, vpliva na zaposlovanje ter bremen in morebitnih koristi za evropske državljane, sektorje in podjetja, vključno z MSP; meni, da bi se morala ocena zakonodaje in ukrepov Unije bolj osredotočati na izvajanje v državah članicah in analizirati, kaj se zgodi, ko se zakonodaja Unije izvaja in razlaga na način, ki povzroča nepotrebne in nepričakovane regulativne ovire za mala in srednja podjetja in tudi večja podjetja; poziva Komisijo, naj podpre regulativno skladnost in prizna prizadevanja za pametno pravno ureditev, da bi zmanjšala birokratska bremena, ne da bi ogrozili učinkovitost zakonodaje ali znižali socialne in okoljske standarde, zlasti kadar se mora tradicionalna industrija prilagoditi zaradi regulativnih odločitev; meni, da bi morali biti ukrepi za digitalizacijo in razogljičenje zasnovani tako, da bi podjetjem, vključno z malimi in srednjimi podjetji, nudili priložnosti in kar najbolj zmanjšali breme za prizadeti sektor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pričakuje, da industrijska strategija ne ustvarja nepotrebnih regulativnih bremen za podjetja, zlasti mala in srednja, in da se – brez poseganja v posebne pravice sozakonodajalcev – uporabi pravilo, da vsak novosprejeti predpis zamenja že obstoječega, da se v primeru, ko se z novimi predpisi uvajajo stroški izpolnjevanja obveznosti, opredelijo obstoječi predpisi, ki jih je treba razveljaviti ali revidirati, in tako zagotovi, da se ti stroški v določenem sektorju ne povečajo; meni, da mora tak predlog temeljiti na dokazih, da se je treba o njem obsežno posvetovati, zagotoviti učinkovitost zakonodaje ter socialnih in okoljskih standardov ter jasno pokazati koristi evropskega ukrepanja; meni, da mora EU krepiti uveljavljanje svojega načela „velika vloga pri velikih vprašanjih in majhna pri manj pomembnih zadevah“, da bi bolje zagotovila sorazmernost; |
| --- | --- |

100.

| 101. | meni, da bi morala imeti javna uprava ključno vlogo pri zagotavljanju prijaznega poslovnega okolja in zmanjševanju upravnega bremena za podjetja, hkrati pa zagotavljati dosledno uporabo etičnih, socialnih in okoljskih standardov in standardov preglednosti ter pravil Unije o varnosti delavcev; meni, da bi bilo treba v javnem sektorju in med zaposlenimi v njem spodbujati orodja e-uprave, politike digitalnih inovacij in krepitev digitalnih znanj in spretnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi izmenjavo nacionalnih in regionalnih dobrih praks na tem področju, s posebnim poudarkom na javnem upravljanju konkurenčnosti gospodarstva; |
| --- | --- |

101.

| 102. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0102.

(5)  UL C 334, 19.9.2018, str. 124.

(6)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(7)  UL C 11, 12.1.2018, str. 55.

(8)  UL C 215, 19.6.2018, str. 21.

(9)  UL C 238, 6.7.2018, str. 28.

(10)  UL C 482, 23.12.2016, str. 89.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

Zunanjepolitične posledice izbruha COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o zunanjepolitičnih posledicah izbruha COVID-19 (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (COM(2020)0163),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom „Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom „Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020“ (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Josepa Borrella v imenu Evropske unije o človekovih pravicah med pandemijo koronavirusa z dne 5. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika Josepa Borrella v imenu Evropske unije o človekovih pravicah med pandemijo koronavirusa z dne 5. maja 2020,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2532 (2020) o prenehanju spopadov zaradi pandemije bolezni, ki jo povzroča koronavirus (COVID-19), in podpiranju generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2532 (2020) o prenehanju spopadov zaradi pandemije bolezni, ki jo povzroča koronavirus (COVID-19), in podpiranju generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa,

| — | ob upoštevanju poziva visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet, naj se ponovno ocenijo posledice obsežnih gospodarskih sankcij med pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet, naj se ponovno ocenijo posledice obsežnih gospodarskih sankcij med pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom „Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom „Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne“ (JOIN(2020)0008),

| — | ob upoštevanju posodobitev posebnega poročila Evropske službe za zunanje delovanje s kratko oceno trditev in dezinformacij o pandemiji COVID-19 z dne 1. aprila 2020 in 20. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobitev posebnega poročila Evropske službe za zunanje delovanje s kratko oceno trditev in dezinformacij o pandemiji COVID-19 z dne 1. aprila 2020 in 20. maja 2020,

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. septembra 2020 o stanju v Uniji,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 25. marca 2020 o zaščiti ključnih evropskih sredstev in tehnologije v sedanji krizi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 25. marca 2020 o zaščiti ključnih evropskih sredstev in tehnologije v sedanji krizi,

| — | ob upoštevanju zabeležke o posvetovanju Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom „Prenovljena trgovinska politika za močnejšo Evropo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zabeležke o posvetovanju Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom „Prenovljena trgovinska politika za močnejšo Evropo“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom „Globalni odziv ekipe Evropa na COVID-19“ z dne 8. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z naslovom „Globalni odziv ekipe Evropa na COVID-19“ z dne 8. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o načrtu za okrevanje in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 s srečanja, ki je potekalo od 17. do 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o načrtu za okrevanje in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 s srečanja, ki je potekalo od 17. do 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru Združenih narodov in za 75. zasedanje Generalne skupščine OZN z naslovom „Zavzemanje za multilateralizem ter močne in učinkovite ZN, ki prinašajo koristi vsem“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru Združenih narodov in za 75. zasedanje Generalne skupščine OZN z naslovom „Zavzemanje za multilateralizem ter močne in učinkovite ZN, ki prinašajo koristi vsem“,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat) z dne 30. marca 2020 o pandemiji COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat) z dne 30. marca 2020 o pandemiji COVID-19,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (1),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je Generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, in njenih ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, kot jo je Generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, in njenih ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 s priporočili Komisiji o humanitarnih vizumih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 s priporočili Komisiji o humanitarnih vizumih (2),

| — | ob upoštevanju smernic EU z dne 8. decembra 2008 glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem oblikam njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU z dne 8. decembra 2008 glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem oblikam njihove diskriminacije,

| — | ob upoštevanju kodeksa dobre volilne prakse Beneške komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa dobre volilne prakse Beneške komisije,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0204/2020),

| A. | ker je COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo, ki je prizadela na milijone človeških življenj, povzročila svetovno zdravstveno, gospodarsko, socialno in humanitarno krizo brez primere ter sprožila sistemske napetosti v svetovnem redu z daljnosežnimi in dolgoročnimi posledicami za mednarodne odnose, kar bo močno vplivalo na varnost in obrambo v Evropski uniji in zunaj nje; ker je bila EU tarča dezinformacij, kibernetskih napadov in drugega zlonamernega vmešavanja tretjih strani, katerih namen je destabilizirati institucije in države članice EU; |
| --- | --- |

A.

ker je COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo, ki je prizadela na milijone človeških življenj, povzročila svetovno zdravstveno, gospodarsko, socialno in humanitarno krizo brez primere ter sprožila sistemske napetosti v svetovnem redu z daljnosežnimi in dolgoročnimi posledicami za mednarodne odnose, kar bo močno vplivalo na varnost in obrambo v Evropski uniji in zunaj nje; ker je bila EU tarča dezinformacij, kibernetskih napadov in drugega zlonamernega vmešavanja tretjih strani, katerih namen je destabilizirati institucije in države članice EU;

| B. | ker je pandemija nesorazmerno prizadela najbolj ranljive države in ker se nekatere države po svetu niso odzvale in niso sprejele takojšnjih in ustreznih varnostnih ukrepov, da bi zajezile širjenje epidemije; ker je kitajska vlada podcenjevala resnost začetnega izbruha COVID-19; ker so trditve, ki v zvezi s COVID-19 poudarjajo geografijo, in ne medicinske terminologije, stigmatizirajoče; ker je zaradi virusa po svetu umrlo približno milijon ljudi in ker se je pokazalo, da ga bo mogoče obvladati in omiliti samo z usklajevanjem in solidarnostjo med državami; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija nesorazmerno prizadela najbolj ranljive države in ker se nekatere države po svetu niso odzvale in niso sprejele takojšnjih in ustreznih varnostnih ukrepov, da bi zajezile širjenje epidemije; ker je kitajska vlada podcenjevala resnost začetnega izbruha COVID-19; ker so trditve, ki v zvezi s COVID-19 poudarjajo geografijo, in ne medicinske terminologije, stigmatizirajoče; ker je zaradi virusa po svetu umrlo približno milijon ljudi in ker se je pokazalo, da ga bo mogoče obvladati in omiliti samo z usklajevanjem in solidarnostjo med državami;

| C. | ker mora EU ukrepati kot svetovni akter in prilagoditi svoje prednostne naloge in politike, tudi zunanjo, da bi upoštevala spreminjajoče se geopolitične razmere v svetu in svetovni boj proti COVID-19; ker mora EU prevzeti vodilno vlogo na predvidljiv način, ob spoštovanju svoje zaveze temeljnim svoboščinam in načelu pravne države, kot akter v multilateralnih in mednarodnih prizadevanjih ter v skladu s svojimi položajem v svetovnem gospodarstvu; ker kriza zaradi COVID-19 ponovno razkriva, da je za boljše odzivanje na svetovne izzive treba okrepiti multilateralizem in na pravilih temelječ red; |
| --- | --- |

C.

ker mora EU ukrepati kot svetovni akter in prilagoditi svoje prednostne naloge in politike, tudi zunanjo, da bi upoštevala spreminjajoče se geopolitične razmere v svetu in svetovni boj proti COVID-19; ker mora EU prevzeti vodilno vlogo na predvidljiv način, ob spoštovanju svoje zaveze temeljnim svoboščinam in načelu pravne države, kot akter v multilateralnih in mednarodnih prizadevanjih ter v skladu s svojimi položajem v svetovnem gospodarstvu; ker kriza zaradi COVID-19 ponovno razkriva, da je za boljše odzivanje na svetovne izzive treba okrepiti multilateralizem in na pravilih temelječ red;

| D. | ker lahko pandemija ter njene gospodarske in socialne posledice dodatno prispevajo k političnim stiskam, ki izhajajo iz zaznane neenakosti in marginalizacije; ker ima svetovna gospodarska recesija še posebej hude posledice za najbolj ranljiva gospodarstva; ker je izbruh COVID-19 zaostrila stalne težave s pomanjkanjem zdravil po vsem svetu, kar ima hude posledice v državah v razvoju; |
| --- | --- |

D.

ker lahko pandemija ter njene gospodarske in socialne posledice dodatno prispevajo k političnim stiskam, ki izhajajo iz zaznane neenakosti in marginalizacije; ker ima svetovna gospodarska recesija še posebej hude posledice za najbolj ranljiva gospodarstva; ker je izbruh COVID-19 zaostrila stalne težave s pomanjkanjem zdravil po vsem svetu, kar ima hude posledice v državah v razvoju;

| E. | ker je pandemija poslabšala kritične humanitarne razmere ranljivih oseb, zlasti na konfliktnih območjih, v begunskih taboriščih, nestabilnih državah in domorodnih skupnostih; ker je EU povzela poziv OZN k takojšnjemu svetovnemu premirju in omilitvi sankcij zaradi pandemije, da bo mogoča dostava nujne opreme in materiala za boj proti koronavirusu; ker so priča posledičnemu omejevanju svoboščin in demokracije po svetu, kar povzroča dodatne pritiske na multilateralni red, ki je že tako v krizi; |
| --- | --- |

E.

ker je pandemija poslabšala kritične humanitarne razmere ranljivih oseb, zlasti na konfliktnih območjih, v begunskih taboriščih, nestabilnih državah in domorodnih skupnostih; ker je EU povzela poziv OZN k takojšnjemu svetovnemu premirju in omilitvi sankcij zaradi pandemije, da bo mogoča dostava nujne opreme in materiala za boj proti koronavirusu; ker so priča posledičnemu omejevanju svoboščin in demokracije po svetu, kar povzroča dodatne pritiske na multilateralni red, ki je že tako v krizi;

| F. | ker so bile ženske v nasilnih razmerjih po svetu prisiljene ostati doma in so bile tako nasilnežem izpostavljene daljše obdobje; ker telefonske številke in zavetišča za pomoč žrtvam nasilja v družini po vsem svetu poročajo o povečanju števila klicev, v številnih državah pa se je število poročil o nasilju v družini in klicev v sili od uveljavitve omejevanja socialnih stikov povečalo za 25 %; |
| --- | --- |

F.

ker so bile ženske v nasilnih razmerjih po svetu prisiljene ostati doma in so bile tako nasilnežem izpostavljene daljše obdobje; ker telefonske številke in zavetišča za pomoč žrtvam nasilja v družini po vsem svetu poročajo o povečanju števila klicev, v številnih državah pa se je število poročil o nasilju v družini in klicev v sili od uveljavitve omejevanja socialnih stikov povečalo za 25 %;

| 1. | potrjuje, da je svetovna pandemija COVID-19 prelomnica v mednarodnem okolju, multiplikator tveganja in katalizator sprememb v svetovnem redu; poudarja, da mora EU nujno izboljšati notranjo odpornost, vzpostaviti nova partnerstva in utrditi svojo multilateralistično vizijo na svetovni ravni z odločnim in usklajenim zunanjepolitičnim odzivanjem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja podporne pobude Ekipe Evropa in globalnega odziva na koronavirus, ki bodo svetovnim partnerjem pomagale v boju proti posledicam koronavirusa za čezmejno usklajevanje; pozdravlja usklajevanje EU z državami G7 in G20, OZN, Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO), Svetovnim programom za hrano in drugimi mednarodnimi partnerji, da bi se lahko svet bolj povezano in vključujoče odzval na pandemijo, omilil njene širše posledice za družbe in gospodarstva ter zmanjšal tveganje za destabilizacijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da v začetnih fazah pandemije COVID-19 ni bilo vodenja na svetovni ravni in usklajenega mednarodnega odgovora; obsoja prikrivanje ključnih informacij; zavrača iskanje rešitev, ki vodijo v izolacijo; odločno nasprotuje vzponu avtoritarnega nacionalizma, dezinformacijskim kampanjam pod pokroviteljstvom držav in širjenje lažnih informacij, ki so ustvarile nezaupanje in spodkopale mednarodno sodelovanje, zaradi česar se pojavljajo vprašanja glede vloge, ki bi jo EU lahko imela in morala imeti v svetu; poudarja, da sta za učinkovito obvladovanje svetovne zdravstvene krize in drugih svetovnih groženj potrebna vključujoč pristop in usklajevanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se partnerske države EU med zakonodajnim postopkom kljub pandemiji COVID-19 ne bi smele oddaljiti od poti reform in bi morale resno obravnavati boj proti korupciji ter se zavezati spoštovanju in uresničevanju temeljnih človekovih pravic in pravic manjšin v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi in zavezami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da nekatere vlade in politični voditelji po svetu krizo izkoriščajo kot priložnost za pridobitev prevelikih pristojnosti in uresničevanje lastnih političnih programov in omejujejo človekove pravice, spodkopavajo demokratične standarde, slabijo načelo pravne države, zmanjšujejo vlogo parlamentov, omejujejo svobodo medijev, sprožajo sovražne kampanje proti manjšinam, izvajajo dezinformacijske kampanje, ki so usmerjene proti reformam, naklonjenim EU, in vrednotam ter škodujejo mednarodnemu sodelovanju; vztraja, da je treba trajanje izrednih razmer že vnaprej omejiti; je zaskrbljen, saj se na protestne shode proti omejitvam zaradi koronavirusa, ki potekajo v več mestih po svetu, pogosto infiltrirajo skrajne skupine in manipulirajo protestnike, ki trdijo, da je virus prevara; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da so posledice pandemije COVID-19 še poglobile svetovne družbene in gospodarske neenakosti in nesorazmerno vplivajo na najrevnejše in pripadnike najbolj prikrajšanih, marginaliziranih in nezaščitenih družbenih skupin, tudi migrante; obsoja vse oblike izključevanja in diskriminacije zoper okužene s COVID-19 ter poziva tretje države in države članice EU, naj omilijo socialne posledice pandemije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanjo politiko in varnostne zadeve, naj glede na svetovne posledice krize pregleda globalno strategijo iz leta 2016, upošteva te geopolitične premike in zagotovi, da bo EU ukrepala bolj strateško in odigrala svojo vlogo pri obrambi, spodbujanju in razvoju na pravilih temelječega multilateralnega reda, ustvarjenega po drugi svetovni vojni, in vključi podporo demokraciji in varstvo človekovih pravic kot prednostno nalogo Ekipe Evropa ter z obstoječimi orodji in mehanizmi za podporo demokraciji in pravni državi v to nalogo vključi Evropski parlament; |
| --- | --- |

7.

Spremenjeno geopolitično ravnovesje po COVID-19

| 8. | je zaskrbljen, ker so se geopolitična tekma in napetosti po izbruhu COVID-19 še zaostrile, in se zaveda, da se mora Evropska unija še uveljaviti v novem svetovnem redu; se strinja, da bo svet po pandemiji COVID-19 bistveno drugačen, to pa bo imelo daljnosežne posledice za zunanje delovanje EU, poleg tega pa je prepričan, da je COVID-19 potrdil, da EU potrebuje odločnejšo in učinkovitejšo zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, da bi bilo treba ponovno oživiti čezatlantsko partnerstvo, da bi bil boj proti pandemiji in drugim pomembnim mednarodnim izzivom, kot so podnebne spremembe, učinkovitejši; priznava, da je treba poiskati nov temelj za sodelovanje med EU in ZDA, ki bo poudaril vzajemno spoštovanje in skupni program za spodbujanje multilateralizma, mednarodnega pravosodja, načela pravne države in človekovih pravic glede na nacionalistične, avtoritarne in hegemonske ambicije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da mora EU v teh spreminjajočih se razmerah delovati odločneje in voditi z zgledi, se zavzemati za multilateralne rešitve, sodelovati z mednarodnimi organizacijami, zlasti OZN in njenimi agencijami, WHO, Svetovno banko, Mednarodnim denarnim skladom (IMF) in mednarodnimi regionalnimi organizacijami, kot je NATO, si prizadevati za tesnejše sodelovanje z enako mislečimi državami, tudi tistimi na južni polobli, spodbujati sodelovanje med demokratičnimi režimi in utrjevati demokratične vrednote; želi spomniti, da je pandemija poudarila potrebo po sodelovanju pri iskanju skupnih rešitev problemov, ki zadevajo vse človeštvo; |
| --- | --- |

10.

Združene države

| 11. | je zaskrbljen zaradi nepripravljenosti vlade Združenih držav za sodelovanje, njenega neodločnega vodenja v boju proti COVID-19 in neudeležbe v skupnih pobudah o cepivih; meni, da so bila alternativna dejstva in lažne informacije o resnosti pandemije zelo zavajajoči v skupnem boju proti virusu; poziva tako EU kot ZDA, naj poglobita sodelovanje in v skupnem boju proti pandemiji COVID-19 ukrepata bolj solidarno in na osnovi znanstvenih dognanj, vključno s pravočasno izmenjavo informacij ter raziskavami in razvojem cepiva in strateške medicinske opreme, skupaj pa se soočita tudi z drugimi svetovnimi izzivi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja organe, naj vključijo dobro prakso iz kodeksa dobre volilne prakse Beneške komisije, ki zajema tudi smernice za organizacijo volitev v obdobju pandemije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opominja, da čezatlantsko sodelovanje ostaja bistveni steber zunanje politike EU in da je odločilnega pomena za vzajemno varnost in trgovinske interese EU in ZDA; namerava tudi v prihodnje podpirati čezatlantsko zavezništvo in tesnejše strateško čezatlantsko sodelovanje; obžaluje enostranske ukrepe, sprejete zaradi pandemije COVID-19, na primer omejitev potovanj s schengenskega območja EU v ZDA, brez posvetovanja z EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje vse manjše udejstvovanje ZDA na svetovni ravni in odločitev ameriške vlade, da preneha financirati Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO) in da odstopi od sporazuma o odprtem nebu, pa tudi njeno splošno nagnjenost k izstopu iz multilateralnih organizacij, ustanovljenih za ohranjanje svetovnega reda, temelječega na pravilih, oziroma njeno spodkopavanje teh organizacij (na primer Mednarodnega kazenskega sodišča); |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da je treba utrditi in izboljšati sodelovanje med EU in ZDA na podlagi vzajemnega spoštovanja in skupnega programa za obrambo multilateralizma, mednarodnega prava, skupnih demokratičnih vrednot, pravne države in človekovih pravic; ugotavlja, da Evropska unija in ZDA v svetu, ki ga zaznamuje tekmovanje med velikimi silami, delita skupne vrednote, povezane z obstoječimi mednarodnimi strukturami, in ostajata nepogrešljiva partnerja v negotovem mednarodnem okolju; |
| --- | --- |

15.

Kitajska

| 16. | ugotavlja, da je Ljudska republika Kitajska po izbruhu COVID-19 pospešila odločna javna diplomatska prizadevanja po vsem svetu, ker želi zapolniti politično praznino v multilateralnem sistemu, ki so jo pustile bolj izolacionistične ZDA, in se skuša uveljaviti kot prevladujoč svetovni akter z alternativnim modelom vodenja; je zaskrbljen zaradi kitajskih prizadevanj za vse večje projiciranje moči v regiji, kar sproža mejne spore s številnimi sosedami, pa tudi zaradi zavzemanja za državne strateške interese prek multilateralnih organizacij; je zaskrbljen zaradi morebitnega prenosa moči v svetovni politiki, povezanega s spremembo vodstva Kitajske; obsoja dejstvo, da je kitajska vlada izbruh pandemije izkoristila za uvedbo zakona o nacionalni varnosti in zatiranje demokratičnega gibanja v Hongkongu, zaostritev groženj Tajvanu ter okrepitev dejavnosti v Tibetu in Južnem kitajskem morju, pa tudi surovo preganjanje Ujgurov v Xinjangu, obsoja pa tudi nenehne napade in pritiske kitajskih predstavnikov na vlade držav članic in demokratično izvoljene politike v EU, na primer predsednika češkega senata in švedskega ministra za kulturo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je Kitajska po izbruhu COVID-19 zagotovila nujno pomoč v boju proti virusu, in obžaluje, da je bil del proizvodov okvarjenih ali slabe kakovosti; se pa kljub temu zaveda geopolitično in geoekonomsko motiviranih prizadevanj, podkrepljenih z „virusno in bojevniško diplomacijo“, dezinformacijskimi kampanjami in agresivno propagando; obsoja poskuse Kitajske, da bi „virusno diplomacijo“ uporabila proti EU v želji, da bi si v svetu ustvarila podobo dobronamerne sile; obžaluje, da je Kitajska v WHO osamila Tajvan; poziva države članice, naj se zavzamejo za članstvo Tajvana v WHO/WHA in drugih mednarodnih organizacijah kot opazovalca, saj se je ta država z virusom učinkovito spopadla, vendar s svojim strokovnim znanjem ne more prispevati k mednarodnemu odzivu na trenutno zdravstveno krizo; izraža pohvalo tajvanskim oblastem za pomoč; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen zaradi številnih napak in premajhne transparentnosti prvotnega kitajskega odziva na izbruh svetovne pandemije COVID-19, za katerega so značilni prikrivanje težav, poskusi manipuliranja in prikrivanja informacij, slaba komunikacija z WHO, cenzura, zatiranje, grožnje, preganjanje in prisilna izginotja žvižgačev, zagovornikov človekovih pravic in državljanov novinarjev ter sprožanje dvomov o uradnem številu umrlih zaradi COVID-19, kar je škodljivo vplivalo na sposobnost EU, da predvidi krizo zaradi COVID-19, se pripravi nanjo in se sooči z njo, ter zahtevalo številna življenja; zato kitajsko vlado poziva, naj v celoti sodeluje z neodvisno mednarodno preiskovalno skupino o izvoru COVID-19, države članice pa, naj razvijejo poglobljen pristop do vzpenjajoče se Kitajske in zavarujejo strateško avtonomnost EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k evropskemu odzivu na okrepljeno širjenje Kitajske proti najbolj izpostavljenim državam članicam in sosednjim državam EU; poudarja, da bo trenutna naglica pri omejevanju gospodarskih posledic pandemije Kitajski ponudila priložnost za strateške naložbe v ključne sektorje, kot so telekomunikacije, promet in tehnologija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen, da bi se lahko afriške države zaradi COVID-19 ujele v dolžniško past, pa tudi zaradi vse večje politične in gospodarske odvisnosti tretjih držav od Kitajske, saj bodo zaradi gospodarske recesije težko odplačale kitajska posojila v sklopu pobude En pas, ena pot; poziva EU in njene države članice, naj na mednarodnih forumih spodbujajo iskanje možnih rešitev, da bi se tretjim državam odpisal dolg; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bodo imele humanitarne izjeme pri sankcijah neposreden in praktičen učinek v smislu hitre dobave zdravstvene opreme, pripomočkov in drugih oblik pomoči prizadetim državam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj te skrbi upošteva, preuči odnose med EU in Kitajsko ter hkrati ustvari ozračje dialoga, zavzetosti in pristnega sodelovanja na osnovi nove, skladnejše in odločnejše strategije, prilagojene spremenjeni geopolitični in geoekonomski pokrajini, in dolgoročne strategije za Kitajsko, po kateri bodo EU in države članice sodelovale, dokler bo mogoče, tekmovale, če bo nujno, in po potrebi izrazile nasprotovanje, da bi obranile evropske vrednote in interese; meni, da bi se morala EU v skladu s to novo strategijo zavzemati za tesnejše sodelovanje s podobno mislečimi državami v tej regiji in drugimi demokracijami, vključno z Indijo, Avstralijo, Novo Zelandijo, Japonsko in Južno Korejo, ter si prizadevati za oblikovanje evropske strategije za indijsko-pacifiško regijo, v kateri bi morala v čim večjem obsegu upoštevati svojo strategijo o povezljivosti; |
| --- | --- |

21.

Indija

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se sočasno z izbruhom epidemije COVID-19 v Indiji, kjer je bilo doslej zabeleženih več kot 90 000 smrtnih primerov, v kontekstu napetosti med skupnostmi izvaja politična represija nad zagovorniki človekovih pravic in individualnih svoboščin, ter ocenjuje, da je treba to vprašanje nujno uvrstiti na dnevni red naslednjega dialoga na visoki ravni med EU in Indijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je strateško partnerstvo EU-Indija pomembno, zato ga je treba izkoristiti ter si skupaj prizadevati za stabilnost in varnost v Indijskem in Tihem oceanu; |
| --- | --- |

23.

Rusija

| 24. | je zelo zaskrbljen zaradi sistematičnih poskusov Ruske federacije, da bi spodkopala enotnost EU in njeno odzivanje na krizo ter ustvarila nezaupanje med EU in državami Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva z vse številnejšimi dezinformacijskimi kampanjami že od začetka pandemije COVID-19 in kibernetskimi napadi na raziskovalne organizacije, pa tudi s politizacijo humanitarne pomoči; izraža priznanje Evropski službi za zunanje delovanje in oddelku StratCom East v prizadevanjih, da bi odkrila in zatrla dezinformacijske kampanje z Rusijo povezanih medijskih hiš v številnih državah članicah, in poziva Komisijo, naj poveča prizadevanja in financiranje za boj proti ruskim lažnim novicam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se zaveda jasne geopolitične in geoekonomske razsežnosti ruske ponudbe, podkrepljene z „virusno diplomacijo“ in informacijsko vojno; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Rusija v mednarodnem prostoru ukrepa odločneje, da bi promovirala svojo geopolitično agendo; poziva EU, naj ne pozabi na to in naj spremlja konflikte, v katerih ima Rusija lastne interese, na primer v Belorusiji, Ukrajini, Gruziji, na Krimu, v Siriji in Libiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izraža globoko zaskrbljenost, ker poskuša Rusija pandemijo izkoristiti za nadaljnje krčenje človekovih pravic v državi, podpiranje avtoritarnih režimov in nadaljevanje agresivne zunanje politike; poudarja, da državam, kot je Rusija, ne smemo dovoliti, da bi krizo izkoristile za preusmeritev pozornosti z lastnih obsežnih težav; je zaskrbljen zaradi ustavnega referenduma, med katerim je ruski predsednik krizo izkoristil za uvedbo ključnih ustavnih sprememb, da bi podaljšal in utrdil svoj avtoritarni režim v Rusiji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obsoja napad na življenje Alekseja Navalnega ter poziva k takojšnji neodvisni in pregledni preiskavi njegove zastrupitve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Rusijo, naj v dobri veri in v okviru mednarodnega reda, temelječega na pravilih, dejansko prispeva k svetovnemu odzivanju na krizo; je zaskrbljen glede učinkovitosti in varnosti novega ruskega cepiva, ki se že uporablja; opozarja, da so bili medicinski pripomočki, ki jih je dobavila Rusija, v nekaterih primerih zelo slabe kakovosti in torej neučinkoviti; |
| --- | --- |

28.

Odločnejša zunanja politika EU v obrambo evropskih interesov in vrednot ter multilateralnega svetovnega reda

| 29. | se zaveda svetovnih varnostnih, socialno-ekonomskih, okoljskih in političnih tveganj, ki bi jih lahko prinesle posledice pandemije COVID-19, in je zaskrbljen, ker so bile svetovne velesile, kot sta Kitajska in Rusija, pripravljene to krizo izrabiti za rušenje na pravilih temelječega svetovnega reda, ki sloni na mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je multilateralen in na pravilih temelječ svetovni red nujno potreben za svetovni mir, pravno državo in demokracijo; je prepričan, da mora EU v geopolitičnem delovanju skupaj s podobno mislečimi partnerji odigrati odločnejšo vlogo pri njegovi obrambi in obnovi; meni, da mora EU poiskati načine za umiritev napetosti med silami, zlasti kadar te napetosti ovirajo multilateralne ukrepe; ugotavlja, da se je med krizo zaradi COVID-19 pokazalo, da je treba poglobiti multilateralno sodelovanje, zlasti pri svetovnem upravljanju zdravja, in reformirati mednarodne institucije; poziva države članice EU in podpredsednika/visokega predstavnika, naj pripravijo načrt EU za multilateralizem ter spodbujajo in sprožijo strukturne reforme multilateralnih organizacij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k preučitvi možnosti za nov forum za multilateralno sodelovanje med zahodnimi zaveznicami, med drugim EU, ZDA, Japonsko, Južno Korejo, Avstralijo in Novo Zelandijo, ki naj črpa iz zapuščine usklajevalnega odbora za večstranski strateški nadzor izvoza; poziva, naj pristojnosti novega odbora obsegajo spremljanje in nadzor izvoza tehnologije, trgovinskih tokov in občutljivih naložb v problematičnih državah; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je treba geopolitične ambicije EU podpreti z zadostnimi proračunskimi sredstvi v novem večletnem finančnem okviru, in obžaluje, da je Evropski svet predlagal zmanjšanje proračunskih vrstic za zunanjepolitične instrumente; poziva, naj se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 proračun EU za zunanje delovanje poveča toliko, da bo imela EU potrebne vire za obravnavo izzivov v svojem sosedstvu in geopolitičnih posledic COVID-19 ter bo lahko izpolnila svoj cilj, da postane odgovorna geopolitična akterka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da bo lahko samo močnejša in enotnejša EU, ki bo imela odprto strateško avtonomijo in bo podprta z zadostnimi in prepričljivimi vojaškimi zmogljivostmi, pa tudi z orodji in mehanizmi za podporo partnerjem, odigrala pomembno vlogo v novem geopolitičnem okolju in vodila odločno zunanjo politiko, verjame pa tudi, da bi morale države članice podpredsedniku/visokemu predstavniku dati širši, jasno opredeljen mandat za zastopanje EU, na primer z uvedbo evropskega sedeža v multilateralnih organih; pozdravlja ugotovitev predsednika Charlesa Michela, da je bistvenega pomena povečati strateško avtonomijo Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | verjame, da bi opustitev pravila o zunanjepolitičnem soglasju na nekaterih področjih EU pomagala, da bo lahko vodila učinkovitejšo in bolj proaktivno zunanjo politiko, ki bo primernejša za hitro odzivanje na izredne okoliščine; poziva Svet ali Evropski svet, naj upošteva poziv Komisije in Parlamenta k prehodu na glasovanje s kvalificirano večino, vsaj pri vprašanjih človekovih pravic in sankcij, ter aktivira premostitveno klavzulo; poudarja, da je vpliv EU največji, kadar njene države članice ukrepajo enotno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja na pomembno vlogo oboroženih sil med pandemijo COVID-19; pozdravlja vojaško pomoč v civilnih podpornih operacijah, zlasti postavitev poljskih bolnišnic, prevoz pacientov ter dostavo in distribucijo opreme, in je prepričan, da bi obsežnejše skupne operacije in tesnejše usklajevanje med vojskami držav članic v obstoječih (kot sta projekt stalnega strukturnega sodelovanja in evropsko zdravstveno poveljstvo) ali novih okvirih (kot bi bili vojaški bolnišnični vlaki) lahko vodilo k večji učinkovitosti in prispevalo k pripravljenosti EU za boj s pandemijami; se zaveda, da mora biti vojaško osebje ustrezno usposobljeno, pripravljeno in opremljeno za opravljanje tovrstnih ključnih nalog za podporo svojim sodržavljanom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | se zaveda, da je treba pregledati varnostno in obrambno strategijo EU in razviti strateško avtonomnost, tudi v zdravstvenem sektorju, ter da je potrebna večja pripravljenost in odpornost na nove in hibridne grožnje in tehnologije, zaradi katerih je vojskovanje manj konvencionalno in pomenijo izziv za tradicionalno vlogo vojske, pa tudi na prihodnost, v kateri bosta Rusija in Kitajska postajali vse odločnejši; poudarja, da je treba izboljšati vojaško mobilnost, da bi državam članicam pomagali pri hitrejšem in učinkovitejšem ukrepanju v morebitnih prihodnjih konfliktih; poudarja, da bi moral prihodnji strateški kompas za varnost in obrambo upoštevati ta razvoj in širše geopolitične posledice COVID-19 ter obravnavati celotno paleto novih groženj, kot so pandemije, kemično, biološko, radiološko in jedrsko orožje ter tuje vmešavanje, vključno z dezinformacijami in kibernetskimi napadi; meni, da zaradi novega političnega ravnovesja in morebitnega poslabšanja mednarodne varnostne situacije po pandemiji COVID-19 ne bi smeli zmanjševati obrambnih proračunov EU nasploh, zlasti pa ne proračuna za vojaško mobilnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se strinja, da je treba nadaljevati in poglabljati sodelovanje ter po potrebi usklajevanje med EU in zvezo NATO, vključno z Evroatlantskim centrom za usklajevanje nujnega odziva (EADRCC) ali centrom odličnosti za vojaško medicino pri zvezi NATO, pa tudi boj proti dezinformacijam o COVID-19 in kibernetskim napadom; v zvezi s tem poziva, naj se vzpostavi odločno usklajevanje z Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in zagotovi njena podpora, pa tudi usklajevanje vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k novemu institucionalnemu pristopu k strateškemu komuniciranju, da bi se spopadli z izzivi in tveganji, s katerimi se soočajo zahodne liberalne demokracije, ter k razširitvi in modernizaciji komunikacijske strategije EU, da bodo vrednote in ukrepi EU dovolj prepoznavni tako v EU kot zunaj nje, zlasti v njeni soseščini; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še poveča svoje zmogljivosti za boj proti zlonamernemu tujemu vmešavanju in dezinformacijam, hibridnemu vojskovanju, propagandi in vohunjenju, med drugim ustanovi posebne projektne skupine za strateško komuniciranje, ki se bodo posvečale dejavnostim (a) Kitajske in (b) Bližnjega vzhoda, med drugim Irana, in stroške preloži na države in nedržavne akterje, ki dezinformacije širijo namerno, da bi razdelili EU in njene države ter jim škodovali; znova poudarja, da je predan razvoju zakonodajnih in nezakonodajnih usklajenih okvirov ter izboljšanju usklajevanja in izmenjave informacij med državami članicami na ravni EU v boju proti dezinformacijam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja delo v projektu EUvsDisinfo in vlogo civilne družbe, organizacij lokalnih skupnosti, neodvisnih novinarjev in medijskih hiš v boju proti dezinformacijam; poudarja, da je pomembno načelno stališče EU o boju proti dezinformacijam, povezanim s širjenjem virusa COVID-19, in kibernetskim napadom na ključno infrastrukturo; poziva družbene medije, naj ravnajo proaktivno in sprejmejo ukrepe proti širjenju dezinformacij in sovražnega govora v zvezi z virusom COVID-19, prav tako pa bi morali vlagati v boj proti kibernetskemu kriminalu in ozaveščati o tej vse večji grožnji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da največji svetovni potrošniški trg s skoraj 500 milijoni ljudi Uniji daje velik vpliv na svetovnem prizorišču, in je prepričan, da bi morala Komisija v svojem geopolitičnem delovanju ta vzvod uporabiti za obrambo interesov EU, med drugim v trgovinski politiki, če druge države niso pripravljene spoštovati človekovih pravic, vladavine prava in mednarodnih pogodb; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba zmanjšati odvisnost EU od tretjih držav v določenih strateških in za preživetje nujnih sektorjih, kot je zdravstvo, in da odločno podpira diverzifikacijo in selitev najbolj bistvenih dobavnih verig; poudarja, da je covid-19 razkril tudi šibke točke medsebojne povezanosti in odvisnosti ter pripeljal k večjemu protekcionizmu; zato poudarja, da je pomembno poiskati pravo ravnovesje med večjo odpornostjo naših vrednostnih verig, s čimer bi dosegli strateško avtonomnost, povečevanjem svetovne konkurenčnosti EU in ohranjanjem čim bolj odprtih trgovinskih odnosov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | znova odločno zahteva uvedbo odločnega svetovnega režima sankcij za hude kršitve človekovih pravic do konca leta 2020, ki bo ustreznica EU za tako imenovani zakon Magnickega; poudarja, da bi moral ta zakon med merili za sankcije vključevati korupcijo na visoki ravni; pozdravlja napoved predsednice Ursule von der Leyen, da bo Komisija kmalu pripravila predlog v zvezi s tem, in poziva Evropski svet, naj sprejme svetovni mehanizem EU za sankcije na področju človekovih pravic kot sklep v zvezi s strateškimi interesi in cilji Unije v skladu s členom 22(1) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je globoko zaskrbljen zaradi nesorazmernega negativnega učinka, ki ga ima pandemija COVID-19 na migrante in begunce; poziva vlade, naj se v svojih zunanjih politikah odzivajo na podlagi spoštovanja človekovih pravic in dostojanstva, poiščejo rešitve za obravnavanje ranljivosti migrantov in beguncev in njihovih potreb po zaščiti v skladu z načelom solidarnosti in partnerstva ter omogočijo ustrezne in dostopne zakonite poti za migracije; poudarja, da je treba po vsem svetu ohraniti pravico do azila; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU, naj sodeluje v svetovni akciji upoštevanja priporočil OZN o zmanjševanju števila zapornikov s programi predčasne, pogojne ali začasne izpustitve manj tveganih storilcev kaznivih dejanj; še zlasti poziva, da se izpustijo osebe, ki so bile pridržane zaradi izražanja kritik ali nestrinjanja oziroma zaradi dejavnosti na področju človekovih pravic, in se zavzema za manjšo uporabo pridržanja migrantov in zaprtih begunskih taborišč; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se zaveda odločilne vloge žensk pri spopadanju s krizo zaradi COVID-19 in spolno nesorazmernega učinka pandemije; je globoko zaskrbljen, ker ima kriza zaradi COVID-19 nezaslišane posledice za napredek pri doseganju enakosti spolov po vsem svetu, kar zadeva neenako delitev dela v gospodinjstvu in javnem oskrbovalnem sektorju, saj ženske predstavljajo 70 % delovne sile v zdravstvu na svetovni ravni, ter poziva, da je treba pri svetovnem odzivanju na pandemijo upoštevati ženske in marginalizirane skupine, saj so še vedno redko zastopane za pogajalskimi mizami, za katerimi se odloča o odzivanju na krize; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je prepričan, da je odziv na pandemijo COVID-19 na podlagi človekovih pravic najučinkovitejši ter najbolj vključujoč in trajnosten pristop za obvladovanje trenutne krize; opozarja, da tretje države pri odzivanju na krizo zaradi COVID-19 ne smejo kršiti človekovih pravic ali mednarodnega prava in da mora odziv obsegati samo nujno potrebne, sorazmerne ukrepe, ki morajo biti časovno omejeni in jih je treba redno pregledovati; poziva delegacije EU, naj podrobno spremljajo razmere na področju človekovih pravic po svetu, odkrivajo trende ter podpirajo mednarodne, regionalne in lokalne organizacije, državljane in civilno družbo pri njihovih prizadevanjih za ublažitev negativnega učinka pandemije COVID-19 na človekove pravice po svetu; poziva Komisijo, naj poskrbi, da posledice pandemije ne bodo spodkopavale uresničevanja vrednot EU in zavez glede človekovih pravic, opredeljenih v akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da sta vodilni položaj EU in njena podpora soseščini, tako južni kot vzhodni, pa tudi v arktični regiji, strateškega pomena, saj tako sosedam pomaga v boju proti pandemiji COVID-19; poziva k večji podpori demokraciji, pravni državi, človekovim pravicam in reformam v soseščini; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da mora EU zahodnobalkanskim državam, ki še niso njene članice, dati resnično priložnost, da se ji pridružijo, poleg tega pa si mora še naprej prizadevati za vlaganje v to regijo; poudarja, da se proces širitve EU in osredotočenost EU na podporo procesom reforme na Zahodnem Balkanu nadaljujeta kljub pandemiji; je zadovoljen s pobudo Komisije o finančni pomoči za Zahodni Balkan in njegovo vključitvijo v skupna javna naročila medicinske opreme v EU, da bi mu olajšali spopadanje s pandemijo COVID-19; poziva k vključitvi vseh zahodnobalkanskih držav v Solidarnostni sklad EU in znova poudarja, da je treba pomoč partnerjem pospremiti z odločno komunikacijsko kampanjo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bi lahko kriza zaradi COVID-19 destabilizirala afriške države, ki imajo pogosto zelo šibko zdravstveno infrastrukturo in velike dolgove, saj bi lahko delovala kot multiplikator konfliktov; poziva k tesnejšemu in bolj usklajenemu sodelovanju med EU in Afriko, povečanju obsega zasebnih naložb, spodbujanju finančne pomoči in podpore za načrte okrevanja ter k alternativi za kitajske naložbe; poziva EU, naj nadaljuje poglobljen dialog, ki naj bi vodil k vrhu EU-Afrika, in si prizadeva za dolgoročno, zanesljivo in tesno partnerstvo z Afriko; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da kazni ne bi smele preprečevati celovitega odzivanja na pandemijo COVID-19; poudarja, da je treba področje uporabe instrumenta za podporo trgovinskim menjavam v posebnem primeru Irana razširiti in da bi bilo treba ta mehanizem uporabiti za izboljšanje našega humanitarnega odziva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da se partnerice EU v regiji Sahela in Sahare ter Afriškega roga poleg nenehnega boja proti oboroženim terorističnim skupinam, tudi džihadistom, spoprijemajo z neslutenimi posledicami pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da so odnosi EU z Latinsko Ameriko in Karibi strateškega in ključnega pomena; poudarja, da je Latinska Amerika ena od regij, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela; poziva Komisijo, naj nadaljuje odnose z latinskoameriškimi državami, vzpostavi poglobljeno sodelovanje v boju proti COVID-19, pomaga pri načrtih za okrevanje in politično podpre te države, da bi preprečila njihovo pretirano odvisnost od drugih geopolitičnih akterjev pri prejemanju pomoči; poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj izvajajo Agendo 2030 in cilje trajnostnega razvoja kot kažipot za okrevanje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da je pandemija COVID-19 negativno vplivala na obstoječe misije skupne varnostne in obrambne politike, zlasti misije EU za usposabljanje na območjih, kot so Mali, Somalija ali Srednjeafriška republika; opozarja, da sta navzočnost in verodostojna zavezanost Evrope bistveni pri blaženju humanitarnih in socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19; poziva h krepitvi misij skupne varnostne in obrambne politike, ki skrbijo za preprečevanje in blaženje konfliktov, zlasti tistih v neposredni soseščini EU, da bi stabilizirali že tako razrahljano situacijo ter preprečili zaostrovanje konfliktov in nasilje zaradi dodatnih napetosti, ki jih povzroča covid-19; poziva države članice, naj dajo na voljo več civilnega in vojaškega osebja za takšne misije in operacije, v zvezi s tem pa poziva tudi k hitremu sprejetju evropskega mirovnega instrumenta; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj si prizadeva za odpornost in trajnostnost misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike med krizami, kot je pandemija COVID-19; vztraja, da je treba v zvezi s tem ohraniti kontinuiteto misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; poziva, naj se v celoti pregleda učinek COVID-19 na pripravljenost, sestavo sil, varnost osebja ter kontinuiteto operacij in misij skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj v zunanjo in varnostno politiko EU vključijo enakost spolov, upoštevanje vidika spola in presečen vidik, tudi enako in raznoliko zastopanost, ter priznajo raznolike izkušnje žensk in drugih marginaliziranih skupin, ki jih je ta pandemija hudo prizadela; |
| --- | --- |

54.

| 55. | trdno verjame, da bi lahko sodelovanje na področju podnebnih sprememb služilo kot temelj za vzpostavitev širšega svetovnega sodelovanja za odzivanje na COVID-19, okrepitev multilateralnega sistema in povrnitev zaupanja v sistem, ki bo temeljil na pravilih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da v Uniji obstajajo določene šibkosti in da mora nujno postati učinkovita, uspešna in avtonomna, tako notranje kot na svetovnem prizorišču, z mehanizmi za preprečevanje kriz in boj proti njim, med drugimi s finančnimi instrumenti; je prepričan, da bo konferenca o prihodnosti Evrope dobra priložnost za korak naprej k učinkovitejšemu odločanju EU o zunanjih politikah; zato je odločen, da jo začne čim prej; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je seznanjen s posledicami COVID-19 v najbolj ranljivih regijah, tudi konfliktnih in najmanj razvitih; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj si prizadeva za lokalna in regionalna premirja in sporazume o premirjih ter podpre pobudo generalnega sekretarja OZN Antonia Guterresa za svetovno premirje; poudarja, da je treba pri dostavi pomoči, tudi v odziv na potrebe v zvezi s COVID-19, ravnati v skladu s humanitarnima načeloma nepristranskosti in nevtralnosti; poziva EU, naj brani humanitarne koridorje, da bo lahko humanitarna pomoč dosegla oddaljena konfliktna območja, in poudarja, da mora zunanje delovanje v državah, ki so jih prizadeli konflikti, temeljiti na oceni tveganja in ranljivosti, ki bo upoštevala konflikte, pa tudi perspektivo žensk in poseben poudarek na graditvi miru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja dejstvo, da je EU zavrnila nacionalizem v zvezi s cepivi; ponavlja, da mora imeti EU vodilno vlogo pri omogočanju pravičnega dostopa vseh ljudi po svetu do cepiv; poziva Komisijo, naj sodeluje z mednarodnimi partnerji, da bi zagotovila, da nihče ne bo prezrt, ko bo cepivo na voljo; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter državam članicam. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054

(2)  UL C 388, 13.11.2020, str. 11.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Izboljšanje razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2020 o izboljšanju razvojne učinkovitosti in uspešnosti pomoči (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vrha Organizacije združenih narodov (OZN) o trajnostnem razvoju, ki je potekal med 25. in 27. septembrom 2015, in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, zlasti cilja 17 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki države članice OZN zavezuje, da okrepijo načine in sredstva za izvajanje ciljev ter oživijo globalno partnerstvo za trajnostni razvoj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha Organizacije združenih narodov (OZN) o trajnostnem razvoju, ki je potekal med 25. in 27. septembrom 2015, in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, zlasti cilja 17 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki države članice OZN zavezuje, da okrepijo načine in sredstva za izvajanje ciljev ter oživijo globalno partnerstvo za trajnostni razvoj (1),

| — | ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe, končnega dokumenta, ki je bil sprejet na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Adis Abebi v Etiopiji med 13. in 16. julijem 2015 in ki ga je v resoluciji 69/313 z dne 27. julija 2015 podprla generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe, končnega dokumenta, ki je bil sprejet na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Adis Abebi v Etiopiji med 13. in 16. julijem 2015 in ki ga je v resoluciji 69/313 z dne 27. julija 2015 podprla generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju poročila medagencijske projektne skupine OZN za financiranje za razvoj iz leta 2019 o financiranju za trajnostni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila medagencijske projektne skupine OZN za financiranje za razvoj iz leta 2019 o financiranju za trajnostni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma 21. konference pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu (Francija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma 21. konference pogodbenic (COP 21) Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu (Francija),

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, sprejete na drugem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre, sprejete na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2008 v Akri (Gana), ter rezultatov četrtega foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Republika Koreja) decembra 2011, s katerim se je začelo izvajati svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, sprejete na drugem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre, sprejete na tretjem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči leta 2008 v Akri (Gana), ter rezultatov četrtega foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Republika Koreja) decembra 2011, s katerim se je začelo izvajati svetovno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta, sprejetega na drugem srečanju na visoki ravni svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, ki je potekalo novembra in decembra 2016 v Nairobiju (Kenija) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta, sprejetega na drugem srečanju na visoki ravni svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, ki je potekalo novembra in decembra 2016 v Nairobiju (Kenija) (3),

| — | ob upoštevanju srečanja visokih uradnikov svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, ki je potekalo 13. in 14. julija 2019 ob robu političnega foruma OZN na visoki ravni za trajnostni razvoj v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja visokih uradnikov svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, ki je potekalo 13. in 14. julija 2019 ob robu političnega foruma OZN na visoki ravni za trajnostni razvoj v New Yorku,

| — | ob upoštevanju 17. seje usmerjevalnega odbora za srečanje visokih uradnikov svetovnega partnerstva za leto 2019, ki je potekalo 26. in 27. marca 2019 v Kampali (Uganda), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17. seje usmerjevalnega odbora za srečanje visokih uradnikov svetovnega partnerstva za leto 2019, ki je potekalo 26. in 27. marca 2019 v Kampali (Uganda),

| — | ob upoštevanju poročila svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje za leto 2019 z naslovom Povečanje učinkovitosti razvojnega sodelovanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje za leto 2019 z naslovom Povečanje učinkovitosti razvojnega sodelovanja (4),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki opredeljuje zmanjšanje in izkoreninjenje revščine kot osrednja cilja razvojne politike EU in zahteva, da Unija in njene države članice izpolnijo zaveze, ki so jih sprejele v sklopu OZN in drugih pristojnih organizacij, ter upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvajajo in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki opredeljuje zmanjšanje in izkoreninjenje revščine kot osrednja cilja razvojne politike EU in zahteva, da Unija in njene države članice izpolnijo zaveze, ki so jih sprejele v sklopu OZN in drugih pristojnih organizacij, ter upoštevajo cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvajajo in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju z dne 30. junija 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega Evropskega soglasja o razvoju z dne 30. junija 2017 (5),

| — | ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU, sprejete na drugem vrhu med EU in Afriko, ki je potekal v Lizboni decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU, sprejete na drugem vrhu med EU in Afriko, ki je potekal v Lizboni decembra 2007,

| — | ob upoštevanju petega vrha Afriške unije in EU, ki je potekal 29. in 30. novembra 2017, ter izjave vrha z naslovom Vlaganje v mlade za pospešitev vključujoče rasti in trajnostnega razvoja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega vrha Afriške unije in EU, ki je potekal 29. in 30. novembra 2017, ter izjave vrha z naslovom Vlaganje v mlade za pospešitev vključujoče rasti in trajnostnega razvoja (6),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU, ki jo je junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko EU, ki jo je junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o pospešitvi skupnega načrtovanja programov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2016 o pospešitvi skupnega načrtovanja programov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. maja 2019 o letnem poročilu Evropskemu svetu glede ciljev razvojne pomoči EU za leto 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. maja 2019 o letnem poročilu Evropskemu svetu glede ciljev razvojne pomoči EU za leto 2019 (7),

| — | ob upoštevanju poročila Skupine modrecev na visoki ravni iz oktobra 2019 z naslovom Evropa v svetu – prihodnost evropskega finančnega ustroja za razvoj (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupine modrecev na visoki ravni iz oktobra 2019 z naslovom Evropa v svetu – prihodnost evropskega finančnega ustroja za razvoj (8),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. marca 2015 z naslovom Priprava okvira EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju (SWD(2015)0080) in sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o okviru za rezultate, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. marca 2015 z naslovom Priprava okvira EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju (SWD(2015)0080) in sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o okviru za rezultate,

| — | ob upoštevanju strateškega načrta Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega načrta Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta (COM(2018)0643),

| — | ob upoštevanju končnega poročila projektne skupine Komisije za afriško podeželje iz marca 2019 z naslovom Program Afrike in Evrope za preoblikovanje podeželja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila projektne skupine Komisije za afriško podeželje iz marca 2019 z naslovom Program Afrike in Evrope za preoblikovanje podeželja (9),

| — | ob upoštevanju študije o izvajanju načel učinkovitosti iz julija 2019 z naslovom Effectiveness to Impact (Učinkovitost za učinek) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o izvajanju načel učinkovitosti iz julija 2019 z naslovom Effectiveness to Impact (Učinkovitost za učinek) (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o četrtem forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2015 o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2015 o vlogi lokalnih organov v državah v razvoju pri razvojnem sodelovanju (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o financiranju za razvoj (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o zasebnem sektorju in razvoju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o zasebnem sektorju in razvoju (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvojno in humanitarno pomoč (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvojno in humanitarno pomoč (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o strategiji EU-Afrika: spodbujanje razvoja (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o strategiji EU-Afrika: spodbujanje razvoja (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o prihodnjih pogajanjih o novem partnerskem sporazumu med Evropsko unijo ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o prihodnjih pogajanjih o novem partnerskem sporazumu med Evropsko unijo ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o letnem strateškem poročilu o izvajanju in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (24),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o potekajočih pogajanjih o novem partnerskem sporazumu med Evropsko unijo ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o potekajočih pogajanjih o novem partnerskem sporazumu med Evropsko unijo ter skupino afriških, karibskih in pacifiških držav (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah za leto 2019 v Madridu, Španija (COP 25) (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah za leto 2019 v Madridu, Španija (COP 25) (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (28),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. oktobra 2015 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov za obdobje 2016–2020 (29),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije: Enakost spolov in ženske prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije: Enakost spolov in ženske prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2012 z naslovom Korenine demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov (COM(2012)0492),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (Učinkovito razvojno sodelovanje – Ali EU dosega rezultate?: podrobna analiza uspešnosti EU), ki jo je zahtevala Komisija in je bila objavljena maja 2020 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (Učinkovito razvojno sodelovanje – Ali EU dosega rezultate?: podrobna analiza uspešnosti EU), ki jo je zahtevala Komisija in je bila objavljena maja 2020 (30),

| — | ob upoštevanju študije iz maja 2020 o učinkovitosti kombiniranega financiranja z naslovom The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results? (Uporaba razvojnih sredstev za zmanjševanje tveganja zasebnih naložb: kako učinkovita je za doseganje razvojnih rezultatov?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz maja 2020 o učinkovitosti kombiniranega financiranja z naslovom The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results? (Uporaba razvojnih sredstev za zmanjševanje tveganja zasebnih naložb: kako učinkovita je za doseganje razvojnih rezultatov?),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 z naslovom Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2013 z naslovom Krepitev lokalnih organov v partnerskih državah za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate (COM(2013)0280),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) (medsebojni strokovni pregledi razvojnega sodelovanja) z dne 10. decembra 2018 o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) (medsebojni strokovni pregledi razvojnega sodelovanja) z dne 10. decembra 2018 o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za razvojno pomoč pri OECD z dne 22. februarja 2019 o povezavi med humanitarno pomočjo, razvojem in mirom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za razvojno pomoč pri OECD z dne 22. februarja 2019 o povezavi med humanitarno pomočjo, razvojem in mirom,

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 24. junija 2020 z naslovom The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance (Vpliv koronavirusne krize (COVID-19) na financiranje za razvoj) (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 24. junija 2020 z naslovom The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance (Vpliv koronavirusne krize (COVID-19) na financiranje za razvoj) (31),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 25. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 25. septembra 2019 o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0212/2020),

| A. | ker se je okvir za razvojno sodelovanje z leti spremenil, saj so se pojavili novi svetovni izzivi, kot so podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, migracije, neustrezna prehranska varnost, notranji konflikti, terorizem in nasilni ekstremizem ter izbruhi nalezljivih bolezni, pa tudi pogoste in hude naravne nesreče, zlasti v državah v razvoju, ki prizadenejo najranljivejše; ker postaja svetovno okolje vse bolj zapleteno in negotovo, konflikti in geopolitično rivalstvo pa naraščajo; ker to kaže na potrebo po okrepljenem multilateralizmu in stalnih prizadevanjih za povečanje učinkovitosti in učinka evropske pomoči; |
| --- | --- |

A.

ker se je okvir za razvojno sodelovanje z leti spremenil, saj so se pojavili novi svetovni izzivi, kot so podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, migracije, neustrezna prehranska varnost, notranji konflikti, terorizem in nasilni ekstremizem ter izbruhi nalezljivih bolezni, pa tudi pogoste in hude naravne nesreče, zlasti v državah v razvoju, ki prizadenejo najranljivejše; ker postaja svetovno okolje vse bolj zapleteno in negotovo, konflikti in geopolitično rivalstvo pa naraščajo; ker to kaže na potrebo po okrepljenem multilateralizmu in stalnih prizadevanjih za povečanje učinkovitosti in učinka evropske pomoči;

| B. | ker je svet prizadela pandemija COVID-19; ker je vpliv te pandemije na države v razvoju in države upravičenke do pomoči še vedno nejasen in predstavlja velik pritisk na zmogljivosti pomoči tako držav donatoric kot zasebnih vlagateljev; |
| --- | --- |

B.

ker je svet prizadela pandemija COVID-19; ker je vpliv te pandemije na države v razvoju in države upravičenke do pomoči še vedno nejasen in predstavlja velik pritisk na zmogljivosti pomoči tako držav donatoric kot zasebnih vlagateljev;

| C. | ker pandemija COVID-19, ki je prizadela vse države ne glede na njihovo stopnjo razvoja, vpliva na zdravje, pa tudi na gospodarstvo in družbo; ker ta pandemija vpliva na razvojno sodelovanje in nalaga obveznost večje učinkovitosti; |
| --- | --- |

C.

ker pandemija COVID-19, ki je prizadela vse države ne glede na njihovo stopnjo razvoja, vpliva na zdravje, pa tudi na gospodarstvo in družbo; ker ta pandemija vpliva na razvojno sodelovanje in nalaga obveznost večje učinkovitosti;

| D. | ker je sedanja pandemija resno prizadela turizem, pomorski promet in druge pomorske sektorje in bi lahko imela dolgotrajne posledice, kar bi negativno vplivalo na gospodarstva številnih držav v razvoju, vključno z najranljivejšimi državami, majhnimi otoškimi državami v razvoju in najmanj razvitimi državami; |
| --- | --- |

D.

ker je sedanja pandemija resno prizadela turizem, pomorski promet in druge pomorske sektorje in bi lahko imela dolgotrajne posledice, kar bi negativno vplivalo na gospodarstva številnih držav v razvoju, vključno z najranljivejšimi državami, majhnimi otoškimi državami v razvoju in najmanj razvitimi državami;

| E. | ker je učinkovitost pomoči odvisna od načina izvajanja načela skladnosti politik za razvoj; ker si je treba še bolj prizadevati za upoštevanje načel skladnosti politik za razvoj, zlasti na področju migracijske, trgovinske, podnebne in kmetijske politike EU; |
| --- | --- |

E.

ker je učinkovitost pomoči odvisna od načina izvajanja načela skladnosti politik za razvoj; ker si je treba še bolj prizadevati za upoštevanje načel skladnosti politik za razvoj, zlasti na področju migracijske, trgovinske, podnebne in kmetijske politike EU;

| F. | ker notranje in zunanje politike EU in držav članic v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj ne bi smele negativno vplivati na države v razvoju; ker je vedno več poudarka na spodbujanju zunanjepolitičnih interesov EU; ker bi morali biti razvojna učinkovitost in uspešnost ter potrebe partnerskih držav še naprej v središču zunanje pomoči EU, in sicer v skladu s členom 208 PDEU, ki določa, da je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj politike razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

F.

ker notranje in zunanje politike EU in držav članic v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj ne bi smele negativno vplivati na države v razvoju; ker je vedno več poudarka na spodbujanju zunanjepolitičnih interesov EU; ker bi morali biti razvojna učinkovitost in uspešnost ter potrebe partnerskih držav še naprej v središču zunanje pomoči EU, in sicer v skladu s členom 208 PDEU, ki določa, da je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj politike razvojnega sodelovanja;

| G. | ker bi bilo treba načela razvojne učinkovitosti in vse vire razvojnega financiranja opredeliti tako, da bi izpolnili cilje iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba načela razvojne učinkovitosti in vse vire razvojnega financiranja opredeliti tako, da bi izpolnili cilje iz Pariškega sporazuma;

| H. | ker svetovno prebivalstvo raste hitreje kot bruto nacionalni dohodek (BND), zlasti v podsaharski Afriki, kjer naj bi se število prebivalcev v naslednjih 30 letih podvojilo in doseglo 2,1 milijarde leta 2050 in 3,8 milijarde do konca stoletja; ker se bo zato kljub močni gospodarski rasti povečalo število ljudi, ki živijo v revščini in so brezposelni, kar kaže, da je nujno treba učinkovito podpreti države v razvoju pri njihovih prizadevanjih za doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

H.

ker svetovno prebivalstvo raste hitreje kot bruto nacionalni dohodek (BND), zlasti v podsaharski Afriki, kjer naj bi se število prebivalcev v naslednjih 30 letih podvojilo in doseglo 2,1 milijarde leta 2050 in 3,8 milijarde do konca stoletja; ker se bo zato kljub močni gospodarski rasti povečalo število ljudi, ki živijo v revščini in so brezposelni, kar kaže, da je nujno treba učinkovito podpreti države v razvoju pri njihovih prizadevanjih za doseganje ciljev trajnostnega razvoja;

| I. | ker strategija EU-Afrika, ki temelji na enakopravnem partnerstvu, vključuje upoštevanje posebnih pomislekov afriških držav v zvezi z diverzifikacijo gospodarstva, industrializacijo, izgubo prihodkov države in regionalnim povezovanjem; |
| --- | --- |

I.

ker strategija EU-Afrika, ki temelji na enakopravnem partnerstvu, vključuje upoštevanje posebnih pomislekov afriških držav v zvezi z diverzifikacijo gospodarstva, industrializacijo, izgubo prihodkov države in regionalnim povezovanjem;

| J. | ker so neenakosti med državami še vedno zelo velike, neenakost pa negativno vpliva na učinkovitost in uspešnost pomoči; |
| --- | --- |

J.

ker so neenakosti med državami še vedno zelo velike, neenakost pa negativno vpliva na učinkovitost in uspešnost pomoči;

| K. | ker je pomembno uvesti ukrepe za krepitev in povečanje odpornosti skupnosti, zlasti v nestabilnih partnerskih državah, državah, ki so jih prizadeli konflikti ali naravne nesreče, in državah, ki gostijo begunce; |
| --- | --- |

K.

ker je pomembno uvesti ukrepe za krepitev in povečanje odpornosti skupnosti, zlasti v nestabilnih partnerskih državah, državah, ki so jih prizadeli konflikti ali naravne nesreče, in državah, ki gostijo begunce;

| L. | ker sta zdravje in dobro počutje otrok ključen cilj politik razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

L.

ker sta zdravje in dobro počutje otrok ključen cilj politik razvojnega sodelovanja;

| M. | ker je EU skupaj s svojimi državami članicami največja svetovna donatorica uradne razvojne pomoči – leta 2018 je donirala 74,4 milijarde EUR, kar je skoraj 57 % vse svetovne uradne razvojne pomoči, – zavezana spodbujanju učinkovitega razvojnega sodelovanja, usmerjenega v odpravo vseh oblik revščine in neenakosti, ter podpiranju svojih razvojnih partnerjev pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030; ker so leta 2019 članice Odbora za razvojno pomoč pri OECD skupaj porabile le 0,3 % BND za uradno razvojno pomoč, pri čemer je le pet članic doseglo ali preseglo cilj porabe (Združeno kraljestvo, Švedska, Danska, Luksemburg in Norveška); |
| --- | --- |

M.

ker je EU skupaj s svojimi državami članicami največja svetovna donatorica uradne razvojne pomoči – leta 2018 je donirala 74,4 milijarde EUR, kar je skoraj 57 % vse svetovne uradne razvojne pomoči, – zavezana spodbujanju učinkovitega razvojnega sodelovanja, usmerjenega v odpravo vseh oblik revščine in neenakosti, ter podpiranju svojih razvojnih partnerjev pri uresničevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030; ker so leta 2019 članice Odbora za razvojno pomoč pri OECD skupaj porabile le 0,3 % BND za uradno razvojno pomoč, pri čemer je le pet članic doseglo ali preseglo cilj porabe (Združeno kraljestvo, Švedska, Danska, Luksemburg in Norveška);

| N. | ker bi morala načela državnega in demokratičnega lastništva in usklajevanja, ki se osredotočajo na rezultate, vključujoča partnerstva, preglednost in odgovornost, biti osnova za vse oblike razvojnega sodelovanja, da se zagotovi učinkovita in uspešna uporaba razvojnih skladov za ustrezno doseganje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala načela državnega in demokratičnega lastništva in usklajevanja, ki se osredotočajo na rezultate, vključujoča partnerstva, preglednost in odgovornost, biti osnova za vse oblike razvojnega sodelovanja, da se zagotovi učinkovita in uspešna uporaba razvojnih skladov za ustrezno doseganje ciljev trajnostnega razvoja;

| O. | ker je vloga svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje spodbujanje načel učinkovitosti pomoči; ker ima tri strateške prednostne naloge, ki bodo usmerjale njegov prispevek k začetku „desetletja ukrepanja“, in sicer: spodbujanje razvojne učinkovitosti za pospešitev izvajanja Agende 2030, oblikovanje boljših partnerstev in uporaba spremljanja za ukrepanje; |
| --- | --- |

O.

ker je vloga svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje spodbujanje načel učinkovitosti pomoči; ker ima tri strateške prednostne naloge, ki bodo usmerjale njegov prispevek k začetku „desetletja ukrepanja“, in sicer: spodbujanje razvojne učinkovitosti za pospešitev izvajanja Agende 2030, oblikovanje boljših partnerstev in uporaba spremljanja za ukrepanje;

| P. | ker študija z naslovom Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (Učinkovito razvojno sodelovanje – Ali EU dosega rezultate?: podrobna analiza uspešnosti EU) kaže na zmanjšano usklajenost držav članic in institucij EU z načeli učinkovitosti in povezanimi kazalniki, zlasti predvidljivostjo, uporabo kazalnikov iz okvirov za rezultate, za katere so odgovorne partnerske države, uporabo sistemov upravljanja javnih financ partnerskih držav, zavezo za vključitev partnerskih vlad v ocenjevanje projektov in s preglednim poročanjem; |
| --- | --- |

P.

ker študija z naslovom Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance (Učinkovito razvojno sodelovanje – Ali EU dosega rezultate?: podrobna analiza uspešnosti EU) kaže na zmanjšano usklajenost držav članic in institucij EU z načeli učinkovitosti in povezanimi kazalniki, zlasti predvidljivostjo, uporabo kazalnikov iz okvirov za rezultate, za katere so odgovorne partnerske države, uporabo sistemov upravljanja javnih financ partnerskih držav, zavezo za vključitev partnerskih vlad v ocenjevanje projektov in s preglednim poročanjem;

| Q. | ker morajo razvojne politike in partnerstva EU temeljiti na trajnostnem političnem in gospodarskem sodelovanju s partnerji pod enakimi pogoji in ob spoštovanju človekovih pravic; ker mora njena razvojna politika upoštevati položaj prisilno razseljenih oseb, ranljivih skupin prebivalstva ter migrantov in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

Q.

ker morajo razvojne politike in partnerstva EU temeljiti na trajnostnem političnem in gospodarskem sodelovanju s partnerji pod enakimi pogoji in ob spoštovanju človekovih pravic; ker mora njena razvojna politika upoštevati položaj prisilno razseljenih oseb, ranljivih skupin prebivalstva ter migrantov in prosilcev za azil;

| R. | ker bi si morala EU glede na porast dolgotrajnih kriz še naprej prizadevati za operacionalizacijo povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem, da bi dosegla trajne rezultate; |
| --- | --- |

R.

ker bi si morala EU glede na porast dolgotrajnih kriz še naprej prizadevati za operacionalizacijo povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem, da bi dosegla trajne rezultate;

| S. | ker razdrobljenost pomoči ostaja trdovraten izziv, ki izhaja iz večanja števila donatorjev in agencij za pomoč ter neusklajenosti njihovih dejavnosti in projektov; |
| --- | --- |

S.

ker razdrobljenost pomoči ostaja trdovraten izziv, ki izhaja iz večanja števila donatorjev in agencij za pomoč ter neusklajenosti njihovih dejavnosti in projektov;

| T. | ker je med procesom načrtovanja programov bistveno, da se v partnerskih državah zagotovi obsežno posvetovanje z vsemi zadevnimi akterji: lokalnimi organi, nacionalnimi parlamenti, civilno družbo, lokalnimi nevladnimi organizacijami, ženskimi združenji, marginaliziranimi skupinami, OZN in njenimi agencijami, malimi in srednjimi podjetji ter zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

T.

ker je med procesom načrtovanja programov bistveno, da se v partnerskih državah zagotovi obsežno posvetovanje z vsemi zadevnimi akterji: lokalnimi organi, nacionalnimi parlamenti, civilno družbo, lokalnimi nevladnimi organizacijami, ženskimi združenji, marginaliziranimi skupinami, OZN in njenimi agencijami, malimi in srednjimi podjetji ter zasebnim sektorjem;

| U. | ker je brez pristopa od spodaj navzgor pri razvoju nemogoče kar najbolj povečati razvojne rezultate; ker bo boljša izmenjava konkretnih primerov in nasvetov o uspešnih projektih na terenu v partnerskih državah pripomogla k učinkovitemu izvajanju načel in uspešnemu doseganju želenih rezultatov; |
| --- | --- |

U.

ker je brez pristopa od spodaj navzgor pri razvoju nemogoče kar najbolj povečati razvojne rezultate; ker bo boljša izmenjava konkretnih primerov in nasvetov o uspešnih projektih na terenu v partnerskih državah pripomogla k učinkovitemu izvajanju načel in uspešnemu doseganju želenih rezultatov;

| V. | ker bi morala učinkovita udeležba zasebnega sektorja temeljiti na petih načelih iz Kampale, ki so: vključujoče lastništvo države; rezultati in ciljno usmerjen učinek; vključujoče partnerstvo; preglednost in odgovornost; neprezrtje; |
| --- | --- |

V.

ker bi morala učinkovita udeležba zasebnega sektorja temeljiti na petih načelih iz Kampale, ki so: vključujoče lastništvo države; rezultati in ciljno usmerjen učinek; vključujoče partnerstvo; preglednost in odgovornost; neprezrtje;

| W. | ker v partnerskih državah humanitarno in razvojno pomoč zagotavlja več drugih akterjev in donatorjev; |
| --- | --- |

W.

ker v partnerskih državah humanitarno in razvojno pomoč zagotavlja več drugih akterjev in donatorjev;

| X. | ker kljub temu, da imajo institucije EU in države članice, lokalni in regionalni organi, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe velik obseg podatkov in veliko strokovnega znanja, se te informacije še vedno ne izmenjujejo v zadostni meri; ker bi bilo treba povečati dostopnost teh podatkov ter jih uporabljati pri oblikovanju politike; |
| --- | --- |

X.

ker kljub temu, da imajo institucije EU in države članice, lokalni in regionalni organi, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe velik obseg podatkov in veliko strokovnega znanja, se te informacije še vedno ne izmenjujejo v zadostni meri; ker bi bilo treba povečati dostopnost teh podatkov ter jih uporabljati pri oblikovanju politike;

| Y. | ker je tristransko sodelovanje zlasti učinkovito pri izboljševanju sodelovanja pri odzivanju na skupne izzive, kot so preprečevanje, upravljanje in okrevanje po naravnih nesrečah, ki upočasnjujejo in prekinejo razvoj, varnostni izzivi v širši regiji ali prilagajanje modelov malih podjetij novim gospodarskim izzivom, ki so se pojavili med krizo koronavirusa; |
| --- | --- |

Y.

ker je tristransko sodelovanje zlasti učinkovito pri izboljševanju sodelovanja pri odzivanju na skupne izzive, kot so preprečevanje, upravljanje in okrevanje po naravnih nesrečah, ki upočasnjujejo in prekinejo razvoj, varnostni izzivi v širši regiji ali prilagajanje modelov malih podjetij novim gospodarskim izzivom, ki so se pojavili med krizo koronavirusa;

| Z. | ker zasnova in izvajanje učinkovite politike pomoči zahtevata globlje razumevanje vpliva pomoči in splošnega okolja, v katerem se zagotavlja razvojna pomoč; |
| --- | --- |

Z.

ker zasnova in izvajanje učinkovite politike pomoči zahtevata globlje razumevanje vpliva pomoči in splošnega okolja, v katerem se zagotavlja razvojna pomoč;

| AA. | ker dostopni in zanesljivi podatki o pomoči povečujejo preglednost tokov pomoči ter so vsem razvojnim partnerjem v pomoč pri postopkih načrtovanja in usklajevanja; ker so z mednarodnimi standardi, ki jih promovira pobuda za preglednost mednarodne pomoči (IATI), ti podatki primerljivi; ker so za doseganje razvojnih rezultatov in za prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja potrebni podrobni podatki o lokalnem okviru, dogovorjen niz rezultatov, ki jih je treba doseči, skupni ukrepi za doseganje teh rezultatov in hitre povratne informacije javnosti za omogočanje odgovornosti; |
| --- | --- |

AA.

ker dostopni in zanesljivi podatki o pomoči povečujejo preglednost tokov pomoči ter so vsem razvojnim partnerjem v pomoč pri postopkih načrtovanja in usklajevanja; ker so z mednarodnimi standardi, ki jih promovira pobuda za preglednost mednarodne pomoči (IATI), ti podatki primerljivi; ker so za doseganje razvojnih rezultatov in za prizadevanja za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja potrebni podrobni podatki o lokalnem okviru, dogovorjen niz rezultatov, ki jih je treba doseči, skupni ukrepi za doseganje teh rezultatov in hitre povratne informacije javnosti za omogočanje odgovornosti;

| AB. | ker je enakost spolov eno od ključnih načel razvojne pomoči EU; ker se vpliv razvojnih politik na ženske in dekleta razlikuje; ker na področju razvoja ni podatkov, razčlenjenih po spolu; |
| --- | --- |

AB.

ker je enakost spolov eno od ključnih načel razvojne pomoči EU; ker se vpliv razvojnih politik na ženske in dekleta razlikuje; ker na področju razvoja ni podatkov, razčlenjenih po spolu;

| AC. | ker so se politike pomoči, ki spodbujajo enakost, izkazale za učinkovitejše pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti pri boju proti revščini in pri spodbujanju izobraževanja; |
| --- | --- |

AC.

ker so se politike pomoči, ki spodbujajo enakost, izkazale za učinkovitejše pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, zlasti pri boju proti revščini in pri spodbujanju izobraževanja;

| AD. | ker obstaja dejansko tveganje, da bi si koristi razvojne pomoči in neposrednih tujih naložb ter humanitarne pomoči prisvojile politične in gospodarske elite; ker to poudarja potrebo po razvojnem sodelovanju, usmerjenem v korenite spremembe politične ekonomije, zlasti v zvezi z upravljanjem, delitvijo oblasti, družbeno izključenostjo, socialno zaščito in dostopom do virov, pa tudi v povezovanje s svetovnim gospodarstvom; ker to poudarja tudi, da je treba z razvojnim sodelovanjem podpirati in spodbujati načela dobrega upravljanja, pravne države, delitve oblasti in spodbujanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

AD.

ker obstaja dejansko tveganje, da bi si koristi razvojne pomoči in neposrednih tujih naložb ter humanitarne pomoči prisvojile politične in gospodarske elite; ker to poudarja potrebo po razvojnem sodelovanju, usmerjenem v korenite spremembe politične ekonomije, zlasti v zvezi z upravljanjem, delitvijo oblasti, družbeno izključenostjo, socialno zaščito in dostopom do virov, pa tudi v povezovanje s svetovnim gospodarstvom; ker to poudarja tudi, da je treba z razvojnim sodelovanjem podpirati in spodbujati načela dobrega upravljanja, pravne države, delitve oblasti in spodbujanja človekovih pravic;

| AE. | ker Konferenca Organizacije združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) ocenjuje, da države v razvoju potrebujejo 1 bilijon USD odpisa dolga po pandemiji COVID-19; ker so Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad, skupina G20 in skupina G7 sprejeli ukrepe za odpis javnega dolga najrevnejšim državam na svetu; ker bi bilo treba te ukrepe dopolniti, da bi lahko razvojna pomoč učinkovito uresničevala cilje trajnostnega razvoja na področjih, kot so dostop do osnovnih storitev, dobro upravljanje in temeljne človekove pravice v državah v razvoju; |
| --- | --- |

AE.

ker Konferenca Organizacije združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) ocenjuje, da države v razvoju potrebujejo 1 bilijon USD odpisa dolga po pandemiji COVID-19; ker so Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad, skupina G20 in skupina G7 sprejeli ukrepe za odpis javnega dolga najrevnejšim državam na svetu; ker bi bilo treba te ukrepe dopolniti, da bi lahko razvojna pomoč učinkovito uresničevala cilje trajnostnega razvoja na področjih, kot so dostop do osnovnih storitev, dobro upravljanje in temeljne človekove pravice v državah v razvoju;

| AF. | ker je EU prisotna v vseh oceanih prek svojih čezmorskih ozemelj, tako najbolj oddaljenih regij kot čezmorskih držav in ozemelj, in ker je bistveno, da razvije regionalne strategije, ki v največji možni meri upoštevajo lokalno izražene potrebe; |
| --- | --- |

AF.

ker je EU prisotna v vseh oceanih prek svojih čezmorskih ozemelj, tako najbolj oddaljenih regij kot čezmorskih držav in ozemelj, in ker je bistveno, da razvije regionalne strategije, ki v največji možni meri upoštevajo lokalno izražene potrebe;

| AG. | ker imajo lokalni organi osrednjo vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, decentralizirano sodelovanje pa mora biti v središču razvojne strategije EU; |
| --- | --- |

AG.

ker imajo lokalni organi osrednjo vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, decentralizirano sodelovanje pa mora biti v središču razvojne strategije EU;

| AH. | ker morajo razvojne politike upoštevati prilagajanje na vpliv podnebnih sprememb v smislu razselitve ranljivih skupin prebivalstva in poglabljanja socialnih neenakosti, da bi izkoreninili revščino; |
| --- | --- |

AH.

ker morajo razvojne politike upoštevati prilagajanje na vpliv podnebnih sprememb v smislu razselitve ranljivih skupin prebivalstva in poglabljanja socialnih neenakosti, da bi izkoreninili revščino;

| AI. | ker so prihodki, ki jih države v razvoju izgubljajo zaradi nezakonitih finančnih tokov, vključno z davčnimi utajami, več kot dvakrat višji od zneska, ki ga pridobijo iz uradnih zunanjih virov, vključno z razvojno pomočjo; |
| --- | --- |

AI.

ker so prihodki, ki jih države v razvoju izgubljajo zaradi nezakonitih finančnih tokov, vključno z davčnimi utajami, več kot dvakrat višji od zneska, ki ga pridobijo iz uradnih zunanjih virov, vključno z razvojno pomočjo;

| AJ. | ker se uporaba okvirov za rezultate, za katere so odgovorne države, in orodij za načrtovanje (upravljanje javnih financ) v institucijah EU zmanjšuje, čeprav imajo pomembno vlogo pri učinkovitem razvojnem sodelovanju, doseganju ciljev trajnostnega razvoja in doseganju enakosti spolov, saj pozitivno vplivajo na vključevanje vidika spola; ker so v zvezi s tem potrebne večje zaveze; |
| --- | --- |

AJ.

ker se uporaba okvirov za rezultate, za katere so odgovorne države, in orodij za načrtovanje (upravljanje javnih financ) v institucijah EU zmanjšuje, čeprav imajo pomembno vlogo pri učinkovitem razvojnem sodelovanju, doseganju ciljev trajnostnega razvoja in doseganju enakosti spolov, saj pozitivno vplivajo na vključevanje vidika spola; ker so v zvezi s tem potrebne večje zaveze;

| 1. | poudarja, da učinkovitost pomeni zagotavljanje večjega in boljšega učinka, doseganje ciljev trajnostnega razvoja in neprezrtje; meni, da je vpliv večji, hitrejši in bolj trajnosten, kadar je evropsko razvojno sodelovanje usklajeno z lastnimi prizadevanji in lokalnimi potrebami partnerskih držav, usklajeno s prizadevanji drugih donatorjev in se zagotavlja prek institucij in sistemov ter lokalnih akterjev in civilne družbe partnerjev ter kadar podpira prednostne naloge, ki so bile dogovorjene v okviru vključujočih in enakopravnih procesov politike, ob zagotavljanju lastne odgovornosti demokratičnih držav in vključitvi vseh deležnikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morala EU kot največja svetovna donatorica in pomemben mednarodni akter za multilateralizem, ki temelji na pravilih, in demokracijo uporabiti svoj zmogljiv nabor instrumentov in načinov pomoči na usklajen način, da bi omogočila izmenjavo nalog in preprečila drobljenje pomoči, ter opredeliti prednostne naloge, pri katerih lahko dejansko zagotovi največji učinek dodane vrednosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri uporabi načel učinkovitosti in uspešnosti pomoči, da bi zagotovila dejanski učinek in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v njenih partnerskih državah, pri čemer nihče ne bi bil prezrt; v zvezi s tem poudarja učinek, ki bi ga lahko imela uporaba razvojne pomoči in neposrednih tujih naložb s strani EU na odpravljanje temeljnih vzrokov migracij in prisilnih razselitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba cilje politike v okviru novega Evropskega soglasja o razvoju v vsaki partnerski državi izvajati bolj strateško in ciljno usmerjeno, s tem pa uporabiti pristop povezovanja humanitarnega in razvojnega delovanja ter spoštovati skladnost politik za razvoj; poudarja, da bi bilo treba programe pomoči združiti z analizo vzdržnosti dolga in bi morali upoštevati potrebo po okrepitvi parlamentarnega nadzora v partnerski državi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da mora EU še naprej pozorno spremljati uporabo sredstev in sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi preprečila zlorabo sredstev za pomoč, ter zagotoviti skladnost s svojimi cilji politike in vrednotami pri razvojnem sodelovanju; poziva k vzpostavitvi učinkovitih mehanizmov, ki bodo omogočali temeljit nadzor nad končno destinacijo teh sredstev ter oceno projektov, ki so prejeli finančna sredstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je dobro upravljanje odločilen dejavnik za pravično in ustrezno porazdelitev pomoči, ter poudarja, da je uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in s tem učinkovitosti sredstev v veliki meri odvisno od zmogljivosti partnerskih držav za pravično in pregledno uporabo teh sredstev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj neposredno sodeluje z državami izvora in tranzita za migracije ter z njimi oblikuje vključujoča trajnostna partnerstva na podlagi posebnih potreb vsake države in posameznih okoliščin migrantov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da načela svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje temeljijo na pomembnih in trajnih spoznanjih, pridobljenih iz preteklih razvojnih strategij in praks, tako uspešnih kot neuspešnih, ter da so ta načela še naprej pomemben izraz večstranskega sodelovanja in usklajevanja, ki ga EU zavzeto zagovarja; poziva Komisijo, naj svoje članstvo v svetovnem partnerstvu za učinkovito razvojno sodelovanje in Odboru za razvojno pomoč OECD ter svoj glas v mednarodnih forumih in vladnih strukturah mednarodnih finančnih institucij uporabi za nadaljnjo krepitev načel učinkovitosti ter spodbujanje njihovega spoštovanja in izvajanja v vseh oblikah razvojnega sodelovanja in s strani vseh udeleženih akterjev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | se zaveda, da učinkovitega razvojnega sodelovanja ni mogoče zagotoviti samo prek sodelovanja EU in da je lahko resnično učinkovito le, če sodelujejo vsi razvojni akterji; izraža zaskrbljenost, da razdrobljenost in izogibanje sistemom partnerskih držav, do katerih pride, kadar drugi akterji ne spoštujejo in izvajajo načel učinkovitosti v svojih programih sodelovanja, zmanjšujeta učinkovitost in učinek pomoči v splošnem kot jamstva, vključno s pomočjo EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj vsaj dvakrat letno objavi poročilo o napredku učinkovitosti pomoči, ki bo zajemalo skupno načrtovanje, skupno izvajanje in skupne okvire rezultatov ter ukrepe institucij EU, držav članic ter lokalnih in regionalnih organov; poudarja, da bi moralo to poročilo temeljiti na skupno dogovorjenih ciljih politike in drugih ciljih, zlasti ciljih trajnostnega razvoja in soglasju; poziva Komisijo, naj se pri pripravi tega poročila posvetuje z deležniki in poročilo predloži Parlamentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in Svet, naj okrepita skupno načrtovanje programov med EU in državami članicami; poudarja, da morajo EU in države članice na ravni države preseči zgolj utrditev obstoječih dvostranskih razvojnih prednostnih nalog in ukrepov ter oblikovati enoten, skupen evropski glas o strateških vprašanjih v političnem dialogu in dialogu politike s partnerskimi državami, pri čemer bi bilo treba po potrebi upoštevati tudi regionalne organe za vključevanje kot ustrezne partnerje EU, pa tudi inovativne metode financiranja, kot so kombiniranje in jamstva, kadar so učinkovite; poziva k jasnim zavezam, ki jih je mogoče udejanjiti in bodo upoštevale prejšnje strategije in prakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo redna srečanja EU s predstavniki držav članic, izvajalskimi agencijami, mednarodnimi organizacijami, lokalnimi in regionalnimi organi in organizacijami civilne družbe potekala na terenu v zadevnih partnerskih državah, da bi opredelili izzive in priložnosti ter da bosta kasnejši skupni odziv in izvajanje izpolnila opredeljene potrebe; poudarja, da se je skupno načrtovanje programov pod vodstvom vodij misij izkazalo kot uspešno v smislu skladnosti politik med političnimi, trgovinskimi, razvojnimi in varnostnimi strategijami; prav tako poziva, naj EU in njene države članice sodelujejo pri skupnem izvajanju in ocenjevanju, ter poziva k skupnim mehanizmom odgovornosti do državljanov; poziva, naj EU sodeluje z netradicionalnimi donatorji, ki lahko izkažejo spoštovanje načel učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 8. junija 2020, v katerih je izpostavljen „pomen usklajevanja ukrepov ter skupnih informacijskih in komunikacijskih prizadevanj vseh akterjev, ki sodelujejo v Ekipi Evropa, na ravni držav, v EU, partnerskih državah kot tudi v okviru svetovnih in večstranskih forumov“; poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnje sledijo temu pristopu v okviru vseh z razvojem povezanih ukrepov, načrtovanja programov in izvajanja; ponavlja poziva iz let 2013 (32) in 2017 (33) ter poziva Komisijo, naj na podlagi členov 209 in 210 PDEU predloži predlog akta v zvezi z regulativnimi vidiki usklajenosti med donatorji EU glede razvojne pomoči; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi moralo skupno načrtovanje programov in izvajanje med EU, njenimi državami članicami in partnerji financiranja EU za razvoj glede na prihodnje izvajanje instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) temeljiti na načelih učinkovitosti pomoči; poudarja, kako pomembno je, da se v fazi pred načrtovanjem skupaj določijo strateške prednostne naloge in opredelijo naložbene potrebe/vrzeli, nato pa preuči, kako bi optimizirali različne oblike pomoči v zbirki instrumentov institucij EU, ki vključujejo nepovratna sredstva, proračunsko podporo v obliki nepovratnih sredstev in posojila EIB, pa tudi financiranje, ki ga zagotovijo države članice; je v zvezi s tem zaskrbljen, da se najmanj razvite države soočajo s povečevanjem vezane pomoči, in poudarja, da lahko nevezana pomoč zmanjša stroške za 15 do 30 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo načrtovanje programov in izvajanje teh oblik pomoči usklajeno, tudi strateško usklajeno s prednostnimi nalogami in procesi partnerskih držav, ter osredotočeno na zagotavljanje rezultatov in učinkov, ki bodo preobrazbeni za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja v specifičnem kontekstu vsake partnerske države; poudarja, da je treba olajšati vzpostavitev trgov, ki bodo samozadostni, ter zagotoviti, da se bodo dobre izstopne prakse upoštevale v fazi pred načrtovanjem; poziva Komisijo in države članice, naj si še bolj prizadevajo, da bo njihova uradna razvojna pomoč nevezana v skladu z zavezami iz soglasja ter spodbujajo vse izvajalce razvojnega sodelovanja, tudi gospodarstva v vzponu, naj ravnajo enako; spodbuja lokalno nabavo in lastno odgovornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mandat Parlamenta glede NDICI zahteva določbe za povečanje skladnosti finančnih subjektov z vidiki človekovih pravic, okoljskimi in socialnimi vidiki pri uporabi jamstvenih mehanizmov za kombiniranje prek EFSD+ – jamstvo za zunanje delovanje; želi spomniti, da se v skladu s stališčem Parlamenta 45 % financiranja prek EFSD+ in jamstva za zunanje delovanje dodeli naložbam, ki prispevajo k podnebnim ciljem, upravljanju in varstvu okolja, biotski raznovrstnosti in boju proti dezertifikaciji, pri čemer se 30 % vseh finančnih sredstev nameni blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da si je EU zastavila ambiciozne okoljske in podnebne cilje, ter jo poziva, naj podpira partnerske države prek tesnega sodelovanja, da bi jim pomagala izpolniti njihove lastne podnebne in okoljske cilje in strategije, tako tiste, določene v pogodbi, kot tiste, ki so si jih zastavili sami, saj je trajnostna raba lastnih sredstev osnova gospodarstev številnih partnerskih držav in je bistvena za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva institucije EU, države članice ter druge javne in nevladne akterje, dejavne v razvojnem sodelovanju, naj si izmenjajo dokaze in izkušnje v zvezi s tem, katere intervencije za razvoj so običajno uspešne in katere so spodletele, se izkazale za težko izvedljive ali niso prinesle želenega učinka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja neodvisno poročilo Skupine modrecev na visoki ravni za evropski finančni ustroj za razvoj ter poziva k ustanovitvi evropske banke za naložbe in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je odgovornost za vse javnofinančne odhodke, vključno z uradno razvojno pomočjo, zelo pomembna tako v Evropi kot v partnerskih državah; meni, da so za odgovornost potrebne močne institucije ter da so jasni in dogovorjeni cilji za evropsko uradno razvojno pomoč bistveni za zagotavljanje nadaljnje javne podpore prizadevanjem EU na področju razvojnega sodelovanja; želi spomniti, da lahko partnerstva in sodelovanje s civilno družbo in nevladnimi organizacijami povečajo odgovornost pri javni porabi v zvezi z uradno razvojno pomočjo; poudarja vlogo organizacij civilne družbe pri mobilizaciji sredstev, potrebnih za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so za odgovornost potrebni pregledni in zanesljivi postopki ter skrb za uspešnost in doseganje oprijemljivih rezultatov, temeljito predhodno in naknadno ocenjevanje in kritična analiza neuspehov, pa tudi učenje, kako zagotoviti učinkovite in trajnostne rezultate; zato poziva Komisijo, naj uskladi vseevropsko standardizacijo kazalnikov učinka, da bi med državami članicami primerjali učinkovitost in uspešnost projektov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbuja parlamente držav prejemnic, naj sprejmejo nacionalne politike o razvojni pomoči, da bi povečali odgovornost donatorjev in lastno odgovornost vlad prejemnic, tudi tisto lokalnih organov, izkoreninili korupcijo in vse oblike tratenja pomoči ter izboljšali pogoje za prejemanje proračunske podpore in, dolgoročno, zmanjšanje odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je pomembno, da se uradna razvojna pomoč EU še bolj osredinja na zmanjševaje neenakosti, odpravo revščine in načelo neprezrtja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da uspešna in učinkovita pomoč strategijam in razvoju zmogljivosti pod vodstvom države vodijo k zmanjšanju smrtnosti otrok; poudarja tudi, da je vlaganje v dobrobit otrok bistveno za prekinitev začaranega kroga revščine, vključno z bojem proti prisilnemu delu in delu mladoletnikov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je uporaba pristopov na podlagi rezultatov ključnega pomena za partnerske države EU in bistven element njihove sposobnosti, da za svoje državljane uresničijo cilje trajnostnega razvoja; vendar poudarja, da je treba upoštevati raznolikost posebnih razmer v partnerskih državah, zlasti najmanj razvitih in nestabilnih državah, in izzive zanje; poziva EU in njene države članice, naj podpirajo in uporabljajo nacionalne okvire partnerskih držav za merjenje rezultatov ter njihove sisteme za spremljanje in statistične sisteme ter v vseh fazah vključijo vse ustrezne akterje: lokalne organe, nacionalne parlamente, civilno družbo, vključno z ženskimi združenji in marginaliziranimi skupinami, ter zasebni sektor s poudarkom na malih in srednjih podjetjih; poudarja, da so naložbe v krepitev zmogljivosti lokalnih organizacij civilne družbe bistven predpogoj za učinkovito pomoč; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je na nekaterih področjih učinkovitost in uspešnost razvojne pomoči težko izmeriti, vendar poziva Komisijo, naj preuči ustrezne kazalnike za ocenjevanje in uporabi rezultate za pripravo informacij za posamezne države o učinkovitosti in uspešnosti razvojne pomoči ter razvije pristope najboljše prakse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo zavezanost preglednemu pretoku podatkov s stalnim vlaganjem v vizualizacijo podatkov, statistično poročanje in objavo odprtih podatkov, z uporabo mednarodnih standardov, kot je IATI (standard pobude za preglednost mednarodne pomoči), ter z rednim posodabljanjem in razvijanjem spletišča EU Aid Explorer; spodbuja okrepitev prizadevanj na ravni EU za zagotovitev javnega dostopa do podatkov in njihovega razširjanja ter poročanja o porabi razvojne pomoči EU; v zvezi s tem ponavlja, da bi morala Komisija pred začetkom postopka razrešnice za dano leto objaviti letno poročilo o izvajanju instrumentov Evropske unije za financiranje zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je enakost spolov bistvena za trajnostni razvoj in da bi bilo treba napredek, dosežen v boju proti diskriminaciji in nasilju nad ženskami in dekleti v partnerskih državah, obravnavati kot bistven vidik učinkovitosti pomoči; želi spomniti, da lahko razvojno sodelovanje različno vpliva na dekleta in fante ter na ženske in moške; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice ter vse razvojne partnerje, naj dajo prednost enakosti spolov, in sicer z večjo uporabo vključevanja vidika spola, priprave proračuna, ki upošteva vidik spola, in ciljnega osredotočenja na enakost spolov; poleg tega poudarja, da je treba zbirati primerljive podatke, razčlenjene po spolu, da bi spodbudili celovit in usklajen pristop k poročanju EU o ciljih v zvezi z enakostjo spolov ter podprli ženske, da bi postale opolnomočene akterke za razvoj v svojih skupnostih in zunaj njih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo usklajenost svoje pomoči z načeli učinkovitosti in povezanimi kazalniki, zlasti predvidljivostjo, uporabo kazalnikov iz okvirov za rezultate, za katere so odgovorne partnerske države, uporabo sistemov upravljanja javnih financ partnerskih držav, zavezanostjo vključevanju partnerskih vlad v ocenjevanje projektov ter preglednim poročanjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj bolj racionalizirajo svojo pomoč s skupnimi evropskimi cilji pomoči, da bi izboljšale učinkovitost razvojne politike EU kot celote; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podpira katalitični in medsektorski pristop, ki temelji na decentraliziranih ocenah in načrtovanju potreb od spodaj navzgor, daje prednost lokalni odgovornosti in temelji na temeljiti analizi razmer ter posvetovanju s civilno družbo in drugimi deležniki v vsaki partnerski državi, v tesnem sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in organizacijami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja okrepitev sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja, tudi za projekte, usmerjene v učinkovitejše regionalno sodelovanje in povezovanje ter učinkovitejše vključevanje najbolj oddaljenih regij ter čezmorskih držav in ozemelj v izvajanje evropskega razvojnega sodelovanja na njihovih geografskih območjih na vseh ravneh upravljanja, da bi podprli uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in okrevanje po pandemiji COVID-19; poudarja, da bi bilo treba –kjer je to ustrezno – uporabiti zmogljivosti držav s srednjim dohodkom, vključno z državami, ki so nedavno napredovale na seznamu prejemnikov uradne razvojne pomoči, ki ga je pripravil Odbor za razvojno pomoč pri OECD; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je za večjo učinkovitost razvojne pomoči, doseganje dolgoročnih rezultatov in obravnavanje lokalnih potreb, zlasti v dolgotrajnih kriznih razmerah in razmerah po krizi, nujno treba izboljšati usklajevanje humanitarne in razvojne pomoči ter okrepiti povezavo med humanitarno pomočjo in razvojem ter njene povezave z ukrepi, povezanimi z mirom in varnostjo v državah v razvoju; poziva EU, naj ta pristop še dodatno razvije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava pomen predvidljivega in prožnega financiranja, vključno z večletnim humanitarnim financiranjem za dolgotrajne krize in programi razvojne pomoči, ki se lahko prilagodijo nepredvidenim humanitarnim krizam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen krepitve vloge organizacij civilne družbe kot neodvisnih akterjev na področju razvoja; poudarja, da je spodbudno in odprto okolje za te organizacije skladno z mednarodno dogovorjenimi pravicami in povečuje prispevek teh organizacij k razvoju; izraža zaskrbljenost, ker se v številnih partnerskih državah krči prostor za organizacije civilne družbe; poziva Komisijo, naj poveča dostopnost financiranja za te organizacije, tudi v partnerskih državah; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomembnost izmenjave najboljših praks ter usklajevanja politik in ukrepov ter sodelovanja med EU in drugimi akterji, npr. OZN in njenimi agencijami, ki zagotavljajo pomoč v partnerskih državah; poudarja, da je to še toliko bolj pomembno v nestabilnih partnerskih državah, v državah, ki so jih prizadeli konflikti ali naravne nesreče, in v državah, ki gostijo begunce; v zvezi s tem meni, da je bistveno odpornost skupnosti postaviti v središče in podpreti ukrepe, namenjene razvoju programov in programov usposabljanja za izredne razmere, ki temeljijo na tveganju, pri čemer je treba vključiti sodelovanje skupnosti in spodbujati partnerstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje z lokalnimi organi v partnerskih državah, pa tudi znotraj EU; poziva k uporabi proračunske podpore kot oblike pomoči tudi na podnacionalni ravni ter k razvoju mehanizmov za prerazporeditev med različnimi ravnmi upravljanja in med regijami, katerih glavni cilj je zmanjšati razlike in neenakosti znotraj držav ter zagotoviti, da nihče ne bo prezrt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja vlogo cerkvenih in misijonarskih organizacij pri humanitarni in razvojni pomoči ter njihov pomen na terenu, saj so med največjimi nevladnimi organizacijami, dejavnimi na področjih razvoja in pomoči; poudarja, da je sodelovanje z verskimi voditelji v številnih lokalnih skupnostih v državah v razvoju pogosto najučinkovitejši način za doseganje lokalnega prebivalstva v stiski; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se zaveda bistvene vloge civilne družbe kot partnerja v procesu posvetovanja in kot izvajalca storitev; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj priznajo in okrepijo svojo vlogo, da bi dosegli vključujoča razvojna partnerstva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k večjemu poudarku na lokalnih malih in srednjih podjetjih, malih kmetih in krepitvi vloge žensk, saj se je ta pristop izkazal za še posebej učinkovitega pri zmanjševanju revščine in neenakosti ter krepitvi civilne družbe in skupnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | se zaveda, da je za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, mobilizacijo dodatnega financiranja za razvoj ter prehod na trajnostni gospodarski razvoj, rast in blaginjo pomembno sodelovanje zasebnega sektorja – na lokalni, nacionalni, dvostranski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k prizadevanjem za uskladitev zasebnega sektorja z razvojnimi prednostnimi nalogami nacionalnih vlad in civilne družbe v državah v razvoju ter potrebami lokalnega prebivalstva, zlasti marginaliziranih in ranljivih skupin, ter k uskladitvi vključenosti zasebnega sektorja v razvojno sodelovanje z načeli učinkovitosti in načeli iz Kampale ob hkratnem izboljšanju preglednosti, spremljanja in ocenjevanja ter odgovornosti neposrednih tujih naložb in globalnih vrednostnih verig, pa tudi spoštovanja človekovih pravic in načel primerne skrbnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva evropske institucije in organe, naj vzpostavijo jasen, strukturiran, pregleden in odgovoren okvir, ki bo urejal partnerstva in zavezništva z zasebnim sektorjem v državah v razvoju, in poudarja, da je vzporedno z večjo vlogo zasebnega sektorja pomembno razviti institucionalne zmogljivosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da morajo vsi akterji, vključno z zasebnim sektorjem, prispevati k agendi za učinkovitost s sodelovanjem, načrtovanjem in izvajanjem, vzajemno odgovornostjo in preglednostjo, spremljanjem in ocenjevanjem; poudarja, da bi morali donatorji izboljšati predvidljivost in hitrost sodelovanja s temi akterji kot izvajalskimi partnerji in partnerji pri zagotavljanju osnovnih storitev, da bi dejansko dosegli najranljivejše skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo akterji zasebnega sektorja, vključeni v razvojna partnerstva, spoštovali načelo odgovornosti podjetij na področju človekovih pravic in okolja v celotnem življenjskem ciklu projektov v skladu z globalnim dogovorom OZN o človekovih pravicah, vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela in Konvencijo OZN proti korupciji; ponovno poziva k oblikovanju pravnega okvira EU, ki bi podpiral obvezno primerno skrbnost podjetij, da bi zagotovili, da bodo vlagatelji iz EU ravnali odgovorno na mednarodni in lokalni ravni ter prispevali k lokalnemu razvoju v državah v razvoju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja, da mora zasebna razvojna pomoč spoštovati vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, standarde Mednarodne organizacije dela in smernice OECD o večnacionalnih podjetjih; poudarja tudi, da se mora zavezati zagotavljanju dobrega upravljanja, zmanjševanja revščine in ustvarjanja bogastva s trajnostnimi naložbami, pa tudi k zmanjšanju neenakosti, spodbujanju človekovih pravic in okoljskih standardov ter krepitvi vloge lokalnih gospodarstev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je treba v okvirih razvojne strategije EU predvideti konkretne ukrepe v podporo večji mobilizaciji domačih virov v partnerskih državah, kot so podpora boju proti korupciji in razvoju progresivnih davčnih sistemov, pa tudi boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam, da bi se oddaljili od dinamike donator-prejemnik in okrepili odgovornost partnerskih držav za razvojne prednostne naloge, da bi dosegli trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja, da EU uporablja različna orodja za financiranje razvoja za izkoreninjenje revščine in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da morajo donatorji dati prednost financiranju na podlagi nepovratnih sredstev, zlasti najmanj razvitim državam, saj so revnejše države že pred izbruhom pandemije COVID-19 porabile več denarja za plačila za servisiranje dolga kot za zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da Komisija predvideva vse pomembnejšo vlogo mehanizmov kombiniranja jamstev v razvojni politiki EU na račun drugih oblik pomoči; poudarja, da je kljub hitri rasti kombiniranega financiranja malo dokazov o njegovem vplivu na razvoj, saj se večji del tega financiranja trenutno namenja državam s srednjimi dohodki, pri čemer je le majhen delež namenjen najmanj razvitim državam; poudarja kritično mnenje Evropskega računskega sodišča o upravljanju in učinkovitosti Komisije pri izvajanju Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD); v skladu s tem poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo previden pristop h kombiniranemu financiranju in zagotovijo, da bodo vsa sredstva, mobilizirana s kombiniranjem, skladna z načeli razvojne učinkovitosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za podporo partnerskim državam pri izvajanju pametnih, ciljno usmerjenih in prilagodljivih politik, ki lahko pripomorejo k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja na najučinkovitejši način; v zvezi s tem opozarja na ključno vlogo raziskav in razvoja pri spodbujanju inovacij in podjetništva s pozitivnimi učinki prelivanja na vse sektorje lokalnega gospodarstva; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje na področju raziskav in razvoja ter okrepijo naložbe v strateške lokalne proizvodne zmogljivosti, zlasti v zvezi z zdravjem in tudi za najnovejše biofarmacevtske izdelke, da bi okrepili neodvisnost od svetovnih dobavnih verig; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja pomembno vlogo organizacij civilne družbe pri opredeljevanju potreb in zagotavljanju razvojne pomoči neposredno revnim, prikrajšanim in ranljivim; vendar poziva k boljšemu usklajevanju pomoči, razdeljene med nevladne organizacije in druge donatorje, da bi zagotovili predvidljivost pomoči in preprečili njeno razdrobljenost, prekrivajoče se ukrepe in tako imenovane „sirote, ki ne prejemajo pomoči“ (države, ki jih razvojna skupnost zanemarja); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni, ali so upravne obveznosti v zvezi z dostopom do financiranja EU sorazmerne; v zvezi s tem obžaluje, da so nepovratna sredstva EU vse bolj neprimerna in neprivlačna za nevladne organizacije, in sicer zaradi zahtev glede omejevanja stroškov podpore ter vedno večjega upravnega in revizijskega bremena; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo zanesljivih nevladnih partnerjev, kot so lokalne organizacije civilne družbe, cerkve, verske organizacije in specializirane agencije držav članic za izvajanje manjših projektov, ter sodeluje z njimi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno potrjuje, da so naložbe v lokalno in nacionalno infrastrukturo različnih razsežnosti za ključne lokalne in nacionalne projekte najučinkovitejši način, da pomoč spodbuja in krepi gospodarski in družbeni razvoj celotnega prebivalstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je treba ukrepe za odpis dolga povezati z dodatno mobilizacijo uradne razvojne pomoči; poziva k vključitvi večstranskega in komercialnega dolga v pobudo skupine G-20 za začasno opustitev dolžniških obveznosti (DSSI); poudarja, da je treba zagotoviti sodelovanje vseh upnikov, vključno s Svetovno banko in drugimi multilateralnimi razvojnimi bankami ter zasebnimi upniki, pri pobudi DSSI in vseh nadaljnjih ponudbah za odpis dolga; poziva, da bi oblikovali večstranski mehanizem za prestrukturiranje dolgov, s katerim bi se spoprijeli tako s posledicami krize zaradi COVID-19 kot s potrebami po financiranju iz Agende 2030; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da imajo programi usposabljanja za lokalno osebje in upravljavce na terenu zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju kontinuitete projektov, ki jih EU podpira v partnerskih državah, s čimer se povečujeta odgovornost in lastna odgovornost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja ključno vlogo uradne razvojne pomoči pri uresničevanju agende za razvojno učinkovitost; poudarja, da je uradna razvojna pomoč bolj prožna, predvidljiva in odgovorna kot drugi tokovi, ki potencialno prispevajo k razvoju; opozarja, da se merila za uradno razvojno pomoč ne smejo zmanjšati, da bi se krili stroški, ki niso neposredno povezani s spodbujanjem trajnostnega razvoja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poziva, naj Svet in države članice določijo jasen časovni načrt za uresničitev cilja povečanja proračunskih sredstev za uradno razvojno pomoč na 0,7 % BND, vključno z mednarodno zavezo glede porabe 0,15 do 0,2 % BND za uradno razvojno pomoč za najmanj razvite države, ter naj Komisija predstavi konkreten akcijski načrt, v katerem bo določeno, kako bodo uporabljeni dodatni viri za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da učinkovitost pomoči ni nadomestilo za ustrezen obseg pomoči in da je zelo pomembno, da se ohrani ali preseže cilj 0,7 % za uradno razvojno pomoč; ponovno poudarja, da bi moral proračun EU znatno prispevati k povečanju skupne uradne razvojne pomoči EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponovno izraža podporo vključitvi naslednjih ciljev v NDICI: 20 % za socialno vključevanje in človekov razvoj, in za vsaj 85 % projektov, ki se financirajo iz uradne razvojne pomoči in katerih glavni ali pomemben cilj so enakost spolov ter pravice in krepitev vloge žensk in deklet, kot je opredelil Odbor za razvojno pomoč pri OECD; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva k večji usklajenosti politik za razvoj, da bi zagotovili, da nobena politika EU ali držav članic ne bo negativno vplivala na države v razvoju ali imela nasprotujočih si ciljev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da bi morale evropska razvojna pomoč in javne naložbe spodbujati skupne prednostne naloge in cilje politike, vključno z izkoreninjenjem revščine, podnebnimi in okoljskimi ukrepi, gospodarskimi in trgovinskimi politikami ter upravljanjem migracij, prav tako pa bi morale biti popolnoma usklajene z načeli temeljnih človekovih pravic, demokracije in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da pogojevanje dodeljevanja humanitarne in nujne pomoči s sodelovanjem z EU pri vprašanjih, povezanih z migracijami, ni skladno z dogovorjenimi načeli razvojne učinkovitosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic OECD, Evropski službi za zunanje delovanje, Evropski investicijski banki, Evropski banki za obnovo in razvoj, Skupini Svetovne banke, Afriški uniji, sopredsedujočim svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje, Programu Organizacije združenih narodov za razvoj, Oddelku Organizacije združenih narodov za ekonomske in socialne zadeve, OECD ter Medparlamentarni uniji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Resolucija OZN, ki jo je generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf.

(2)  Poročilo o financiranju za trajnostni razvoj iz leta 2019: https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf.

(3)  Končni dokument srečanja na visoki ravni svetovnega partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje v Nairobiju leta 2016: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf.

(4)  Poročilo svetovnega partnerstva o napredku, 17. junij 2019: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/.

(5)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  Letno poročilo Evropskemu svetu glede ciljev razvojne pomoči EU za leto 2019: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9201-2019-INIT/sl/pdf.

(8)  Poročilo Sveta o evropskem finančnem ustroju za razvoj iz leta 2019: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf.

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield in Como za AECOM International Development Europe (2019), študija o izvajanju načel učinkovitosti, ki jo je naročila Evropska komisija (projekt št. 2018/403300/1): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf.

(11)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.

(12)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 38.

(13)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 80.

(14)  UL C 349, 17.10.2017, str. 11.

(15)  UL C 353, 27.9.2016, str. 2.

(16)  UL C 58, 15.2.2018, str. 209.

(17)  UL C 86, 6.3.2018, str. 2.

(18)  UL C 204, 13.6.2018, str. 68.

(19)  UL C 224, 27.6.2018, str. 36.

(20)  UL C 252, 18.7.2018, str. 62.

(21)  UL C 356, 4.10.2018, str. 66.

(22)  UL C 390, 18.11.2019, str. 33.

(23)  UL C 28, 27.1.2020, str. 101.

(24)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0220.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0298.

(26)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0084.

(27)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0079.

(28)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  Resolucija z dne 11. decembra 2013 s priporočili Komisiji o usklajenosti med donatorji EU glede razvojne pomoči (UL C 468, 15.12.2016, str. 73).

(33)  Resolucija z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (UL C 252, 18.7.2018, str. 62).

---

petek, 26. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Aktivne snovi, vključno s klorotoluronom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1511 z dne 16. oktobra 2020 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, pikloram, prosulfokarb, žveplo, triflusulfuron in tritosulfuron (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 21 in prvega odstavka člena 17 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (2), zlasti člena 21 in prvega odstavka člena 17 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (3),

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019, v kateri je nasprotoval podaljšanju obdobja odobritve aktivne snovi klorotoluron (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019, v kateri je nasprotoval podaljšanju obdobja odobritve aktivne snovi klorotoluron (6),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bil klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (7) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (8) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

ker je bil klorotoluron 1. marca 2006 z Direktivo Komisije 2005/53/ES (7) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (8) in se šteje, da je odobren v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009;

| B. | ker postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (9) teče že od leta 2013; |
| --- | --- |

B.

ker postopek za obnovitev odobritve klorotolurona v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (9) teče že od leta 2013;

| C. | ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi klorotoluron z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (10) že podaljšano za eno leto in se je nato od leta 2017 podaljševalo za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) ter se je zdaj z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1511 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2021; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo obdobje odobritve aktivne snovi klorotoluron z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 533/2013 (10) že podaljšano za eno leto in se je nato od leta 2017 podaljševalo za eno leto z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12), (EU) 2019/1589 (13) ter se je zdaj z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1511 spet podaljšalo za eno leto, in sicer do 31. oktobra 2021;

| D. | ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje in je navedla le, da bo odobritev navedenih snovi verjetno potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo zaradi razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija ni pojasnila razlogov za podaljšanje in je navedla le, da bo odobritev navedenih snovi verjetno potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi, saj se je ocenjevanje teh snovi zavleklo zaradi razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati;

| E. | ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi in živali ter okolja ter hkrati ohraniti konkurenčnost kmetijstva Unije; ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti zaščiti ranljivih skupin prebivalstva, vključno z nosečnicami, dojenčki in otroki;

| F. | ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba uporabljati previdnostno načelo in ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno, da bi se smele snovi vključiti v fitofarmacevtska sredstva le takrat, kadar se dokaže, da nedvomno koristijo rastlinski pridelavi, in se ne pričakuje, da bi imele kakršen koli škodljiv vpliv na zdravje ljudi ali živali ali kakršen koli nesprejemljiv vpliv na okolje;

| G. | ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru ni bilo upoštevano; |
| --- | --- |

G.

ker je v Uredbi (ES) št. 1107/2009 navedeno tudi, da bi moralo biti obdobje odobritve aktivnih snovi zaradi varnosti časovno omejeno; ker bi moralo biti to obdobje sorazmerno z možnimi tveganji, povezanimi z uporabo teh snovi, kar pa v tem primeru ni bilo upoštevano;

| H. | ker je bilo v 14 letih, odkar je bil klorotoluron odobren kot aktivna snov, ugotovljeno, da je verjetno endokrini motilec, kljub tem pa njegova odobritev medtem ni bila pregledana ali umaknjena; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v 14 letih, odkar je bil klorotoluron odobren kot aktivna snov, ugotovljeno, da je verjetno endokrini motilec, kljub tem pa njegova odobritev medtem ni bila pregledana ali umaknjena;

| I. | ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, pri katerih pa je še vedno prisotna znanstvena negotovost, delujejo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

I.

ker imajo Komisija in države članice možnost in odgovornost, da v primeru ugotovljenih možnih škodljivih učinkov na zdravje, pri katerih pa je še vedno prisotna znanstvena negotovost, delujejo v skladu s previdnostnim načelom, in sicer sprejmejo začasne ukrepe za obvladovanje tveganja, ki so potrebni za zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi;

| J. | ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti če glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4, in ker lahko ta pregled privede do umika ali spremembe odobritve snovi; |
| --- | --- |

J.

ker je v členu 21 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeno, da lahko Komisija kadar koli pregleda odobritev aktivne snovi, zlasti če glede na nova znanstvena in tehnična spoznanja meni, da obstajajo znaki, da snov ne izpolnjuje več meril za odobritev iz člena 4, in ker lahko ta pregled privede do umika ali spremembe odobritve snovi;

Povzročanje endokrinih motenj

| K. | ker je bil klorotoluron v skladu s harmonizirano razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (14) razvrščen kot snov, ki je zelo strupena za vodne organizme, snov, ki je zelo strupena za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki, snov, za katero se sumi, da povzroča raka (Carc. 2), in snov, za katero se sumi, da je škodljiva za nerojenega otroka (Repr. 2); |
| --- | --- |

K.

ker je bil klorotoluron v skladu s harmonizirano razvrstitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (14) razvrščen kot snov, ki je zelo strupena za vodne organizme, snov, ki je zelo strupena za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki, snov, za katero se sumi, da povzroča raka (Carc. 2), in snov, za katero se sumi, da je škodljiva za nerojenega otroka (Repr. 2);

| L. | ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (15); |
| --- | --- |

L.

ker klorotoluronu v znanstvenih publikacijah pripisujejo lastnosti endokrinih motilcev (15);

| M. | ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov; |
| --- | --- |

M.

ker je bil klorotoluron leta 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 uvrščen na seznam kandidatk za zamenjavo, saj naj bi imel lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, in izpolnjuje merila, na podlagi katerih se lahko šteje za obstojno in strupeno snov;

| N. | ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivne snovi ne morejo odobriti, če se šteje, da imajo lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi, varovalu ali sinergistu v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, pri čemer ne pride do stika z ljudmi, in če ostanki zadevne aktivne snovi, varovala ali sinergista na živilih in krmi ne presegajo privzete vrednosti, določene v skladu s točko (b) člena 18(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
| --- | --- |

N.

ker se v skladu s točko 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 aktivne snovi ne morejo odobriti, če se šteje, da imajo lastnosti endokrinih motilcev, ki lahko škodljivo vplivajo na ljudi, razen če je izpostavljenost ljudi tej aktivni snovi, varovalu ali sinergistu v fitofarmacevtskem sredstvu v realnih predlaganih pogojih uporabe zanemarljiva, tj. če se sredstvo uporablja v zaprtih sistemih ali v drugih pogojih, pri čemer ne pride do stika z ljudmi, in če ostanki zadevne aktivne snovi, varovala ali sinergista na živilih in krmi ne presegajo privzete vrednosti, določene v skladu s točko (b) člena 18(1) Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (16);

| O. | ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjuje izključitvena merila za aktivne snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev, kar ogroža javno zdravje in zdravje okolja; |
| --- | --- |

O.

ker je nesprejemljivo, da je v Uniji še vedno dovoljena uporaba snovi, ki verjetno izpolnjuje izključitvena merila za aktivne snovi, ki imajo lastnosti endokrinih motilcev, kar ogroža javno zdravje in zdravje okolja;

| P. | ker utegnejo vlagatelji zahtevkov samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, izkoriščati in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar lahko povzroči nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje; |
| --- | --- |

P.

ker utegnejo vlagatelji zahtevkov samodejni sistem, ki je del delovnih metod Komisije, ki takoj podaljša obdobje odobritve aktivnih snovi, če ponovna ocena tveganja še ni zaključena, izkoriščati in namerno zavlačevati postopek ponovne ocene, tako da predložijo nepopolne podatke ter zaprosijo za več odstopanj in posebnih pogojev, kar lahko povzroči nesprejemljiva tveganja za okolje in zdravje ljudi, saj se izpostavljenost nevarni snovi medtem nadaljuje;

| Q. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (17) Komisijo in države članice pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje obdobja odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato spadajo v skupino 1A ali 1B, ali aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kot to velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin; |
| --- | --- |

Q.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 13. septembra 2018 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 o fitofarmacevtskih sredstvih (17) Komisijo in države članice pozval, naj zagotovijo, da se postopkovno podaljšanje obdobja odobritve za čas trajanja postopka v skladu s členom 17 uredbe ne bo uporabljalo za aktivne snovi, ki so mutagene, rakotvorne, strupene za razmnoževanje in zato spadajo v skupino 1A ali 1B, ali aktivne snovi z lastnostmi endokrinih motilcev, ki so škodljive za ljudi ali živali, kot to velja za snovi, kot so flumioksazin, tiakloprid, klorotoluron in dimoksistrobin;

| R. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. oktobra 2019 (18) nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. oktobra 2019 (18) nasprotoval že prejšnjemu podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona;

| S. | ker se Komisija v odgovoru (19) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (20), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da ta študija ni privedla do odstranitve klorotolurona s seznama kandidatk za zamenjavo; |
| --- | --- |

S.

ker se Komisija v odgovoru (19) na prejšnje nasprotovanje podaljšanju obdobja odobritve klorotolurona sklicuje le na študijo, na kateri temelji ocena učinka, izvedena pred sprejetjem Uredbe Komisije (EU) 2018/605 (20), in v kateri klorotoluron ni bil opredeljen kot potencialni endokrini motilec, ne priznava pa, da ta študija ni privedla do odstranitve klorotolurona s seznama kandidatk za zamenjavo;

| T. | ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (21) in Uredbe (EU) 2018/605 Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) naročila pripravo usklajenih smernic, da se bodo merila za endokrine motilce, ki jih je sprejela Unija, dosledno uporabljala za ocenjevanje biocidov in pesticidov v Uniji; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (22), vendar se niso uporabile za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija po sprejetju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2100 (21) in Uredbe (EU) 2018/605 Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) naročila pripravo usklajenih smernic, da se bodo merila za endokrine motilce, ki jih je sprejela Unija, dosledno uporabljala za ocenjevanje biocidov in pesticidov v Uniji; ker so bile te smernice, ki vključujejo nove teste OECD, objavljene junija 2018 (22), vendar se niso uporabile za oceno, ali ima klorotoluron lastnosti endokrinih motilcev;

| U. | ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko rekli, da se ne šteje več za endokrinega motilca; |
| --- | --- |

U.

ker torej klorotoluron ni bil ustrezno ocenjen, da bi lahko rekli, da se ne šteje več za endokrinega motilca;

| V. | ker Agencija za varnost hrane še ni ocenila osnutka poročila o oceni obnovitve odobritve klorotolurona; |
| --- | --- |

V.

ker Agencija za varnost hrane še ni ocenila osnutka poročila o oceni obnovitve odobritve klorotolurona;

| W. | ker se je po prejšnjem podaljšanju obdobja odobritve več aktivnih snovi, tudi klorotolurona, leta 2019 odobritev z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1589 obnovila oziroma se ni obnovila le v primeru treh od 29 snovi, za 27 snovi pa je bilo z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1511 obdobje odobritve ponovno podaljšano, za nekatere že tretjič; |
| --- | --- |

W.

ker se je po prejšnjem podaljšanju obdobja odobritve več aktivnih snovi, tudi klorotolurona, leta 2019 odobritev z Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1589 obnovila oziroma se ni obnovila le v primeru treh od 29 snovi, za 27 snovi pa je bilo z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1511 obdobje odobritve ponovno podaljšano, za nekatere že tretjič;

| 1. | meni da izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1511 presega izvedbena pooblastila, določena v uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da Izvedbena uredba (EU) 2020/1511 ne upošteva previdnostnega načela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da odločitev o podaljšanju odobritve klorotolurona ni v skladu z varnostnimi merili iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ne temelji ne na dokazih, da je njegova uporaba varna, ne na dokazani nujni potrebi po tej aktivni snovi v proizvodnji hrane v Uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj razveljavi Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1511 in odboru predloži nov osnutek, v katerem bo upoštevala znanstvene dokaze o škodljivih učinkih vseh snovi, na katere se uredba nanaša, zlasti klorotolurona; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj osnutke izvedbenih uredb o podaljšanju obdobja odobritve predloži le za aktivne snovi, pri katerih glede na trenutna znanstvena dognanja ni pričakovati, da bo Komisija predlagala, da se njihova odobritev ne obnovi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj prekliče odobritev snovi, če obstajajo utemeljeni dvomi, da ne bodo izpolnjevale varnostnih meril iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno in pravočasno ponovno oceno dovoljenj za aktivne snovi, za katere so poročevalke, in zagotovijo, da se sedanje zamude čim prej odpravijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 344, 19.10.2020, str. 18.

(2)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(3)  UL L 67, 12.3.2015, str. 18.

(4)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 183.

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuronin tritosulfuron (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0027).

(7)  Direktiva Komisije 2005/53/ES z dne 16. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klorotalonila, klorotolurona, cipermetrina, daminozida in tiofanat-metila kot aktivnih snovi (UL L 241, 17.9.2005, str. 51).

(8)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 533/2013 z dne 10. junija 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 1-metil-ciklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoksakarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 159, 11.6.2013, str. 9).

(11)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1511 z dne 30. avgusta 2017 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoksakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 224, 31.8.2017, str. 115).

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1262 z dne 20. septembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivnih snovi 1-metilciklopropen, beta-ciflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-p, diuron, fludioksonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoksakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanat-metil in tribenuron (UL L 238, 21.9.2018, str. 62).

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1589 z dne 26. septembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi amidosulfuron, beta-ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 248, 27.9.2019, str. 24).

(14)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(15)  Gl. med drugim: Hong, M., Ping, Z., Jian, X., „Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the miuse“, Toxicology Mechanisms 2007; 17(8):483-8.

(16)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(17)  UL C 433, 23.12.2019, str. 183.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0027.

(19)  Ukrepi Komisije na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta o osnutku izvedbene uredbe Komisije o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi amidosulfuron, beta ciflutrin, bifenoks, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, piriproksifen, tiofanat-metil, triflusulfuron in tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=sl.

(20)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

(21)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2100 z dne 4. septembra 2017 o določitvi znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 301, 17.11.2017, str. 1).

(22)  Smernice EFSA in ECHA za opredelitev endokrinih motilcev v okviru Uredbe (EU) št. 528/2012 in (ES) št. 1107/2009, EFSA Journal 2018, 16(6):5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Karbendazim za uporabo v nekaterih biocidnih proizvodih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o osnutku izvedbene uredbe Komisije o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov (D069099/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbene uredbe Komisije o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov (D069099/01,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/8/ES z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/8/ES z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (2) ter zlasti tretjega pododstavka člena 89(1) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (2) ter zlasti tretjega pododstavka člena 89(1) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je namen osnutka izvedbene uredbe Komisije odobriti karbendazim kot obstoječo aktivno snov za uporabo v biocidnih proizvodih 7. vrste proizvodov (sredstva za zaščito prevlek) in 10. vrste proizvodov (zaščitna sredstva v gradbeništvu) za obdobje treh let; |
| --- | --- |

A.

ker je namen osnutka izvedbene uredbe Komisije odobriti karbendazim kot obstoječo aktivno snov za uporabo v biocidnih proizvodih 7. vrste proizvodov (sredstva za zaščito prevlek) in 10. vrste proizvodov (zaščitna sredstva v gradbeništvu) za obdobje treh let;

| B. | ker se je Komisija zavezala cilju ničelne stopnje onesnaževanja, da bi dosegla okolje brez strupov, kar bi pripomoglo k boljši zaščiti državljanov in okolja pred nevarnimi kemikalijami ter spodbudilo inovacije za razvoj varnih in trajnostnih alternativ; |
| --- | --- |

B.

ker se je Komisija zavezala cilju ničelne stopnje onesnaževanja, da bi dosegla okolje brez strupov, kar bi pripomoglo k boljši zaščiti državljanov in okolja pred nevarnimi kemikalijami ter spodbudilo inovacije za razvoj varnih in trajnostnih alternativ;

| C. | ker so bila poročila o oceni in ugotovitve države članice poročevalke v zvezi s karbendazimom predložena Komisiji 2. avgusta 2013; ker je iz člena 90(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 mogoče izpeljati, da bi bilo treba snovi, katerih ocena je bila v državah članicah dokončana pred 1. septembrom 2013, oceniti v skladu s pogoji iz Direktive 98/8/ES; |
| --- | --- |

C.

ker so bila poročila o oceni in ugotovitve države članice poročevalke v zvezi s karbendazimom predložena Komisiji 2. avgusta 2013; ker je iz člena 90(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 mogoče izpeljati, da bi bilo treba snovi, katerih ocena je bila v državah članicah dokončana pred 1. septembrom 2013, oceniti v skladu s pogoji iz Direktive 98/8/ES;

| D. | ker so bile nevarne lastnosti karbendazima znane že leta 2013, ko je država članica poročevalka predložila poročila o oceni; ker je od predložitve poročil o oceni do osnutka izvedbene uredbe Komisije minilo sedem let; |
| --- | --- |

D.

ker so bile nevarne lastnosti karbendazima znane že leta 2013, ko je država članica poročevalka predložila poročila o oceni; ker je od predložitve poročil o oceni do osnutka izvedbene uredbe Komisije minilo sedem let;

Pravne trditve

Nesprejemljivo tveganje za okolje

| E. | ker bi lahko odobritev karbendazima za uporabo v 7. in 10. vrsti proizvodov pomenila nesprejemljivo tveganje za okolje in zdravje ljudi v nasprotju z Direktivo 98/8/ES; |
| --- | --- |

E.

ker bi lahko odobritev karbendazima za uporabo v 7. in 10. vrsti proizvodov pomenila nesprejemljivo tveganje za okolje in zdravje ljudi v nasprotju z Direktivo 98/8/ES;

| F. | ker karbendazim izpolnjuje merila za razvrstitev med mutagene snovi kategorije 1B in snovi, strupene za razmnoževanje, kategorije 1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dve merili za razvrstitev med snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmu in so strupene (PBT), in sicer merili o obstojnosti in strupenosti (P in T); |
| --- | --- |

F.

ker karbendazim izpolnjuje merila za razvrstitev med mutagene snovi kategorije 1B in snovi, strupene za razmnoževanje, kategorije 1B v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dve merili za razvrstitev med snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmu in so strupene (PBT), in sicer merili o obstojnosti in strupenosti (P in T);

| G. | ker so bili v več študijah izraženi tudi pomisleki, da bi lahko bil karbendazim endokrini motilec (5); ker na podlagi mnenja Odbora za biocidne proizvode o karbendazimu za vse proizvode 7. , 9. in 10. vrste proizvodov (6) ni mogoče ničesar zaključiti o njegovih lastnostih endokrinega motilca; ker je zelo zaskrbljujoče, da Komisija še vedno ne ravna v skladu s previdnostnim načelom in predlaga odobritev aktivnih snovi na podlagi nejasnih ocen glede lastnosti endokrinih motilcev, ki temeljijo na razpoložljivih podatkih; ker to, da za posamezno snov na podlagi omejenih razpoložljivih podatkov ni mogoče sklepati o lastnostih endokrinega motilca, ne pomeni, da snov nima lastnosti endokrinega motilca; |
| --- | --- |

G.

ker so bili v več študijah izraženi tudi pomisleki, da bi lahko bil karbendazim endokrini motilec (5); ker na podlagi mnenja Odbora za biocidne proizvode o karbendazimu za vse proizvode 7. , 9. in 10. vrste proizvodov (6) ni mogoče ničesar zaključiti o njegovih lastnostih endokrinega motilca; ker je zelo zaskrbljujoče, da Komisija še vedno ne ravna v skladu s previdnostnim načelom in predlaga odobritev aktivnih snovi na podlagi nejasnih ocen glede lastnosti endokrinih motilcev, ki temeljijo na razpoložljivih podatkih; ker to, da za posamezno snov na podlagi omejenih razpoložljivih podatkov ni mogoče sklepati o lastnostih endokrinega motilca, ne pomeni, da snov nima lastnosti endokrinega motilca;

| H. | ker kljub temu, da so bila poročila o oceni karbendazima predložena pred 1. septembrom 2013, kar pomeni, da čeprav karbendazim izpolnjuje zahteve iz člena 5(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ter člen 5(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 ni relevanten za odločitev o odobritvi (7), je dejstvo, da ima ta snov znane nevarne lastnosti, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, še vedno zelo pomembno in ni bilo v zadostni meri upoštevano pri izvajanju Direktive 98/8/ES ob upoštevanju člena 10 v povezavi s členom 10(1)(b) te direktive; |
| --- | --- |

H.

ker kljub temu, da so bila poročila o oceni karbendazima predložena pred 1. septembrom 2013, kar pomeni, da čeprav karbendazim izpolnjuje zahteve iz člena 5(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ter člen 5(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 ni relevanten za odločitev o odobritvi (7), je dejstvo, da ima ta snov znane nevarne lastnosti, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, še vedno zelo pomembno in ni bilo v zadostni meri upoštevano pri izvajanju Direktive 98/8/ES ob upoštevanju člena 10 v povezavi s členom 10(1)(b) te direktive;

| I. | ker uporaba karbendazima v 7. in 10. vrsti proizvodov pri obdelavi zunanjih barv za fasade, da se prepreči rast gliv in alg, pomeni visoko tveganje za onesnaženje vode zaradi spiranja biocidov s fasad ob padavinah; |
| --- | --- |

I.

ker uporaba karbendazima v 7. in 10. vrsti proizvodov pri obdelavi zunanjih barv za fasade, da se prepreči rast gliv in alg, pomeni visoko tveganje za onesnaženje vode zaradi spiranja biocidov s fasad ob padavinah;

| J. | ker je bilo v študiji (8) ugotovljeno, da je bil karbendazim v Nemčiji odkrit v več kot 90 % vzorcev iz naprav za prečiščevanje deževnice in v več kot 50 % vzorcev iz povodij meteorske vode, od koder neprečiščena deževnica odteka v vodna telesa ali ponika v podtalnico; |
| --- | --- |

J.

ker je bilo v študiji (8) ugotovljeno, da je bil karbendazim v Nemčiji odkrit v več kot 90 % vzorcev iz naprav za prečiščevanje deževnice in v več kot 50 % vzorcev iz povodij meteorske vode, od koder neprečiščena deževnica odteka v vodna telesa ali ponika v podtalnico;

| K. | ker je bilo v mnenju Odbora za biocidne proizvode za 9. vrsto proizvodov (sredstva za zaščito vlaken, usnja, gume in polimeriziranih materialov) ugotovljeno, da karbendazim ni bil odobren ravno zato, ker njegovo spiranje z obdelanih površin z deževnico povzroča nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedlinske plasti ter ker niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v mnenju Odbora za biocidne proizvode za 9. vrsto proizvodov (sredstva za zaščito vlaken, usnja, gume in polimeriziranih materialov) ugotovljeno, da karbendazim ni bil odobren ravno zato, ker njegovo spiranje z obdelanih površin z deževnico povzroča nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedlinske plasti ter ker niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja;

| L. | ker je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode za 7. in 10. vrsto proizvodov ugotovljeno, da uporaba karbendazima na prostem, vključno z barvami (7. vrsta proizvodov) in mavci (10. vrsta proizvodov), predstavlja nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedline, saj niso na voljo nikakršni ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se preprečili izpusti v kanalizacijo skozi življenjsko dobo obdelanih predmetov (pet let za 7. vrsto in 25 let za 10. vrsto proizvodov); |
| --- | --- |

L.

ker je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode za 7. in 10. vrsto proizvodov ugotovljeno, da uporaba karbendazima na prostem, vključno z barvami (7. vrsta proizvodov) in mavci (10. vrsta proizvodov), predstavlja nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedline, saj niso na voljo nikakršni ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi se preprečili izpusti v kanalizacijo skozi življenjsko dobo obdelanih predmetov (pet let za 7. vrsto in 25 let za 10. vrsto proizvodov);

| M. | ker bi zaradi odobritve karbendazima za uporabo v proizvodih 7. in 10. vrste celo za kratko, triletno obdobje prišlo do neposrednega izpusta karbendazima v okolje prek deževnice v obdobju do 25 let; |
| --- | --- |

M.

ker bi zaradi odobritve karbendazima za uporabo v proizvodih 7. in 10. vrste celo za kratko, triletno obdobje prišlo do neposrednega izpusta karbendazima v okolje prek deževnice v obdobju do 25 let;

| N. | ker je Švedska v manjšinskem mnenju Odboru za biocidne proizvode navedla, da spiranje nanešenih proizvodov (npr. v barvah in mavcih) med njihovo življenjsko dobo pri uporabi na prostem pomeni nesprejemljivo tveganje za okolje in da v skladu s poročilom o oceni tega tveganja ni mogoče ublažiti; |
| --- | --- |

N.

ker je Švedska v manjšinskem mnenju Odboru za biocidne proizvode navedla, da spiranje nanešenih proizvodov (npr. v barvah in mavcih) med njihovo življenjsko dobo pri uporabi na prostem pomeni nesprejemljivo tveganje za okolje in da v skladu s poročilom o oceni tega tveganja ni mogoče ublažiti;

| O. | ker se na podlagi tega, da je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode ugotovljeno, da uporaba karbendazima v proizvodih 7., 9. in 10. vrste predstavlja enako nesprejemljivo tveganje, karbendazim ne bi smel odobriti za vse vrste uporabe na prostem, in ne samo za proizvode 9. vrste; |
| --- | --- |

O.

ker se na podlagi tega, da je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode ugotovljeno, da uporaba karbendazima v proizvodih 7., 9. in 10. vrste predstavlja enako nesprejemljivo tveganje, karbendazim ne bi smel odobriti za vse vrste uporabe na prostem, in ne samo za proizvode 9. vrste;

| P. | ker lahko tudi uporaba karbendazima v zaprtih prostorih pomeni nesprejemljivo tveganje, saj so bili v študijah (9) izraženi pomisleki, da je prisotnost karbendazima v površinskih vodah predvsem posledica odvajanja prečiščene odpadne vode iz gospodinjstev in industrijskih odpadnih voda, čeprav je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode ugotovljeno, da so tveganja za okolje zaradi uporabe karbendazima v zaprtih prostorih sprejemljiva; |
| --- | --- |

P.

ker lahko tudi uporaba karbendazima v zaprtih prostorih pomeni nesprejemljivo tveganje, saj so bili v študijah (9) izraženi pomisleki, da je prisotnost karbendazima v površinskih vodah predvsem posledica odvajanja prečiščene odpadne vode iz gospodinjstev in industrijskih odpadnih voda, čeprav je bilo v mnenjih Odbora za biocidne proizvode ugotovljeno, da so tveganja za okolje zaradi uporabe karbendazima v zaprtih prostorih sprejemljiva;

Pogoji odobritve ne zmanjšujejo tveganj

| Q. | ker se karbendazim glede na ugotovljena okoljska tveganja za ocenjene uporabe v skladu z osnutkom izvedbene uredbe Komisije lahko odobri, če so izpolnjene nekatere specifikacije in pogoji glede njegove uporabe, zlasti da se pri oceni pripravkov, ki se uporabljajo v barvah ali mavcih, namenjenih za uporabo na prostem, posebno pozornost nameni površinski vodi, usedlinam, tlom in podtalnici; |
| --- | --- |

Q.

ker se karbendazim glede na ugotovljena okoljska tveganja za ocenjene uporabe v skladu z osnutkom izvedbene uredbe Komisije lahko odobri, če so izpolnjene nekatere specifikacije in pogoji glede njegove uporabe, zlasti da se pri oceni pripravkov, ki se uporabljajo v barvah ali mavcih, namenjenih za uporabo na prostem, posebno pozornost nameni površinski vodi, usedlinam, tlom in podtalnici;

| R. | ker mnenji Odbora za biocidne proizvode za proizvode 7. in 10. vrste opozarjata na nesprejemljiva tveganja za površinske vode in usedline ter navajata, da za ocenjene uporabe niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, da bi preprečili izpuste v kanalizacijo; |
| --- | --- |

R.

ker mnenji Odbora za biocidne proizvode za proizvode 7. in 10. vrste opozarjata na nesprejemljiva tveganja za površinske vode in usedline ter navajata, da za ocenjene uporabe niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja, da bi preprečili izpuste v kanalizacijo;

| S. | ker je poziv Komisije, da se k odobritvi priložijo specifikacije in pogoji, zelo nejasen in ne zadošča, da bi se zmanjšali pomisleki glede nesprejemljivih tveganj; ker osnutek izvedbene uredbe Komisije ne zahteva, da države članice predpišejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja, temveč le, da so pozorne na tveganja; ker osnutek izvedbene uredbe Komisije ne upošteva dejstva, da je bilo v spremnih dokumentih ugotovljeno, da niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

S.

ker je poziv Komisije, da se k odobritvi priložijo specifikacije in pogoji, zelo nejasen in ne zadošča, da bi se zmanjšali pomisleki glede nesprejemljivih tveganj; ker osnutek izvedbene uredbe Komisije ne zahteva, da države članice predpišejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja, temveč le, da so pozorne na tveganja; ker osnutek izvedbene uredbe Komisije ne upošteva dejstva, da je bilo v spremnih dokumentih ugotovljeno, da niso na voljo ustrezni ukrepi za obvladovanje tveganja;

Skladnost med odločitvijo o obvladovanju tveganja in znanstvenimi dokazi, na katerih temelji

| T. | ker mora biti odločitev Komisije ob sprejetju ukrepa za obvladovanje tveganja skladna z znanstvenimi dokazi, na katerih temelji, kot je potrdilo Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče); ker Komisiji ni treba upoštevati znanstvenega mnenja, podanega med postopkom odločanja, vendar mora nato navesti posebne razloge za svoje ugotovitve, ki imajo enakovredno znanstveno vrednost kot tiste iz mnenja; ker mora v obrazložitvi pojasniti, zakaj mnenja ne upošteva (10); |
| --- | --- |

T.

ker mora biti odločitev Komisije ob sprejetju ukrepa za obvladovanje tveganja skladna z znanstvenimi dokazi, na katerih temelji, kot je potrdilo Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče); ker Komisiji ni treba upoštevati znanstvenega mnenja, podanega med postopkom odločanja, vendar mora nato navesti posebne razloge za svoje ugotovitve, ki imajo enakovredno znanstveno vrednost kot tiste iz mnenja; ker mora v obrazložitvi pojasniti, zakaj mnenja ne upošteva (10);

| U. | ker je odločitev o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov močno v nasprotju z ugotovitvijo mnenj Odbora za biocidne proizvode, da uporaba karbendazima na prostem v barvah (7. vrsta proizvodov) in mavcih (10. vrsta proizvodov) pomeni nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedline ob upoštevanju člena 10 Direktive 98/8/ES v povezavi s členom 5(1)(b) te direktive; |
| --- | --- |

U.

ker je odločitev o odobritvi karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov močno v nasprotju z ugotovitvijo mnenj Odbora za biocidne proizvode, da uporaba karbendazima na prostem v barvah (7. vrsta proizvodov) in mavcih (10. vrsta proizvodov) pomeni nesprejemljivo tveganje za površinske vode in usedline ob upoštevanju člena 10 Direktive 98/8/ES v povezavi s členom 5(1)(b) te direktive;

| V. | ker so razlogi za odstopanje od ugotovitev mnenj Odbora za biocidne proizvode, ki jih Komisija navaja v osnutku izvedbene uredbe, omejeni na argumente, da je za polno odobritev biocidnih proizvodov potreben dodaten korak na ravni držav članic in da bo kmalu opravljen pregled v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012; |
| --- | --- |

V.

ker so razlogi za odstopanje od ugotovitev mnenj Odbora za biocidne proizvode, ki jih Komisija navaja v osnutku izvedbene uredbe, omejeni na argumente, da je za polno odobritev biocidnih proizvodov potreben dodaten korak na ravni držav članic in da bo kmalu opravljen pregled v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012;

| W. | ker to ne pojasnjuje, zakaj karbendazim po mnenju Komisije ne predstavlja nesprejemljivega tveganja za uporabo v 7. in 10. vrsti proizvodov v skladu z Direktivo 98/8/ES, zlasti ker pa naj bi uporaba iste aktivne snovi v proizvodih 9. vrste predstavljala nesprejemljivo tveganje, zaradi česar je bila sprejeta odločitev, da se za to vrsto proizvodov dovoljenje ne izda; |
| --- | --- |

W.

ker to ne pojasnjuje, zakaj karbendazim po mnenju Komisije ne predstavlja nesprejemljivega tveganja za uporabo v 7. in 10. vrsti proizvodov v skladu z Direktivo 98/8/ES, zlasti ker pa naj bi uporaba iste aktivne snovi v proizvodih 9. vrste predstavljala nesprejemljivo tveganje, zaradi česar je bila sprejeta odločitev, da se za to vrsto proizvodov dovoljenje ne izda;

| X. | ker obrazložitev odstopanja od ugotovitev mnenj Odbora za biocidne proizvode ni nujna le za nadzor Sodišča, temveč tudi za to, da lahko Parlament ustrezno izvaja svoja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

X.

ker obrazložitev odstopanja od ugotovitev mnenj Odbora za biocidne proizvode ni nujna le za nadzor Sodišča, temveč tudi za to, da lahko Parlament ustrezno izvaja svoja nadzorna pooblastila;

Preučitev razpoložljivih alternativ

| Y. | ker se v skladu z mnenjem Odbora za biocidne proizvode za 7. vrsto proizvodov karbendazim uporablja kot fungicid v biocidnih pripravkih za zaščito prevlek, ki se uporabijo pri končnem nanosu, kot so barve, ali so del njega; ker naj bi se v skladu z mnenjem Odbora za biocidne proizvode za 10. vrsto proizvodov karbendazim uporabljal kot fungicid v sredstvih za zaščito gradbenih materialov, ki se uporabijo na končnih izdelkih, kot so mavci, ali so del njih; |
| --- | --- |

Y.

ker se v skladu z mnenjem Odbora za biocidne proizvode za 7. vrsto proizvodov karbendazim uporablja kot fungicid v biocidnih pripravkih za zaščito prevlek, ki se uporabijo pri končnem nanosu, kot so barve, ali so del njega; ker naj bi se v skladu z mnenjem Odbora za biocidne proizvode za 10. vrsto proizvodov karbendazim uporabljal kot fungicid v sredstvih za zaščito gradbenih materialov, ki se uporabijo na končnih izdelkih, kot so mavci, ali so del njih;

| Z. | ker je Komisija na podlagi samo enajstih nezaupnih prispevkov tretjih oseb, pri čemer je šlo za podjetja ali industrijska združenja, prispevki pa so bili podani leta 2014, sklenila, da za karbendazim niso na voljo ustrezne alternative; ker bi morale biti druge morebitne razpoložljive informacije, ki podpirajo odločitev Komisije, na voljo Parlamentu, da bo lahko v celoti izvajal svoja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

Z.

ker je Komisija na podlagi samo enajstih nezaupnih prispevkov tretjih oseb, pri čemer je šlo za podjetja ali industrijska združenja, prispevki pa so bili podani leta 2014, sklenila, da za karbendazim niso na voljo ustrezne alternative; ker bi morale biti druge morebitne razpoložljive informacije, ki podpirajo odločitev Komisije, na voljo Parlamentu, da bo lahko v celoti izvajal svoja nadzorna pooblastila;

| AA. | ker se v skladu z mnenji Odbora za biocidne proizvode v večini prispevkov ni razlikovalo med uporabami karbendazima v 7., 9. in 10. vrsti proizvodov, zaradi česar Komisija ni mogla ustrezno oceniti razpoložljivosti alternativ vsaki od vrst proizvodov in uporab; |
| --- | --- |

AA.

ker se v skladu z mnenji Odbora za biocidne proizvode v večini prispevkov ni razlikovalo med uporabami karbendazima v 7., 9. in 10. vrsti proizvodov, zaradi česar Komisija ni mogla ustrezno oceniti razpoložljivosti alternativ vsaki od vrst proizvodov in uporab;

| AB. | ker informacije iz prispevkov še zdaleč niso dovolj podrobne in posodobljene, da bi lahko sklepali, da ni ustreznih alternativ karbendazimu za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov; |
| --- | --- |

AB.

ker informacije iz prispevkov še zdaleč niso dovolj podrobne in posodobljene, da bi lahko sklepali, da ni ustreznih alternativ karbendazimu za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov;

| AC. | ker so avtorji prispevkov zlasti za 7. vrsto proizvodov izjavili, da je karbendazim v barvah tehnično mogoče nadomestiti, vendar je to po njihovem mnenju preveč zamudno in predrago; |
| --- | --- |

AC.

ker so avtorji prispevkov zlasti za 7. vrsto proizvodov izjavili, da je karbendazim v barvah tehnično mogoče nadomestiti, vendar je to po njihovem mnenju preveč zamudno in predrago;

| AD. | ker so avtorji prispevkov zlasti za 10. vrsto proizvodov izjavili, da je karbendazim v barvah tehnično mogoče nadomestiti, vendar je to po njihovem mnenju preveč zamudno in predrago; ker zaradi zelo majhnega števila odobrenih aktivnih snovi za to vrsto proizvodov informacije, ki so na voljo Odboru za biocidne proizvode, po njegovem mnenju trenutno ne zadoščajo za odločitev o tem, ali obstajajo druge aktivne snovi, ki bi lahko zamenjale uporabo karbendazima kot zaščitnega sredstva v mavcih z visoko vrednostjo pH; |
| --- | --- |

AD.

ker so avtorji prispevkov zlasti za 10. vrsto proizvodov izjavili, da je karbendazim v barvah tehnično mogoče nadomestiti, vendar je to po njihovem mnenju preveč zamudno in predrago; ker zaradi zelo majhnega števila odobrenih aktivnih snovi za to vrsto proizvodov informacije, ki so na voljo Odboru za biocidne proizvode, po njegovem mnenju trenutno ne zadoščajo za odločitev o tem, ali obstajajo druge aktivne snovi, ki bi lahko zamenjale uporabo karbendazima kot zaščitnega sredstva v mavcih z visoko vrednostjo pH;

| AE. | ker je bilo v večini prispevkov, predloženih Komisiji leta 2014, ugotovljeno, da je alternative karbendazimu za proizvode 7. in 10. vrste sicer težko najti, ni pa nemogoče; |
| --- | --- |

AE.

ker je bilo v večini prispevkov, predloženih Komisiji leta 2014, ugotovljeno, da je alternative karbendazimu za proizvode 7. in 10. vrste sicer težko najti, ni pa nemogoče;

| AF. | ker so imeli vlagatelji sedem let časa, da raziščejo morebitne alternative karbendazimu, ki ima dobro znane škodljive lastnosti; |
| --- | --- |

AF.

ker so imeli vlagatelji sedem let časa, da raziščejo morebitne alternative karbendazimu, ki ima dobro znane škodljive lastnosti;

| AG. | ker Komisija zato ni izpolnila svoje dolžnosti, da preuči razpoložljivost ustreznih nadomestnih snovi v skladu s členom 10(5) Direktive 98/8/ES; ker ni bila podana razlaga, ki bi natančno opredelila, na podlagi česa je Komisija sklenila, da ustrezne in zadostne alternativne snovi niso na voljo; ker je to zaradi toksikološkega profila te snovi zelo pomembno za končno odločitev o tej odobritvi; |
| --- | --- |

AG.

ker Komisija zato ni izpolnila svoje dolžnosti, da preuči razpoložljivost ustreznih nadomestnih snovi v skladu s členom 10(5) Direktive 98/8/ES; ker ni bila podana razlaga, ki bi natančno opredelila, na podlagi česa je Komisija sklenila, da ustrezne in zadostne alternativne snovi niso na voljo; ker je to zaradi toksikološkega profila te snovi zelo pomembno za končno odločitev o tej odobritvi;

| AH. | ker uporaba karbendazima v proizvodih 9. vrste ni bila odobrena; ker se nobena prejeta informacija, navedena v mnenju Odbora za biocidne proizvode, ni strogo nanašala zgolj za proizvode 9. vrste; ker so tretje strani v prispevkih izrazile enake pomisleke za proizvode 9. vrste kot za proizvode 7. in 10. vrste glede omejenega števila razpoložljivih alternativ ter glede potrebnega časa in stroškov za razvoj enako učinkovite alternative karbendazimu; |
| --- | --- |

AH.

ker uporaba karbendazima v proizvodih 9. vrste ni bila odobrena; ker se nobena prejeta informacija, navedena v mnenju Odbora za biocidne proizvode, ni strogo nanašala zgolj za proizvode 9. vrste; ker so tretje strani v prispevkih izrazile enake pomisleke za proizvode 9. vrste kot za proizvode 7. in 10. vrste glede omejenega števila razpoložljivih alternativ ter glede potrebnega časa in stroškov za razvoj enako učinkovite alternative karbendazimu;

| AI. | ker so v skladu z mnenji Odbora za biocidne proizvode avtorji prispevkov za proizvode 7. in 10. vrste poudarili, da je težko oceniti razpoložljivost alternativ, saj je treba številne še pregledati v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012; ker je nesprejemljivo, da zamuda pri izvajanju programa pregledovanja služi kot opravičilo za ovirano varovanje zdravja ljudi in okolja; |
| --- | --- |

AI.

ker so v skladu z mnenji Odbora za biocidne proizvode avtorji prispevkov za proizvode 7. in 10. vrste poudarili, da je težko oceniti razpoložljivost alternativ, saj je treba številne še pregledati v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012; ker je nesprejemljivo, da zamuda pri izvajanju programa pregledovanja služi kot opravičilo za ovirano varovanje zdravja ljudi in okolja;

Politični argumenti

| AJ. | ker je nesprejemljivo, da se Komisija odloči odložiti neodobritev snovi, ki predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi in okolje, zgolj z utemeljitvijo, da bo neodobritev s pomočjo Uredbe (EU) št. 528/2012 bolj sistematična pri prihodnjih pregledih; |
| --- | --- |

AJ.

ker je nesprejemljivo, da se Komisija odloči odložiti neodobritev snovi, ki predstavljajo nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi in okolje, zgolj z utemeljitvijo, da bo neodobritev s pomočjo Uredbe (EU) št. 528/2012 bolj sistematična pri prihodnjih pregledih;

| AK. | ker osnutek izvedbene uredbe Komisije določa, da bi morali pristojni organi držav članic v skladu s točko 10 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 oceniti, ali je na njihovem ozemlju mogoče izpolniti pogoje iz člena 5(2) te uredbe, da bi se sprejela odločitev, ali se lahko odobri biocidni proizvod, ki vsebuje karbendazim; |
| --- | --- |

AK.

ker osnutek izvedbene uredbe Komisije določa, da bi morali pristojni organi držav članic v skladu s točko 10 Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 oceniti, ali je na njihovem ozemlju mogoče izpolniti pogoje iz člena 5(2) te uredbe, da bi se sprejela odločitev, ali se lahko odobri biocidni proizvod, ki vsebuje karbendazim;

| AL. | ker Komisija ne bi smela prelagati odgovornosti za zavrnitev trženja biocidnih proizvodov, ki vsebujejo karbendazim, na države članice z utemeljitvijo, da informacije, pridobljene med javnim posvetovanjem o snoveh, ki bi ga lahko nadomestile, niso dovolj kakovostne; |
| --- | --- |

AL.

ker Komisija ne bi smela prelagati odgovornosti za zavrnitev trženja biocidnih proizvodov, ki vsebujejo karbendazim, na države članice z utemeljitvijo, da informacije, pridobljene med javnim posvetovanjem o snoveh, ki bi ga lahko nadomestile, niso dovolj kakovostne;

| AM. | ker bo morala biti v skladu s predlogom Komisije na obdelanih izdelkih le oznaka z omejenimi informacijami, zanjo pa ne bo potreben regulativni pregled, preden bo izdelek dan na trg in se bo z njim trgovalo med državami članicami; ker se ne bo ocenjevalo, ali se učinkovitost proizvoda ujema z navedbami na oznaki, saj proizvoda ni treba odobriti; |
| --- | --- |

AM.

ker bo morala biti v skladu s predlogom Komisije na obdelanih izdelkih le oznaka z omejenimi informacijami, zanjo pa ne bo potreben regulativni pregled, preden bo izdelek dan na trg in se bo z njim trgovalo med državami članicami; ker se ne bo ocenjevalo, ali se učinkovitost proizvoda ujema z navedbami na oznaki, saj proizvoda ni treba odobriti;

| AN. | ker to ne zagotavlja dovolj visoke stopnje varovanja zdravja ljudi in okolja niti enakih konkurenčnih pogojev za podjetja iz Unije in tista zunaj Unije; |
| --- | --- |

AN.

ker to ne zagotavlja dovolj visoke stopnje varovanja zdravja ljudi in okolja niti enakih konkurenčnih pogojev za podjetja iz Unije in tista zunaj Unije;

| 1. | meni da osnutek izvedbene uredbe Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem in vsebino Direktive 98/8/ES ali Uredbe (EU) št. 528/2012; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glede na






  (a) | nevarne lastnosti karbendazima, |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

nevarne lastnosti karbendazima,

| (b) | njegov učinek na okolje in pomanjkanje ukrepov za obvladovanje tveganja, kot je navedeno v spremnih dokumentih, |
| --- | --- |

(b)

njegov učinek na okolje in pomanjkanje ukrepov za obvladovanje tveganja, kot je navedeno v spremnih dokumentih,

| (c) | premalo podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče z gotovostjo sklepati, da ni ustreznih alternativ, |
| --- | --- |

(c)

premalo podatkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče z gotovostjo sklepati, da ni ustreznih alternativ,

| (d) | to, da je od predložitve poročil o oceni preteklo že sedem let, in |
| --- | --- |

(d)

to, da je od predložitve poročil o oceni preteklo že sedem let, in

| (e) | glede na to, da so sklepi Komisije o uporabi karbendazima v proizvodih 7., 9. in 10. vrste nedosledni,
  osnutek izvedbene uredbe Komisije za odobritev karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov tudi za kratko obdobje treh let ni sorazmeren glede na nesprejemljiva tveganja za zdravje ljudi in okolje in bi morala zato Komisija sprejeti sklep o nesprejemljivih tveganjih, saj je uporaba karbendazima v proizvodu še vedno zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

(e)

glede na to, da so sklepi Komisije o uporabi karbendazima v proizvodih 7., 9. in 10. vrste nedosledni,

osnutek izvedbene uredbe Komisije za odobritev karbendazima kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov tudi za kratko obdobje treh let ni sorazmeren glede na nesprejemljiva tveganja za zdravje ljudi in okolje in bi morala zato Komisija sprejeti sklep o nesprejemljivih tveganjih, saj je uporaba karbendazima v proizvodu še vedno zaskrbljujoča;

| 3. | meni, da informacije, ki jih je Komisija navedla v osnutku izvedbene uredbe, niso dovolj, da bi lahko Parlament ustrezno izvajal svoja nadzorna pooblastila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbene uredbe in odboru predloži nov osnutek v katerem bo predlagala, naj se karbendazim kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 7. in 10. vrste proizvodov ne odobri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja, da odobritev snovi, ki je razvrščena kot mutagena snov kategorije 1B, snov strupena za razmnoževanje kategorije 1B in snov, ki ima morda lastnosti endokrinih motilcev, kljub temu, da so bila poročila o oceni predložena pred 1. septembrom 2013, pri obravnavanih vrstah uporabe pomeni nesprejemljivo tveganje za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(2)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(3)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(5)  Morinaga, H. in drugi, A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN), Endocrinology 2004, 145(4): 1860–1869; Kim, D-J. in drugi, Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo, Journal of Applied Toxicology 2009, 29: 289–294; Goldman, J.M. in drugi, Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat, Toxicology 1989, 57(2): 173–182; Jiang, J. in dr, Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development, Toxicology in Vitro 2015, 29(7): 1473–1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. in dr, Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim, Environmental Chemistry Letters 2016, 14: 317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice, Toxicological Sciences 2018, 166(2): 382–393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study, Toxicology In Vitro 2017, 45(3): 366–373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis, Toxicological Sciences 2015, 147(1): 116–26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim, Regulatory Toxicology and Pharmacology 2014, 69(3): 476–486.

(6)  Mnenje Odbora za biocidne proizvode z dne 10. decembra 2019 o vlogi za odobritev aktivne snovi: karbendazim, vrsta proizvoda: 7; Mnenje Odbora za biocidne proizvode z dne 27. februarja 2019 o vlogi za odobritev aktivne snovi: karbendazim, vrsta proizvoda: 9; Mnenje Odbora za biocidne proizvode z dne 10. decembra 2019 o vlogi za odobritev aktivne snovi: karbendazim, vrsta proizvoda: 10; https://echa.europa.eu/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim.

(7)  Mnenja Odbora za biocidne proizvode za 7. in 10. vrsto proizvodov, str. 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water, Environmental Pollution 2018, 239: 512–521.

(10)  Glej zadevo T-837/16, Švedska proti Komisiji, ECLI:EU:T:2019:144, točka 69.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Analiza evropskih volitev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o analizi evropskih volitev (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti členov 10, 14 in 17(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti členov 10, 14 in 17(7),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 20 in 22, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti členov 20 in 22,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 21, 39 in 52(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti členov 21, 39 in 52(1),

| — | ob upoštevanju izjave o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji, priložene Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji, priložene Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti člena 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti člena 21,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in zlasti člena 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in zlasti člena 25,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov in zlasti člena 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov in zlasti člena 29,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti načela 1, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti načela 1,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2018/994 z dne 13. julija 2018 o spremembi Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je priložen Sklepu Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937 z dne 28. junija 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta (EU) 2018/937 z dne 28. junija 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta št. (EU, Euratom) 2018/767 z dne 22. maja 2018 o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta št. (EU, Euratom) 2018/767 z dne 22. maja 2018 o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/673 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/673 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. maja 2018 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2019/493 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2019/493 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (5),

| — | ob upoštevanju spremenjenega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o izboljšanju delovanja Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o predlogu sklepa Sveta o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2018 o predlogu sklepa Sveta o določitvi obdobja za devete volitve poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta (11),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 16. julija 2019 o izvolitvi predsednice Komisije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 16. julija 2019 o izvolitvi predsednice Komisije (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o stanju razprave o prihodnosti Evrope (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o stanju razprave o prihodnosti Evrope (14),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (15),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2019 o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2019 o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dela Medparlamentarne unije na področju enakosti spolov, zlasti njenega akcijskega načrta za parlamente, ki upoštevajo enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Medparlamentarne unije na področju enakosti spolov, zlasti njenega akcijskega načrta za parlamente, ki upoštevajo enakost spolov,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0211/2020),

| A. | ker je bila volilna udeležba na evropskih volitvah leta 2019 najvišja na vseh volitvah v Evropski parlament v zadnjih 20 letih, in sicer 50,66 % (povečanje za osem odstotnih točk v primerjavi z letom 2014), kar kaže na to, da se evropski državljani vse bolj zanimajo za razvoj dogodkov na ravni EU in menijo, da zakonodaja EU vpliva na njihovo vsakdanje življenje; vendar se za to številko skrivajo velike razlike med državami članicami, stopnja neudeležbe pa ostaja visoka, zato je treba storiti več za izboljšanje udeležbe na evropskih volitvah; |
| --- | --- |

A.

ker je bila volilna udeležba na evropskih volitvah leta 2019 najvišja na vseh volitvah v Evropski parlament v zadnjih 20 letih, in sicer 50,66 % (povečanje za osem odstotnih točk v primerjavi z letom 2014), kar kaže na to, da se evropski državljani vse bolj zanimajo za razvoj dogodkov na ravni EU in menijo, da zakonodaja EU vpliva na njihovo vsakdanje življenje; vendar se za to številko skrivajo velike razlike med državami članicami, stopnja neudeležbe pa ostaja visoka, zato je treba storiti več za izboljšanje udeležbe na evropskih volitvah;

| B. | ker sta po ugotovitvah raziskave Eurobarometer, ki jo je Parlament naročil po evropskih volitvah leta 2019, stanje gospodarstva in okolje glavni prednostni nalogi volivcev, kar jasno kaže, da si državljani, ki so sodelovali na evropskih volitvah, želijo več ukrepov na ravni EU na teh dveh področjih politike, na katerih si EU in nacionalni organi delijo pristojnost (16); |
| --- | --- |

B.

ker sta po ugotovitvah raziskave Eurobarometer, ki jo je Parlament naročil po evropskih volitvah leta 2019, stanje gospodarstva in okolje glavni prednostni nalogi volivcev, kar jasno kaže, da si državljani, ki so sodelovali na evropskih volitvah, želijo več ukrepov na ravni EU na teh dveh področjih politike, na katerih si EU in nacionalni organi delijo pristojnost (16);

| C. | ker se s pravo izbiro volilnega sistema ustvarja ustrezno okolje, v katerem lahko državljani verjamejo v svojo temeljno demokratično pravico, da glasujejo za svoje demokratične predstavnike, politični predstavniki pa lahko prisluhnejo volivcem in zastopajo njihove interese, s tem pa se ustvarja samoučinkovitost državljanov; |
| --- | --- |

C.

ker se s pravo izbiro volilnega sistema ustvarja ustrezno okolje, v katerem lahko državljani verjamejo v svojo temeljno demokratično pravico, da glasujejo za svoje demokratične predstavnike, politični predstavniki pa lahko prisluhnejo volivcem in zastopajo njihove interese, s tem pa se ustvarja samoučinkovitost državljanov;

| D. | ker ugotovitve raziskave Eurobarometer kažejo, da je bil udeležba delno višja zaradi večje udeležbe mladih, čeprav je še vedno veliko verjetneje, da bodo volili ljudje v starostni skupini nad 40 let; ker je več kot 50 % mladih glasovalo iz občutka državljanske dolžnosti in v odziv na izredne podnebne razmere; |
| --- | --- |

D.

ker ugotovitve raziskave Eurobarometer kažejo, da je bil udeležba delno višja zaradi večje udeležbe mladih, čeprav je še vedno veliko verjetneje, da bodo volili ljudje v starostni skupini nad 40 let; ker je več kot 50 % mladih glasovalo iz občutka državljanske dolžnosti in v odziv na izredne podnebne razmere;

| E. | ker je imelo neumorno sodelovanje civilne družbe pomembno vlogo v proevropskem diskurzu pred evropskimi volitvami; |
| --- | --- |

E.

ker je imelo neumorno sodelovanje civilne družbe pomembno vlogo v proevropskem diskurzu pred evropskimi volitvami;

| F. | ker je z višjo udeležbo na volitvah povezano tudi to, da so na njih pridobile proevropske stranke, ki prejemajo glasove mlajših generacij, kar je prispevalo k proevropski večini v Evropskem parlamentu, vendar pa je treba dosežke evroskeptikov, populistov in nacionalističnih gibanj, ki ogrožajo projekt povezovanja EU, obravnavati kot opozorilo; |
| --- | --- |

F.

ker je z višjo udeležbo na volitvah povezano tudi to, da so na njih pridobile proevropske stranke, ki prejemajo glasove mlajših generacij, kar je prispevalo k proevropski večini v Evropskem parlamentu, vendar pa je treba dosežke evroskeptikov, populistov in nacionalističnih gibanj, ki ogrožajo projekt povezovanja EU, obravnavati kot opozorilo;

| G. | ker je višja volilna udeležba tudi znak, da želijo državljani EU hitro, demokratično in učinkovito ukrepati v zvezi s pomembnimi vprašanji, kot so zaposlovanje, življenjski stroški, socialni damping, podnebne spremembe, migracije, varstvo temeljnih pravic in demokratizacija; |
| --- | --- |

G.

ker je višja volilna udeležba tudi znak, da želijo državljani EU hitro, demokratično in učinkovito ukrepati v zvezi s pomembnimi vprašanji, kot so zaposlovanje, življenjski stroški, socialni damping, podnebne spremembe, migracije, varstvo temeljnih pravic in demokratizacija;

| H. | ker moramo biti učinkovitejši in proaktivnejši pri izkoriščanju vseh komunikacijskih sredstev, vključno z digitalno tehnologijo, da bi spodbudili močno povezavo med političnimi odločitvami, sprejetimi na ravni EU, in občutkom povezanosti volivcev z institucijami EU; |
| --- | --- |

H.

ker moramo biti učinkovitejši in proaktivnejši pri izkoriščanju vseh komunikacijskih sredstev, vključno z digitalno tehnologijo, da bi spodbudili močno povezavo med političnimi odločitvami, sprejetimi na ravni EU, in občutkom povezanosti volivcev z institucijami EU;

| I. | ker se je enakost spolov med poslanci Evropskega parlamenta povečala (41 % žensk v letu 2019, kar je več kot 37 % leta 2014), vendar zastopanost spolov v Parlamentu še vedno ni uravnotežena; ker te številke skrivajo precejšnje razlike med državami članicami in številne izzive, ki jih je treba še premagati, če želimo doseči enakost spolov; |
| --- | --- |

I.

ker se je enakost spolov med poslanci Evropskega parlamenta povečala (41 % žensk v letu 2019, kar je več kot 37 % leta 2014), vendar zastopanost spolov v Parlamentu še vedno ni uravnotežena; ker te številke skrivajo precejšnje razlike med državami članicami in številne izzive, ki jih je treba še premagati, če želimo doseči enakost spolov;

| J. | ker je Ursula von der Leyen prva predsednica Evropske komisije; ker je 13 članov Komisije žensk, kar predstavlja največji delež komisark v zgodovini; |
| --- | --- |

J.

ker je Ursula von der Leyen prva predsednica Evropske komisije; ker je 13 članov Komisije žensk, kar predstavlja največji delež komisark v zgodovini;

| K. | ker bi morala biti raznolika in večkulturna evropska družba bolje zastopana v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

K.

ker bi morala biti raznolika in večkulturna evropska družba bolje zastopana v Evropskem parlamentu;

| L. | ker 15 držav članic še vedno omejuje volilne pravice invalidov, kar preprečuje pomembno udeležbo in zastopanost teh državljanov v demokratičnih procesih; ker na zadnjih evropskih volitvah približno 800 000 državljanov EU ni moglo uveljaviti svoje volilne pravice zaradi invalidnosti ali duševnih težav, saj jim nacionalni predpisi tega niso omogočali; |
| --- | --- |

L.

ker 15 držav članic še vedno omejuje volilne pravice invalidov, kar preprečuje pomembno udeležbo in zastopanost teh državljanov v demokratičnih procesih; ker na zadnjih evropskih volitvah približno 800 000 državljanov EU ni moglo uveljaviti svoje volilne pravice zaradi invalidnosti ali duševnih težav, saj jim nacionalni predpisi tega niso omogočali;

| M. | ker sta dejavnika, ki povečujeta število ljudi v dolgotrajni oskrbi in bolnišnicah demografske spremembe in staranje naše družbe; ker je treba v številnih državah članicah spodbujati širšo uporabo posebnih formalnih ureditev za te ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker sta dejavnika, ki povečujeta število ljudi v dolgotrajni oskrbi in bolnišnicah demografske spremembe in staranje naše družbe; ker je treba v številnih državah članicah spodbujati širšo uporabo posebnih formalnih ureditev za te ljudi;

| N. | ker se rok za vpis v volilni imenik med državami članicami zelo razlikuje, in sicer od 90 do 3 dni pred volitvami; ker informativno poročilo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament vsebuje priporočilo, naj se volilni imeniki zaključijo največ dva tedna pred volitvami; |
| --- | --- |

N.

ker se rok za vpis v volilni imenik med državami članicami zelo razlikuje, in sicer od 90 do 3 dni pred volitvami; ker informativno poročilo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o pravici invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament vsebuje priporočilo, naj se volilni imeniki zaključijo največ dva tedna pred volitvami;

| O. | ker Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci (FEANTSA) in fundacija Abbé-Pierre (17) v skupnem poročilu navajata, da je v EU vsaj 700 000 brezdomcev, skoraj 9 milijonov gospodinjstev pa živi v zelo neprimernih stanovanjih; ker se je to število v desetih letih povečalo za 70 %; ker se brezdomci zelo težko udeležijo volitev; |
| --- | --- |

O.

ker Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci (FEANTSA) in fundacija Abbé-Pierre (17) v skupnem poročilu navajata, da je v EU vsaj 700 000 brezdomcev, skoraj 9 milijonov gospodinjstev pa živi v zelo neprimernih stanovanjih; ker se je to število v desetih letih povečalo za 70 %; ker se brezdomci zelo težko udeležijo volitev;

| P. | ker tri države članice še niso v celoti ratificirale reforme akta o volitvah iz leta 1976, ki jo je Evropski parlament sprejel z zakonodajno resolucijo z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega Sklepu Sveta 76/787/ECSC, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (18); |
| --- | --- |

P.

ker tri države članice še niso v celoti ratificirale reforme akta o volitvah iz leta 1976, ki jo je Evropski parlament sprejel z zakonodajno resolucijo z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega Sklepu Sveta 76/787/ECSC, EGS, Euratom z dne 20. septembra 1976 (18);

| Q. | ker bi moral Parlament z novim zagonom in zavzemanjem za enotna evropska volilna pravila podpirati svoje predloge sprememb akta o volitvah, ki ga nekatere države članice še niso ratificirale; |
| --- | --- |

Q.

ker bi moral Parlament z novim zagonom in zavzemanjem za enotna evropska volilna pravila podpirati svoje predloge sprememb akta o volitvah, ki ga nekatere države članice še niso ratificirale;

| R. | ker je po evropskih volitvah leta 2019 prišlo do nastanka nove parlamentarne večine, sestavljene iz različnih političnih skupin z jasno proevropsko identiteto; |
| --- | --- |

R.

ker je po evropskih volitvah leta 2019 prišlo do nastanka nove parlamentarne večine, sestavljene iz različnih političnih skupin z jasno proevropsko identiteto;

| S. | ker zaradi nasprotovanja Sveta volitve 2019 niso privedle do izbire predsednika Komisije izmed različnimi vodilnimi kandidati, zaradi česar je zaupanje v postopek upadlo; ker je za izvolitev predsednika Komisije potrebna podpora večine poslancev Evropskega parlamenta; ker so le nekateri državljani EU, ki so sodelovali na evropskih volitvah, menili, da bi lahko njihov glas vplival na izvolitev predsednika Komisije, kar poudarja potrebo po ozaveščanju državljanov EU o tem postopku; |
| --- | --- |

S.

ker zaradi nasprotovanja Sveta volitve 2019 niso privedle do izbire predsednika Komisije izmed različnimi vodilnimi kandidati, zaradi česar je zaupanje v postopek upadlo; ker je za izvolitev predsednika Komisije potrebna podpora večine poslancev Evropskega parlamenta; ker so le nekateri državljani EU, ki so sodelovali na evropskih volitvah, menili, da bi lahko njihov glas vplival na izvolitev predsednika Komisije, kar poudarja potrebo po ozaveščanju državljanov EU o tem postopku;

| T. | ker postopek vodilnih kandidatov še ni v celoti oblikovan; ker med drugim vodilnim kandidatom ne omogoča, da bi uradno kandidirali, kar bi vsem evropskim volivcem omogočilo, da bi glasovali za svoje vodilne kandidate in vedeli, kdo so kandidati za predsedstvo Komisije in kako so jih izbrale evropske politične stranke; ker je Parlament izpostavil to vprašanje v sklepu z dne 7. februarja 2018 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (19); |
| --- | --- |

T.

ker postopek vodilnih kandidatov še ni v celoti oblikovan; ker med drugim vodilnim kandidatom ne omogoča, da bi uradno kandidirali, kar bi vsem evropskim volivcem omogočilo, da bi glasovali za svoje vodilne kandidate in vedeli, kdo so kandidati za predsedstvo Komisije in kako so jih izbrale evropske politične stranke; ker je Parlament izpostavil to vprašanje v sklepu z dne 7. februarja 2018 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (19);

| U. | ker je treba sistem vodilnih kandidatov nujno prenoviti s poglobljenim razmislekom na konferenci o prihodnosti Evrope, pri čemer je treba upoštevati sorazmernost evropskega volilnega sistema, in mora biti pripravljen za uporabo na naslednjih evropskih volitvah leta 2024; ker bi moral ta razmislek vključevati tudi de facto politično vlogo Komisije in njenega predsednika ter vse s tem povezane spremembe postopka odločanja Unije; |
| --- | --- |

U.

ker je treba sistem vodilnih kandidatov nujno prenoviti s poglobljenim razmislekom na konferenci o prihodnosti Evrope, pri čemer je treba upoštevati sorazmernost evropskega volilnega sistema, in mora biti pripravljen za uporabo na naslednjih evropskih volitvah leta 2024; ker bi moral ta razmislek vključevati tudi de facto politično vlogo Komisije in njenega predsednika ter vse s tem povezane spremembe postopka odločanja Unije;

| V. | ker je le 8 % anketirancev izjavilo, da so glasovali na zadnjih volitvah, da bi vplivali na izbiro naslednjega predsednika Komisije (20), kar kaže, da je treba postopek izbire predsednika Komisije nujno razjasniti, volivcem pa zagotoviti večjo preglednost; |
| --- | --- |

V.

ker je le 8 % anketirancev izjavilo, da so glasovali na zadnjih volitvah, da bi vplivali na izbiro naslednjega predsednika Komisije (20), kar kaže, da je treba postopek izbire predsednika Komisije nujno razjasniti, volivcem pa zagotoviti večjo preglednost;

| W. | ker bi institucionalni predlogi, kot so nadnacionalne liste, kar je Parlament priznal v svoji resoluciji z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta, ki evropskim političnim strankam in gibanjem namenja bolj osrednje mesto na evropskih volitvah, preoblikovanje Sveta v drugo zakonodajno zbornico Unije, kot je bilo predlagano v resoluciji z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije, korenito preobrazile sedanje evropske volitve v resnično enotne evropske volitve, v nasprotju s seštevkom 27 ločenih nacionalnih volitev, ki je današnje stanje; |
| --- | --- |

W.

ker bi institucionalni predlogi, kot so nadnacionalne liste, kar je Parlament priznal v svoji resoluciji z dne 7. februarja 2018 o sestavi Evropskega parlamenta, ki evropskim političnim strankam in gibanjem namenja bolj osrednje mesto na evropskih volitvah, preoblikovanje Sveta v drugo zakonodajno zbornico Unije, kot je bilo predlagano v resoluciji z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije, korenito preobrazile sedanje evropske volitve v resnično enotne evropske volitve, v nasprotju s seštevkom 27 ločenih nacionalnih volitev, ki je današnje stanje;

| X. | ker je bil postopek pregleda izjav o interesih in predstavitev kandidatov za komisarje v Evropskem parlamentu pomemben korak k povečanju odgovornosti Komisije do Parlamenta in javnosti na splošno; ker bi lahko ta postopek v prihodnosti še izboljšali in bi ga bilo treba izboljšati; |
| --- | --- |

X.

ker je bil postopek pregleda izjav o interesih in predstavitev kandidatov za komisarje v Evropskem parlamentu pomemben korak k povečanju odgovornosti Komisije do Parlamenta in javnosti na splošno; ker bi lahko ta postopek v prihodnosti še izboljšali in bi ga bilo treba izboljšati;

| Y. | ker so bili demokratični procesi na ravni držav članic in EU tarča tujih sil, včasih v povezavi z notranjimi akterji, ki so želele vplivati na izid volitev in oslabiti Unijo; ker so mehanizmi, ki so jih vzpostavile institucije EU, kot sta kodeks ravnanja proti dezinformacijam in sistem hitrega obveščanja za volitve, prispevali k ublažitvi tujega vmešavanja med volilno kampanjo; |
| --- | --- |

Y.

ker so bili demokratični procesi na ravni držav članic in EU tarča tujih sil, včasih v povezavi z notranjimi akterji, ki so želele vplivati na izid volitev in oslabiti Unijo; ker so mehanizmi, ki so jih vzpostavile institucije EU, kot sta kodeks ravnanja proti dezinformacijam in sistem hitrega obveščanja za volitve, prispevali k ublažitvi tujega vmešavanja med volilno kampanjo;

| Z. | ker so zahteve Komisije za platforme družbenih medijev pred volitvami ustvarile zmedo in imele nehotene posledice, kot je prepoved vseevropskih političnih oglasov, ki je eden od poglavitnih instrumentov za evropske politične stranke, ki omogočajo, da jih lahko volivci opredelijo in prepoznajo med evropskimi volilnimi kampanjami; ker bi morale institucije zlasti v zvezi s tem razviti medinstitucionalni pristop, da bi pozitivno vplivale na varnost in stabilnost volilnega procesa; ker je kodeks ravnanja povsem prostovoljen in se osredotoča na preglednost, ne pa na dejanske omejitve, kot so ciljno usmerjeni politični oglasi; |
| --- | --- |

Z.

ker so zahteve Komisije za platforme družbenih medijev pred volitvami ustvarile zmedo in imele nehotene posledice, kot je prepoved vseevropskih političnih oglasov, ki je eden od poglavitnih instrumentov za evropske politične stranke, ki omogočajo, da jih lahko volivci opredelijo in prepoznajo med evropskimi volilnimi kampanjami; ker bi morale institucije zlasti v zvezi s tem razviti medinstitucionalni pristop, da bi pozitivno vplivale na varnost in stabilnost volilnega procesa; ker je kodeks ravnanja povsem prostovoljen in se osredotoča na preglednost, ne pa na dejanske omejitve, kot so ciljno usmerjeni politični oglasi;

| AA. | ker so evropske politične stranke in fundacije spodbujevalci uspešne evropske politične razprave na evropskih volitvah in zunaj njih in bi morale biti bolj vidne; ker bi morale zaradi te pomembne vloge evropske politične stranke in politične fundacije zagotoviti čim večjo finančno preglednost sredstev, ki jih upravljajo, zlasti sredstev iz proračuna EU; |
| --- | --- |

AA.

ker so evropske politične stranke in fundacije spodbujevalci uspešne evropske politične razprave na evropskih volitvah in zunaj njih in bi morale biti bolj vidne; ker bi morale zaradi te pomembne vloge evropske politične stranke in politične fundacije zagotoviti čim večjo finančno preglednost sredstev, ki jih upravljajo, zlasti sredstev iz proračuna EU;

| AB. | ker se evropske politične stranke soočajo z različnimi omejitvami kampanj med evropskimi volitvami, vključno z omejenimi možnostmi za financiranje kampanj in skupnih dejavnosti z nacionalnimi strankami, ki so njihove članice, prav tako pa ne smejo izvajati kampanj na nacionalnih referendumih o evropskih zadevah; |
| --- | --- |

AB.

ker se evropske politične stranke soočajo z različnimi omejitvami kampanj med evropskimi volitvami, vključno z omejenimi možnostmi za financiranje kampanj in skupnih dejavnosti z nacionalnimi strankami, ki so njihove članice, prav tako pa ne smejo izvajati kampanj na nacionalnih referendumih o evropskih zadevah;

| AC. | ker je pojav novih političnih strank in gibanj pred evropskimi volitvami pokazal, da se državljani zanimajo za politične inovacije; |
| --- | --- |

AC.

ker je pojav novih političnih strank in gibanj pred evropskimi volitvami pokazal, da se državljani zanimajo za politične inovacije;

| AD. | ker so različna nacionalna pravila za ustanavljanje strank in dostop do evropskih volitev še vedno velika ovira za politične inovacije in ustvarjanje resnične vseevropske politične razprave; |
| --- | --- |

AD.

ker so različna nacionalna pravila za ustanavljanje strank in dostop do evropskih volitev še vedno velika ovira za politične inovacije in ustvarjanje resnične vseevropske politične razprave;

| AE. | ker naj bi bilo poročilih zaradi organizacije registracije volivcev v Združenem kraljestvu približno milijon evropskih državljanov prikrajšanih za možnost uveljavljanja svoje volilne pravice na evropskih volitvah; |
| --- | --- |

AE.

ker naj bi bilo poročilih zaradi organizacije registracije volivcev v Združenem kraljestvu približno milijon evropskih državljanov prikrajšanih za možnost uveljavljanja svoje volilne pravice na evropskih volitvah;

| 1. | pozdravlja višjo udeležbo na evropskih volitvah leta 2019, kar dokazuje, da je mogoče obrniti trend zmanjševanja volilne udeležbe v Evropi, je pa vseeno razočaran, ker se še vedno veliko volilnih upravičencev v EU, in sicer skoraj polovica, volitev ni udeležilo; priznava pomembno vlogo kampanj, ki so jih vodile institucije EU in organizacije civilne družbe, za povečanje volilne udeležbe, zlasti kampanje Parlamenta „Tokrat grem volit“; poudarja, da je treba na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni bolj ukrepati in volivce spodbuditi k udeležbi na evropskih volitvah; meni, da ta večja udeležba kaže, da vse več državljanov meni, da je EU ustrezna raven za reševanje izzivov našega časa, kot so gospodarstvo in trajnostna rast, podnebne spremembe in varstvo okolja, socialne neenakosti in neenakosti med spoloma, digitalna revolucija, spodbujanje svobode, človekovih pravic in demokracije, demografija in geopolitična vprašanja, kot so migracije in zunanja politika, varnost in vloga EU v svetu; zato poziva vse institucije EU, naj prevzamejo odgovornost in ukrepajo v skladu z mandatom, ki so jim ga neposredno ali posredno zaupali državljani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je prepričan, da lahko trend povečanja volilne udeležbe ponovimo, če okrepimo vez in odgovornost med volivci in kandidati ter če bodo v vseh državah članicah razpravljali o izzivih in političnih programih na ravni EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja precejšnje povečanje udeležbe mladih na volitvah; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata pomisleke, ki jih mladi izrazijo v okviru javnega posvetovanja in konference o prihodnosti Evrope, saj so ključnega pomena za življenje naslednjih generacij; predlaga, da države članice razmislijo o uskladitvi najnižje starosti volivcev, da bi še povečale udeležbo mladih volivcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je po zadnjih volitvah zastopanost spolov v Parlamentu bolj uravnotežena; poudarja pa, da je stanje mogoče še izboljšati, saj še vedno nismo dosegli resnično uravnotežene zastopanosti spolov v Parlamentu, in ugotavlja, da so glede tega velike razlike med državami članicami, in sicer je bilo v nekaterih med izvoljenimi poslanci Evropskega parlamenta 50 % žensk, v nekaterih pa ni bila izvoljena niti ena poslanka; zato poziva države članice in institucije Unije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje načela enakosti med moškimi in ženskami v celotnem volilnem procesu; v zvezi s tem poudarja pomen uravnotežene zastopanosti spolov na volilnih seznamih; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom in drugimi organi, kot je Beneška komisija, pripravi priporočila za države članice, da bi povečali zastopanost žensk v Evropskem parlamentu, in poziva k uvedbi seznamov z enakim številom kandidatov in kandidatk na volilnih mestih, na primer z izmenjavanjem kandidatov in kandidatk na seznamih ali z drugimi podobnimi metodami, saj v številnih državah članicah nimajo zakonodaje, ki bi zagotavljala politično enakopravnost za volitve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je le nekaj poslancev Evropskega parlamenta pripadnikov etničnih, jezikovnih ali drugih manjšin (21); meni, da sta boj proti rasizmu in odprava izključenosti in diskriminacije dolžnosti, ki izhajata iz vrednot EU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poudarja, da je treba na nacionalni in evropski ravni storiti več in manjšine še v večji meri vključiti na volilne sezname in v volitve, ter poziva države članice in politične stranke, ki sodelujejo na evropskih volitvah, naj proaktivno ukrepajo in povečajo zastopanost nezadostno zastopanih skupin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v zvezi s tem opozarja na posebne težave, s katerimi se na področju politične udeležbe soočajo Romi, zlasti kar zadeva dostop do postopkov za registracijo volivcev, med drugim ker nimajo osebnega dokumenta; poziva države članice, naj izboljšajo izobraževanje romskih volivcev in povečajo njihovo udeležbo na volitvah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da bi se lahko oblikovala podobna priporočila v zvezi z uveljavljanjem pasivne in aktivne volilne pravice invalidov; z veliko zaskrbljenostjo opozarja, da leta 2019 zaradi nacionalnih predpisov približno 800 000 invalidov v Uniji ni moglo voliti; poziva države članice, naj si bolj izmenjujejo zglede dobre prakse, da bi izboljšale dostop do volišč za invalide; poudarja, da je to, kako so volitve praktično organizirane, za volivce invalide enako pomembno kot dostop do informacij ali do volišč; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj poskrbijo za to, da bodo lahko vsi, ki imajo volilno pravico, tudi državljani EU, ki živijo zunaj matične države, brezdomci in zaporniki, ki imajo to pravico v skladu z nacionalnimi predpisi, to pravico tudi uveljavljali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da imamo zaradi različnih volilnih kultur vrsto različnih volilnih sistemov; priporoča, da se z jasnimi predpisi, priporočili in smernicami zagotovita približevanje k enotni evropski volilni zakonodaji in enakost glasovanja za državljane EU, zlasti kar zadeva pravico, da registrirajo stranko in kandidirajo na volitvah, dostop do glasovanja, imenovanje kandidatov, dostopnost, glasovanje prek zastopnika ali glasovanje na daljavo in volilne dneve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da so bile evropske volitve leta 2019 kljub negotovosti zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU dobro organizirane; v zvezi s tem poudarja, da so se s pomočjo zaščitne klavzule, ki jo je Evropski parlament določil v resoluciji z dne 7. februarja 2018, njegovi sedeži po brexitu brez težav porazdelili; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj pred volitvami leta 2024 dajo konzulatom na voljo več sredstev, da bodo lahko bolje preverjali glasovanje, in naj javnost seznanijo s tem, da je nezakonito večkrat glasovati na istih volitvah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj izboljšajo svoje predpise in brezdomcem olajšajo glasovanje; poudarja, da lahko zahteva, da ljudje predložijo dokazilo o naslovu prebivanja za to, da lahko volijo, kot je določeno v Direktivi Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (22), služi izključevanju brezdomcev v državah, kjer ne morejo dobiti upravnega naslova; toplo priporoča, naj se zahteva za dokazilo o naslovu prebivanja odpravi in se brezdomcem, ki so državljani EU, omogoči, da volijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je postopek vodilnih kandidatov pri izbiri predsednika Evropske komisije po volitvah leta 2019 spodletel, ker na podlagi izkušenj leta 2014 nismo uvedli izboljšav glede uporabe načela vodilnih kandidatov in ker državljane EU nismo jasno seznanili s tem postopkom; namerava reformirati demokratični proces za izbiro predsednika Komisije pred naslednjimi evropskimi volitvami leta 2024; dodaja pa, da je izvolitev predsednika Komisije vedno odvisna od podpore večine poslancev Evropskega parlamenta, tako da se volilni rezultati v celoti upoštevajo, kot je predvideno v Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bo imela konferenca o prihodnosti Evrope pomembno vlogo v razpravi o institucionalnih zadevah, tudi glede na izid evropskih volitev leta 2019; pozdravlja predvideno skupno izjavo treh institucij EU o konferenci o prihodnosti Evrope in poziva k njenemu hitremu sprejetju; želi spomniti, da se je predsednica Komisije zavezala, da bo obravnavala teme, ki so posebej povezane z demokratičnimi procesi in institucionalnimi zadevami tudi v okviru konference, in sicer brez poseganja v odločitve same konference o seznamu prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je izvolitev Komisije in njenega predsednika odvisna od večine poslancev Parlamenta, kar dejansko zahteva oblikovanje koalicije s programskim sporazumom, kot se je izkazalo pri izvolitvi Komisije Ursule von der Leyen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da evropskim strankam in gibanjem nič ne preprečuje, da pred evropskimi volitvami oblikujejo koalicije ter predlagajo skupni program in enega samega koalicijskega vodilnega kandidata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je izid evropskih volitev okrepil politično razsežnost izvolitve Evropske komisije, zato je treba še natančneje in objektivneje pregledati izjave o interesih kandidatov za komisarje; meni tudi, da se je pri tem procesu izkazalo, da je treba te izjave tehnično in nepristransko oceniti; podpira, da bosta Odbor za ustavne zadeve in Odbor za pravne zadeve razpravljala o ustanovitvi neodvisnega organa za etiko, ki bi mu lahko zagotovili ustrezna sredstva; vseeno poudarja, da je potrditev ali zavrnitev posameznega komisarja in kolegija komisarjev navsezadnje politični proces, ki je trdno v rokah Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vztraja, da bi bilo treba vsem evropskim volivcem omogočiti, da glasujejo za svojega prednostnega kandidata za predsednika Komisije; zato ponavlja, da bi morali imeti vodilni kandidati, ki jih izvoli evropska politična stranka in kandidirajo za enoten evropski volilni program, na naslednjih volitvah v vseh državah članicah možnost, da uradno kandidirajo; poudarja, da bi morala biti izvolitev predsednika Evropske komisije odvisna od tega, ali je kandidat uspel pridobiti podporo večine poslancev Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morale predlagane spremembe primarne zakonodaje EU iz tega poročila, ki odražajo večjo politično vlogo Komisije v okviru EU, vključevati tudi individualno in kolektivno odgovornost Komisije do Parlamenta in Sveta ter preoblikovanje Sveta v drugo zakonodajno zbornico Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaga spremembo volilne zakonodaje in sklepa o sestavi Evropskega parlamenta, pri čemer je treba predvideti takojšnje izboljšave za naslednje volitve ter dogovorjeni in obvezni načrt izboljšav po naslednjih volitvah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava, da bi lahko med drugim v okviru konference o prihodnosti Evrope kljub temu, da nekatere države članice še niso ratificirale dogovorjene reforme volilne zakonodaje, razpravljali o naslednjih elementih, s katerimi bi lahko izboljšali evropski volilni proces:






  — | nove metode glasovanja na daljavo za državljane na evropskih volitvah v posebnih in izjemnih okoliščinah, |
| --- | --- | --- |

21.

—

nove metode glasovanja na daljavo za državljane na evropskih volitvah v posebnih in izjemnih okoliščinah,

| — | skupna pravila za sprejem kandidatov na volitve ter skupna pravila za kampanjo in financiranje, |
| --- | --- |

—

skupna pravila za sprejem kandidatov na volitve ter skupna pravila za kampanjo in financiranje,

| — | usklajeni standardi za pasivne in aktivne volilne pravice v vseh državah članicah, vključno z razmislekom o znižanju najnižje starosti volivcev v vseh državah članicah na 16 let, |
| --- | --- |

—

usklajeni standardi za pasivne in aktivne volilne pravice v vseh državah članicah, vključno z razmislekom o znižanju najnižje starosti volivcev v vseh državah članicah na 16 let,

| — | določbe o obdobjih odsotnosti poslancev, na primer v primeru materinskega dopusta, starševskega dopusta ali hude bolezni; |
| --- | --- |

—

določbe o obdobjih odsotnosti poslancev, na primer v primeru materinskega dopusta, starševskega dopusta ali hude bolezni;

| 22. | ponovno poziva k ustanovitvi evropskega volilnega organa z mandatom za spremljanje izvajanja smernic in določb v zvezi z evropsko volilno zakonodajo; priporoča izboljšanje mehanizmov za izmenjavo med nacionalnimi volilnimi uradi pod vodstvom evropskega volilnega organa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zelo zaskrbljen, ker so v obdobju pred evropskimi volitvami 2019 ves čas prihajali na dan dokazi o vmešavanju in kampanjah dezinformiranja, pogosto z znaki tujega vpliva; pozdravlja prizadevanja Komisije in drugih institucij za boj proti tujemu vmešavanju med volilno kampanjo, zlasti prek projektne skupine Evropske službe za zunanje delovanje East StratCom; kljub temu poudarja, da bi za boj proti tem napadom na evropsko demokracijo, tudi na nacionalni ravni, pogosto potrebovali več finančnih in človeških virov, kot jih premoremo z združenimi evropskimi viri; poziva Komisijo in države članice, naj za boj proti tujemu vmešavanju namenijo bistveno več finančnih sredstev; poudarja, da je treba dati prednost izboljšanju izobraževanja otrok od zgodnjega otroštva na področju uporabe medijev in državljanske vzgoje v družbi na splošno in v šolah, da bodo kot odrasli sposobni kritično razmišljati in prepoznati neutemeljene informacije in poiskati preverljive informacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da nezakonito vmešavanje v volilne procese ni izključno tuji pojav; meni, da je treba algoritme za promoviranje vsebin, ki jih uporabljajo platforme družbenih medijev, postaviti pod drobnogled in jih po potrebi regulirati, da se zagotovi, da informacije, ki so državljanom na voljo, ne bodo pristranske, in da se med volilnimi kampanjami in po njih zaščiti njihova pravica do obveščenosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da težave pri političnem oglaševanju na platformah družbenih medijev, kažejo, da je treba po vsej Uniji uskladiti predpise, ki urejajo kampanje, zlasti v primeru evropskih volitev, ko imamo opravka z vseevropskimi kampanjami, ki jih treba usklajevati s 27 različnimi pravnimi ureditvami v digitalnem prostoru, kar povzroča ovire in pravno negotovost za politične stranke in gibanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe za učinkovit boj proti tujemu vmešavanju ter notranji in zunanji razsežnosti dezinformacij in naj v celoti sodelujeta z novim Posebnim odborom o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (INGE), ter čim prej in pred naslednjimi evropskimi volitvami v celoti upoštevata njegove sklepe; spodbuja Komisijo in Svet, naj tesneje sodelujeta s Parlamentom, saj je zaščita naših demokratičnih institucij njegova temeljna naloga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava pomembno vlogo evropskih političnih strank, političnih gibanj in fundacij pri spodbujanju evropske politične razprave; vendar poudarja, da evropske politične stranke zaradi omejevalnih ukrepov na evropski in nacionalni ravni ne morejo popolnoma sodelovati v evropskih volilnih kampanjah; poudarja tudi, da ne smejo izvajati kampanj na referendumih, ki zadevajo evropske zadeve, kot so mednarodni trgovinski sporazumi ali referendum Združenega kraljestva o članstvu v EU leta 2016; poziva k nadaljnji uskladitvi nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU, da bi po vsej EU zagotovili enake pogoje za evropske volitve; predlaga, naj se na glasovnicah navedejo imena in logotipi evropskih političnih strank in gibanj, da bi povečali njihovo prepoznavnost, in priporoča, da se enako navede tudi na vsem gradivu, ki se uporablja v evropskih volilnih kampanjah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi morali biti programi evropskih političnih strank znani pred volitvami, kar pomeni, da potrebujemo jasna in pregledna pravila o kampanji; poudarja, da je treba z evropskimi volilnimi predpisi promovirati evropsko strankarsko demokracijo, tudi z uvedbo obveznosti, da nacionalne stranke, ki kandidirajo na evropskih volitvah, na volilnem seznamu poleg svojega nacionalnega logotipa prikažejo tudi logotip svoje evropske stranke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaga spremembo Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (23), da bi evropskim političnim strankam in fundacijam omogočili polno sodelovanje v evropskem političnem prostoru, vodenje kampanje, uporabo sredstev za kampanjo in kandidiranje na evropskih volitvah ter povečali preglednost njihovega financiranja, zlasti kar zadeva razpolaganje s sredstvi iz proračuna EU in financiranje, ki prihaja od strank članic, in preprečili donacije zasebnih in javnih organizacij iz tretjih držav; poudarja, da bi morda lahko vseeno dovolili članarino strank iz držav Sveta Evrope, da bi spodbudili vseevropske politične vezi, pod pogojem, da se to izvaja bolj pregledno; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da programi evropskih strank še vedno niso bili pomemben del politične razprave pred volitvami leta 2019; močno obžaluje primere, ko je bila ta razprava namesto na zadeve EU osredotočena na nacionalne teme, ki niso bile neposredno povezane z oblikovanjem politik EU; meni, da lahko evropsko razsežnost volitev najbolj poudarimo tako, da državljane bolj informiramo o odločitvah, ki jih sprejme EU, in o tem, kako te odločitve vplivajo na njihovo vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da z uvedbo letnega evropskega tedna, ki bi potekal hkrati v vseh nacionalnih parlamentih in v okviru katerega bi poslanci nacionalnih parlamentov, evropski komisarji, poslanci Evropskega parlamenta in predstavniki civilne družbe razpravljali o delovnem programu Komisije, podprli oblikovanje povezanega medparlamentarnega javnega prostora in izboljšali obveščenost o evropskih ukrepih na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k usklajeni strategiji na evropski ravni, da se zagotovi medijsko poročanje o evropskih volitvah, zlasti tako da se razpravlja o političnih programih različnih evropskih političnih sil, da se povabijo kandidati, ki kandidirajo na evropskih volitvah v različnih državah članicah, in da se poroča o dogodkih v okviru kampanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbuja javne radiotelevizije, naj v okviru svoje naloge obveščanja javnosti gostijo in predvajajo razprave med vodilnimi kandidati, pa tudi med kandidati, ki se potegujejo za sedež v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da je izid evropskih volitev jasen znak za poglobljen institucionalni razmislek, ki bo državljanom, civilni družbi in njihovim predstavnikom omogočil oblikovanje prihodnosti Unije; poudarja, da je zaradi pandemije covida-19 institucionalna reforma na evropski ravni še nujnejša; zato poziva vse institucionalne partnerje, naj prevzamejo odgovornost in pripravijo ambiciozno, interaktivno in vključujočo konferenco o prihodnosti Evrope, ki bo odprta za državljane, civilno družbo in njihove predstavnike ter bo okrepila predstavniško demokracijo in odpornost EU ter bo prinesla oprijemljive rezultate, ter naj ukrepajo na podlagi sklepov konference, kar bi moralo privesti do pomembnih sprememb v politikah in institucionalni strukturi EU ter oživiti evropski projekt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL L 178, 16.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 165 I, 2.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 129, 25.5.2018, str. 76.

(4)  UL L 114 I, 4.5.2018, str. 1.

(5)  UL L 85 I, 27.3.2019, str. 7.

(6)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(7)  UL C 366, 27.10.2017, str. 7.

(8)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(9)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(10)  UL C 390, 18.11.2019, str. 170.

(11)  UL C 463, 21.12.2018, str. 83.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0002.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0031.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0098.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0161.

(16)  raziskava Eurobarometer 91.5, The 2019 Post-Electoral Survey – Have European Elections Entered a New Dimension?, Evropski parlament, september 2019.

(17)  FEANTSA in fundacija Abbé-Pierre, Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020 (Peti pregled izključenosti s stanovanjskega trga v Evropi 2020), julij 2020.

(18)  UL C 118, 8.4.2020, str. 246.

(19)  UL C 463, 21.12.2018, str. 89.

(20)  Eurobarometer 91.5, september 2019.

(21)  Sporočilo Komisije z dne 19. junija 2020 z naslovom Poročilo o volitvah v Evropski parlament (COM(2020)0252).

(22)  UL L 329, 30.12.1993, str. 34.

(23)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju agende OZN 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju sklicev iz predhodnih poročil o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklicev iz predhodnih poročil o stanju na področju temeljnih pravic v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 20 Listine, ki določa, da so pred zakonom vsi enaki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Listine, ki določa, da so pred zakonom vsi enaki,

| — | ob upoštevanju člena 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju obveznosti EU, da v skladu s členom 6(2) PEU pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti EU, da v skladu s členom 6(2) PEU pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju svoje razprave na plenarnem zasedanju v Strasbourgu o nujnih ukrepih za rešitev položaja brezdomcev v Evropi, ki je potekala 13. januarja 2020 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave na plenarnem zasedanju v Strasbourgu o nujnih ukrepih za rešitev položaja brezdomcev v Evropi, ki je potekala 13. januarja 2020 v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju načela 19 evropskega stebra socialnih pravic, v katerem je navedeno, da imajo socialno ogroženi „zagotovljen dostop do socialnega stanovanja oziroma kakovostne stanovanjske pomoči“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela 19 evropskega stebra socialnih pravic, v katerem je navedeno, da imajo socialno ogroženi „zagotovljen dostop do socialnega stanovanja oziroma kakovostne stanovanjske pomoči“,

| — | ob upoštevanju člena 31 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do nastanitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do nastanitve,

| — | ob upoštevanju člena 34(3) Listine, ki potrjuje pravico do socialne in stanovanjske pomoči za boj proti socialni izključenosti in revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 34(3) Listine, ki potrjuje pravico do socialne in stanovanjske pomoči za boj proti socialni izključenosti in revščini,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o revščini zaposlenih za leto 2019 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o revščini zaposlenih za leto 2019 (6),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Combating child poverty: an issue of fundamental rights (Boj proti revščini otrok: vprašanje temeljnih pravic), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Combating child poverty: an issue of fundamental rights (Boj proti revščini otrok: vprašanje temeljnih pravic),

| — | ob upoštevanju resolucije 2280 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o položaju migrantov in beguncev na grških otokih z dne 11. aprila 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2280 parlamentarne skupščine Sveta Evrope o položaju migrantov in beguncev na grških otokih z dne 11. aprila 2019 (7),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (8),

| — | ob upoštevanju člena 2 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do pravičnih pogojev dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do pravičnih pogojev dela,

| — | ob upoštevanju člena 31 Listine o poštenih in pravičnih delovnih pogojih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31 Listine o poštenih in pravičnih delovnih pogojih,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. aprila 2019 o ekonomski politiki euroobmočja (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. aprila 2019 o ekonomski politiki euroobmočja (2019/C 136/01),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (9),

| — | ob upoštevanju strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (10),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (12),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Drugo poročilo o napredku v boju proti trgovini z ljudmi (2018) v skladu s členom 20 Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Drugo poročilo o napredku v boju proti trgovini z ljudmi (2018) v skladu s členom 20 Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (COM(2018)0777),

| — | ob upoštevanju 8. splošnega poročila o dejavnostih skupine GRETA (13) in poročil skupine GRETA, v katerih je opisano izvajanje Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi v vseh državah članicah (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 8. splošnega poročila o dejavnostih skupine GRETA (13) in poročil skupine GRETA, v katerih je opisano izvajanje Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi v vseh državah članicah (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse: Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse: Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773) (15),

| — | ob upoštevanju načela 16 evropskega stebra socialnih pravic, ki poudarja pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela 16 evropskega stebra socialnih pravic, ki poudarja pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o smernicah za države članice, s katerimi bi preprečili kriminalizacijo humanitarne pomoči (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (18),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz oktobra 2014 o alternativah pridržanju otrok v okviru priseljevanja (RES 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope iz oktobra 2014 o alternativah pridržanju otrok v okviru priseljevanja (RES 2020),

| — | ob upoštevanju priporočila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz junija 2019 z naslovom Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean’ (Rešena življenja, Zaščitene pravice. Premostitev vrzeli v zaščiti beguncev in migrantov v Sredozemlju) (19); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz junija 2019 z naslovom Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean’ (Rešena življenja, Zaščitene pravice. Premostitev vrzeli v zaščiti beguncev in migrantov v Sredozemlju) (19);

| — | ob upoštevanju poročila o temeljnih pravicah iz leta 2019, ki ga je pripravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, in posodobitve dokumenta agencije iz junija 2019 z naslovom NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations (Ladje nevladnih organizacij, ki sodelujejo pri iskanju in reševanju v Sredozemlju in ki so predmet kazenskih preiskav) (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o temeljnih pravicah iz leta 2019, ki ga je pripravila Agencija Evropske unije za temeljne pravice, in posodobitve dokumenta agencije iz junija 2019 z naslovom NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations (Ladje nevladnih organizacij, ki sodelujejo pri iskanju in reševanju v Sredozemlju in ki so predmet kazenskih preiskav) (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – rasno sovraštvo do Romov v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 ob mednarodnem dnevu Romov – rasno sovraštvo do Romov v Evropi in priznanje, s strani EU, dneva spomina na genocid nad Romi med drugo svetovno vojno (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o vidikih temeljnih pravic pri vključevanju Romov v EU: boj proti anticiganizmu (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 in okrepitvi boja proti anticiganizmu (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (26),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice o Rominjah v devetih državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice o Rominjah v devetih državah članicah EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o porastu neofašističnega nasilja v Evropi (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2018 o porastu neofašističnega nasilja v Evropi (31),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (32),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. januarja 2019 o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. januarja 2019 o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (33),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 o krepitvi pravne države v Uniji – načrt za ukrepanje (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 o krepitvi pravne države v Uniji – načrt za ukrepanje (COM(2019)0343),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in 27 spremljajočih poglavij o pravni državi v posameznih državah članicah (SWD(2020)0300-0326), v katerih je obravnavan vpliv ukrepov držav članic za zajezitev širjenja covida-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in 27 spremljajočih poglavij o pravni državi v posameznih državah članicah (SWD(2020)0300-0326), v katerih je obravnavan vpliv ukrepov držav članic za zajezitev širjenja covida-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (34),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (35),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (36),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (37),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (38),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (39),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/951 o standardih za organe za enakost (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/951 o standardih za organe za enakost (40),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o seznamu ukrepov za spodbujanje enakosti LGBTI za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o seznamu ukrepov za spodbujanje enakosti LGBTI za leto 2018,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (41), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (41),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o izvajanju Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (42), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o izvajanju Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (42),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (43), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (43),

| — | ob upoštevanju odločbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 19. decembra 2017 v zadevi A.R. in L.R. proti Švici (22338/15), v kateri je potrdilo, da se s celovito spolno vzgojo uresničujejo zakoniti cilji varovanja javnega zdravja, zaščite otrok pred spolnim nasiljem in priprave otrok na družbeno realnost, kar pomeni, da ni priznalo obveznosti držav članic, da staršem dovolijo, da svoje otroke izvzamejo iz te vzgoje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 19. decembra 2017 v zadevi A.R. in L.R. proti Švici (22338/15), v kateri je potrdilo, da se s celovito spolno vzgojo uresničujejo zakoniti cilji varovanja javnega zdravja, zaščite otrok pred spolnim nasiljem in priprave otrok na družbeno realnost, kar pomeni, da ni priznalo obveznosti držav članic, da staršem dovolijo, da svoje otroke izvzamejo iz te vzgoje,

| — | ob upoštevanju odločbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sh. D. in drugi proti Grčiji, Avstriji, Hrvaški, Madžarski, Severni Makedoniji, Srbiji in Sloveniji (44), ki potrjuje, da bi morala biti skrajna ranljivost otroka pomembnejša od neurejenega statusa in bi organi morali sprejeti potrebne ukrepe za njihovo zaščito ter da so organi kršili člen 5, ko so samodejno uvedli zaščitno skrbništvo, ne da bi razmislili o drugih možnostih namesto pridržanja ali upoštevali določbo iz zakonodaje EU, da se je treba pridržanju otrok izogniti (45), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sh. D. in drugi proti Grčiji, Avstriji, Hrvaški, Madžarski, Severni Makedoniji, Srbiji in Sloveniji (44), ki potrjuje, da bi morala biti skrajna ranljivost otroka pomembnejša od neurejenega statusa in bi organi morali sprejeti potrebne ukrepe za njihovo zaščito ter da so organi kršili člen 5, ko so samodejno uvedli zaščitno skrbništvo, ne da bi razmislili o drugih možnostih namesto pridržanja ali upoštevali določbo iz zakonodaje EU, da se je treba pridržanju otrok izogniti (45),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. oktobra 2019 o porodniškem in ginekološkem nasilju (RES 2306), v kateri skupščina poziva države članice Sveta Evrope, naj se borijo proti temu nasilju, ter podaja priporoča v zvezi s tem, in povezanega poročila Odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 12. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. oktobra 2019 o porodniškem in ginekološkem nasilju (RES 2306), v kateri skupščina poziva države članice Sveta Evrope, naj se borijo proti temu nasilju, ter podaja priporoča v zvezi s tem, in povezanega poročila Odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 12. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju tematskega dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah žensk v Evropi (2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskega dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah žensk v Evropi (2017),

| — | ob upoštevanju poročila komisarke Sveta Evrope za človekove pravice po njenem obisku na Madžarskem od 4. do 8. februarja 2019 (46), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisarke Sveta Evrope za človekove pravice po njenem obisku na Madžarskem od 4. do 8. februarja 2019 (46),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope 2299 (2019) o politikah in praksi zavračanja migrantov v državah članicah Sveta Evrope (47), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope 2299 (2019) o politikah in praksi zavračanja migrantov v državah članicah Sveta Evrope (47),

| — | ob upoštevanju poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij ter poročil komisarke Sveta Evrope za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij ter poročil komisarke Sveta Evrope za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju dela, ki so ga opravile Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Svet Evrope in Beneška komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki so ga opravile Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Svet Evrope in Beneška komisija,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je bila na voljo za podpis od 11. maja 2011 v Istanbulu v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je bila na voljo za podpis od 11. maja 2011 v Istanbulu v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (48), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (48),

| — | ob upoštevanju dela Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2018 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (49), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije za leto 2018 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah (49),

| — | ob upoštevanju poročil o temeljnih pravicah, ki ju je Agencija za temeljne pravice objavila leta 2018 in leta 2019 (50), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o temeljnih pravicah, ki ju je Agencija za temeljne pravice objavila leta 2018 in leta 2019 (50),

| — | ob upoštevanju dokumenta Agencije za temeljne pravice o prostoru civilne družbe: stališča organizacij in njenega poročila o izzivih, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Agencije za temeljne pravice o prostoru civilne družbe: stališča organizacij in njenega poročila o izzivih, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov v obliki predlogov sprememb,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0226/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0226/2020),

| A. | ker EU ni le monetarna unija, temveč tudi socialna, kot je določeno v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Evropski socialni listini in evropskem stebru socialnih pravic; ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine; ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot so določene v členu 2 PEU in kot so navedene v Listini ter vključene v mednarodne pogodbe o človekovih pravicah; ker je Listina del primarne zakonodaje EU; ker Unija kljub svoji obveznosti po členu 6(2) PEU še vedno ni pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker EU ni le monetarna unija, temveč tudi socialna, kot je določeno v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Evropski socialni listini in evropskem stebru socialnih pravic; ker se člen 151 PDEU sklicuje na temeljne socialne pravice, kot so pravice iz Evropske socialne listine; ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot so določene v členu 2 PEU in kot so navedene v Listini ter vključene v mednarodne pogodbe o človekovih pravicah; ker je Listina del primarne zakonodaje EU; ker Unija kljub svoji obveznosti po členu 6(2) PEU še vedno ni pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| B. | ker so te vrednote skupne vsem državam članicam ter bi jih morale EU in vsaka država članica posebej dosledno spoštovati in dejavno spodbujati v vseh svojih politikah, notranjih in zunanjih; ker je spoštovanje načela pravne države osnovni pogoj za varstvo temeljnih pravic in ker imajo države članice končno odgovornost za varovanje človekovih pravic vseh ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker so te vrednote skupne vsem državam članicam ter bi jih morale EU in vsaka država članica posebej dosledno spoštovati in dejavno spodbujati v vseh svojih politikah, notranjih in zunanjih; ker je spoštovanje načela pravne države osnovni pogoj za varstvo temeljnih pravic in ker imajo države članice končno odgovornost za varovanje človekovih pravic vseh ljudi;

| C. | ker v skladu s členom 17 PEU Komisija skrbi za uporabo Pogodb; ker država članica, ki zavrača popolno spoštovanje prava EU, delitev oblasti, neodvisnost pravosodja in predvidljivost ukrepov države, s tem postavlja pod vprašaj verodostojnost EU; ker so neodvisno sodstvo, svoboda izražanja in obveščanja ter pluralnost medijev ključne sestavine pravne države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 17 PEU Komisija skrbi za uporabo Pogodb; ker država članica, ki zavrača popolno spoštovanje prava EU, delitev oblasti, neodvisnost pravosodja in predvidljivost ukrepov države, s tem postavlja pod vprašaj verodostojnost EU; ker so neodvisno sodstvo, svoboda izražanja in obveščanja ter pluralnost medijev ključne sestavine pravne države;

| D. | ker so se v EU v letih 2018 in 2019 pojavili resni in večplastni izzivi v zvezi z varstvom temeljnih pravic, pravne države in demokracije, ki so neločljivo povezani pojavi; ker je iz posebne raziskave Eurobarometer iz marca 2019 razvidno, da je seznanjenost z Listino še vedno slaba; ker po podatkih Agencije EU za temeljne pravice leta 2018 v EU niso bile ugotovljene le kršitve človekovih pravic, ampak tudi zavračanje samih sistemov za varstvo človekovih pravic (51); |
| --- | --- |

D.

ker so se v EU v letih 2018 in 2019 pojavili resni in večplastni izzivi v zvezi z varstvom temeljnih pravic, pravne države in demokracije, ki so neločljivo povezani pojavi; ker je iz posebne raziskave Eurobarometer iz marca 2019 razvidno, da je seznanjenost z Listino še vedno slaba; ker po podatkih Agencije EU za temeljne pravice leta 2018 v EU niso bile ugotovljene le kršitve človekovih pravic, ampak tudi zavračanje samih sistemov za varstvo človekovih pravic (51);

| E. | ker je treba Listino bolj promovirati, na primer s kampanjami ozaveščanja, da bi imele njene določbe večji učinek in da bi se uveljavila kot pozitiven vir razlage; ker bi bilo koristno povečati izmenjavo informacij med sodniki, odvetniškimi združenji in javnimi upravami v državah članicah, pa tudi prek nacionalnih meja, o izkušnjah in pristopih k uporabi Listine, in sicer tudi z uporabo obstoječih instrumentov financiranja, kot so tisti, predvideni v programu za pravosodje, če je to ustrezno, pa tudi prek ciljno usmerjenih programov usposabljanja za pravosodne delavce; |
| --- | --- |

E.

ker je treba Listino bolj promovirati, na primer s kampanjami ozaveščanja, da bi imele njene določbe večji učinek in da bi se uveljavila kot pozitiven vir razlage; ker bi bilo koristno povečati izmenjavo informacij med sodniki, odvetniškimi združenji in javnimi upravami v državah članicah, pa tudi prek nacionalnih meja, o izkušnjah in pristopih k uporabi Listine, in sicer tudi z uporabo obstoječih instrumentov financiranja, kot so tisti, predvideni v programu za pravosodje, če je to ustrezno, pa tudi prek ciljno usmerjenih programov usposabljanja za pravosodne delavce;

| F. | ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ter škoduje vsem državam članicam EU in EU kot celoti; ker se v državah članicah protikorupcijski pravni okvir še vedno izvaja neenotno; |
| --- | --- |

F.

ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ter škoduje vsem državam članicam EU in EU kot celoti; ker se v državah članicah protikorupcijski pravni okvir še vedno izvaja neenotno;

| G. | ker je povečanje obsega prekarnih zaposlitev in stopnje brezposelnosti mladih zelo zaskrbljujoče in lahko dolgoročno negativno vpliva na pravice iz člena 31 Listine; |
| --- | --- |

G.

ker je povečanje obsega prekarnih zaposlitev in stopnje brezposelnosti mladih zelo zaskrbljujoče in lahko dolgoročno negativno vpliva na pravice iz člena 31 Listine;

| H. | ker so otrokove pravice določene v Listini; ker bi bilo treba otrokovo korist prednostno upoštevati pri vseh ukrepih EU in načelo otrokove koristi v celoti spoštovati v zakonodaji, sodnih odločbah in vladnih odločitvah na vseh ravneh; ker bi morale države članice zagotoviti pravico do izobraževanja za vse otroke v EU in jih zaščititi pred vsakršno diskriminacijo; |
| --- | --- |

H.

ker so otrokove pravice določene v Listini; ker bi bilo treba otrokovo korist prednostno upoštevati pri vseh ukrepih EU in načelo otrokove koristi v celoti spoštovati v zakonodaji, sodnih odločbah in vladnih odločitvah na vseh ravneh; ker bi morale države članice zagotoviti pravico do izobraževanja za vse otroke v EU in jih zaščititi pred vsakršno diskriminacijo;

| I. | ker gre pri nasilju na podlagi spola v vseh oblikah – vključno z nadlegovanjem in nasiljem na delovnem mestu, doma in na spletu – za kršenje temeljnih pravic, do njega pa prihaja na vseh ravneh družbe, neodvisno od starosti, izobrazbe, dohodka, družbenega položaja in države izvora ali prebivališča, ter predstavlja veliko oviro za enakost med ženskami in moškimi; ker nič manj kot 11 držav članic nima podatkov o ženskih žrtvah naklepnega umora, ki ga je zagrešil intimni partner ali družinski član (52); |
| --- | --- |

I.

ker gre pri nasilju na podlagi spola v vseh oblikah – vključno z nadlegovanjem in nasiljem na delovnem mestu, doma in na spletu – za kršenje temeljnih pravic, do njega pa prihaja na vseh ravneh družbe, neodvisno od starosti, izobrazbe, dohodka, družbenega položaja in države izvora ali prebivališča, ter predstavlja veliko oviro za enakost med ženskami in moškimi; ker nič manj kot 11 držav članic nima podatkov o ženskih žrtvah naklepnega umora, ki ga je zagrešil intimni partner ali družinski član (52);

| J. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo, da lahko različne vrste degradacije okolja vodijo v kršenje človekovih pravic, na primer pravice do življenja, pravice do zasebnega in družinskega življenja, prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja ter pravice do mirnega uživanja doma (53); ker so okoljske krivice praviloma povezane z zdravstvenimi tveganji in negativnimi posledicami za dobro počutje ter ker so nekatere skupnosti in skupine, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanimi skupinami, pa tudi temnopoltimi, nebelci in etničnimi manjšinami, zaradi okoljskih obremenitev nesorazmerno prizadete; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo, da lahko različne vrste degradacije okolja vodijo v kršenje človekovih pravic, na primer pravice do življenja, pravice do zasebnega in družinskega življenja, prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja ter pravice do mirnega uživanja doma (53); ker so okoljske krivice praviloma povezane z zdravstvenimi tveganji in negativnimi posledicami za dobro počutje ter ker so nekatere skupnosti in skupine, vključno s socialno-ekonomsko prikrajšanimi skupinami, pa tudi temnopoltimi, nebelci in etničnimi manjšinami, zaradi okoljskih obremenitev nesorazmerno prizadete;

| K. | ker je dostop do pravnega varstva temeljna pravica, nekaznovanost pa je pomembna ovira za okrevanje žrtev in njihovo zaščito; |
| --- | --- |

K.

ker je dostop do pravnega varstva temeljna pravica, nekaznovanost pa je pomembna ovira za okrevanje žrtev in njihovo zaščito;

| L. | ker je v zadnjih letih prišlo do organiziranih dejavnosti, ki so vodile v nazadovanje na področju pravic žensk in deklet, saj so nekatere države članice poskušale omejiti spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, kot je obstoječe pravno varstvo v zvezi z možnostjo žensk za opravljanje splava, med drugim z uvedbo nazadnjaških osnovnih pogojev za izvedbo splava, kot so obvezno pristransko svetovanje ali čakalne dobe, neodprava ovir za opravljanja splava v praksi in poskusi popolne prepovedi splava ali odprave obstoječih zakonitih razlogov za splav; ker je v nekaterih državah članicah prišlo do poskusov omejevanja ali prepovedi spolne vzgoje in študija o spolih ter izvajanja kampanj proti Istanbulski konvenciji, v katerih se zanika obstoj nasilja na podlagi spola; ker je nazadovanje v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov pogosto povezano z na splošno slabšim stanjem na področju demokracije, pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je v zadnjih letih prišlo do organiziranih dejavnosti, ki so vodile v nazadovanje na področju pravic žensk in deklet, saj so nekatere države članice poskušale omejiti spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, kot je obstoječe pravno varstvo v zvezi z možnostjo žensk za opravljanje splava, med drugim z uvedbo nazadnjaških osnovnih pogojev za izvedbo splava, kot so obvezno pristransko svetovanje ali čakalne dobe, neodprava ovir za opravljanja splava v praksi in poskusi popolne prepovedi splava ali odprave obstoječih zakonitih razlogov za splav; ker je v nekaterih državah članicah prišlo do poskusov omejevanja ali prepovedi spolne vzgoje in študija o spolih ter izvajanja kampanj proti Istanbulski konvenciji, v katerih se zanika obstoj nasilja na podlagi spola; ker je nazadovanje v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov pogosto povezano z na splošno slabšim stanjem na področju demokracije, pravne države in temeljnih pravic;

| M. | ker več držav članic vse pogosteje obsoja ginekološko in porodniško nasilje (54); ker so pravice žensk v vsej njihovi raznolikosti, vključno z Rominjami, temnopoltimi ženskami, lezbijkami, biseksualkami, transseksualkami ter invalidkami, zaščitene s Pogodbo; ker so Rominje še posebej prikrajšane na področju pravic žensk in se pogosto soočajo s hujšimi oblikami verbalnega, fizičnega, psihičnega in rasnega nadlegovanja v ustanovah za reproduktivno zdravje; ker so Rominje tudi žrtve etnične segregacije v porodnišnicah in so nameščene v ločene prostore z ločenimi kopalnicami in jedilnicami; ker so v nekaterih državah članicah Rome sistematično prisilno sterilizirali ter niso mogli pridobiti ustrezne odškodnine, vključno z nadomestilom, za kršenje njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

M.

ker več držav članic vse pogosteje obsoja ginekološko in porodniško nasilje (54); ker so pravice žensk v vsej njihovi raznolikosti, vključno z Rominjami, temnopoltimi ženskami, lezbijkami, biseksualkami, transseksualkami ter invalidkami, zaščitene s Pogodbo; ker so Rominje še posebej prikrajšane na področju pravic žensk in se pogosto soočajo s hujšimi oblikami verbalnega, fizičnega, psihičnega in rasnega nadlegovanja v ustanovah za reproduktivno zdravje; ker so Rominje tudi žrtve etnične segregacije v porodnišnicah in so nameščene v ločene prostore z ločenimi kopalnicami in jedilnicami; ker so v nekaterih državah članicah Rome sistematično prisilno sterilizirali ter niso mogli pridobiti ustrezne odškodnine, vključno z nadomestilom, za kršenje njihovih človekovih pravic;

| N. | ker so se v EU razmahnili rasizem, nestrpnost, ekstremizem, ksenofobija, islamofobija, antisemitizem in sovraštvo do Romov, kar v nekaterih državah članicah postaja vse bolj normalno, in ker takšno držo prevzemajo tudi mnenjski voditelji in politiki po vsej EU, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, v katerem cvetijo rasizem, diskriminacija in kazniva dejanja iz sovraštva; ker so muslimani in muslimanke v državah članicah EU še naprej izpostavljeni vseprisotni sovražnosti in nestrpnosti (55); ker je Agencija EU za temeljne pravice v svojem poročilu iz leta 2019 poudarila, da se v številnih državah izvajajo diskriminacijske institucionalne prakse, politike in zakoni; ker boj proti terorizmu in protiteroristične politike ne bi smeli privesti do splošne diskriminacije nekaterih skupnosti; ker je Agencija za temeljne pravice decembra 2018 oblikovala prvo posebno podatkovno zbirko o sovraštvu do muslimanov; ker se zdi, da narašča antisemitizem, kot je razvidno iz poročila, ki ga je Agencija EU za temeljne pravice objavila 4. julija 2019, saj številne države poročajo o porastu števila kaznivih dejanj iz antisemitizma; ker se etnične in verske manjšine pogosto soočajo z verbalnim, fizičnim, psihičnim in rasnim nadlegovanjem; ker je ključnega pomena razvijati izobraževanje in usposabljanje za spodbujanje kritičnega razmišljanja, zagotavljanje orodij za prepoznavanje vseh oblik diskriminacije in nestrpnosti ter spodbujanje digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

N.

ker so se v EU razmahnili rasizem, nestrpnost, ekstremizem, ksenofobija, islamofobija, antisemitizem in sovraštvo do Romov, kar v nekaterih državah članicah postaja vse bolj normalno, in ker takšno držo prevzemajo tudi mnenjski voditelji in politiki po vsej EU, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, v katerem cvetijo rasizem, diskriminacija in kazniva dejanja iz sovraštva; ker so muslimani in muslimanke v državah članicah EU še naprej izpostavljeni vseprisotni sovražnosti in nestrpnosti (55); ker je Agencija EU za temeljne pravice v svojem poročilu iz leta 2019 poudarila, da se v številnih državah izvajajo diskriminacijske institucionalne prakse, politike in zakoni; ker boj proti terorizmu in protiteroristične politike ne bi smeli privesti do splošne diskriminacije nekaterih skupnosti; ker je Agencija za temeljne pravice decembra 2018 oblikovala prvo posebno podatkovno zbirko o sovraštvu do muslimanov; ker se zdi, da narašča antisemitizem, kot je razvidno iz poročila, ki ga je Agencija EU za temeljne pravice objavila 4. julija 2019, saj številne države poročajo o porastu števila kaznivih dejanj iz antisemitizma; ker se etnične in verske manjšine pogosto soočajo z verbalnim, fizičnim, psihičnim in rasnim nadlegovanjem; ker je ključnega pomena razvijati izobraževanje in usposabljanje za spodbujanje kritičnega razmišljanja, zagotavljanje orodij za prepoznavanje vseh oblik diskriminacije in nestrpnosti ter spodbujanje digitalne pismenosti;

| O. | ker nova tehnologija, ki jo države vse pogosteje uporabljajo, kot sta napovedno policijsko delo in tehnologija za prepoznavanje obrazov, prinaša več tveganj za rasne manjšine v Evropi; |
| --- | --- |

O.

ker nova tehnologija, ki jo države vse pogosteje uporabljajo, kot sta napovedno policijsko delo in tehnologija za prepoznavanje obrazov, prinaša več tveganj za rasne manjšine v Evropi;

| P. | ker prihaja do hudega nazadovanja na področju pravic oseb LGBTI, celo do te mere, da se v eni od držav članic uvajajo „območja brez LGBTI“ (56); |
| --- | --- |

P.

ker prihaja do hudega nazadovanja na področju pravic oseb LGBTI, celo do te mere, da se v eni od držav članic uvajajo „območja brez LGBTI“ (56);

| Q. | ker si EU in države članice delijo pristojnosti na področju stanovanj; ker potrebujemo strategijo na nacionalni ravni in na ravni EU; ker je brezdomstvo položaj, v katerem so posameznikom odvzete človekove pravice, in je samo po sebi kršitev človekovih pravic; ker je nesprejemljivo, da v EU narašča število deložacij in primerov brezdomstva (57); |
| --- | --- |

Q.

ker si EU in države članice delijo pristojnosti na področju stanovanj; ker potrebujemo strategijo na nacionalni ravni in na ravni EU; ker je brezdomstvo položaj, v katerem so posameznikom odvzete človekove pravice, in je samo po sebi kršitev človekovih pravic; ker je nesprejemljivo, da v EU narašča število deložacij in primerov brezdomstva (57);

| R. | ker je ponudba cenovno dostopnih stanovanj v Evropi kljub vse večjemu povpraševanju nezadostna; ker so letni pregledi, ki jih objavlja Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci (FEANTSA), pokazali, da se število brezdomcev povečuje v skoraj vseh državah EU/EGP; v poročilu tega združenja iz leta 2018 je bilo ugotovljeno, da bo zaradi poslabšanja življenjskih razmer izjemno ranljivih družin v zatočiščih kmalu največ otrok (58); |
| --- | --- |

R.

ker je ponudba cenovno dostopnih stanovanj v Evropi kljub vse večjemu povpraševanju nezadostna; ker so letni pregledi, ki jih objavlja Evropsko združenje nacionalnih organizacij za delo z brezdomci (FEANTSA), pokazali, da se število brezdomcev povečuje v skoraj vseh državah EU/EGP; v poročilu tega združenja iz leta 2018 je bilo ugotovljeno, da bo zaradi poslabšanja življenjskih razmer izjemno ranljivih družin v zatočiščih kmalu največ otrok (58);

| S. | ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (ECHR); ker so neodvisno sodstvo, svoboda izražanja in obveščanja ter pluralnost medijev ključne sestavine pravne države in so bistvenega pomena za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

S.

ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (ECHR); ker so neodvisno sodstvo, svoboda izražanja in obveščanja ter pluralnost medijev ključne sestavine pravne države in so bistvenega pomena za demokratično delovanje EU in njenih držav članic;

| T. | ker se je v EU povečalo število groženj novinarjem in napadov nanje (59); ker OVSE poroča, da nekaznovanost prevladuje, saj je bilo v regiji OVSE na primer rešenih manj kot 15 % umorov novinarjev (poročilo o svobodi medijev); ker se je zaščita novinarjev očitno poslabšala, kar spodkopava svobodo medijev in svobodo izražanja ter ogroža demokracijo; |
| --- | --- |

T.

ker se je v EU povečalo število groženj novinarjem in napadov nanje (59); ker OVSE poroča, da nekaznovanost prevladuje, saj je bilo v regiji OVSE na primer rešenih manj kot 15 % umorov novinarjev (poročilo o svobodi medijev); ker se je zaščita novinarjev očitno poslabšala, kar spodkopava svobodo medijev in svobodo izražanja ter ogroža demokracijo;

| U. | ker je v resoluciji Parlamenta o pluralnosti in svobodi medijev v EU poudarjeno, da države članice in Komisija ne bi smele sprejemati nepotrebnih ali nesorazmernih ukrepov, s katerimi se omejujeta dostop do interneta in uveljavljanje temeljnih človekovih pravic ali ki imajo za posledico nadzor javnega komuniciranja s samovoljno uvedbo izrednih razmer ali na podlagi drugih razlogov; ker je besedilo teh zakonov včasih nejasno in nenatančno, zaradi česar imajo organi kazenskega pregona široko diskrecijsko pravico pri izvajanju in obstaja večje tveganje samovoljnih omejitev pravice do svobode mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

U.

ker je v resoluciji Parlamenta o pluralnosti in svobodi medijev v EU poudarjeno, da države članice in Komisija ne bi smele sprejemati nepotrebnih ali nesorazmernih ukrepov, s katerimi se omejujeta dostop do interneta in uveljavljanje temeljnih človekovih pravic ali ki imajo za posledico nadzor javnega komuniciranja s samovoljno uvedbo izrednih razmer ali na podlagi drugih razlogov; ker je besedilo teh zakonov včasih nejasno in nenatančno, zaradi česar imajo organi kazenskega pregona široko diskrecijsko pravico pri izvajanju in obstaja večje tveganje samovoljnih omejitev pravice do svobode mirnega zbiranja;

| V. | ker je bilo v letih 2018 in 2019 dokazano, da so nekateri ponudniki družbenih medijev v nasprotju z veljavnim pravom o varstvu podatkov aplikacijam tretjih ponudnikov omogočili dostop do osebnih podatkov uporabnikov ter da se ti osebni podatki vse bolj zlorabljajo za napovedovanje ravnanja in njegovo manipulacijo, med drugim za namene volilnih kampanj; ker je poseganja v temeljne pravice zaradi nenehnega razvoja tehnologije lahko zaskrbljujoče veliko; ker lahko na temeljne pravice, kot sta pravici do varstva podatkov in zasebnosti, vplivajo različni informacijski sistemi; |
| --- | --- |

V.

ker je bilo v letih 2018 in 2019 dokazano, da so nekateri ponudniki družbenih medijev v nasprotju z veljavnim pravom o varstvu podatkov aplikacijam tretjih ponudnikov omogočili dostop do osebnih podatkov uporabnikov ter da se ti osebni podatki vse bolj zlorabljajo za napovedovanje ravnanja in njegovo manipulacijo, med drugim za namene volilnih kampanj; ker je poseganja v temeljne pravice zaradi nenehnega razvoja tehnologije lahko zaskrbljujoče veliko; ker lahko na temeljne pravice, kot sta pravici do varstva podatkov in zasebnosti, vplivajo različni informacijski sistemi;

| W. | ker je zaradi nenehnega razvoja tehnologije težko predvideti poseganje v temeljne pravice; ker lahko na temeljne pravice, na primer pri pomanjkljivostih pri varstvu podatkov in zasebnosti, vplivajo različni informacijski sistemi; ker bi lahko večja interoperabilnost teh sistemov privedla do zanesljive in bolj pravočasne zaščite naših državljanov in s tem varstva njihovih pravic, zlasti v zadevah v zvezi s pogrešanimi otroki, trgovino z ljudmi ali preprečevanjem pranja denarja; ker sta sodelovanje in izmenjava informacij med različnimi agencijami EU, pristojnimi za varnost, bistvena za pravočasen in učinkovit boj proti terorizmu in radikalizaciji, pa tudi za preprečevanje kibernetske kriminalitete; |
| --- | --- |

W.

ker je zaradi nenehnega razvoja tehnologije težko predvideti poseganje v temeljne pravice; ker lahko na temeljne pravice, na primer pri pomanjkljivostih pri varstvu podatkov in zasebnosti, vplivajo različni informacijski sistemi; ker bi lahko večja interoperabilnost teh sistemov privedla do zanesljive in bolj pravočasne zaščite naših državljanov in s tem varstva njihovih pravic, zlasti v zadevah v zvezi s pogrešanimi otroki, trgovino z ljudmi ali preprečevanjem pranja denarja; ker sta sodelovanje in izmenjava informacij med različnimi agencijami EU, pristojnimi za varnost, bistvena za pravočasen in učinkovit boj proti terorizmu in radikalizaciji, pa tudi za preprečevanje kibernetske kriminalitete;

| X. | ker imajo žvižgači in novinarji bistveno vlogo v vsaki odprti in transparentni demokraciji; ker so žvižgači in novinarji ključni za spodbujanje preglednosti, demokracije in pravne države, saj opozarjajo na nezakonito ali neprimerno ravnanje, ki je v nasprotju z interesom javnosti, kot so dejanja korupcije, kazniva dejanja ali navzkrižja interesov, ki ogrožajo pravice in svoboščine državljanov; ker sta žvižgaštvo in novinarstvo temeljna vidika svobode izražanja in obveščanja; ker se novinarji in drugi medijski akterji v EU soočajo s številnimi napadi, grožnjami ter pritiski državnih in nedržavnih akterjev; ker sta ustrezna zaščita žvižgačev in novinarjev na ravni EU ter na nacionalni in mednarodni ravni ter priznavanje pomembne vloge novinarjev, zlasti preiskovalnih novinarjev, in žvižgačev v družbi osnovna pogoja za zagotavljanje učinkovitosti teh vlog; |
| --- | --- |

X.

ker imajo žvižgači in novinarji bistveno vlogo v vsaki odprti in transparentni demokraciji; ker so žvižgači in novinarji ključni za spodbujanje preglednosti, demokracije in pravne države, saj opozarjajo na nezakonito ali neprimerno ravnanje, ki je v nasprotju z interesom javnosti, kot so dejanja korupcije, kazniva dejanja ali navzkrižja interesov, ki ogrožajo pravice in svoboščine državljanov; ker sta žvižgaštvo in novinarstvo temeljna vidika svobode izražanja in obveščanja; ker se novinarji in drugi medijski akterji v EU soočajo s številnimi napadi, grožnjami ter pritiski državnih in nedržavnih akterjev; ker sta ustrezna zaščita žvižgačev in novinarjev na ravni EU ter na nacionalni in mednarodni ravni ter priznavanje pomembne vloge novinarjev, zlasti preiskovalnih novinarjev, in žvižgačev v družbi osnovna pogoja za zagotavljanje učinkovitosti teh vlog;

| Y. | ker člen 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah in člen 12 Listine določata, da ima vsakdo pravico do svobode zbiranja in združevanja, vključno s pravico, da ustanavlja sindikate in se jim pridruži, da bi zaščitil svoje interese; ker je v demokratičnih družbah svoboda zbiranja eden od instrumentov, s katerim lahko ljudje sodelujejo v javni razpravi in dosežejo družbene spremembe; |
| --- | --- |

Y.

ker člen 11 Evropske konvencije o človekovih pravicah in člen 12 Listine določata, da ima vsakdo pravico do svobode zbiranja in združevanja, vključno s pravico, da ustanavlja sindikate in se jim pridruži, da bi zaščitil svoje interese; ker je v demokratičnih družbah svoboda zbiranja eden od instrumentov, s katerim lahko ljudje sodelujejo v javni razpravi in dosežejo družbene spremembe;

| Z. | ker morajo biti policisti vedno prepoznavni, da se omogočijo preiskave morebitne prekomerne uporabe sile, nacionalni organi pa morajo določiti s tem povezane odgovornosti; ker imajo države članice različne pragove glede tega, kdaj lahko organi kazenskega pregona uporabijo silo in orožje za ohranjanje javnega reda; ker je več držav članic (60) sprejelo zakone, ki bi lahko privedli do nesorazmernih omejitev pravice do svobode mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

Z.

ker morajo biti policisti vedno prepoznavni, da se omogočijo preiskave morebitne prekomerne uporabe sile, nacionalni organi pa morajo določiti s tem povezane odgovornosti; ker imajo države članice različne pragove glede tega, kdaj lahko organi kazenskega pregona uporabijo silo in orožje za ohranjanje javnega reda; ker je več držav članic (60) sprejelo zakone, ki bi lahko privedli do nesorazmernih omejitev pravice do svobode mirnega zbiranja;

| AA. | ker je v nekaterih državah članicah vse manj prostora za civilno družbo; ker so države članice odgovorne za zagotavljanje, da se pravice organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ne omejujejo ter da je vzpostavljeno spodbudno zakonodajno in regulativno okolje, kar je bilo še bolj poudarjeno v nedavno sprejetih sklepih Sveta o Listini o temeljnih pravicah deset let kasneje: stanje in nadaljnje delo; ker bi morale države članice tudi podpirati delo organizacij civilne družbe z zadostnim financiranjem in zagotavljati, da so na voljo mehanizmi za plodno sodelovanje z njimi; |
| --- | --- |

AA.

ker je v nekaterih državah članicah vse manj prostora za civilno družbo; ker so države članice odgovorne za zagotavljanje, da se pravice organizacij civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ne omejujejo ter da je vzpostavljeno spodbudno zakonodajno in regulativno okolje, kar je bilo še bolj poudarjeno v nedavno sprejetih sklepih Sveta o Listini o temeljnih pravicah deset let kasneje: stanje in nadaljnje delo; ker bi morale države članice tudi podpirati delo organizacij civilne družbe z zadostnim financiranjem in zagotavljati, da so na voljo mehanizmi za plodno sodelovanje z njimi;

| AB. | ker se s strategijami državnih in nedržavnih kampanj za diskreditacijo zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe poskuša spremeniti veljavna zakonodaja o osnovnih temeljnih pravicah; ker sporočila teh kampanj pogosto razširjajo tradicionalni mediji in družbena omrežja, medtem ko so tisti, ki zagovarjajo migrante in prosilce za azil, skupnost LGBTI+, žrtve nasilja na podlagi spola, verniki in druge marginalizirane skupine, še naprej kriminalizirani in stigmatizirani; |
| --- | --- |

AB.

ker se s strategijami državnih in nedržavnih kampanj za diskreditacijo zagovornikov človekovih pravic in organizacij civilne družbe poskuša spremeniti veljavna zakonodaja o osnovnih temeljnih pravicah; ker sporočila teh kampanj pogosto razširjajo tradicionalni mediji in družbena omrežja, medtem ko so tisti, ki zagovarjajo migrante in prosilce za azil, skupnost LGBTI+, žrtve nasilja na podlagi spola, verniki in druge marginalizirane skupine, še naprej kriminalizirani in stigmatizirani;

| AC. | ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije leta 2019 v Sredozemskem morju na poti v Evropo umrlo ali izginilo 1 885 ljudi, leta 2018 pa 2 299; ker je pot iz Libije v Evropo še vedno tista z največjim številom smrtnih žrtev v svetu (646 smrti v letu 2019), saj jih je bilo leta 2018 petkrat več kot leta 2015, zlasti zaradi zmanjšanja dejavnosti iskanja in reševanja ob libijski obali (61); ker je reševanje življenj dejanje solidarnosti do ljudi, ki so ogroženi, predvsem pa gre za pravno obveznost tako po mednarodnem pravu – v členu 98 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki so jo ratificirale vse države članice in tudi sama Unija, je namreč določeno, da je treba zagotoviti pomoč vsem osebam v stiski na morju – kot po pravu Unije (62); |
| --- | --- |

AC.

ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije leta 2019 v Sredozemskem morju na poti v Evropo umrlo ali izginilo 1 885 ljudi, leta 2018 pa 2 299; ker je pot iz Libije v Evropo še vedno tista z največjim številom smrtnih žrtev v svetu (646 smrti v letu 2019), saj jih je bilo leta 2018 petkrat več kot leta 2015, zlasti zaradi zmanjšanja dejavnosti iskanja in reševanja ob libijski obali (61); ker je reševanje življenj dejanje solidarnosti do ljudi, ki so ogroženi, predvsem pa gre za pravno obveznost tako po mednarodnem pravu – v členu 98 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS), ki so jo ratificirale vse države članice in tudi sama Unija, je namreč določeno, da je treba zagotoviti pomoč vsem osebam v stiski na morju – kot po pravu Unije (62);

| AD. | ker se je kriminalizacija solidarnosti še naprej uporabljala kot orodje za oviranje dela nevladnih organizacij, ki poskušajo reševati življenja v Sredozemskem morju; ker so bile v več državah članicah EU vložene obtožbe proti posameznikom zaradi pomoči, ki so jo zagotovili migrantom in prosilcem za azil, kar kaže na skrb zbujajoč trend kriminalizacije humanitarne pomoči migrantom in prosilcem za azil; |
| --- | --- |

AD.

ker se je kriminalizacija solidarnosti še naprej uporabljala kot orodje za oviranje dela nevladnih organizacij, ki poskušajo reševati življenja v Sredozemskem morju; ker so bile v več državah članicah EU vložene obtožbe proti posameznikom zaradi pomoči, ki so jo zagotovili migrantom in prosilcem za azil, kar kaže na skrb zbujajoč trend kriminalizacije humanitarne pomoči migrantom in prosilcem za azil;

| AE. | ker je EU v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom obvezana sprejeti in obdelati prošnje za azil tistih, ki pridejo v EU in zanj zaprosijo; ker je njihovo zavračanje kršitev zakonodaje EU in mednarodnega prava ter prosilcem za azil preprečuje, da bi izkoristili pravna jamstva, ki so tam jasno določena; ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice izrazila resno zaskrbljenost zaradi stalnega poročanja o nasilnem zavračanju; |
| --- | --- |

AE.

ker je EU v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom obvezana sprejeti in obdelati prošnje za azil tistih, ki pridejo v EU in zanj zaprosijo; ker je njihovo zavračanje kršitev zakonodaje EU in mednarodnega prava ter prosilcem za azil preprečuje, da bi izkoristili pravna jamstva, ki so tam jasno določena; ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice izrazila resno zaskrbljenost zaradi stalnega poročanja o nasilnem zavračanju;

| AF. | ker so migracije del preteklosti, sedanjosti in prihodnosti EU ter eden največjih izzivov našega časa, ki ima jasne posledice za temeljne pravice; ker imajo prosilci za azil pravico in možnost, da prošnjo za azil vložijo na uradnih mejnih prehodih ob vstopu v EU; ker se pojavljajo obtožbe o kršitvi temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil; ker morajo mejni uslužbenci beguncem zagotavljati ustrezne storitve ob upoštevanju posebnih okoliščin ranljivih oseb, kot so otroci, travmatizirane osebe in nosečnice; |
| --- | --- |

AF.

ker so migracije del preteklosti, sedanjosti in prihodnosti EU ter eden največjih izzivov našega časa, ki ima jasne posledice za temeljne pravice; ker imajo prosilci za azil pravico in možnost, da prošnjo za azil vložijo na uradnih mejnih prehodih ob vstopu v EU; ker se pojavljajo obtožbe o kršitvi temeljnih pravic migrantov in prosilcev za azil; ker morajo mejni uslužbenci beguncem zagotavljati ustrezne storitve ob upoštevanju posebnih okoliščin ranljivih oseb, kot so otroci, travmatizirane osebe in nosečnice;

| AG. | ker so ženske po podatkih Evropske agencije za mejno in obalno stražo leta 2018 opravile 18 % vseh nedovoljenih vstopov na zunanjih mejah EU, skoraj vsak peti migrant pa je bil registriran kot otrok, pri čemer jih je bilo okrog 3 750 brez spremstva; ker so te ženske in otroci zlasti izpostavljeni zlorabam njihovih temeljnih pravic, kot je trgovina z ljudmi; ker morajo države članice vzpostaviti in izboljšati sisteme za zaščito otrok za preprečevanje nasilja, zlorabe, zanemarjanja in izkoriščanja otrok ter odzivanje nanje; |
| --- | --- |

AG.

ker so ženske po podatkih Evropske agencije za mejno in obalno stražo leta 2018 opravile 18 % vseh nedovoljenih vstopov na zunanjih mejah EU, skoraj vsak peti migrant pa je bil registriran kot otrok, pri čemer jih je bilo okrog 3 750 brez spremstva; ker so te ženske in otroci zlasti izpostavljeni zlorabam njihovih temeljnih pravic, kot je trgovina z ljudmi; ker morajo države članice vzpostaviti in izboljšati sisteme za zaščito otrok za preprečevanje nasilja, zlorabe, zanemarjanja in izkoriščanja otrok ter odzivanje nanje;

| AH. | ker bi morale države članice zagotoviti, da se otrokom migrantom in begunskim otrokom po njihovem prihodu na ozemlje Evropske unije hitro omogoči dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja; |
| --- | --- |

AH.

ker bi morale države članice zagotoviti, da se otrokom migrantom in begunskim otrokom po njihovem prihodu na ozemlje Evropske unije hitro omogoči dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja;

| AI. | ker terorizem spada med najhujše kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je leta 2018 in 2019 v Evropski uniji prihajalo do primerov poveličevanja terorizma in čaščenja teroristov; ker tovrstna dejanja upravičujejo terorizem, ogrožajo našo demokracijo in ponižujejo žrtve; |
| --- | --- |

AI.

ker terorizem spada med najhujše kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je leta 2018 in 2019 v Evropski uniji prihajalo do primerov poveličevanja terorizma in čaščenja teroristov; ker tovrstna dejanja upravičujejo terorizem, ogrožajo našo demokracijo in ponižujejo žrtve;

Ekonomske in socialne pravice

| 1. | priznava, da ima EU pomembno vlogo pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti v državah članicah; poudarja, da morajo EU in njene države članice izdelati posebne programe za odpravo revščine otrok, pri čemer se je treba posebej osredotočiti zlasti na škodljiv vpliv revščine na socialni, psihološki in telesni razvoj otrok, kot tudi zdravstvene posledice za prihodnje odrasle generacije; poudarja, da pri otrocih obstaja nesorazmerno tveganje socialne in ekonomske izključenosti ter da se temeljne pravice otrok kršijo zaradi zlorab, nasilja, izkoriščanja, revščine in vseh oblik socialne izključenosti; poudarja, da je revščina sama po sebi oblika socialne nepravičnosti, ki temelji na razlikah med spoloma, diskriminaciji ter neenakih možnostih dostopa do blaga in storitev; poziva Komisijo in Svet, naj v okviru predlogov na področju gospodarske politike upoštevata temeljne pravice in zagotovita, da se ocene učinka na človekove pravice dosledno izvajajo v skladu z odločitvami o njihovem sprejetju, da se ocenijo morebitni škodljivi učinki na človekove pravice; poziva države članice, naj zagotovijo dostop do zdravstvenega varstva, kakovostnega izobraževanja in stanovanja pod enakimi pogoji za vse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da znatno zmanjšanje javne porabe za javne storitve bistveno vpliva na neenakosti, te pa korenito vplivajo na družbeno strukturo EU v številnih državah članicah, s čimer se le še dodatno povečujejo neenakosti in kršijo temeljne pravice, zlasti žensk, invalidov, starejših, otrok, migrantov, Romov, potujočih skupnosti, pripadnikov skupnosti LGBTI+ in drugih prikrajšanih skupin; ponovno poudarja, da vodilo na področju makroekonomskih politik ne sme biti le gospodarska rast, temveč tudi socialni standardi, da bi najbolj ranljivim v družbi v celoti zagotovili socialne, politične in ekonomske pravice; poudarja, da so enak dostop in enake možnosti za kakovostno izobraževanje in zaposlovanje ključni dejavnik za zmanjšanje neenakosti in odpravo revščine; priznava pomen pravic delavcev, kot sta porodniški in očetovski dopust, ki otrokom zagotavljajo zdravo in stabilno okolje; poziva države članice, naj sprejmejo zakone za zaščito in krepitev teh pravic, ki prispevajo k socialni in ekonomski stabilnosti družin; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne delovne pogoje in zaščito pred ekonomskim izkoriščanjem in diskriminacijo, zlasti za skupine, ki so takšnim neenakostim najbolj izpostavljene, denimo mladi; poziva države članice, naj okrepijo izvajanje jamstva za mlade ter pri tem zagotovijo, da bodo imeli vsi mladi dostop do visokokakovostnih delovnih mest, izobraževanja in usposabljanja ter da bodo ti pogoji enakomerno porazdeljeni med državami članicami in regijami; poziva države članice, naj dosledno izvajajo direktivo o enakosti pri zaposlovanju, da bi imel vsakdo enak dostop do zaposlitvenih možnosti, ne glede na versko prepričanje, starost, invalidnost in spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bivališče ni zgolj dobrina, temveč nuja, saj se posameznik brez tega ne more polno vključevati v družbo in uveljavljati temeljnih pravic; je zaskrbljen, ker si zlasti mladi ne morejo privoščiti zanje predragih stanovanj, in obžaluje diskriminatorno prakso najemodajalcev in ukrepe, s katerimi se zmanjšujejo stanovanjske ugodnosti za mlade; je zaskrbljen, ker je do tretjina vseh brezdomcev v večini držav članic EU starih od 18 do 29 let; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo priporočila komisarke Sveta Evrope za človekove pravice iz komentarja z dne 23. januarja 2020 z naslovom „The right to affordable housing: Europe’s neglected duty“ (Pravica do cenovno dostopnih stanovanj: zanemarjena dolžnost Evrope), zlasti priporočilo, da bi morale vse države članice nemudoma sprejeti zavezo iz člena 31 spremenjene Evropske socialne listine o pravici do stanovanja; poziva države članice, naj pravico do ustreznega bivališča za državljane uvrstijo na seznam prednostnih nalog socialnih politik ter okrepijo naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja, da bi preprečile preobremenjenost s stroški nastanitve, da bi s tem zlasti zaščitili prikrajšane in ranljive skupine; poziva Komisijo, naj ustrezno razišče diskriminacijo pri dostopu do stanovanj, ki je prepovedana v skladu z direktivo o rasni enakosti, in naj v primeru kršitev sproži postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja člen 37 Listine, ki potrjuje, da je treba v politike Unije vključiti ukrepe za doseganje visoke ravni varstva okolja ter izboljšanje kakovosti okolja; poudarja, da je treba v postopke odločanja na vseh področjih politike in o pobudah nujno vključiti ustrezna okoljska vprašanja, in meni, da mora biti trajnost vodilno načelo vseh makroekonomskih politik, da se zagotovi pravičen prehod na okoljsko trajnostno gospodarstvo, ob tem pa obvarujejo obstoječa in ustvarjajo nova trajnostna delovna mesta, in da bi se soočili z eno največjih groženj za človeštvo; poziva EU, naj dosledno izvaja Aarhuško konvencijo, ki povezuje okoljske pravice in človekove pravice; poudarja, da imata lahko razvrednotenje okolja in to, da nekateri javni organi ne zagotavljajo informacij o resnih okoljskih tveganjih, resne škodljive posledice za posameznike, ki so tem tveganjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da so v skladu s členom 6 PDEU države članice pristojne za varovanje in izboljšanje zdravja ljudi; |
| --- | --- |

5.

Pravica do enake obravnave

| 6. | ponovno poudarja, da morajo imeti ženske in dekleta nadzor nad svojim telesom in spolnostjo; poziva države članice, naj zagotovijo celovito spolno vzgojo, enostaven dostop žensk in deklet do načrtovanja družine in celotnega nabora storitev na področju spolnosti in reproduktivnega zdravja, vključno s sodobnimi načini kontracepcije ter zakonitim splavom, ki ga varno izvede strokovnjak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja opazno in organizirano nazadovanje na področju enakost spolov in pravic žensk, ki smo mu priča na svetovni in evropski ravni, vključno s spolnimi in reproduktivnimi pravicami; odločno poudarja, da je odrekanje storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic oblika nasilja nad ženskami in dekleti, ter poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice že večkrat razsodilo, da restriktivni zakoni o umetni prekinitvi nosečnosti in preprečevanje dostopa do zakonitega splava pomenijo kršitev človekovih pravic žensk; ponavlja, da zdravstveni delavci ne bi smeli kratiti pravice žensk ali deklet do reproduktivnega zdravstvenega varstva, tako da jim iz osebnih razlogov ne nudijo vseh storitev na področju reproduktivnega in spolnega zdravja; poziva Komisijo, naj potrebo po spoštovanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic vključi v svojo strategijo za temeljne pravice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno obsoja zaskrbljujoče število umorov žensk v Evropi, ki je skrajna oblika nasilja nad ženskami; obžaluje pomanjkanje razpoložljivih podatkov v nekaterih državah članicah, kar odraža dejstvo, da ta težava ni priznana; poziva Svet, naj nemudoma konča postopek ratifikacije Istanbulske konvencije o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima s strani EU, in sicer na podlagi širokega pristopa brez kakršne koli omejitve; Svet in tiste države članice, ki tega še niso storile, odločno ga poziva tudi k zaključku ratifikacije Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno obsoja vse oblike spolnega, ginekološkega in porodniškega nasilja nad ženskami, kot so neprimerna dejanja ali ukrepi, za katere posameznik ni podal soglasja, boleča posredovanja brez anestetika, pohabljanje ženskih spolnih organov, prisilni splav, prisilna sterilizacija in nadomestno materinstvo pod prisilo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odločno obsoja etnično segregacijo Rominj v ginekoloških ambulantah in porodnišnicah; poziva države članice, naj nemudoma prepovejo vse oblike etične segregacije v zdravstvenih ustanovah, tudi porodnišnicah; poziva države članice, naj zagotovijo učinkovita in pravočasna pravna sredstva za vse, ki so jih prisilno sterilizirali, vključno z ustanovitvijo učinkovitih odškodninskih shem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor ter diskriminacijo na kakršni koli podlagi, kot so rasa, barva kože, etnično ali družbeno poreklo, jezik, vera ali prepričanje, politično prepričanje, pripadnost manjšinski skupnosti, invalidnost, spolna usmerjenost, spolna identiteta, spolno izražanje ali spolne značilnosti; ponovno izraža zaskrbljenost, ker je sovražni govor na spletu še vedno razširjeno in pereče vprašanje; svari pred vse večjo razširjenostjo in normalizacijo sovražnega govora in različnih oblik rasizma, kot so islamofobija, anticiganizem, antisemitizem ter sovraštvo do temnopoltih in nebelcev v številnih državah članicah, kar spodbujajo čedalje bolj razširjena ekstremistična gibanja in njihove retorike ter vladni predstavniki ali politični voditelji v nekaterih državah članicah, ki s sovražnim govorom širijo rasno sovraštvo, ksenofobijo in sovraštvo, uperjeno proti pripadnikom skupnosti LGBTI; izraža zaskrbljenost, ker žrtve ne prijavljajo kaznivih dejanj iz sovraštva zaradi nezadostnih varoval in ker organi v državah članicah ne opravljajo ustreznih preiskav in ne zagotavljajo obsodb za ta kazniva dejanja; vztraja, da je treba žrtve spodbujati, naj prijavijo kazniva dejanja iz sovraštva ali primere diskriminacije, ter jim zagotoviti brezpogojno zaščito in podporo; želi spomniti države članice, da je njihova naloga zagotoviti, da se bodo kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor dejansko evidentirala, preiskovala, preganjala in se bo zanje sodilo; poziva Komisijo in Agencijo EU za temeljne pravice, naj nadaljujeta svoja prizadevanja za spremljanje kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora v državah članicah ter redno poročata o primerih in težnjah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da je v Evropski uniji prišlo do napadov na krščanske verske objekte ali objekte, povezane s krščansko veroizpovedjo, kot so cerkve, pokopališča, spomeniki in kipe; obsoja vse napade na kristjane in poziva k enaki obravnavi kristjanov v Evropi in po svetu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da morajo institucije in agencije EU, vsem državljanom dosledno zagotavljati pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi in da mora biti prepovedana diskriminacija na podlagi vere ali prepričanja, tudi filozofskega, v javnem in zasebnem življenju, poziva države članice, naj varujejo svobodo misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja ter naj dosledno izvajajo smernice EU za spodbujanje in zaščito te pravice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je izjemno zaskrbljen, ker neofašistična gibanja v nekaterih državah članicah kljub prepovedi spodbujanja fašizma v zakonodaji več držav članic postajajo vse bolj prepoznavna po uporabi fašističnih simbolov in retorike; je zelo zaskrbljen zaradi vse večje normalizacije fašizma po vsej EU; poziva države članice, naj uvedejo dejansko prepoved neofašističnih in neonacističnih skupin ter vseh drugih ustanov ali združenj, ki poveličujejo in častijo nacizem in fašizem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj zagotovijo dosledno izvajanje direktive o rasni enakosti, da bi se borili proti trdovratnemu rasizmu proti temnopoltim osebam in nebelcem, transfobiji, anticiganizmu, antisemitizmu in islamofobiji; obsoja strukturni rasizem, diskriminacijo, kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, pomanjkanje dostopa do pravnega varstva ter trajne socialno-ekonomske neenakosti na področjih, kot so stanovanja, zdravstveno varstvo, zaposlovanje in izobraževanje, s katerimi se srečujejo rasne, etnične in verske manjšine srečujejo, pri čemer je treba te pojave obravnavati kot glavno oviro za polno uživanje temeljnih pravic ter kot glavno oviro za vključevanje in enakost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se čim prej sprejme predlagana direktivo o enakem obravnavanju iz leta 2008, ki ga Svet še vedno ni potrdil, da bi odpravili trenutno vrzel na področju zaščite v pravnem okviru EU glede nediskriminacije na podlagi starosti, invalidnosti, vere ali prepričanja ali spolne usmerjenosti na ključnih področjih življenja, kot so socialna zaščita, izobraževanje in dostop do blaga in storitev; poziva Komisijo, naj se dejavno bori proti segregaciji in diskriminaciji, tudi tako, da začne postopke za ugotavljanje kršitev spodbuja učinkovito uporabo okvirnega sklepa EU o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi; želi spomniti, da morajo te ukrepe spremljati ustrezne nacionalne strategije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da je namen Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov zagotoviti enake možnosti v zvezi z dostopnostjo, sodelovanjem, enakostjo, zaposlovanjem, izobraževanjem in usposabljanjem, socialno zaščito, zdravstvom in zunanjimi ukrepi EU; poudarja, da so invalidi še vedno prikrajšani ter diskriminirani pri zaposlovanju, izobraževanju in socialnem vključevanju; v zvezi s tem poudarja, kako pomembni so dostopnost na javnih prostorih, najmanjši delež zaposlenih invalidov, jamstva za vključujoče izobraževanje, vključno z dostopom do pobud, kot je Erasmus+, s posebnim poudarkom na invalidnih otrocih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo otroci varni pred vsemi oblikami diskriminacije na področju izobraževanja; poziva zlasti k posebni zaščiti otrok, katerih invalidnost vključuje težave z razvojem jezikovnega znanja, kot je motnja avtističnega spektra, pri izobraževanju v večjezičnem okolju, da bi se lahko učili v maternem jeziku, če bi njihova družina to želela; |
| --- | --- |

18.

Svoboščine

| 19. | poziva države članice, naj zaščitijo in pomagajo razviti dinamičen, neodvisen, pluralen in svoboden medijski sektor; v zvezi s tem obsoja vse ukrepe, ki so namenjeni utišanju kritičnih medijev in spodkopavanju medijske svobode in pluralnosti, tudi na prefinjene načine, ki običajno ne privedejo do opozoril v platformi Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnost novinarjev; je zaskrbljen zaradi ustanavljanja subjektov, ki so pod vladnim nadzorom ter obvladujejo velik del medijske krajine v posamezni državi in si prisvajajo javne medijske hiše za služenje strankarskim interesom; opozarja, da močno koncentrirano medijsko lastništvo, bodisi v vladnih bodisi v zasebnih rokah, pomeni veliko tveganje za raznolikost informacij in stališč, ki se predstavljajo v medijih; želi opozoriti, da so svoboda izražanja in obveščanja s svobodo umetniškega izražanja ter medijska svoboda bistvene za demokracijo in pravno državo, ter poziva države članice, naj poskrbijo za neodvisnost svojih medijskih organov; želi opomniti, da je pravica do iskanja, prejemanja in širjenja informacij in zamisli v ustni, pisni in tiskani obliki, v umetniški obliki ali kakorkoli drugače sestavni del svobode umetniškega izražanja (63); |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi opomniti, da ima preiskovalno novinarstvo temeljno vlogo varuha demokratične družbe, ki podpira javni nadzor nad političnimi akterji, tudi glede korupcije; obsoja neprestano in čedalje večje nasilje nad novinarji v več državah članicah, grožnje in ustrahovanje, ki jih doživljajo novinarji, na primer v povezavi z razkrivanjem informacij o kršitvah, kar pogosto vodi v samocenzuro in ogroža pravico državljanov do obveščenosti; zahteva od Komisije, naj predlaga za trdne in obsežne mehanizme za zaščito in okrepitev svobode govora in svobode medijev ter okrepitev varstva novinarjev, na primer povečanje preglednosti lastništva nad mediji, sprejetje vseevropske direktive proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, oblikovanje stalnega sklada EU za preiskovalne novinarje in vzpostavitev mehanizma za hitro odzivanje za ogrožene novinarje; poziva države članice, naj preprečijo in kaznujejo napade na preiskovalne novinarje pri opravljanju dela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja izredno pomembno vlogo žvižgačev pri varovanju javnega interesa in spodbujanju kulture javne odgovornosti ter integritete v javnih in zasebnih institucijah; poziva države članice, naj v nacionalno zakonodajo nemudoma v celoti prenesejo določbe Direktive (EU) 2019/1937, da bi čim bolj povečale njene učinke, takoj ko bo začela veljati; spodbuja države članice, naj dopolnijo te ukrepe, da bi žvižgače zaščitili tudi, ko prijavijo kršitve, ki ne spadajo na področje uporabe prava EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je zaskrbljen, ker bi lahko bile različne oblike propagande in dezinformacij nevarne za svobodo govora in izražanja ter neodvisnost medijev, negativno pa utegnejo vplivati tudi na kakovost politične razprave in udeležbo državljanov v demokratični družbi; poziva Komisijo, naj spodbuja večjo medijsko pismenost in vlaga vanjo, dejavno podpira kakovostno novinarstvo, podpira varstvo podatkov ter ustvari preglednejšo spletno krajino, obenem pa varuje svobodo in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da politično profiliranje, dezinformacije in manipuliranje z informacijami ogrožajo demokratične vrednote EU; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k razvoju izobraževanja in usposabljanja za kritično razmišljanje, da si bodo znali državljani ustvariti mnenje in se tako zoperstaviti tovrstnim tveganjem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da morajo uslužbenci organov kazenskega pregona pri izvajanju svojih nalog spoštovati in varovati človekovo dostojanstvo ter ohranjati in spoštovati človekove pravice vseh oseb; poudarja, da je glavna naloga policijskih organov zagotoviti varnost državljanov ter poskrbeti, da protesti potekajo mirno; obsoja uporabo nasilnega in nesorazmernega posredovanja organov kazenskega pregona med mirnimi demonstracijami; poziva jih tudi, naj zagotovijo, da bodo organi kazenskega pregona silo vedno uporabljali zakonito, sorazmerno, samo, kadar nujna, in kot zadnjo možnost ter tako, da bosta pri tem varovana človeško življenje in telesna nedotakljivost; poziva ustrezne nacionalne organe, naj v primerih, ko se pojavijo sumi ali navedbe o nesorazmerni uporabi sile, zagotovijo pregledno, nepristransko, neodvisno in učinkovito preiskavo ter naj preprečijo nekaznovanje; opozarja, da organi kazenskega pregona v celoti odgovarjajo za to, da opravijo svoje dolžnosti ter ravnajo v skladu z ustreznimi pravnimi in operativnimi okviri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ostro obsoja vse večje omejevanje svobode zbiranja, tudi v času volitev; poziva države članice, naj ne sprejemajo restriktivne zakonodaje o svobodi zbiranja, ter spodbuja EU in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za varstvo in zaščito svobode združevanja, saj gre za temeljno pravico in osnovno načelo demokratičnih procesov; poziva Komisijo, naj prevzame aktivno vlogo pri spodbujanju teh pravic v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da ima civilna družba bistveno vlogo pri zastopanju interesov državljanov na lokalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni; enako velja tudi za krepitev glasu manjšin, ki niso ustrezno zastopane, ter za zastopanje in spodbujanje načel iz člena 2 PEU; poudarja, da je treba zagotoviti ugodno okolje za organizacije civilne družbe, da bodo lahko delovale brez napadov in nepotrebnih ali samovoljnih omejitev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je močno zaskrbljen, ker je v nekaterih državah članicah vedno manj prostora za neodvisno civilnodružbeno delovanje, zlasti organizacij za pravice žensk in organizacij LGBTI ter zagovornikov človekovih pravic, saj se jim nalagajo nerazumna upravna bremena, omejuje dostop do sredstev za izvajanje zagovorništva ter omejuje svoboda zbiranja in organiziranja; obsoja omejitve, ki jih organizacije civilne družbe doživljajo pri dostopanju do sredstev in so v nekaterih državah članicah bolj sistematične narave, saj se kažejo v obliki pravnih in političnih sprememb ter resno vplivajo na delo in pravni položaj teh organizacij; poziva Evropsko komisijo in Svet, naj povečata podporo EU za organizacije civilne družbe, ki zagovarjajo vrednote iz člena 2 PEU v Evropski uniji, in sicer prek programa za pravice in vrednote, za katerega bi bilo treba nameniti znatna sredstva, kot je zahteval Evropski parlament; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja, da sta redno in celovito spremljanje in analiza bistvenega pomena za razumevanje izzivov, s katerimi se sooča civilna družba po vsej Evropi; poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnje letno poročilo o pravni državi vključi ustrezne kazalnike, povezane z državljanskim prostorom, svobodo izražanja in svobodo združevanja, naj predlaga akcijski načrt za zaščito in spodbujanje civilne družbe, vključno s sprejetjem smernic za izvajanje svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja ter zaščito ogroženih zagovornikov človekovih pravic, in ustanovi nujni sklad za njihovo zaščito; pozdravlja predlog o reviziji Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (64) in poudarja, da je treba po poglobljeni oceni učinka okrepiti in razširiti mandat agencije; poziva Komisijo, Svet in Evropski parlament, naj sistematično uporabljajo podatke, ki jih je Agencija za temeljne pravice pridobi pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se zaveda, da lahko v pretežno evroskeptičnih skupnostih pride do resnih problemov, zlasti v kombinaciji s skrajnimi političnimi stališči, ter poziva EU in države članice, naj spodbujajo dejavno udeležbo evropskih državljanov v unijskih zadevah, zlasti med mladimi, da bodo znali svoja mnenja izraziti po demokratični poti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da imata državljanska vzgoja in medkulturni dialog pomembno vlogo pri izboljšanju tega, kako državljani EU razumejo politično udeležbo; spodbuja k ozaveščanju državljanov EU o njihovih pravicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da nove tehnike zbiranja in obdelave osebnih podatkov za napovedovanje vedenja in manipulacijo vse bolj vplivajo na temeljne pravice milijonov ljudi v EU in po svetu, zlasti na pravico do zasebnosti, varstva podatkov, obveščanja ter svobode in pluralnosti medijev; v zvezi s tem poziva zasebne akterje in pristojne organe, naj poskrbijo za popolno uporabo prava EU o varstvu podatkov in za to, da bodo posamezniki razumeli, kako in zakaj se obdelujejo njihovi osebni podatki ter kako lahko obdelavi nasprotujejo in se pritožijo ter tako uveljavijo svojo pravico do varstva osebnih podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Evropsko komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, katerih zakoni o prenosu razveljavljene direktive o hrambi podatkov niso bili razveljavljeni, da bi jih uskladile s pravno prakso Sodišča Evropske unije (65); |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na možne nevarnosti za temeljne svoboščine in varnost zaradi uporabe novih tehnologij, zlasti sistemov umetne inteligence, na primer tveganja v zvezi s pravico do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, bioetična vprašanja zaradi uporabe umetne inteligence v zdravstvu, in na morebitno neposredno in posredno diskriminacijo in pristranskost, ko bi lahko prišlo do poglabljanja predsodkov in odrivanja ter širjenja dezinformacij; poudarja, da lahko pristranskost v naborih podatkov ter zasnova in delovanje teh sistemov privede do pristranskih rezultatov, zlasti kadar jih uporabljajo organi za preprečevanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, kar bi lahko pomenilo reproduciranje že obstoječih družbenih, osebnih in drugih predsodkov in bi privedlo do diskriminacije na podlagi družbene, ekonomske, etnične ali rasne pripadnosti, spolne usmerjenosti, spola, invalidnosti ali drugih dejavnikov; poudarja, da so potrebni dodatni zaščitni ukrepi za zagotavljanje varstva zasebnosti in podatkov glede na razvoj novih tehnologij ter da je treba ustrezno pretresti in upoštevati vse, kar bi lahko vplivalo na temeljne pravice; poziva institucije EU in države članice, naj se lotijo problema digitalne vrzeli, zlasti na področju javne uprave in storitev; poudarja, da ta problem najbolj prizadene starejše in socialno-ekonomsko prikrajšane ljudi; poudarja, da bi moral biti pristop k umetni inteligenci osredotočen na človeka, pri čemer bi si bilo treba prizadevati, da bi zagotovili, da bodo človekove vrednote v osrčju razvoja, uvajanja, uporabe in nadzorovanja sistemov umetne inteligence, in sicer z zajamčenim spoštovanjem temeljnih pravic iz primarnih pogodb in Listine temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj vloži zakonodajne predloge za usklajen evropski pristop k umetni inteligenci, in sicer na podlagi etičnih smernic za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je pripravila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja pobude in ukrepe za intenzivnejše sodelovanje med državami članicami na področju varnosti in opredelitev učinkovitega odziva EU na terorizem in varnostne grožnje v Evropski uniji; poziva države članice, naj med seboj tesno sodelujejo ter naj okrepijo izmenjavo informacij med seboj in z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev; poudarja, da je v boju proti terorizmu pomembno spoštovati temeljne pravice; poudarja, kako morajo biti nadzorni mehanizmi na področju obveščevalnih služb skladni z Listino temeljnih pravic in Evropsko konvencijo človekovih pravic; poziva ustrezne institucije, naj poskrbijo za zaščitne ukrepe in preprečijo nadaljnjo viktimizacijo zaradi žaljenja in napadov na podobo žrtev iz tistih delov družbe, ki so povezani z napadalcem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je protidiskriminacijska zakonodaja še vedno ključni element vsake strategije za preprečevanje radikalizacije in omogočanje deradikalizacije tistih, ki so že člani ekstremističnih organizacij; ponavlja, da morajo države članice s stalno podporo Komisije izboljšati prizadevanja za preprečevanje radikalizacije in nasilnega ekstremizma s spodbujanjem evropskih vrednot, strpnosti in skupnosti; |
| --- | --- |

35.

Temeljne pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo priporočilo komisarke Sveta Evrope za človekove pravice iz junija 2019 z naslovom Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean (Rešena življenja. Zaščitene pravice. Odprava vrzeli v zaščiti beguncev in migrantov v Sredozemlju); znova poudarja, da so varne in zakonite migracijske poti najboljši način za preprečevanje smrtnih žrtev; poziva države članice, naj okrepijo ukrepe za preselitev, vzpostavijo humanitarne koridorje do EU in uvedejo možnost, da bi prosilci za azil zaprosili za humanitarni vizum; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomen strogega upravljanja zunanjih meja v EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zelo zaskrbljen zaradi ponavljajočih se poročil o tem, da uslužbenci organov kazenskega pregona v nekaterih državah članicah nasilno preprečujejo vstop beguncem in migrantom; poziva Komisijo in države članice, naj to raziščejo in ustrezno ukrepajo, da bodo zagotovile odpravo tovrstnih politik in praks, na primer z neodvisnim spremljanjem dejavnosti pri mejnih kontrolah, ki bi ga izvajale uveljavljene nacionalne institucije za človekove pravice (varuhi, institucije in uradi za človekove pravice) ob podpori evropskih in mednarodnih organov (komisarka za človekove pravice pri Svetu Evrope, Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja (CPT), Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI), Agencija EU za temeljne pravice), obenem pa je treba poskrbeti, da se sredstva EU ne bodo uporabljala za kršenje temeljnih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo mednarodno in evropsko pravo ter Listino ter določijo širok okvir za zagotovitev urejenih migracij, tako da migranti ne bodo več prisiljeni uporabljati kanale nedovoljene migracije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obsoja, da nekatere države članice sprejemajo zakone, politike in prakse, ki onemogočajo resnično varstvo človekovih pravic beguncev, prosilcev za azil in migrantov na kopnem in na morju; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj v središče svoje migracijske in azilne politike postavijo človekove pravice migrantov, prosilcev za azil in beguncev ter načelo delitve odgovornosti; je zelo zaskrbljen zaradi humanitarnih razmer na žariščnih točkah; poziva Komisijo, naj predlaga takojšnjo rešitev za odpravo očitnih primerov kršitev človekovih pravic v sprejemnih centrih za begunce in migrante na evropskih tleh; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je reševanje življenj pravna obveznost po mednarodnem pravu in pravu EU; obsoja ustrahovanje, aretacije in kazenskopravne postopke zoper civilnodružbene organizacije in posameznike v nekaterih državah članicah, ker so zagotavljali ali zagotavljajo humanitarno pomoč ogroženim migrantom; poziva države članice, naj poskrbijo, da dejanja humanitarne pomoči ne bodo kriminalizirana, kar je skladno s protokolom OZN proti tihotapljenju migrantov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi morali imeti migranti brez dokumentov možnost v celoti uveljavljati vse osnovne temeljne pravice, ne glede na svoj pravni ali upravni status; opozarja, da so ženske in otroci prisiljeni v spolne odnose v zameno za zaščito ali osnovno podporo za preživetje, to pa je pogosto posledica vrzeli v pomoči, neustreznih sistemov registracije in nespoštovanja načela največje otrokove koristi, ločitve od družine oziroma pomanjkanja varnih in zakonitih poti za vstop v EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da je skoraj tretjina vseh prosilcev za azil otrok, ki so še posebej ranljivi; poziva EU in njene države članice, naj si še bolj prizadevajo preprečiti izginotja mladoletnikov brez spremstva, ki nato postanejo žrtve trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbuja EU in države članice, naj namenijo dovolj sredstev za razbitje poslovnega modela mrež trgovcev z ljudmi in tihotapcev, ki spravlja najbolj ranljive skupine, kot so otroci in ženske, v smrtno nevarnost, ter za zaščito ljudi pred tem, da bi se podali na nevarne in nenadzorovane migracijske poti, kjer ne bodo dobili dostopa do uradnega azilnega postopka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | trdi, da po določbah Newyorške deklaracije za begunce in migrante ni nikoli v največjo korist otrok, če so pridržani v centrih za priseljence; poziva EU in države članice, naj pospešijo ukrepe za odpravo pridržanja otrok, zlasti v okviru migracij v vsej EU, ter naj poiščejo alternative pridržanju, ki bodo temeljile na skupnostih, in naj dajo prednost vključevanju, izobraževanju in psihološki podpori; poudarja, da je mladoletnik brez spremstva v prvi vrsti otrok, ki je lahko v nevarnosti, zato si morajo države članice in Unija pri njegovi obravnavi kot vodilno načelo zastaviti otrokovo zaščito, ne pa politike v zvezi z migracijami, ter slediti temeljnemu načelu največje otrokove koristi; |
| --- | --- |

44.

Pravna država in boj proti korupciji

| 45. | poudarja, da korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in enako obravnavo vseh državljanov; poudarja povezavo med korupcijo in kršitvami temeljnih pravic na številnih področjih, kot so neodvisnost sodstva, svoboda medijev in svoboda izražanja novinarjev in žvižgačev, centri za pridržanje, dostop do socialnih pravic ali trgovina z ljudmi (66); |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva institucije EU in države članice, naj se odločno borijo proti korupciji ter naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti njej in njeno sankcioniranje ter za boj proti goljufijam, pa tudi za redno preverjanje porabe javnih sredstev; zato poziva Komisijo, naj nemudoma spet začne vsako leto spremljati boj proti korupciji v institucijah EU in državah članicah ter poročati o tem; poziva vse države članice, naj ravnajo v skladu s priporočili skupine GRECO; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da k organiziranemu kriminalu največ prispeva korupcija; ostro obsoja porast trgovine z ljudmi ter poziva države članice in institucije EU, naj bolje sodelujejo in okrepijo boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | znova poudarja podporo Parlamenta hitri ustanovitvi učinkovitega, neodvisnega in polno delujočega Evropskega javnega tožilstva, da bi okrepili boj proti goljufijam v Evropski uniji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je načelo pravne države temeljni kamen demokracije, ki ohranja delitev oblasti, zagotavlja odgovornost, prispeva k zaupanju v javne institucije in zagotavlja spoštovanje načel zakonitosti, pravne varnosti, prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, neodvisnosti sodstva, nepristranskosti in enakosti pred zakonom; poudarja, da sta zlasti načeli pravne države in neodvisnosti sodstva bistveni, da lahko državljani uveljavljajo svoje temeljne pravice in svoboščine; poudarja, da je v skladu s členom 47 Listine temeljna pravica do učinkovitega pravnega instrumenta pogojena z dostopom do „neodvisnega“ sodišča; poudarja, da se zaradi političnega vpliva ali nadzora nad sodstvom in podobnih ovir za neodvisnost posameznih sodnikov pogosto dogaja, da sodstvo ne more opravljati svoje vloge neodvisnega varovala proti samovoljnemu izvrševanju oblasti s strani izvršilne in zakonodajne veje oblasti; obsoja uporabo pravosodnega sistema v politične namene, pri čemer je namen škodovati političnim oporečnikom, jih kompromitirati in utišati; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da obstaja neločljiva povezava med pravno državo in temeljnimi pravicami ter da je treba povečati ozaveščenost o vrednotah iz člena 2 PEU in Listine, in sicer z zagotavljanjem informacij o pravicah državljanov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ostro obsoja prizadevanja vlad nekaterih držav članic za oslabitev delitve oblasti in neodvisnosti sodstva; izraža globoko zaskrbljenost zlasti zaradi odločitev, ki vzbujajo dvome glede primarnosti evropskega prava, ter poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva in ukrepa proti tem napadom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj v okviru napovedanega cikla pregleda spoštovanja načela pravne države čim prej obravnava vse kršitve člena 2 PEU, zlasti tiste, ki zadevajo temeljne pravice; ponovno poudarja, da je nujno potreben mehanizem EU za demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je predlagal Parlament, tudi z vsakoletno neodvisno in nediskriminatorno revizijo, ki bo temeljila na dokazih in s katero bo ocenjena skladnost vseh držav članic s členom 2 PEU; poudarja, da kršitve člena 2 PEU spodkopavajo medsebojno zaupanje med državami članicami in otežujejo čezmejno sodelovanje na področju pravosodja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | obžaluje, da v postopkih, začetih v Svetu v skladu s členom 7(1) PEU, zaenkrat ni napredka, čeprav je iz poročil in izjav Komisije, OZN, OVSE in Sveta Evrope razvidno, da se je stanje v državah članicah, ki sta v postopku, še poslabšalo; poziva Svet, naj pri zaslišanjih v postopku po členu 7(1) upošteva stanje na področju temeljnih pravic, demokracije in načela pravne države; opozarja, da se pri teh zaslišanjih ne sme zaobiti Evropski parlament; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo in Svet, naj v celoti izkoristita vsa razpoložljiva orodja za obravnavo tveganj hudih kršitev načela pravne države ter naj nadaljujeta že začeta postopka po členu 7; poudarja, da neučinkovitost ukrepov EU za zaščito temeljnih pravic ogroža celotno zakonodajo EU in pravice državljanov, ki temeljijo na njih, ter spodkopava verodostojnost EU; |
| --- | --- |

54.

Razmere v zaporih

| 55. | je zaskrbljen zaradi neprimernih razmer v zaporih v nekaterih državah članicah; poziva države članice, naj spoštujejo pravila glede odvzema prostosti, ki izhajajo iz instrumentov mednarodnega prava in standardov Sveta Evrope; opozarja, da je pripor v predkazenskem postopku predviden kot izjemen ukrep, ki se lahko uporabi le, kadar je to nujno potrebno, sorazmerno in za najkrajši možni čas, ter obžaluje nadaljevanje prekomerne uporabe pripora v predkazenskem postopku namesto alternativnih ukrepov, ki ne vključujejo odvzema prostosti; opozarja, da imajo ranljive skupine zapornikov, kot so ženske, mladoletniki, etnične manjšine, zaporniki LGBTI, zaporniki šibkega duševnega zdravja ali hudo bolni zaporniki, posebne potrebe, ki jih je treba upoštevati; poziva Komisijo, naj sprejme skupne standarde EU o razmerah v zaporih, da bi zaščitila pravice zapornikov in spodbujala standarde pridržanja v EU; |
| --- | --- |

55.

Pristop EU k EKČP

| 56. | opozarja na obveznost iz člena 6 PEU o pristopu k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo pravnih ovir, ki preprečujejo sklenitev pristopnega procesa, ter naj predloži nov osnutek sporazuma o pristopu Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; meni, da bi se z zaključkom tega postopka vzpostavili dodatni zaščitni ukrepi za temeljne pravice državljanov in prebivalcev EU in zagotovil dodaten mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic, natančneje možnost vložitve pritožbe pri Evropskem sodišču za človekove pravice v zvezi s kršitvijo človekovih pravic zaradi delovanja institucije EU ali države članice, ki izvaja pravo EU, če kršitev sodi na področje uporabe Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(4)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(5)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews= yes&langId=en&newsId=9378

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0350.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

(10)  UL L 186, 11.7.2019, str. 105.

(11)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(12)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=SL

(16)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(17)  UL C 118, 8.4.2020, str. 130.

(18)  UL C 41, 6.2.2020, str. 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal

(21)  UL C 346, 27.9.2018, str. 94.

(22)  UL C 307, 30.8.2018, str. 183.

(23)  UL C 328, 6.9.2016, str. 4.

(24)  UL C 346, 27.9.2018, str. 171.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0075.

(26)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0229.

(27)  UL C 41, 6.2.2020, str. 64.

(28)  UL C 463, 21.12.2018, str. 21.

(29)  UL C 101, 16.3.2018, str. 138.

(30)  UL C 345, 16.10.2020, str. 58.

(31)  UL C 345, 16.10.2020, str. 22.

(32)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0251.

(33)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0349.

(34)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0128.

(35)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0127.

(36)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0239.

(37)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0058.

(38)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0066.

(39)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0111.

(40)  UL L 167, 4.7.2018, str. 28.

(41)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(42)  UL C 76, 9.3.2020, str. 114.

(43)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0014.

(44)  Vloga št. 141165/16, sodba z dne 13. junija 2019.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en

(48)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(49)  Poročilo Komisije za leto 2018 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-en.

(50)  Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2018/Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2018.

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_en.pdf

(56)  Na Poljskem so bila uvedena območja brez LGBTI – https://atlasnienawisci.pl/.

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453

(60)  Komisarka Sveta Evrope za človekove pravice, Shrinking space for freedom of peaceful assembly (Vse manj prostora za svobodo mirnega zbiranja), Svet Evrope, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall

(62)  Glej tudi obveznosti iz Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (SOLAS) iz leta 1974, Mednarodne konvencije o iskanju in reševanju na morju (SAR) iz leta 1979 ter Mednarodne konvencije o reševanju na morju iz leta 1989.

(63)  Sodba ESČP z dne 24. maja 1988 v zadevi Müller in drugi proti Švici, točki 27 in 33; Sodba ESČP z dne 8. julija 1999 v zadevi Karatas proti Turčiji; Sodba ESČP z dne 22. oktobra 2007 v zadevi Lindon, Otchakovsky-Laurens in July proti Franciji.

(64)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

(65)  Združeni zadevi C-203/15 in C-698/15 – Tele2 Sverige in združeni zadevi C-293/12 in C-594/12 – Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Vse slabše razmere na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primer novinarja Khaleda Drarenija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o vse slabših razmerah na področju človekovih pravic v Alžiriji, zlasti primeru novinarja Khaleda Drarenija (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Alžiriji, zlasti tistih z dne 28. novembra 2019 o stanju svoboščin v Alžiriji (1) in z dne 30. aprila 2015 o zaprtju aktivistov za človekove pravice in pravice delavcev v Alžiriji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Alžiriji, zlasti tistih z dne 28. novembra 2019 o stanju svoboščin v Alžiriji (1) in z dne 30. aprila 2015 o zaprtju aktivistov za človekove pravice in pravice delavcev v Alžiriji (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2019 z dne 15. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2019 z dne 15. junija 2020,

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta Mednarodne komisije pravnikov z naslovom Flawed and inadequate: Algeria Constitutional Amendment Process (Pomanjkljiv in neustrezen: postopek ustavnih sprememb v Alžiriji), objavljen oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta Mednarodne komisije pravnikov z naslovom Flawed and inadequate: Algeria Constitutional Amendment Process (Pomanjkljiv in neustrezen: postopek ustavnih sprememb v Alžiriji), objavljen oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega pisma z dne 29. septembra 2020, ki ga je podpisalo 31 lokalnih, regionalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe, v katerem so obsodile zatiranje alžirske civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega pisma z dne 29. septembra 2020, ki ga je podpisalo 31 lokalnih, regionalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe, v katerem so obsodile zatiranje alžirske civilne družbe,

| — | ob upoštevanji štirih sporočil o samovoljnih in nasilnih aretacijah, nepravičnih sodnih postopkih in povračilnih ukrepih proti zagovornikom človekovih pravic in miroljubnih aktivistih, posredovanih alžirski vladi med 30. marcem in 16. septembrom 2020 v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanji štirih sporočil o samovoljnih in nasilnih aretacijah, nepravičnih sodnih postopkih in povračilnih ukrepih proti zagovornikom človekovih pravic in miroljubnih aktivistih, posredovanih alžirski vladi med 30. marcem in 16. septembrom 2020 v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice;

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Alžirijo, zlasti člena 2, ki določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic bistveni element notranjih in mednarodnih politik pogodbenic in bistvena sestavina tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Alžirijo, zlasti člena 2, ki določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic bistveni element notranjih in mednarodnih politik pogodbenic in bistvena sestavina tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju 11. pridružitvenega sveta EU-Alžirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. pridružitvenega sveta EU-Alžirija,

| — | ob upoštevanju skupnih prednostnih nalog, ki sta jih Alžirija in Evropska unija 13. marca 2017 sprejeli v okviru revidirane evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih prednostnih nalog, ki sta jih Alžirija in Evropska unija 13. marca 2017 sprejeli v okviru revidirane evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU o človekovih pravicah in demokraciji za obdobje 2020-2024, zlasti mehanizma EU za zagovornike človekovih pravic, vzpostavljenega za zaščito in podporo novinarjev in medijskih delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU o človekovih pravicah in demokraciji za obdobje 2020-2024, zlasti mehanizma EU za zagovornike človekovih pravic, vzpostavljenega za zaščito in podporo novinarjev in medijskih delavcev,

| — | ob upoštevanju alžirskega kazenskega zakonika, zlasti členov 75, 79, 95(a), 98, 100, 144, 144(a), 144(a)(2), 146 in 196(a), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju alžirskega kazenskega zakonika, zlasti členov 75, 79, 95(a), 98, 100, 144, 144(a), 144(a)(2), 146 in 196(a),

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, smrtni kazni, mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega, ter novega strateškega okvira in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, smrtni kazni, mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega, ter novega strateškega okvira in akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Konvencije o otrokovih pravicah, ki so jih vse štiri ratificirale države članice EU in Alžirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Konvencije o otrokovih pravicah, ki so jih vse štiri ratificirale države članice EU in Alžirija,

| — | ob upoštevanju mnenja št. 7/2020 o pridržanju Fadela Breika, ki ga je sprejela delovna skupina OZN za samovoljna pridržanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja št. 7/2020 o pridržanju Fadela Breika, ki ga je sprejela delovna skupina OZN za samovoljna pridržanja,

| — | ob upoštevanju tretjega splošnega rednega pregleda za Alžirijo, ki ga je Svet OZN za človekove pravice sprejel na 36. zasedanju 21. in 22. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega splošnega rednega pregleda za Alžirijo, ki ga je Svet OZN za človekove pravice sprejel na 36. zasedanju 21. in 22. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2020, ki ga je pripravila organizacija Novinarji brez meja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2020, ki ga je pripravila organizacija Novinarji brez meja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 in Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 in Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Alžirija februarja 2019 izkusila protestno gibanje (Hirak) kot še nikoli dotlej, kot odziv na možnost petega mandata takratnega predsednika Abdelaziza Buteflike; ker so mirne demonstracije proti vladni korupciji, na katerih so udeleženci pozivali k civilno vodeni državi, neodvisnemu sodstvu, demokratični reformi, preglednosti in vključujočemu okviru za pripravo svobodnih volitev, ob petkih in torkih potekale redno po vsej državi ter se nadaljevale vse leto, tudi med volilnim procesom; ker so se te obsežne prostovoljne tedenske demonstracije marca 2020 zaradi pandemije COVID-19 prostovoljno prenehale, čeprav se je protestno gibanje nadaljevalo na družbenih medijih; |
| --- | --- |

A.

ker je Alžirija februarja 2019 izkusila protestno gibanje (Hirak) kot še nikoli dotlej, kot odziv na možnost petega mandata takratnega predsednika Abdelaziza Buteflike; ker so mirne demonstracije proti vladni korupciji, na katerih so udeleženci pozivali k civilno vodeni državi, neodvisnemu sodstvu, demokratični reformi, preglednosti in vključujočemu okviru za pripravo svobodnih volitev, ob petkih in torkih potekale redno po vsej državi ter se nadaljevale vse leto, tudi med volilnim procesom; ker so se te obsežne prostovoljne tedenske demonstracije marca 2020 zaradi pandemije COVID-19 prostovoljno prenehale, čeprav se je protestno gibanje nadaljevalo na družbenih medijih;

| B. | ker so v Alžiriji po odstopu predsednika Buteflike 2. aprila 2019 v odziv na gibanje Hirak in dveh poznejših preložitev volitev, ko je vojaško vodstvo odigralo pomembno vlogo, 12. decembra 2019 potekale predsedniške volitve, na katerih je bi za predsednika izvoljen nekdanji predsednik vlade Abdelmadžid Tebun; ker je gibanje Hirak obsodilo seznam kandidatov zaradi vezi z nekdanjo administracijo in je bojkotiralo volitve, na katerih je bila uradna volilna udeležba manj kot 40-odstotna; |
| --- | --- |

B.

ker so v Alžiriji po odstopu predsednika Buteflike 2. aprila 2019 v odziv na gibanje Hirak in dveh poznejših preložitev volitev, ko je vojaško vodstvo odigralo pomembno vlogo, 12. decembra 2019 potekale predsedniške volitve, na katerih je bi za predsednika izvoljen nekdanji predsednik vlade Abdelmadžid Tebun; ker je gibanje Hirak obsodilo seznam kandidatov zaradi vezi z nekdanjo administracijo in je bojkotiralo volitve, na katerih je bila uradna volilna udeležba manj kot 40-odstotna;

| C. | ker so je od poletja 2019 povečalo število političnih aretacij in samovoljnih pridržanj miroljubnih aktivistov gibanja Hirak ter sindikalnih aktivistov in novinarjev, kar pomeni kršitev temeljnih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja; ker se kljub uradnemu koncu vlade Buteflike še naprej zaostrujejo cenzura, sojenje in strogo kaznovanje neodvisnih medijev, ki so pogosto obtoženi, da s tujimi silami delujejo proti državni varnosti; ker so varnostne omejitve, uvedene za boj proti pandemiji COVID-19, prispevale k poostrenemu nadzoru in jih oblasti uporabljajo za dodatno omejevanje prostora za delovanje civilne družbe, omejevanje mirnega nasprotovanja ter oviranje svobode govora in izražanja; |
| --- | --- |

C.

ker so je od poletja 2019 povečalo število političnih aretacij in samovoljnih pridržanj miroljubnih aktivistov gibanja Hirak ter sindikalnih aktivistov in novinarjev, kar pomeni kršitev temeljnih pravic do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja; ker se kljub uradnemu koncu vlade Buteflike še naprej zaostrujejo cenzura, sojenje in strogo kaznovanje neodvisnih medijev, ki so pogosto obtoženi, da s tujimi silami delujejo proti državni varnosti; ker so varnostne omejitve, uvedene za boj proti pandemiji COVID-19, prispevale k poostrenemu nadzoru in jih oblasti uporabljajo za dodatno omejevanje prostora za delovanje civilne družbe, omejevanje mirnega nasprotovanja ter oviranje svobode govora in izražanja;

| D. | ker v tem okolju represije, ki vlada v Alžiriji, prihaja do vse več domnevnih primerov mučenja na policijskih postajah in v generalnem direktoratu za notranjo varnost v mestu Alžir, kot v primeru zapornika Valida Nekiša; |
| --- | --- |

D.

ker v tem okolju represije, ki vlada v Alžiriji, prihaja do vse več domnevnih primerov mučenja na policijskih postajah in v generalnem direktoratu za notranjo varnost v mestu Alžir, kot v primeru zapornika Valida Nekiša;

| E. | ker so bila alžirski vladi med 30. marcem in 16. aprilom 2020 v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice poslana tri sporočila o samovoljnih in nasilnih aretacijah, nepravičnih sodnih postopkih in povračilnih ukrepih proti zagovornikom človekovih pravic in miroljubnih aktivistih, četrto z dne 27. avgusta 2020 pa se je nanašalo na Mohameda Khaleda Drarenija; |
| --- | --- |

E.

ker so bila alžirski vladi med 30. marcem in 16. aprilom 2020 v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice poslana tri sporočila o samovoljnih in nasilnih aretacijah, nepravičnih sodnih postopkih in povračilnih ukrepih proti zagovornikom človekovih pravic in miroljubnih aktivistih, četrto z dne 27. avgusta 2020 pa se je nanašalo na Mohameda Khaleda Drarenija;

| F. | ker je bil avgusta 2020 Mohamed Khaled Drareni, dopisnik mreže TV5 Monde, predstavnik Novinarjev brez meja in direktor novičarskega spletnega mesta Casbah Tribune, obsojen na triletno zaporno kazen in denarno kazen 50 000 alžirskih dinarjev zaradi snemanja policijskega napada na protestnike v mestu Alžir; ker je bil uradno obtožen „napeljevanja k neoboroženemu srečanju“ in „spodkopavanja celovitosti nacionalnega ozemlja“; ker mu je bila kazen po pritožbi dne 15. septembra 2020 skrajšana na dve leti; ker so posebni poročevalci in delovna skupina za posebne postopke OZN dne 16. septembra 2020 najstrožje obsodili njegovo zaporno kazen, alžirske oblasti pa pozvali, naj Drarenija nemudoma izpustijo, in njegovo obsodbo opisali kot očitno kršitev svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

F.

ker je bil avgusta 2020 Mohamed Khaled Drareni, dopisnik mreže TV5 Monde, predstavnik Novinarjev brez meja in direktor novičarskega spletnega mesta Casbah Tribune, obsojen na triletno zaporno kazen in denarno kazen 50 000 alžirskih dinarjev zaradi snemanja policijskega napada na protestnike v mestu Alžir; ker je bil uradno obtožen „napeljevanja k neoboroženemu srečanju“ in „spodkopavanja celovitosti nacionalnega ozemlja“; ker mu je bila kazen po pritožbi dne 15. septembra 2020 skrajšana na dve leti; ker so posebni poročevalci in delovna skupina za posebne postopke OZN dne 16. septembra 2020 najstrožje obsodili njegovo zaporno kazen, alžirske oblasti pa pozvali, naj Drarenija nemudoma izpustijo, in njegovo obsodbo opisali kot očitno kršitev svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja;

| G. | ker je Mohamed Khaled Drareni od začetka februarja 2019 dvakrat tedensko poročal s protestov gibanja Hirak; ker so ga zaradi razkrivanja, kako alžirska vlada grobo zatira mirno zbiranje in svobodo izražanja, že pred obsodbo trikrat pridržali, zaslišali in ustrahovali zaradi poročanja o protestih gibanja Hirak, in sicer 14. maja 2019, 9. avgusta 2019 in 9. januarja 2020, dvakrat pa so ga vladni uradniki poskušali podkupiti; ker so mu povedali, da je bilo njegovo zadnje pridržanje končno opozorilo, preden se ga bo lotil pravosodni sistem; ker je bil Mohamed Khaled Drareni dne 7. marca 2020 aretiran na protestu gibanja Hirak; ker je bil 10. marca 2020 izpuščen, nato pa 27. marca 2020 ponovno pridržan; |
| --- | --- |

G.

ker je Mohamed Khaled Drareni od začetka februarja 2019 dvakrat tedensko poročal s protestov gibanja Hirak; ker so ga zaradi razkrivanja, kako alžirska vlada grobo zatira mirno zbiranje in svobodo izražanja, že pred obsodbo trikrat pridržali, zaslišali in ustrahovali zaradi poročanja o protestih gibanja Hirak, in sicer 14. maja 2019, 9. avgusta 2019 in 9. januarja 2020, dvakrat pa so ga vladni uradniki poskušali podkupiti; ker so mu povedali, da je bilo njegovo zadnje pridržanje končno opozorilo, preden se ga bo lotil pravosodni sistem; ker je bil Mohamed Khaled Drareni dne 7. marca 2020 aretiran na protestu gibanja Hirak; ker je bil 10. marca 2020 izpuščen, nato pa 27. marca 2020 ponovno pridržan;

| H. | ker je bilo na dan njegove prve aretacije pridržanih več kot 20 drugih miroljubnih protestnikov; ker sta dva od pridržanih nosila berbersko zastavo; ker se berberska zastava množično uporablja na protestih gibanja Hirak; ker je general Ahmed Gaid Salah junija 2019 prepovedal uporabo te zastave; ker so v zadnjih mesecih nekdanji režimski uradniki začeli kampanjo blatenja večinskega prebivalstva v regiji Amazigh Kabili, kar bi lahko povzročilo etnično delitev v gibanju Hirak; ker so berberski aktivisti in aktivisti Hiraka, vključno z Jasinom Mebarkijem, še vedno žrtve samovoljnih aretacij zaradi izražanja drugačnih verskih in političnih pogledov; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo na dan njegove prve aretacije pridržanih več kot 20 drugih miroljubnih protestnikov; ker sta dva od pridržanih nosila berbersko zastavo; ker se berberska zastava množično uporablja na protestih gibanja Hirak; ker je general Ahmed Gaid Salah junija 2019 prepovedal uporabo te zastave; ker so v zadnjih mesecih nekdanji režimski uradniki začeli kampanjo blatenja večinskega prebivalstva v regiji Amazigh Kabili, kar bi lahko povzročilo etnično delitev v gibanju Hirak; ker so berberski aktivisti in aktivisti Hiraka, vključno z Jasinom Mebarkijem, še vedno žrtve samovoljnih aretacij zaradi izražanja drugačnih verskih in političnih pogledov;

| I. | ker se je s protesti gibanja Hirak znova začel vzpostavljati javni državljanski prostor; ker so se zlasti po tem, ko se je gibanje Hirak preselilo na splet, da bi preprečili širjenje COVID-19, poostrile omejitve svobode izražanja in omejitve za novinarje, predvsem z blokiranjem spletnih strani, cenzuro televizijskih programov ter pridržanjem in nadlegovanjem novinarjev, upraviteljev medijev in protestnikov, ki so izražali svoje mnenje v družbenih medijih, pri čemer je bilo aprila in maja 2020 na alžirskih omrežjih nedostopnih vsaj šest novičarski spletnih mest; |
| --- | --- |

I.

ker se je s protesti gibanja Hirak znova začel vzpostavljati javni državljanski prostor; ker so se zlasti po tem, ko se je gibanje Hirak preselilo na splet, da bi preprečili širjenje COVID-19, poostrile omejitve svobode izražanja in omejitve za novinarje, predvsem z blokiranjem spletnih strani, cenzuro televizijskih programov ter pridržanjem in nadlegovanjem novinarjev, upraviteljev medijev in protestnikov, ki so izražali svoje mnenje v družbenih medijih, pri čemer je bilo aprila in maja 2020 na alžirskih omrežjih nedostopnih vsaj šest novičarski spletnih mest;

| J. | ker skupine za pravice lokalnega prebivalstva ocenjujejo, da je bilo med marcem in junijem 2020 zaradi izražanja mnenja ali domnevne podpore gibanju Hirak samovoljno pridržanih vsaj 200 ljudi; ker je Narodni odbor za osvoboditev pripornikov (CNLD) dokumentiral primere najmanj 91 zapornikov vesti, ki so bili od 17. novembra 2019 v priporu, medtem ko jih je bilo konec avgusta 44, od tega jih je več v priporu za nedoločen čas; ker tveganje izbruha COVID-19 v zaporih pomeni dodatno nevarnost za tiste, ki so pridržani zaradi izražanja političnih stališč; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet dne 25. marca 2020 v okviru pandemije COVID-19 pozvala k izpustitvi političnih zapornikov in vseh, ki so bili pridržani zaradi izražanja kritičnih stališč; |
| --- | --- |

J.

ker skupine za pravice lokalnega prebivalstva ocenjujejo, da je bilo med marcem in junijem 2020 zaradi izražanja mnenja ali domnevne podpore gibanju Hirak samovoljno pridržanih vsaj 200 ljudi; ker je Narodni odbor za osvoboditev pripornikov (CNLD) dokumentiral primere najmanj 91 zapornikov vesti, ki so bili od 17. novembra 2019 v priporu, medtem ko jih je bilo konec avgusta 44, od tega jih je več v priporu za nedoločen čas; ker tveganje izbruha COVID-19 v zaporih pomeni dodatno nevarnost za tiste, ki so pridržani zaradi izražanja političnih stališč; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet dne 25. marca 2020 v okviru pandemije COVID-19 pozvala k izpustitvi političnih zapornikov in vseh, ki so bili pridržani zaradi izražanja kritičnih stališč;

| K. | ker so aktivisti, zlasti iz skupine Feminicid-dz, od januarja 2020 zabeležili 41 feminicidov; ker so gibanja za pravice žensk v letu 2020 okrepila obsojanje vse večjega nasilja nad ženskami in števila feminicidov ter pozvala k pregledu veljavnih zakonov, zlasti družinskega zakonika in številnih členov kazenskega zakonika, da bi zagotovili popolno enakost žensk in moških; |
| --- | --- |

K.

ker so aktivisti, zlasti iz skupine Feminicid-dz, od januarja 2020 zabeležili 41 feminicidov; ker so gibanja za pravice žensk v letu 2020 okrepila obsojanje vse večjega nasilja nad ženskami in števila feminicidov ter pozvala k pregledu veljavnih zakonov, zlasti družinskega zakonika in številnih členov kazenskega zakonika, da bi zagotovili popolno enakost žensk in moških;

| L. | ker je Alžirija aprila 2020 z zakonom št. 20-06 sprejela tudi spremembe kazenskega zakonika, ki dodatno omejujejo in kriminalizirajo uveljavljanje temeljnih pravic, kot so svoboda tiska, svoboda izražanja in svoboda združevanja, in sicer na umetni podlagi, češ da gre za lažne novice, ki spodkopavajo alžirsko državo; ker alžirske oblasti vse pogosteje uporabljajo nejasne člene kazenskega zakonika, vključno s tistimi, ki so bili dodani aprila 2020, za pregon ljudi, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode mnenja in izražanja ter mirnega zbiranja in združevanja; ker je za kaznivo dejanje, ki se zgodi prvič, zagrožena najvišja kazen petih let zapora, če je storjeno v času „omejitve gibanja zaradi javnega zdravja, naravne, biološke ali tehnološke nesreče ali katere koli druge vrste nesreče“; |
| --- | --- |

L.

ker je Alžirija aprila 2020 z zakonom št. 20-06 sprejela tudi spremembe kazenskega zakonika, ki dodatno omejujejo in kriminalizirajo uveljavljanje temeljnih pravic, kot so svoboda tiska, svoboda izražanja in svoboda združevanja, in sicer na umetni podlagi, češ da gre za lažne novice, ki spodkopavajo alžirsko državo; ker alžirske oblasti vse pogosteje uporabljajo nejasne člene kazenskega zakonika, vključno s tistimi, ki so bili dodani aprila 2020, za pregon ljudi, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode mnenja in izražanja ter mirnega zbiranja in združevanja; ker je za kaznivo dejanje, ki se zgodi prvič, zagrožena najvišja kazen petih let zapora, če je storjeno v času „omejitve gibanja zaradi javnega zdravja, naravne, biološke ali tehnološke nesreče ali katere koli druge vrste nesreče“;

| M. | ker alžirske oblasti kot del omejevanja prostora civilne družbe nadaljujejo z vrha vodene ustavne spremembe, kar naj bi bilo del zaveze predsednika Tebuna v odziv na proteste gibanja Hirak, podane ob imenovanju, da bo gradil novo Alžirijo, za kar pa nima široke podpore alžirske družbe in kar neodvisne organizacije civilne družbe kritizirajo, ker krši mednarodne standarde vključevanja, sodelovanja, preglednosti in suverenosti v ustavodajnem postopku; ker hkratne množične aretacije aktivistov civilne družbe in novinarjev popolnoma spodkopavajo javno legitimnost postopka ustavnih sprememb; |
| --- | --- |

M.

ker alžirske oblasti kot del omejevanja prostora civilne družbe nadaljujejo z vrha vodene ustavne spremembe, kar naj bi bilo del zaveze predsednika Tebuna v odziv na proteste gibanja Hirak, podane ob imenovanju, da bo gradil novo Alžirijo, za kar pa nima široke podpore alžirske družbe in kar neodvisne organizacije civilne družbe kritizirajo, ker krši mednarodne standarde vključevanja, sodelovanja, preglednosti in suverenosti v ustavodajnem postopku; ker hkratne množične aretacije aktivistov civilne družbe in novinarjev popolnoma spodkopavajo javno legitimnost postopka ustavnih sprememb;

| N. | ker je v Alžiriji 1. novembra 2020 potekal referendum o reviziji ustave, vključno z omejitvijo mandata predsednika na dve obdobji; ker je bila udeležba na referendumu najnižja od neodvisnosti Alžirije leta 1962 in je uradno znašala 23,7 %; ker je novo ustavo uradno potrdilo 66,8 % volivcev; ker nova ustava čaka na ratifikacijo predsednika, ko se bo vrnil v Alžirijo; |
| --- | --- |

N.

ker je v Alžiriji 1. novembra 2020 potekal referendum o reviziji ustave, vključno z omejitvijo mandata predsednika na dve obdobji; ker je bila udeležba na referendumu najnižja od neodvisnosti Alžirije leta 1962 in je uradno znašala 23,7 %; ker je novo ustavo uradno potrdilo 66,8 % volivcev; ker nova ustava čaka na ratifikacijo predsednika, ko se bo vrnil v Alžirijo;

| O. | ker alžirska ustava svobodo tiska, sicer uradno priznano v členu 54 revidirane ustave, pogojuje s spoštovanjem „tradicij ter verskih, moralnih in kulturnih vrednot naroda“; ker tovrstne omejitve svobode tiska kršijo Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Alžirija ratificirala; ker je v splošni pripombi št. 34 Odbora OZN za človekove pravice zapisano, da nobena medijska hiša ne sme biti kaznovana zaradi kritike političnega ali družbenega sistema; ker ta revizija prinaša tudi nevarno spremembo, s katero je v ustavo zapisana politična vloga in pristojnosti vojske; ker se z ustavno reformo ohranja tudi premoč predsedstva nad vsemi institucijami, vključno s sodstvom; |
| --- | --- |

O.

ker alžirska ustava svobodo tiska, sicer uradno priznano v členu 54 revidirane ustave, pogojuje s spoštovanjem „tradicij ter verskih, moralnih in kulturnih vrednot naroda“; ker tovrstne omejitve svobode tiska kršijo Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Alžirija ratificirala; ker je v splošni pripombi št. 34 Odbora OZN za človekove pravice zapisano, da nobena medijska hiša ne sme biti kaznovana zaradi kritike političnega ali družbenega sistema; ker ta revizija prinaša tudi nevarno spremembo, s katero je v ustavo zapisana politična vloga in pristojnosti vojske; ker se z ustavno reformo ohranja tudi premoč predsedstva nad vsemi institucijami, vključno s sodstvom;

| P. | ker je nacionalna zveza sodnikov obsodila alžirske oblasti, da prepogosto in zlonamerno uporabljajo pripor v predkazenskem postopku; ker so bili člani sodstva kaznovani s poklicnimi sankcijami zaradi oprostitve miroljubnih aktivistov ali po tem, ko so od izvršnih oblasti zahtevali spoštovanje neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

P.

ker je nacionalna zveza sodnikov obsodila alžirske oblasti, da prepogosto in zlonamerno uporabljajo pripor v predkazenskem postopku; ker so bili člani sodstva kaznovani s poklicnimi sankcijami zaradi oprostitve miroljubnih aktivistov ali po tem, ko so od izvršnih oblasti zahtevali spoštovanje neodvisnosti sodstva;

| Q. | ker je organizacija Novinarji brez meja Alžirijo leta 2020 uvrstila na 146. mesto od 180 na svetovnem indeksu svobode tiska, kar je pet mest nižje kot leta 2019 in 27 mest nižje kot leta 2015; |
| --- | --- |

Q.

ker je organizacija Novinarji brez meja Alžirijo leta 2020 uvrstila na 146. mesto od 180 na svetovnem indeksu svobode tiska, kar je pet mest nižje kot leta 2019 in 27 mest nižje kot leta 2015;

| R. | ker je Alžirija ključna partnerica Evropske unije v evropski sosedski politiki, s pomembnimi političnimi, gospodarskimi in osebnimi interesi v državi in regiji; ker so prednostne naloge partnerstva med EU in Alžirijo izraz skupne zavezanost univerzalnim vrednotam demokracije, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

R.

ker je Alžirija ključna partnerica Evropske unije v evropski sosedski politiki, s pomembnimi političnimi, gospodarskimi in osebnimi interesi v državi in regiji; ker so prednostne naloge partnerstva med EU in Alžirijo izraz skupne zavezanost univerzalnim vrednotam demokracije, pravne države in človekovih pravic;

| 1. | odločno obsoja stopnjevanje samovoljnih in nezakonitih aretacij, pridržanj in sodnega nadlegovanja novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, sindikalistov, odvetnikov, civilne družbe in miroljubnih aktivistov v Alžiriji, kar onemogoča vzpostavitev prostora za politični dialog o nedemokratični spremembi ustave in uveljavljanju svobode izražanja, zbiranja in združevanja; obsoja uporabo nujnih ukrepov zoper pandemijo COVID-19 kot izgovor za omejevanje temeljnih pravic alžirskih državljanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva alžirske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo Mohameda Khaleda Drarenija in vse, ki so bili obtoženi, ker so uveljavljali svojo pravico do svobode izražanja, tako na spletu kot drugje, ter svobode zbiranja in združevanja, med njimi Jasin Mebarki, Abdulah Benaum, Mohamed Tadžadit, Abdelkrim Zeghileš, Valid Kešida, Brahim Lalami, Aisa Šuha, Zoheir Kadam, Valid Nekiš, Nuredin Khimud in Hakim Adad; ponavlja poziv visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet, naj se zaradi pandemije nemudoma izpustijo vsi politični zaporniki in tisti, ki so bili pridržani zaradi izražanja odklonilnih mnenj; poziva alžirske oblasti, naj sprostijo blokado medijskih hiš ter ustavijo aretacije in pridržanja političnih aktivistov, novinarjev in zagovornikov človekovih pravic ter vseh, ki izražajo nestrinjanje z vlado ali jo kritizirajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je svoboda izražanja, vključno s svobodo novinarjev in državljanov novinarjev, da poročajo, analizirajo in dajejo komentarje o protestih ali drugih izrazih nezadovoljstva z vlado ali vladnimi institucijami ali posamezniki, bistvena za resnično demokratično politično tranzicijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža solidarnost z vsemi alžirskimi državljani – ženskami in moškimi iz različnih geografskih, socialno-ekonomskih in etničnih okolij –, ki od februarja 2019 naprej mirno protestirajo ter zahtevajo državo pod civilnim nadzorom, narodno suverenost, spoštovanje pravne države, socialno pravičnost in enakost spolov; poziva alžirske oblasti, naj ukrepajo proti korupciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poziva alžirske oblasti, naj odpravijo vse oblike ustrahovanja, sodnega nadlegovanja, kriminalizacije ali samovoljnih aretacij in pridržanj kritičnih novinarjev, blogerjev, zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov in aktivistov ter sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev pravice do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, svobode medijev in svobode misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja, ki jih zagotavljata alžirska ustava in Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Alžirija podpisala in ratificirala; obsoja vse oblike pretirane uporabe sile organov prisile pri razganjanju mirnih protestov; ponovno poziva alžirske oblasti, naj izvedejo neodvisne preiskave vseh primerov pretirane uporabe sile s strani organov prisile in zagotovijo, da bodo vsi krivci za to odgovarjali; poziva alžirske oblasti, naj uresničijo svoje mednarodne obveznosti v okviru konvencije UNCAT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so bili od sprejetja resolucije Evropskega parlamenta z dne 28. novembra 2019 začasno izpuščeni nekateri politični aktivisti, kot so predstavnik opozicije Karim Tabu, Mustafa Bendžema in Khaled Tazaghart; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva alžirske oblasti, naj poskrbijo za svoboden prostor civilne družbe, ki bo omogočal pristen politični dialog in ne bo kriminaliziral temeljnih svoboščin, tako da sprejmejo novo zakonodajo, ki bo popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi in ne bo določala izjem, ki so nezakonite po mednarodnem pravu, zlasti po konvencijah, ki jih je Alžirija ratificirala, vključno s konvencijami Mednarodne organizacije dela; poudarja, da je svobodni prostor civilne družbe pogoj za demokratično Alžirijo pod civilnim vodstvom; obžaluje, da se tuji novinarji pri pridobivanju novinarskih vizumov za delo v državi še vedno srečujejo z upravnimi in drugimi ovirami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih pravic, določenih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, eden od bistvenih elementov pridružitvenega sporazuma med EU in Alžirijo iz leta 2005; poudarja, da je treba med potekajočo politično tranzicijo Alžircem vseh spolov ter vseh geografskih, socialno-ekonomskih in etničnih okolij, vključno z Berberi, zagotoviti, da v polni meri sodelujejo v demokratičnem procesu in uveljavljajo svojo pravico do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev, tudi tako, da se obrne trend krčenja prostora za neodvisno civilno družbo, novinarstvo in politični aktivizem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi novih restriktivnih zakonov, kot je zakon št. 20-06, ki samovoljno inkriminira „širjenje lažnih novic“, s katerimi se domnevno blati čast javnih uslužbencev in financiranje združenj; poudarja, da ta zakon vsebuje več določb, ki kršijo mednarodne standarde o svobodi izražanja in svobodi združevanja, vključno s členoma 19 in 22 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva alžirske oblasti, naj pregledajo veljavni omejevalni zakon št. 12-06 iz leta 2012 o združenjih in zakon št. 91-19 iz leta 1991 o javnih zborovanjih in demonstracijah, po katerem je treba vnaprej zaprositi za dovoljenje za to, in naj zagotovijo, da bo ustrezni upravni organ številnim organizacijam civilne družbe ter nevladnim, verskim in dobrodelnim organizacijam, ki so zaprosile za ponovno registracijo, nemudoma izdal potrdilo o tem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da so bile aprila 2020 sprejete spremembe alžirskega kazenskega zakonika, ki omejujejo svobodo tiska, svobodo izražanja in svobodo združevanja; poziva alžirske oblasti, naj pregledajo kazenski zakonik, zlasti člene 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144, 144a, 144a2, 146 in 196a v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah in Afriško komisijo za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHRP), da bi preprečili kriminalizacijo svobode izražanja ter mirnega zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dejstvo, da člena 4 in 223 spremenjene ustave krepita status jezika tamazight kot državnega in uradnega jezika; poudarja, da tovrstne izjave ne smejo služiti kot pretveza za neupoštevanje strukturnih težav, s katerimi se spopada ta jezikovna skupnost, ali za povzročanje razdora v gibanju Hirak; poziva alžirske oblasti, naj zagotovijo enakost pred zakonom pri uporabi arabskega jezika in jezika tamazight; poziva alžirsko vlado, naj razveljavi prepoved uporabe berberske zastave in nemudoma izpusti vse, ki so zaprti zaradi prikazovanja berberskih simbolov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira alžirske odvetnike in druge osebe, ki delujejo na področju pravosodja, ki si kljub okoliščinam in tveganjem še naprej prizadevajo za spoštovanje najvišjih standardov pravičnosti; poziva alžirske oblasti, naj zagotovijo popolno neodvisnost sodstva in nepristranskost pravosodnega sistema ter odpravijo in prepovedo vse omejitve, nedovoljene vplive, pritiske, grožnje ali vmešavanje v sprejemanje sodnih odločitev in druge pravosodne zadeve; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva alžirske oblasti, naj zagotovijo polno odgovornost ter civilni in demokratični nadzor nad oboroženimi silami, naj jih dejansko podrejedijo zakonito vzpostavljeni civilni oblasti ter poskrbijo, da bo vloga vojske ustrezno opredeljena v ustavi in izrecno omejena samo na obrambo države; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva alžirske oblasti, naj omogočijo vstop v državo mednarodnim organizacijam za človekove pravice in poročevalcem v okviru posebnih postopkov OZN; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi upravnih ovir, s katerimi se srečujejo verske manjšine v Alžiriji, zlasti v zvezi z odlokom št. 06–03; spodbuja alžirsko vlado, naj revidira odlok št. 06–03, da bi ga še bolj uskladila z ustavo in svojimi mednarodnimi zavezami na področju človekovih pravic, in sicer s členom 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva k spoštovanju svobode veroizpovedi vseh verskih manjšin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pričakuje od EU, da bo položaj človekovih pravic postavila v središče svojega sodelovanja z alžirskimi oblastmi, zlasti na prihodnjem pridružitvenem svetu EU-Alžirija; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj sestavi in predloži seznam posameznih primerov, ki vzbujajo izrecno zaskrbljenost, vključno s tistimi, ki so omenjeni v tej resoluciji, ter naj Parlamentu redno poroča o napredku pri njihovem reševanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj skupaj s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice podpirajo skupine civilne družbe, zagovornike človekovih pravic, novinarje in protestnike, tudi tako, da zavzamejo odločnejše stališče glede spoštovanja človekovih pravic in pravne države v Alžiriji, da jasno in javno obsodijo kršitve človekovih pravic in oblasti pozovejo, naj izpustijo samovoljno pridržane pripornike, in ustavijo pretirano uporabo preiskovalnega pripora, da zahtevajo dostop do pripornikov in spremljajo sojenja aktivistom, novinarjem in zagovornikom človekovih pravic in da pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic v Alžiriji, ter naj pri tem uporabljajo vse razpoložljive instrumente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so odnosi med EU in Alžirijo pomembni, saj gre za pomembno državo sosedstva in partnerico; opozarja, kako pomembni so trdni in poglobljeni odnosi med EU in Alžirijo, ter ponovno potrjuje svojo zavezanost spodbujanju teh odnosov, ki temeljijo na popolnem spoštovanju skupnih vrednot, kot so spoštovanje človekovih pravic, demokracija, pravna država in svoboda medijev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, delegaciji EU v Alžiru, vladi Alžirije, generalnemu sekretarju OZN, Svetu OZN za človekove pravice ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0072.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0188.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Razmere v Etiopiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Etiopiji,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella z dne 9. novembra 2020 o nedavnih dogodkih v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella z dne 9. novembra 2020 o nedavnih dogodkih v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella in komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 12. novembra 2020 o Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella in komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 12. novembra 2020 o Etiopiji,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 19. novembra 2020 o konfliktu v regiji Tigraj in humanitarni pomoči EU etiopskim beguncem v Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja za krizno upravljanje Janeza Lenarčiča z dne 19. novembra 2020 o konfliktu v regiji Tigraj in humanitarni pomoči EU etiopskim beguncem v Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN z dne 4. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN z dne 4. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjav visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet o regiji Tigraj z dne 6. in dne 13. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet o regiji Tigraj z dne 6. in dne 13. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju neuradnih pogovorov v Varnostnem svetu o konfliktu v etiopski regiji Tigraj z dne 24. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnih pogovorov v Varnostnem svetu o konfliktu v etiopski regiji Tigraj z dne 24. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila o razmerah v Etiopiji z dne 11. novembra 2020, ki ga je pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razmerah v Etiopiji z dne 11. novembra 2020, ki ga je pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Afriške unije Mousse Fakija Mahamata z dne 9. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Afriške unije Mousse Fakija Mahamata z dne 9. novembra 2020 o razmerah v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave ministrov za zunanje zadeve držav članic EU z dne 19. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ministrov za zunanje zadeve držav članic EU z dne 19. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb III. poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb III. poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju druge revizije Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge revizije Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je sedanji oboroženi konflikt med zvezno vlado Etiopije in upravo regije Tigraj, ki ga vodi Ljudska osvobodilna fronta za Tigraj (TPLF), razlog za stotine smrtnih žrtev med civilisti in množično razseljevanje; |
| --- | --- |

A.

ker je sedanji oboroženi konflikt med zvezno vlado Etiopije in upravo regije Tigraj, ki ga vodi Ljudska osvobodilna fronta za Tigraj (TPLF), razlog za stotine smrtnih žrtev med civilisti in množično razseljevanje;

| B. | ker je etiopska vlada 4. novembra 2020 razglasila izredne razmere in dan po domnevnem napadu TPLF na zvezno vojaško oporišče v regiji Tigraj začela vojaške operacije na severu regije; ker od takrat potekajo oboroženi spopadi med zveznimi silami (zvezna vojska, posebne policijske enote regije Amhara in lokalna milica regije Amhara) na eni strani ter regionalnimi silami (posebne policijske enote in milica regije Tigraj), ki so pripadnice TPLF, na drugi strani; |
| --- | --- |

B.

ker je etiopska vlada 4. novembra 2020 razglasila izredne razmere in dan po domnevnem napadu TPLF na zvezno vojaško oporišče v regiji Tigraj začela vojaške operacije na severu regije; ker od takrat potekajo oboroženi spopadi med zveznimi silami (zvezna vojska, posebne policijske enote regije Amhara in lokalna milica regije Amhara) na eni strani ter regionalnimi silami (posebne policijske enote in milica regije Tigraj), ki so pripadnice TPLF, na drugi strani;

| C. | ker so se politična razhajanja med stranko PP in TPLF povečala, ko je zvezna vlada zaradi pandemije COVID-19 preložila državne volitve, ki bi morale potekati maja 2020; |
| --- | --- |

C.

ker so se politična razhajanja med stranko PP in TPLF povečala, ko je zvezna vlada zaradi pandemije COVID-19 preložila državne volitve, ki bi morale potekati maja 2020;

| D. | ker je uprava regije Tigraj pod vodstvom TPLF septembra 2020 izvedla lastne volitve, ki jih je etiopska vlada razglasila za nezakonite, saj naj bi se sicer septembra 2020 iztekel njen mandat; ker je bil po mnenju zveznega parlamenta volilni proces v regiji Tigraj nezakonit; ker je vodstvo regije Tigraj izjavilo, da ne priznava več zvezne uprave ali njenih zakonov; ker je zvezni parlament 3. novembra 2020 TPLF razglasil za teroristično skupino; |
| --- | --- |

D.

ker je uprava regije Tigraj pod vodstvom TPLF septembra 2020 izvedla lastne volitve, ki jih je etiopska vlada razglasila za nezakonite, saj naj bi se sicer septembra 2020 iztekel njen mandat; ker je bil po mnenju zveznega parlamenta volilni proces v regiji Tigraj nezakonit; ker je vodstvo regije Tigraj izjavilo, da ne priznava več zvezne uprave ali njenih zakonov; ker je zvezni parlament 3. novembra 2020 TPLF razglasil za teroristično skupino;

| E. | ker je TPLF 8. novembra 2020 Afriški uniji predlagal pogovore, vendar je zvezna vlada izključila možnosti za pogajanja s TPLF ter zavrnila mednarodne pozive k dialogu in mediaciji, saj naj bi bil po njenih navedbah konflikt v regiji Tigraj notranja zadeva, ki je ne bi smeli obravnavati na mednarodni ravni; ker je EU ponudila podporo, da bi pomagala umiriti napetosti, se vrniti k dialogu in zagotoviti spoštovanje pravne države po vsej Etiopiji; |
| --- | --- |

E.

ker je TPLF 8. novembra 2020 Afriški uniji predlagal pogovore, vendar je zvezna vlada izključila možnosti za pogajanja s TPLF ter zavrnila mednarodne pozive k dialogu in mediaciji, saj naj bi bil po njenih navedbah konflikt v regiji Tigraj notranja zadeva, ki je ne bi smeli obravnavati na mednarodni ravni; ker je EU ponudila podporo, da bi pomagala umiriti napetosti, se vrniti k dialogu in zagotoviti spoštovanje pravne države po vsej Etiopiji;

| F. | ker je Abij Ahmed leta 2018 dosegel zgodovinski mirovni sporazum z Eritrejo, s katerim se je končala več kot desetletna prekinitev diplomatskih in trgovinskih vezi med državama; ker je njegova vlada sprejela pomembne ukrepe za osvoboditev novinarjev in političnih zapornikov, omogočanje delovanja prej prepovedanih opozicijskih skupin ter sprejetje novih zakonov o organizacijah civilne družbe in boju proti terorizmu; ker je bila vlada nedavno deležna kritik zaradi pridržanja opozicijskih politikov; ker še vedno vladajo pomisleki glede sprejetja novega zakona za omejevanje sovražnega govora in dezinformacij, ki bi lahko negativno vplival na svobodo izražanja; |
| --- | --- |

F.

ker je Abij Ahmed leta 2018 dosegel zgodovinski mirovni sporazum z Eritrejo, s katerim se je končala več kot desetletna prekinitev diplomatskih in trgovinskih vezi med državama; ker je njegova vlada sprejela pomembne ukrepe za osvoboditev novinarjev in političnih zapornikov, omogočanje delovanja prej prepovedanih opozicijskih skupin ter sprejetje novih zakonov o organizacijah civilne družbe in boju proti terorizmu; ker je bila vlada nedavno deležna kritik zaradi pridržanja opozicijskih politikov; ker še vedno vladajo pomisleki glede sprejetja novega zakona za omejevanje sovražnega govora in dezinformacij, ki bi lahko negativno vplival na svobodo izražanja;

| G. | ker nekatere politične skupine, povezane z etničnimi skupinami v Etiopiji, ki se čutijo marginalizirane zaradi federalističnega sistema vladanja, trdijo, da je zaradi tega sistema prišlo do favoriziranja in diskriminacije na podlagi etnične pripadnosti; |
| --- | --- |

G.

ker nekatere politične skupine, povezane z etničnimi skupinami v Etiopiji, ki se čutijo marginalizirane zaradi federalističnega sistema vladanja, trdijo, da je zaradi tega sistema prišlo do favoriziranja in diskriminacije na podlagi etnične pripadnosti;

| H. | ker je junija 2020 izbruhnilo vsesplošno nasilje po smrti pevca in aktivista iz regije Oromo Hačaluja Hundese, pri čemer je bilo ubitih in aretiranih na stotine ljudi; ker je bilo 1. novembra 2020 več kot 50 Amharcev ubitih v napadih na tri vasi, za katere mnogi menijo, da so bili etnično motivirani in jih je morda izvedla Oromska osvobodilna vojska oziroma milica, ki se je odcepila od nje (Oromske osvobodilne fronte); |
| --- | --- |

H.

ker je junija 2020 izbruhnilo vsesplošno nasilje po smrti pevca in aktivista iz regije Oromo Hačaluja Hundese, pri čemer je bilo ubitih in aretiranih na stotine ljudi; ker je bilo 1. novembra 2020 več kot 50 Amharcev ubitih v napadih na tri vasi, za katere mnogi menijo, da so bili etnično motivirani in jih je morda izvedla Oromska osvobodilna vojska oziroma milica, ki se je odcepila od nje (Oromske osvobodilne fronte);

| I. | ker so etiopske oblasti po navedbah Amharskega narodnega gibanja prepovedale miroljubne proteste proti etnično motiviranim ubojem, ki naj bi se zgodili 28. oktobra 2020; |
| --- | --- |

I.

ker so etiopske oblasti po navedbah Amharskega narodnega gibanja prepovedale miroljubne proteste proti etnično motiviranim ubojem, ki naj bi se zgodili 28. oktobra 2020;

| J. | ker je po navedbah mednarodnih organizacij za človekove pravice od začetka konflikta večkrat prišlo do neselektivnega pobijanja civilistov v različnih delih regije Tigraj, tudi do pokola v noči 9. novembra 2020 v Mai Kadri, kjer bi lahko pokol več sto civilistov opredelili kot vojno hudodelstvo; |
| --- | --- |

J.

ker je po navedbah mednarodnih organizacij za človekove pravice od začetka konflikta večkrat prišlo do neselektivnega pobijanja civilistov v različnih delih regije Tigraj, tudi do pokola v noči 9. novembra 2020 v Mai Kadri, kjer bi lahko pokol več sto civilistov opredelili kot vojno hudodelstvo;

| K. | ker so po navedbah mednarodnih organizacij za človekove pravice po državi odpuščali prebivalce regije Tigraj in jim onemogočali lete v tujino; ker se je poročalo o fizičnem in digitalnem nadzoru, množičnih samovoljnih aretacijah in pridržanjih; |
| --- | --- |

K.

ker so po navedbah mednarodnih organizacij za človekove pravice po državi odpuščali prebivalce regije Tigraj in jim onemogočali lete v tujino; ker se je poročalo o fizičnem in digitalnem nadzoru, množičnih samovoljnih aretacijah in pridržanjih;

| L. | ker je predsednik regije Tigraj potrdil, da so njegove sile izstrelile rakete na eritrejsko letališče Asmara; |
| --- | --- |

L.

ker je predsednik regije Tigraj potrdil, da so njegove sile izstrelile rakete na eritrejsko letališče Asmara;

| M. | ker je mednarodna skupnost zaskrbljena zaradi smrtonosnih spopadov med etiopskimi zveznimi silami in TPLF zaradi tveganj za zaostritev sedanjih razmer oziroma za nastanek novih varnostnih tveganj v Etiopiji, kar bi lahko imelo posledice za sosednje države in bi lahko destabiliziralo vse območje Afriškega roga; ker je Etiopija umaknila svoje čete iz Somalije, kjer so se borile proti islamskim upornikom; ker so kenijske oblasti iz strahu pred stopnjevanjem napetosti povečale varnost na meji z Etiopijo; |
| --- | --- |

M.

ker je mednarodna skupnost zaskrbljena zaradi smrtonosnih spopadov med etiopskimi zveznimi silami in TPLF zaradi tveganj za zaostritev sedanjih razmer oziroma za nastanek novih varnostnih tveganj v Etiopiji, kar bi lahko imelo posledice za sosednje države in bi lahko destabiliziralo vse območje Afriškega roga; ker je Etiopija umaknila svoje čete iz Somalije, kjer so se borile proti islamskim upornikom; ker so kenijske oblasti iz strahu pred stopnjevanjem napetosti povečale varnost na meji z Etiopijo;

| N. | ker je razvojno sodelovanje EU z Etiopijo z vrednostjo 815 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 eno najobsežnejših na svetu; ker je Etiopija tudi ena glavnih upravičenk nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko in je bila v obdobju 2015–2019 upravičena do več kot 271,5 milijona EUR pomoči; ker je EU v letu 2020 zagotovila 44,29 milijona EUR za humanitarne projekte v Etiopiji, in sicer za zagotavljanje življenjsko pomembne pomoči notranje razseljenim osebam, ki so morale zapustiti domove zaradi nasilja ali naravnih nesreč; |
| --- | --- |

N.

ker je razvojno sodelovanje EU z Etiopijo z vrednostjo 815 milijonov EUR za obdobje 2014–2020 eno najobsežnejših na svetu; ker je Etiopija tudi ena glavnih upravičenk nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko in je bila v obdobju 2015–2019 upravičena do več kot 271,5 milijona EUR pomoči; ker je EU v letu 2020 zagotovila 44,29 milijona EUR za humanitarne projekte v Etiopiji, in sicer za zagotavljanje življenjsko pomembne pomoči notranje razseljenim osebam, ki so morale zapustiti domove zaradi nasilja ali naravnih nesreč;

| O. | ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti zahteval dostop do regije Tigraj, ki je od začetka spopadov popolnoma izolirana (onemogočen je dostop do interneta in telefonske povezave); ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce zaradi nedostopnosti električne energije, telekomunikacij, goriva in gotovine humanitarna pomoč, vključno z oskrbo ranjenih in ubitih v spopadih, v regiji Tigraj in drugih delih Etiopije le omejena; |
| --- | --- |

O.

ker je Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti zahteval dostop do regije Tigraj, ki je od začetka spopadov popolnoma izolirana (onemogočen je dostop do interneta in telefonske povezave); ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce zaradi nedostopnosti električne energije, telekomunikacij, goriva in gotovine humanitarna pomoč, vključno z oskrbo ranjenih in ubitih v spopadih, v regiji Tigraj in drugih delih Etiopije le omejena;

| P. | ker je v Etiopiji že pred začetkom spopadov humanitarno pomoč potrebovalo 15,2 milijona ljudi, od tega 2 milijona v regiji Tigraj; ker je regija Tigraj peta najbolj poseljena regija v Etiopiji z več kot 6 milijoni ljudi, v njej pa živi 100 000 notranje razseljenih oseb in 96 000 eritrejskih beguncev; ker je tam več pomembnih begunskih taborišč, v katerih je po navedbah nevladnih organizacij 44 % otrok; |
| --- | --- |

P.

ker je v Etiopiji že pred začetkom spopadov humanitarno pomoč potrebovalo 15,2 milijona ljudi, od tega 2 milijona v regiji Tigraj; ker je regija Tigraj peta najbolj poseljena regija v Etiopiji z več kot 6 milijoni ljudi, v njej pa živi 100 000 notranje razseljenih oseb in 96 000 eritrejskih beguncev; ker je tam več pomembnih begunskih taborišč, v katerih je po navedbah nevladnih organizacij 44 % otrok;

| Q. | ker je Etiopija podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov sodelovanja med državami AKP in EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je Etiopija podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin eden od bistvenih elementov sodelovanja med državami AKP in EU;

| R. | ker je zaradi spopadov na obeh straneh umrlo in bilo poškodovanih na tisoče ljudi ter so bile hudo kršene človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce od 22. novembra 2020 pred konfliktom pobegnilo več kot 38 500 beguncev in prečkalo mejo s Sudanom; ker Organizacija združenih narodov opozarja na „veliko humanitarno krizo“ in ker bo po pričakovanjih njenih agencij v šestih mesecih morda prišlo 200 000 beguncev; ker zaradi spopadov prihaja tudi do notranjega razseljevanja prebivalstva; ker je Visoki komisariat Združenih narodov za begunce že pozval obe strani, naj odpreta koridorje, da bi ljudem omogočili odhod in prihod; ker so mednarodne humanitarne organizacije na terenu slabo opremljene in jim primanjkuje potrebščin za novoprispele begunce in žrtve nasilja; ker agencije OZN potrebujejo takojšnje financiranje v višini 50 milijonov USD za zagotavljanje hrane in ustanavljanje novih taborišč; ker je Evropska komisija mobilizirala prve 4 milijone EUR nujne pomoči, da bi podprli razseljene osebe, ki prihajajo v Sudan; |
| --- | --- |

R.

ker je zaradi spopadov na obeh straneh umrlo in bilo poškodovanih na tisoče ljudi ter so bile hudo kršene človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; ker je po podatkih Visokega komisariata Združenih narodov za begunce od 22. novembra 2020 pred konfliktom pobegnilo več kot 38 500 beguncev in prečkalo mejo s Sudanom; ker Organizacija združenih narodov opozarja na „veliko humanitarno krizo“ in ker bo po pričakovanjih njenih agencij v šestih mesecih morda prišlo 200 000 beguncev; ker zaradi spopadov prihaja tudi do notranjega razseljevanja prebivalstva; ker je Visoki komisariat Združenih narodov za begunce že pozval obe strani, naj odpreta koridorje, da bi ljudem omogočili odhod in prihod; ker so mednarodne humanitarne organizacije na terenu slabo opremljene in jim primanjkuje potrebščin za novoprispele begunce in žrtve nasilja; ker agencije OZN potrebujejo takojšnje financiranje v višini 50 milijonov USD za zagotavljanje hrane in ustanavljanje novih taborišč; ker je Evropska komisija mobilizirala prve 4 milijone EUR nujne pomoči, da bi podprli razseljene osebe, ki prihajajo v Sudan;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih dogodkov v Etiopiji, vključno z nenehnim nasiljem in vesteh o hudih kršitvah temeljnih človekovih pravic; obžaluje aktualni oboroženi konflikt med zvezno vlado Etiopije in upravo regije Tigraj pod vodstvom Ljudske osvobodilne fronte za Tigraj (TPLF); poziva obe strani, naj se zavežeta takojšnjemu premirju in rešita politična razhajanja z demokratičnimi sredstvi v okviru ustavne ureditve ter poiščeta trajno mirno rešitev, vzpostavita mehanizem za spremljanje premirja in si z vključujočim dialogom prizadevata za dosego vsenarodnega soglasja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; obžaluje smrtne žrtve in uboje nedolžnih civilistov ter zunajsodne poboje, ne glede na storilce; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva etiopsko centralno vlado in TPLF, naj nemudoma sprejmeta ukrepe za umiritev konflikta; vztraja, da morajo vsi akterji dosledno upoštevati varnostni pristop, osredotočen na ljudi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje dejstvo, da je dostop humanitarnih delavcev trenutno močno omejen; poziva etiopsko vlado, naj humanitarnim organizacijam omogoči takojšen in neomejen dostop do območij, kjer potekajo spopadi, da bi zagotovile humanitarno pomoč; opozarja na nevarnost večje humanitarne krize v državi, pa tudi v sosednjih državah in širši regiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi ultimata, ki ga je predsednik vlade Abij izdal tigrajskim silam in jih pozval, naj se predajo, saj da bo v nasprotnem primeru sprožen vojaški napad na glavno mesto regije, Mekele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da so namerni napadi na civiliste vojno hudodelstvo; poziva obe strani, naj spoštujeta mednarodno pravo o človekovih pravicah in mednarodno humanitarno pravo ter zaščitita ljudi na prizadetih območjih; poziva vse strani v konfliktu in regionalne oblasti, naj čim bolj zmanjšajo škodo za civilno prebivalstvo ter mu omogočijo neprekinjen dostop do osnovnih storitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v Etiopiji naraščata napetost in nasilje med etničnimi skupinami; meni, da je nadvse pomembno, da etiopske in tigrajske oblasti prevzamejo odgovorno vodilno vlogo ter spodbujajo vključujoče politično okolje za vse akterje in etnične skupine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva zvezne oblasti, naj prenehajo s prakso samovoljnih aretacij, nadzorom ali drugimi oblikami napadov na etnične skupine; poziva etiopske oblasti, naj sprejmejo odločne ukrepe proti etničnemu profiliranju in v vsej državi zagotovijo zaščito etničnih manjšin; poziva etiopsko vlado, naj izvede reforme, ki bodo varovale človekove pravice in vsem etničnim skupinam zagotovile enak dostop do vladnih storitev in virov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zelo zaskrbljen zaradi vse večjega širjenja lažnih informacij in uporabe sovražnega govora, ki obrača etnične skupine eno proti drugi in še spodbuja sedanji konflikt v Tigraju; poziva vse vpletene strani, naj se vzdržijo uporabe hujskaštva in sovražnega govora, v živo in na spletu; poziva nacionalne in lokalne organe, medijske hiše in javnost, naj ne spodbujajo k nasilju, diskriminaciji ali sovražnosti do ogroženega prebivalstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva sosednje države Etiopije, vključno z Eritrejo, in druge države v širši regiji, kot so države v porečju Nila, naj se vzdržijo vseh političnih in vojaških posegov, ki bi lahko podžgali ta konflikt; poudarja, da bi se lahko v nasprotnem primeru destabilizirala širša regija, kar bi imelo katastrofalne posledice za mednarodni mir in varnost; poudarja, da imajo lahko sosednje države Etiopije ključno vlogo pri zagotavljanju diplomatske podpore za umiritev konflikta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža polno podporo prizadevanjem za mediacijo in umiritev razmer pod vodstvom Afriške unije na pobudo južnoafriškega predsedstva Afriške unije, zlasti pa imenovanju treh posebnih odposlancev Afriške unije, ter poziva vse vpletene strani, naj dejavno sodelujejo in podpirajo Afriško unijo pri mediaciji; poziva etiopske oblasti, naj dejavno sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, kot so Afriška unija, Medvladna agencija za razvoj in Evropska unija, da začnejo vključujoč dialog za mir, varnost in stabilnost v državi in regiji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zelo zaskrbljen zaradi dejanske prekinitve komunikacij v severnem delu Tigraja; poziva etiopsko vlado, naj ponovno vzpostavi vse komunikacije do Tigraja kot znamenje odgovornosti in preglednosti vojaških operacij v regiji ter naj prebivalcem Tigraja omogoči prosto komunikacijo; poudarja pomen in potrebo po dostopu do informacij, tako na spletu kot zunaj njega, saj je pravica ljudi do obveščenosti in dostopa do informacij v kriznih razmerah še posebej pomembna; poziva, naj se omogoči neodvisno poročanje o tamkajšnjih razmerah; vztraja, da je treba neodvisnim medijem nemudoma zagotoviti dostop do Tigraja; poziva etiopsko vlado, naj popolnoma spoštuje svobodo izražanja, združevanja in tiska, kot določa etiopska ustava, ter naj izpusti na prostost nepravično pridržane novinarje in blogerje; odločno verjame, da so miroljubni protesti del demokratičnega procesa in da se je treba na vsak način izogibati odzivanju s prekomerno uporabo sile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vse strani v konfliktu, naj zagotovijo varno in prosto gibanje civilistov ter spoštovanje pravice do svobode zbiranja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vse strani, vpletene v konflikt na severnem delu Tigraja, naj zagotovijo neoviran dostop neodvisnim opazovalcem za področje človekovih pravic, da se zagotovi spoštovanje ustreznih mednarodnih standardov; poziva vse strani v konfliktu, naj raziščejo in tesno sodelujejo z ustreznimi akterji, izvedejo pregledno preiskavo o pokolu v Mai Kadri, ter poziva, naj storilci odgovarjajo za to kaznivo dejanje in se zoper nje nemudoma uvede kazenski postopek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva etiopske zvezne organe, naj izvedejo temeljito, neodvisno, učinkovito in nepristransko preiskavo vseh ubojev in kršitev človekovih pravic, vključno z uporabo pretirane sile, samovoljnimi pridržanji in prisilnimi izginotji, ter poziva tigrajske oblasti, naj sodelujejo v teh preiskavah; poziva vse etiopske oblasti, naj se dejavno borijo proti nekaznovanju; opominja etiopsko vlado, da je dolžna zagotavljati temeljne pravice, vključno z dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega in neodvisnega sojenja, kot so opredeljene v Afriški listini in drugih mednarodnih ter regionalnih instrumentih o človekovih pravicah, vključno s Sporazumom iz Cotonouja; vztraja, naj etiopske oblasti v vsej državi zagotovijo spoštovanje načela poštene in nepristranske pravne države; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k tesnemu sodelovanju med subjekti EU za humanitarno pomoč in UNHCR ter poziva UNHCR, naj še naprej zagotavlja podporo beguncem, ki bežijo pred to krizo, tudi v bližini območij, s katerih so pobegnili; opozarja, da je etiopska vlada odgovorna za varnost in zaščito beguncev in notranje razseljenih ljudi na svojem ozemlju; opozarja, da je več kot 96 000 eritrejskih beguncev našlo zatočišče v begunskih taboriščih v Tigraju; podpira pozive mednarodne skupnosti in humanitarnih organizacij k večji pomoči za begunce in razseljene osebe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU in njene partnerje, naj podprejo sudansko vlado in lokalne oblasti pri hitrem odzivu na pozive, naj sprejmejo etiopske begunce, ki bežijo pred spopadi v tigrajski regiji; ceni pripravljenost Sudana, da sprejme begunce, ki bežijo pred konfliktom; poudarja, da so nujno potrebne priprave na prihod do 200 000 beguncev v Sudan; ugotavlja, da je Etiopija pomembna destinacija, tranzitna država in država izvora migrantov; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo pri vseh projektih, ki se financirajo in se bodo začeli izvajati v okviru skrbniškega sklada EU za Afriko, spoštovale človekove pravice, zlasti pravice migrantov in notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k nujni mobilizaciji ter strukturirani in usklajeni uporabi dodatnih sredstev EU in njenih držav članic za reševanje vseh potreb, ki jih je sprožil konflikt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja zavezo etiopske vlade, da bo leta 2021 izvedla splošne volitve; poziva politične udeležence v vsej državi, naj pred volitvami začnejo politični dialog, v katerem bodo udeleženci z vsega političnega, ideološkega, regionalnega in etničnega spektra; odločno poudarja, da lahko svobodne, poštene, vključujoče in verodostojne volitve potekajo le v ozračju brez ustrahovanja, nasilja in nadlegovanja, z zagotovljeno svobodo govora in združevanja ter v skladu z mednarodnimi standardi; obžaluje, da je zavezanost svobodnim volitvam omajana, ker so od junija 2020 pridržani številni opozicijski politiki z vsega političnega spektra, in zaradi resnih kršitev pravnega postopka, ki spodkopavajo pravico zapornikov do poštenega sojenja; poziva oblasti, naj izpustijo vse pridržane, razen če so zakonito obtoženi zakonsko opredeljenih kaznivih dejanj in jih je mogoče sodno preganjati v skladu z mednarodnimi standardi poštenega sojenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža svojo zavezanost enotnosti in ozemeljski celovitosti Etiopije ter poziva vse akterje v državi, naj si prizadevajo za mirno rešitev vseh konfliktov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU, naj še naprej uporablja vsa potrebna diplomatska sredstva za sodelovanje z zveznimi in regionalnimi oblastmi ter regionalnimi partnerji in večstranskimi institucijami, da bi se spor rešil na miren način; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropski službi za zunanje delovanje, zvezni vladi in poslanski zbornici etiopske federacije, oblastem Tigraja, vladi Republike Sudan, vladam Medvladne agencije za razvoj, Afriški uniji in njenim državam članicam, vseafriškemu parlamentu ter skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

22.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

Nenehne kršitve človekovih pravic v Belorusiji, zlasti umor Romana Bondarenka

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o nenehnih kršitvah človekovih pravic v Belorusiji, zlasti umoru Romana Bondarenka (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Belorusiji (1), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti primeru Listine 97 (2), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (3), z dne 6. aprila 2017 o razmerah v Belorusiji (4) in z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Belorusiji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Belorusiji, zlasti z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Belorusiji (1), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti primeru Listine 97 (2), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (3), z dne 6. aprila 2017 o razmerah v Belorusiji (4) in z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Belorusiji (5),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP/PP) z dne 21. oktobra 2020 o odnosih z Belorusijo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP/PP) z dne 21. oktobra 2020 o odnosih z Belorusijo (6),

| — | ob upoštevanju, da je bila 22. oktobra 2020 demokratični opoziciji v Belorusiji podeljena nagrada Saharova za svobodo misli za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bila 22. oktobra 2020 demokratični opoziciji v Belorusiji podeljena nagrada Saharova za svobodo misli za leto 2020,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 13. avgusta 2020 in izjave voditeljev petih političnih skupin z dne 17. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po tako imenovanih predsedniških volitvah 9. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 13. avgusta 2020 in izjave voditeljev petih političnih skupin z dne 17. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po tako imenovanih predsedniških volitvah 9. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020 in 16. oktobra 2020 ter sklepov Sveta o Belorusiji z dne 12. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020 in 16. oktobra 2020 ter sklepov Sveta o Belorusiji z dne 12. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 6. novembra 2020, s katerim je bilo 15 predstavnikov beloruskih oblasti, tudi Aleksander Lukašenko, uvrščenih na seznam posameznikov, za katere sta bila uvedena prepoved potovanja in zamrznitev sredstev, tako da je zdaj na njem skupno 59 ljudi; ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 17. februarja 2020 o podaljšanju embarga na orožje in opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, ki ga je leta 2004 proti Belorusiji uvedla EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 6. novembra 2020, s katerim je bilo 15 predstavnikov beloruskih oblasti, tudi Aleksander Lukašenko, uvrščenih na seznam posameznikov, za katere sta bila uvedena prepoved potovanja in zamrznitev sredstev, tako da je zdaj na njem skupno 59 ljudi; ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 17. februarja 2020 o podaljšanju embarga na orožje in opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, ki ga je leta 2004 proti Belorusiji uvedla EU (7),

| — | ob upoštevanju najpomembnejših rezultatov izredne seje Odbora za zunanje zadeve dne 14. avgusta 2020 in sklepov predsednika Evropskega sveta z dne 19. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah, ki so potekale 9. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najpomembnejših rezultatov izredne seje Odbora za zunanje zadeve dne 14. avgusta 2020 in sklepov predsednika Evropskega sveta z dne 19. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah, ki so potekale 9. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju številnih nedavnih deklaracij in izjav visokega predstavnika/podpredsednika Komisije o Belorusiji, predvsem tistih z dne 11. in 17. avgusta 2020, ter preteklih izjav tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti izjave z dne 13. novembra 2020 o smrti Romana Bondarenka ter izjav o uporabi smrtne kazni v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih nedavnih deklaracij in izjav visokega predstavnika/podpredsednika Komisije o Belorusiji, predvsem tistih z dne 11. in 17. avgusta 2020, ter preteklih izjav tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje, zlasti izjave z dne 13. novembra 2020 o smrti Romana Bondarenka ter izjav o uporabi smrtne kazni v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika/visokega predstavnika z dne 7. septembra 2020 o samovoljnih in nepojasnjenih aretacijah in priprtjih iz političnih razlogov ter njegove deklaracije v imenu Evropske unije z dne 11. septembra 2020 o stopnjevanju nasilja in ustrahovanju članov in članic koordinacijskega sveta, ob upoštevanju skupne izjave delegacije EU v Belorusiji v imenu držav članic EU, zastopanih v Minsku, britanskega in švicarskega veleposlaništva, ter veleposlaništva ZDA z dne 17. novembra 2020 o slabšanju razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika/visokega predstavnika z dne 7. septembra 2020 o samovoljnih in nepojasnjenih aretacijah in priprtjih iz političnih razlogov ter njegove deklaracije v imenu Evropske unije z dne 11. septembra 2020 o stopnjevanju nasilja in ustrahovanju članov in članic koordinacijskega sveta, ob upoštevanju skupne izjave delegacije EU v Belorusiji v imenu držav članic EU, zastopanih v Minsku, britanskega in švicarskega veleposlaništva, ter veleposlaništva ZDA z dne 17. novembra 2020 o slabšanju razmer na področju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju izjav OZN o razmerah v Belorusiji, zlasti izjav posebnih poročevalcev OZN za človekove pravice z dne 13. avgusta 2020 in 19. novembra 2020 in uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 21. avgusta, 11. septembra in 13. novembra 2020, ter izjav med nujno razpravo o razmerah na področju človekovih pravic na 45. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice 18. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav OZN o razmerah v Belorusiji, zlasti izjav posebnih poročevalcev OZN za človekove pravice z dne 13. avgusta 2020 in 19. novembra 2020 in uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 21. avgusta, 11. septembra in 13. novembra 2020, ter izjav med nujno razpravo o razmerah na področju človekovih pravic na 45. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice 18. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji z dne 17. julija 2020 ter resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. septembra 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji pred predsedniškimi volitvami leta 2020 in po njih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji z dne 17. julija 2020 ter resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 17. septembra 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji pred predsedniškimi volitvami leta 2020 in po njih,

| — | ob upoštevanju poročila poročevalca Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi v okviru moskovskega mehanizma z dne 5. novembra 2020 o domnevnih kršitvah človekovih pravic, povezanih s predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020 v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila poročevalca Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi v okviru moskovskega mehanizma z dne 5. novembra 2020 o domnevnih kršitvah človekovih pravic, povezanih s predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020 v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in vseh konvencij o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Belorusija,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker rekordni mirni protesti in stavke v Belorusiji trajajo že več kot 100 dni in pričajo o velikem nezadovoljstvu in mobilizaciji beloruske družbe proti množičnemu ponarejanju volilnih izidov in kršitvam človekovih pravic, ki jih je zagrešil avtokratski režim države; ker so protesti še posebej številni ob koncu tedna na tako imenovanih pohodih za enotnost, njihov obseg pa je brez primere v beloruski zgodovini, saj se jih udeležuje na stotisoče ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker rekordni mirni protesti in stavke v Belorusiji trajajo že več kot 100 dni in pričajo o velikem nezadovoljstvu in mobilizaciji beloruske družbe proti množičnemu ponarejanju volilnih izidov in kršitvam človekovih pravic, ki jih je zagrešil avtokratski režim države; ker so protesti še posebej številni ob koncu tedna na tako imenovanih pohodih za enotnost, njihov obseg pa je brez primere v beloruski zgodovini, saj se jih udeležuje na stotisoče ljudi;

| B. | ker so se beloruske oblasti na legitimne in mirne proteste odzvale z nasiljem, represijo, sistematičnim ustrahovanjem, nadlegovanjem, omejevanjem temeljnih pravic in nečlovečnim ravnanjem, vključno z mučenjem oseb, pridržanih med protesti, in spolnim nasiljem nad njimi, tudi nad zagovorniki človekovih pravic; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več kot 500 primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je pogrešanih ali je bilo najdenih mrtvih, med njimi Aleksander Tarajkovski, Konstantin Šišmakov, Artem Parukov, Aleksander Vihor in Genadij Šutov; ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen; |
| --- | --- |

B.

ker so se beloruske oblasti na legitimne in mirne proteste odzvale z nasiljem, represijo, sistematičnim ustrahovanjem, nadlegovanjem, omejevanjem temeljnih pravic in nečlovečnim ravnanjem, vključno z mučenjem oseb, pridržanih med protesti, in spolnim nasiljem nad njimi, tudi nad zagovorniki človekovih pravic; ker so zagovorniki človekovih pravic zabeležili več kot 500 primerov mučenja ali grdega ravnanja, več ljudi pa je pogrešanih ali je bilo najdenih mrtvih, med njimi Aleksander Tarajkovski, Konstantin Šišmakov, Artem Parukov, Aleksander Vihor in Genadij Šutov; ker je Belorusija edina evropska država, ki še vedno izvaja smrtno kazen;

| C. | ker naj bi bilo med protesti proti režimu, tako pred volitvami 9. avgusta 2020 kot po njih, pridržanih več kot 25 000 ljudi, celo starejši, ženske in otroci; ker je bilo nedavno, tako 8. kot 15. novembra 2020, več kot 1000 ljudi pridržanih med stalnimi mirnimi protesti; ker je v Belorusiji več kot 125 političnih zapornikov; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bilo med protesti proti režimu, tako pred volitvami 9. avgusta 2020 kot po njih, pridržanih več kot 25 000 ljudi, celo starejši, ženske in otroci; ker je bilo nedavno, tako 8. kot 15. novembra 2020, več kot 1000 ljudi pridržanih med stalnimi mirnimi protesti; ker je v Belorusiji več kot 125 političnih zapornikov;

| D. | ker je Romana Bondarenka, 31-letnega učitelja likovne vzgoje, 11. novembra 2020 zvečer brutalno pretepla skupina zamaskiranih mož v civilnih oblačilih, ki so po poročanju tesno povezani z Lukašenkovim režimom; ker so ga nato med pridržanjem ponovno pretepli in po dveh urah odpeljali v bolnišnico s poškodbami glave, zaradi katerih je naslednji dan umrl; ker se oblasti poskušajo izogniti odgovornosti in trdijo, da so Romana Bondarenka pretepli „zaskrbljeni državljani“ ter sodno preganjajo zdravnika in novinarja, ki sta zadevo razkrila; |
| --- | --- |

D.

ker je Romana Bondarenka, 31-letnega učitelja likovne vzgoje, 11. novembra 2020 zvečer brutalno pretepla skupina zamaskiranih mož v civilnih oblačilih, ki so po poročanju tesno povezani z Lukašenkovim režimom; ker so ga nato med pridržanjem ponovno pretepli in po dveh urah odpeljali v bolnišnico s poškodbami glave, zaradi katerih je naslednji dan umrl; ker se oblasti poskušajo izogniti odgovornosti in trdijo, da so Romana Bondarenka pretepli „zaskrbljeni državljani“ ter sodno preganjajo zdravnika in novinarja, ki sta zadevo razkrila;

| E. | ker beloruski organi niso nemudoma sprejeli zakonsko predpisanih ukrepov, da bi preiskali kaznivo dejanje, in so po tem dogodku po vsej državi pridržali več kot 1100 ljudi, ki so se poklonili umrlemu Bondarenku; ker je beloruski preiskovalni odbor obvestil predstavnike pravoslavne in katoliške cerkve, da so kršili zakon, ker so obsodili ravnanje varnostnih sil, ki so uničile spominsko obeležje Romana Bondarenka; |
| --- | --- |

E.

ker beloruski organi niso nemudoma sprejeli zakonsko predpisanih ukrepov, da bi preiskali kaznivo dejanje, in so po tem dogodku po vsej državi pridržali več kot 1100 ljudi, ki so se poklonili umrlemu Bondarenku; ker je beloruski preiskovalni odbor obvestil predstavnike pravoslavne in katoliške cerkve, da so kršili zakon, ker so obsodili ravnanje varnostnih sil, ki so uničile spominsko obeležje Romana Bondarenka;

| F. | ker oblasti niso privedle pred sodišče krivcev za smrt Romana Bondarenka, temveč preganjajo tiste, ki skušajo odkriti, v kakšnih okoliščinah je v resnici umrl; ker je belorusko glavno tožilstvo 19. novembra 2020 sprožilo postopek po členu 178(3) beloruskega kazenskega zakonika („razkritje zdravstvene skrivnosti s hudimi posledicami“); ker so zatem aretirali Katarino Barisevič, novinarko neodvisnega medijskega portala TUT.BY, ki je poročala o Bondarenkovi smrti; |
| --- | --- |

F.

ker oblasti niso privedle pred sodišče krivcev za smrt Romana Bondarenka, temveč preganjajo tiste, ki skušajo odkriti, v kakšnih okoliščinah je v resnici umrl; ker je belorusko glavno tožilstvo 19. novembra 2020 sprožilo postopek po členu 178(3) beloruskega kazenskega zakonika („razkritje zdravstvene skrivnosti s hudimi posledicami“); ker so zatem aretirali Katarino Barisevič, novinarko neodvisnega medijskega portala TUT.BY, ki je poročala o Bondarenkovi smrti;

| G. | ker je belorusko ministrstvo za notranje zadeve 12. oktobra 2020 v izjavi sporočilo, da je proti protestnikom pripravljeno uporabiti prave naboje; ker so oblasti med več protesti uporabile granate za omrtvičenje in solzivec, streljale gumijaste naboje naravnost v ljudi ter streljale v zrak s pravim strelivom; ker nenehno prihaja do ovir pri prometu in komunikaciji, zlasti do omejitev dostopa do interneta, saj želijo na ta način preprečiti in razpršiti proteste; |
| --- | --- |

G.

ker je belorusko ministrstvo za notranje zadeve 12. oktobra 2020 v izjavi sporočilo, da je proti protestnikom pripravljeno uporabiti prave naboje; ker so oblasti med več protesti uporabile granate za omrtvičenje in solzivec, streljale gumijaste naboje naravnost v ljudi ter streljale v zrak s pravim strelivom; ker nenehno prihaja do ovir pri prometu in komunikaciji, zlasti do omejitev dostopa do interneta, saj želijo na ta način preprečiti in razpršiti proteste;

| H. | ker beloruski organi še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske poročevalce in državljane, ki poročajo o dogodkih, ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je bilo samo 15. novembra 2020 v različnih beloruskih mestih aretiranih 23 novinarjev, ki so poročali s protestov v spomin na Romana Bondarenka; ker tuji mediji in novinarji nimajo vstopa v Belorusijo; |
| --- | --- |

H.

ker beloruski organi še naprej nasilno nastopajo zoper neodvisne beloruske poročevalce in državljane, ki poročajo o dogodkih, ter namerno ovirajo objektivno poročanje; ker je bilo samo 15. novembra 2020 v različnih beloruskih mestih aretiranih 23 novinarjev, ki so poročali s protestov v spomin na Romana Bondarenka; ker tuji mediji in novinarji nimajo vstopa v Belorusijo;

| I. | ker je bilo v predvolilnem obdobju in po volitvah sodno preganjanih kar 390 novinarjev, od tega jih je bilo 77 z upravno sodbo obsojenih na krajšo, do 15-dnevno zaporno kazen; ker belorusko združenje novinarjev poroča, da je od 23. novembra 2020 na podlagi upravne ali kazenske obtožnice zaprtih 14 novinarjev; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v predvolilnem obdobju in po volitvah sodno preganjanih kar 390 novinarjev, od tega jih je bilo 77 z upravno sodbo obsojenih na krajšo, do 15-dnevno zaporno kazen; ker belorusko združenje novinarjev poroča, da je od 23. novembra 2020 na podlagi upravne ali kazenske obtožnice zaprtih 14 novinarjev;

| J. | ker se pri samovoljnih pridržanjih in aretacijah novinarjev pogosto uporablja sila, se jim poškoduje ali zaseže delovna oprema ter izbriše posneto gradivo; ker novinarke pri delu pogosto ranijo z gumijastimi naboji; |
| --- | --- |

J.

ker se pri samovoljnih pridržanjih in aretacijah novinarjev pogosto uporablja sila, se jim poškoduje ali zaseže delovna oprema ter izbriše posneto gradivo; ker novinarke pri delu pogosto ranijo z gumijastimi naboji;

| K. | ker je bila tujim dopisnikom, ki so prišli poročat o volitvah, zavrnjena akreditacija; ker je belorusko zunanje ministrstvo 2. oktobra 2020 vsem tujim dopisnikom v državi preklicalo akreditacijo z obrazložitvijo, da so se spremenili državni predpisi in postopki za medije; |
| --- | --- |

K.

ker je bila tujim dopisnikom, ki so prišli poročat o volitvah, zavrnjena akreditacija; ker je belorusko zunanje ministrstvo 2. oktobra 2020 vsem tujim dopisnikom v državi preklicalo akreditacijo z obrazložitvijo, da so se spremenili državni predpisi in postopki za medije;

| L. | ker so beloruski otroci žrtve represije, saj njihovim staršem grozi, da bodo izgubili skrbništvo nad njimi, če se udeležijo protestov; |
| --- | --- |

L.

ker so beloruski otroci žrtve represije, saj njihovim staršem grozi, da bodo izgubili skrbništvo nad njimi, če se udeležijo protestov;

| M. | ker je EU uvedla sankcije zoper 40 posameznikov, odgovornih za nasilje, represijo in ponareditev volilnega izida v Belorusiji; ker se je Evropski svet 6. novembra 2020 odločil, da na seznam posameznikov, zoper katere so uvedene sankcije, uvrsti dodatnih 15 predstavnikov beloruskih oblasti, tudi Aleksandra Lukašenka in njegovega sina; ker so v pripravi nadaljnje sankcije zoper posameznike in podjetja; ker je jedrska elektrarna Ostrovec 3. novembra 2020 začela proizvajati električno energijo, kar je sprožilo nove pomisleke o njeni varnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je EU uvedla sankcije zoper 40 posameznikov, odgovornih za nasilje, represijo in ponareditev volilnega izida v Belorusiji; ker se je Evropski svet 6. novembra 2020 odločil, da na seznam posameznikov, zoper katere so uvedene sankcije, uvrsti dodatnih 15 predstavnikov beloruskih oblasti, tudi Aleksandra Lukašenka in njegovega sina; ker so v pripravi nadaljnje sankcije zoper posameznike in podjetja; ker je jedrska elektrarna Ostrovec 3. novembra 2020 začela proizvajati električno energijo, kar je sprožilo nove pomisleke o njeni varnosti;

| N. | ker beloruski organi ne preiskujejo poročil o policijskem nasilju, obsežne kršitve človekovih pravic pa se ne kaznujejo; ker nespoštovanje načela pravne države ovira pravico žrtev do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

N.

ker beloruski organi ne preiskujejo poročil o policijskem nasilju, obsežne kršitve človekovih pravic pa se ne kaznujejo; ker nespoštovanje načela pravne države ovira pravico žrtev do poštenega sojenja;

| 1. | najodločneje obsoja umor Romana Bondarenka in izreka sožalje njegovi družini in vsem družinam, ki so izgubile svoje bližnje zaradi zatiranja Lukašenkovega režima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zahteva hitre, temeljite, nepristranske in neodvisne preiskave smrti Romana Bondarenka ter smrti Aleksandra Tarajkovskega, Aleksandra Vihorja, Artema Parukova, Genadija Šutova in Konstantina Šišmakova, ki so umrli med protesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva beloruske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse politične zapornike, tudi dr. Artema Sarokina in novinarko Katarino Barisevič, ki sta razkrila uradno prikriti umor Romana Bondarenka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno odločno podpira beloruske protestnike v njihovih zahtevah za svobodo, demokracijo, dostojanstvo in pravico, da odločajo o svoji usodi; obsoja sedanje kršitve človekovih pravic, ustrahovanje in nesorazmerno uporabo sile proti mirnim protestnikom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva takojšnjo izpustitev zdravstvenega delavca, ki je zaradi javnega interesa medijem posredoval informacije o smrti Romana Bondarenka, saj pri tem ni kršil pravic pokojnikove družine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva beloruske oblasti, naj prenehajo z vsemi oblikami nasilja, slabega ravnanja, nasilja na podlagi spola in mučenja beloruskih državljanov in pripornikov, naj jim omogočijo dostop do zdravstvenega in pravnega svetovanja ter naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse samovoljno pridržane osebe, tudi zaradi udeležbe na protestih proti izidom volitev ali nasilju oblasti ali zaradi izražanja podpore tem protestom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odločno obsoja vsakršno ustrahovanje, nadlegovanje, samovoljne aretacije in pridržanja državljanov ter slabo ravnanje z njimi in obsoja kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešili beloruski državni organi ali so bile storjene v njihovem imenu; poziva k takojšnji ustavitvi vseh oblik nadlegovanja državljanov, kot so odpuščanja zaposlenih ali izključitve študentov zaradi sodelovanja v stavkah ali na protestih, odvzem novinarskih akreditacij, namerno kaznovanje z motenjem komunalnih storitev, kot sta oskrba z vodo ali ogrevanje, odvzem skrbniških pravic za otroke, blokiranje zasebnih bančnih računov in prekinitve dostopa do interneta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse uslužbence beloruskih organov kazenskega pregona in vse, ki delujejo v imenu beloruskih oblasti, naj nemudoma prenehajo uporabljati nasilje zoper civiliste ter naj ne izvajajo zločinskih ukazov in navodil glede uporabe nesorazmerne sile, nasilja, mučenja in slabega ravnanja z državljani; poziva, naj se v beloruskem kazenskem zakoniku v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic izrecno opredeli mučenje ter naj se z zakonodajnimi spremembami kriminalizira prisilno izginotje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja popolno nepripravljenost oblasti, da bi preiskale primere slabega ravnanja in mučenja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona med kazenskimi preiskavami proti miroljubnim državljanom; poudarja, da to priča o premišljeni in sistematični politiki represije in nekaznovanja, ki jo še dodatno poudarja dejstvo, da policijske in posebne varnostne sile za vse to še naprej dobivajo najvišja priznanja za sodelovanje v kaznivih dejanjih proti ljudstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zavrača rezultate tako imenovanih predsedniških volitev 9. avgusta 2020 in izraža brezpogojno podporo beloruskemu narodu pri njegovih legitimnih zahtevah po takojšnji odpravi avtoritarnega zatiranja, spoštovanju temeljnih svoboščin in človekovih pravic, demokratičnemu zastopanju in politični participaciji ter ponovnih, svobodnih in poštenih volitvah v skladu z mednarodnimi standardi in z udeležbo opazovalcev volitev iz Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vsa podjetja, ki poslujejo v Belorusiji, naj v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ravnajo posebno skrbno in izpolnjujejo svoje obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vztraja, da je treba državljanom zagotoviti pravico do svobode zbiranja, združevanja, izražanja in mnenja ter svobodo medijev in odpraviti vse zakonske in dejanske omejitve, ki te svoboščine ovirajo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja pomen vzpostavitve pravne države, da bi se spoštovale temeljne svoboščine in človekove pravice, ter delujočega neodvisnega sodstva, da bi bila zagotovljena pravica do odvetnika, poštenega sojenja in pravnega sredstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj poveča podporo neodvisnim medijem v Belorusiji, saj je bistveno, da preživijo in delujejo naprej, da bo beloruska in mednarodna javnost deležna objektivnih novic o dogajanju v državi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ostro obsoja izvajanje smrtne kazni in poziva k njeni takojšnji in trajni odpravi, do takrat pa k moratoriju za izvršitve smrtne kazni in k dejanski pravici do pritožbe zoper obsodbe na smrtno kazen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva beloruske oblasti, naj ne napadajo, zapirajo in klevetajo novinarjev in medijskih predstavnikov ter naj si prizadevajo za smiselna varovala medijske svobode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj podpre mednarodno preiskavo zločinov Lukašenkovega režima nad beloruskim narodom; meni, da bi bilo treba preiskavo podpreti z ustanovitvijo centra za zbiranje dokazov in projektne skupine strokovnjakov za mednarodno pravo iz EU, ki bi pomagala pri prihodnjih mednarodnih preiskavah; poziva Komisijo, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti podprejo Svet OZN za človekove pravice in moskovski mehanizem OVSE, pa tudi zagovornike človekovih pravic in civilno družbo, da bi zagotovili dokumentacijo in poročila o kršitvah človekovih pravic ter nato dosegli odgovornost storilcev in pravico za žrtve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obsoja dejanja beloruske narodne skupščine, ki je beloruskim državljanom iz političnih razlogov odvzela državljanstvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obsoja zatiranje zagovornic človekovih pravic, zlasti aretaciji Marfe Rabkove in Marine Kostiljančenko iz centra za človekove pravice Vjasna, ter poziva k takojšnjemu prenehanju nadlegovanja aktivistk na podlagi spola; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da se slovesna podelitev nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2020 demokratični opoziciji v Belorusiji glede na pandemijo zaenkrat lahko opravi na daljavo; poudarja pa, da bi bilo treba organizirati pravo slovesnost takoj, ko bodo razmere dopuščale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da dosedanji ukrepi EU in njenih držav članic proti Lukašenkovemu režimu niso zadostni, in pozdravlja odločitev Sveta, da pripravi tretji sveženj sankcij proti podjetjem in oligarhom, ki so povezani z njegovim režimom; poziva, naj se seznam sankcij EU smiselno razširi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podpira takojšen začetek misije Evropskega parlamenta za ugotavljanje dejstev v Vilni in Varšavi ter sodelovanje z belorusko opozicijo, da bi preučili možnost mediacije in dejavnosti za podporo demokraciji; poudarja, da so potrebne nadaljnje dejavnosti mediacije in podpore demokraciji, kot je misija na visoki ravni za spremljanje misije za ugotavljanje dejstev; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k popolni zamrznitvi vseh prenosov sredstev EU sedanji beloruski vladi in projektom pod državnim nadzorom, vključno s posojili Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj ter drugih; poziva ESZD, naj začasno ustavi pogajanja o prednostnih nalogah partnerstva med EU in Belorusijo, dokler ne bodo izvedene svobodne in poštene predsedniške volitve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva EU in države članice, naj povečajo pomoč beloruski civilni družbi ter okrepijo sodelovanje EU z neodvisnimi organizacijami civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic in neodvisnimi novinarji, zlasti tistimi v priporu, in podporo zanje, in sicer s spremljanjem njihovih sojenj; poziva Komisijo, naj nujno vzpostavi program štipendiranja študentov in znanstvenikov, ki so bili izključeni z beloruskih univerz zaradi naklonjenosti demokraciji; poziva Komisijo, naj začne s programom namenske podpore EU za pomoč žrtvam političnega zatiranja in policijskega nasilja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obsoja izgon evropskih diplomatov iz Belorusije ter poziva EU in države članice, naj razmislijo o tem, da bi zmanjšale raven diplomatskega sodelovanja s to državo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje prošnje beloruskih oblasti za izročitev ustanoviteljev televizijskih kanalov Telegram Next in Nexta-life s sedežem v Varšavi Stepana Putila in Romana Protaseviča, potem ko je beloruski odbor za državno varnost (KGB) uvrstil njuni imeni na seznam posameznikov, vpletenih v teroristične dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice in Komisijo, naj izvajajo priporočila poročevalca moskovskega mehanizma OVSE, kar zadeva dodelitev azila v primerih preganjanja, ki jih zajema Ženevska konvencija o beguncih; spodbuja države članice, naj v zvezi s tem dodatno poenostavijo postopke za pridobitev vizuma za tiste, ki bežijo iz Belorusije zaradi političnih razlogov, ter naj njim in njihovim družinam zagotovijo vso potrebno podporo in pomoč; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obsoja zatiranje medijev in omejevanje dostopa do interneta, širjenje dezinformacij ter pretepanje, aretacije in ustrahovanje novinarjev in blogerjev; poudarja, da imajo prebivalci Belorusije pravico do nemotenega dostopa do informacij; poziva EU, naj uporabi svoje instrumente, da bi podprla medijske hiše in novinarje, ki jih režim zatira; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vztraja, da bi morali imeti beloruski delavci možnost, da svojo pravico do mirnega stavkanja uveljavljajo brez tveganja odpustitve, aretacije ali drugih povračilnih ukrepov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da jedrska elektrarna Astravec ne izpolnjuje najvišjih mednarodnih okoljskih in varnostnih standardov; podpira prizadevanja za evropsko solidarnost pri vprašanju prepovedi uvoza energije iz jedrske elektrarne Astravec na trg EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | znova poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma vzpostavita mehanizem za celovite, učinkovite in pravočasne omejevalne ukrepe na ravni EU, tako imenovani evropski zakon Magnickega, ki bi omogočil ugotavljanje, kateri posamezniki, državni in nedržavni akterji ter drugi subjekti so odgovorni za v hude kršitve človekovih pravic, zlorabe in korupcijo oziroma vpleteni vanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter oblastem Republike Belorusije. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0231.

(2)  UL C 11, 13.1.2020, str. 18.

(3)  UL C 390, 18.11.2019, str. 100.

(4)  UL C 298, 23.8.2018, str. 60.

(5)  UL C 224, 27.6.2018, str. 135.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0280.

(7)  UL L 45, 18.2.2020, str. 3.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Stopnjevanje napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebno nadaljevanje pogovorov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o stopnjevanju napetosti v Varoši po nezakonitem ravnanju Turčije in nujno potrebnem nadaljevanju pogovorov (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti resolucij z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (1) in z dne 17. septembra 2020 o pripravah na izredno zasedanje Evropskega sveta s poudarkom na nevarnem zaostrovanju in vlogi Turčije v vzhodnem Sredozemlju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti resolucij z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (1) in z dne 17. septembra 2020 o pripravah na izredno zasedanje Evropskega sveta s poudarkom na nevarnem zaostrovanju in vlogi Turčije v vzhodnem Sredozemlju (2),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 14. februarja 2012 o vrnitvi zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 14. februarja 2012 o vrnitvi zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem (3),

| — | ob upoštevanju poročil Odbora za peticije z dne 17. julija 2008 po obisku za ugotavljanje dejstev v Famagusti na Cipru od 25. do 28. novembra 2007 in z dne 21. novembra 2018 po obisku za ugotavljanje dejstev v Famagusti na Cipru 7. in 8. maja 2018, v zvezi s peticijo št. 733/2004, ki jo je v imenu gibanja beguncev Famaguste vložil Loizos Afxentiou, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Odbora za peticije z dne 17. julija 2008 po obisku za ugotavljanje dejstev v Famagusti na Cipru od 25. do 28. novembra 2007 in z dne 21. novembra 2018 po obisku za ugotavljanje dejstev v Famagusti na Cipru 7. in 8. maja 2018, v zvezi s peticijo št. 733/2004, ki jo je v imenu gibanja beguncev Famaguste vložil Loizos Afxentiou,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o razpravah Odbora za peticije z dne 23. septembra 2008 (4), 22. aprila 2009 (5) in 13. februarja 2018 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o razpravah Odbora za peticije z dne 23. septembra 2008 (4), 22. aprila 2009 (5) in 13. februarja 2018 (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) ter spremnega poročila o Turčiji za leto 2020,

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. in 16. oktobra 2020 ter ustreznih prejšnjih sklepov Sveta in Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. in 16. oktobra 2020 ter ustreznih prejšnjih sklepov Sveta in Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. oktobra 2020 o najnovejših dogodkih na območju Varoše, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. oktobra 2020 o najnovejših dogodkih na območju Varoše,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 o najnovejših dogodkih na območju Varoše in z dne 15. novembra 2020 o Varoši, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dne 6. oktobra 2020 o najnovejših dogodkih na območju Varoše in z dne 15. novembra 2020 o Varoši,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika/visokega predstavnika in komisarke Elise Ferreira z dne 20. oktobra 2020 o volilnem procesu v turški skupnosti na Cipru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednika/visokega predstavnika in komisarke Elise Ferreira z dne 20. oktobra 2020 o volilnem procesu v turški skupnosti na Cipru,

| — | ob upoštevanju temeljnih načel mednarodnega prava in ustanovne listine OZN, sporazuma na visoki ravni iz leta 1979 med voditelji obeh skupnosti ter ustreznih resolucij varnostnega sveta OZN o Cipru, vključno z resolucijami 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) in 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih načel mednarodnega prava in ustanovne listine OZN, sporazuma na visoki ravni iz leta 1979 med voditelji obeh skupnosti ter ustreznih resolucij varnostnega sveta OZN o Cipru, vključno z resolucijami 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) in 2537 (2020),

| — | ob upoštevanju izjav predsednika varnostnega sveta OZN z dne 9. oktobra 2019 in 9. oktobra 2020 o razmerah na Cipru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika varnostnega sveta OZN z dne 9. oktobra 2019 in 9. oktobra 2020 o razmerah na Cipru,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN po srečanju z obema voditeljema novembra 2019 v Berlinu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN po srečanju z obema voditeljema novembra 2019 v Berlinu,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Turčija država kandidatka in pomembna partnerica EU; ker se od nje kot države kandidatke pričakuje, da bo spoštovala najvišje standarde demokracije, človekovih pravic in pravne države ter ravnala v skladu z mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

A.

ker je Turčija država kandidatka in pomembna partnerica EU; ker se od nje kot države kandidatke pričakuje, da bo spoštovala najvišje standarde demokracije, človekovih pravic in pravne države ter ravnala v skladu z mednarodnimi konvencijami;

| B. | ker je Turčija zaveznica Nata in bi jo bilo treba opozoriti na njeno odgovornost, da prevzame konstruktivno vlogo pri umirjanju napetosti; |
| --- | --- |

B.

ker je Turčija zaveznica Nata in bi jo bilo treba opozoriti na njeno odgovornost, da prevzame konstruktivno vlogo pri umirjanju napetosti;

| C. | ker se je Turčija na neuspešen državni udar leta 1974, ki ga je podprla grška hunta, odzvala z vojaško invazijo na Ciper in ker je bilo avgusta 1974 napadeno tudi mesto Famagusta, ki je od takrat nezakonito zasedeno; |
| --- | --- |

C.

ker se je Turčija na neuspešen državni udar leta 1974, ki ga je podprla grška hunta, odzvala z vojaško invazijo na Ciper in ker je bilo avgusta 1974 napadeno tudi mesto Famagusta, ki je od takrat nezakonito zasedeno;

| D. | ker je bil del Famaguste takrat zaprt ter je ostal nenaseljen in pod neposrednim nadzorom turške vojske; |
| --- | --- |

D.

ker je bil del Famaguste takrat zaprt ter je ostal nenaseljen in pod neposrednim nadzorom turške vojske;

| E. | ker OZN meni, da je za status quo v Varoši odgovorna Turčija, ki je prav tako odgovorna za vsa prizadevanja za spremembo njenega statusa v nasprotju s sporazumom na visoki ravni iz leta 1979 in resolucijama varnostnega sveta OZN št. 550 (1984) in 789 (1992); |
| --- | --- |

E.

ker OZN meni, da je za status quo v Varoši odgovorna Turčija, ki je prav tako odgovorna za vsa prizadevanja za spremembo njenega statusa v nasprotju s sporazumom na visoki ravni iz leta 1979 in resolucijama varnostnega sveta OZN št. 550 (1984) in 789 (1992);

| F. | ker je varnostni svet OZN v resoluciji 550 (1984) kot nedopustne označil poskuse, da bi v katerem koli delu Varoše naselili ljudi, ki niso njeni prebivalci, in pozval, naj se to območje preda v upravo OZN, v resoluciji 789 (1992) pa je vztrajal, naj se v okviru izvajanja resolucije 550 (1984) kot ukrep za vzpostavitev zaupanja Varoša ponovno preda njenim zakonitim prebivalcem pod nadzorom mirovnih sil OZN na Cipru; |
| --- | --- |

F.

ker je varnostni svet OZN v resoluciji 550 (1984) kot nedopustne označil poskuse, da bi v katerem koli delu Varoše naselili ljudi, ki niso njeni prebivalci, in pozval, naj se to območje preda v upravo OZN, v resoluciji 789 (1992) pa je vztrajal, naj se v okviru izvajanja resolucije 550 (1984) kot ukrep za vzpostavitev zaupanja Varoša ponovno preda njenim zakonitim prebivalcem pod nadzorom mirovnih sil OZN na Cipru;

| G. | ker bi vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem olajšala prizadevanja za celovito rešitev ciprskega vprašanja; |
| --- | --- |

G.

ker bi vrnitev zaprtega območja Famaguste njegovim zakonitim prebivalcem olajšala prizadevanja za celovito rešitev ciprskega vprašanja;

| H. | ker je bil 8. oktobra 2020 po sporočilu, ki so ga 6. oktobra 2020 objavili v Ankari, del Varoše ob sodelovanju sedanjega turškega ciprskega voditelja Ersina Tatarja razglašen za „delno odprtega“, kar je v nasprotju s preteklimi sporazumi in resolucijami varnostnega sveta OZN o tem; |
| --- | --- |

H.

ker je bil 8. oktobra 2020 po sporočilu, ki so ga 6. oktobra 2020 objavili v Ankari, del Varoše ob sodelovanju sedanjega turškega ciprskega voditelja Ersina Tatarja razglašen za „delno odprtega“, kar je v nasprotju s preteklimi sporazumi in resolucijami varnostnega sveta OZN o tem;

| I. | ker je turški minister za zunanje zadeve Mevlüt Çavuşoğlu v začetku septembra 2019 obiskal Varošo in napovedal odprtje generalnega konzulata Turčije na širšem območju Varoše, v začetku februarja 2020 pa je podpredsednik Turčije Fuat Oktay obiskal Varošo, da bi organiziral „vrh o pravnih, političnih in gospodarskih vidikih ponovnega odprtja opuščenega mesta Varoša“; |
| --- | --- |

I.

ker je turški minister za zunanje zadeve Mevlüt Çavuşoğlu v začetku septembra 2019 obiskal Varošo in napovedal odprtje generalnega konzulata Turčije na širšem območju Varoše, v začetku februarja 2020 pa je podpredsednik Turčije Fuat Oktay obiskal Varošo, da bi organiziral „vrh o pravnih, političnih in gospodarskih vidikih ponovnega odprtja opuščenega mesta Varoša“;

| J. | ker je Turčija izjavila, da bo enostransko nadaljevala različne projekte v Varoši, ter grozi, da bo to območje pripravila za nezakonito poselitev; |
| --- | --- |

J.

ker je Turčija izjavila, da bo enostransko nadaljevala različne projekte v Varoši, ter grozi, da bo to območje pripravila za nezakonito poselitev;

| K. | ker ima turška skupnost na Cipru od 18. oktobra 2020 novega voditelja, Ersina Tatarja; ker je imel prejšnji turški ciprski voditelj Mustafa Akıncı pomembno, pozitivno in zgodovinsko vlogo pri spodbujanju miru in dialoga med skupnostma na otoku; |
| --- | --- |

K.

ker ima turška skupnost na Cipru od 18. oktobra 2020 novega voditelja, Ersina Tatarja; ker je imel prejšnji turški ciprski voditelj Mustafa Akıncı pomembno, pozitivno in zgodovinsko vlogo pri spodbujanju miru in dialoga med skupnostma na otoku;

| L. | ker je 10. novembra 2020 več tisoč turških Ciprčanov na severu Cipra v rekordnem številu protestiralo proti vmešavanju Turčije v ciprske zadeve, tudi v Varošo, in pozvalo k svobodi, demokraciji in spoštovanju pravic Ciprčanov iz Varoše; ker so na protestu sodelovali glavni voditelji opozicije, vključno z nekdanjim turškim ciprskim voditeljem Mustafo Akıncıjem; |
| --- | --- |

L.

ker je 10. novembra 2020 več tisoč turških Ciprčanov na severu Cipra v rekordnem številu protestiralo proti vmešavanju Turčije v ciprske zadeve, tudi v Varošo, in pozvalo k svobodi, demokraciji in spoštovanju pravic Ciprčanov iz Varoše; ker so na protestu sodelovali glavni voditelji opozicije, vključno z nekdanjim turškim ciprskim voditeljem Mustafo Akıncıjem;

| M. | ker je obisk turškega predsednika Recepa Tayyipa Erdoğana na zasedenem območju Cipra, ki je 15. novembra 2020 v Varoši „organiziral piknik“, provokativno dejanje, ki je spodbudilo skrajne odzive turških Ciprčanov; |
| --- | --- |

M.

ker je obisk turškega predsednika Recepa Tayyipa Erdoğana na zasedenem območju Cipra, ki je 15. novembra 2020 v Varoši „organiziral piknik“, provokativno dejanje, ki je spodbudilo skrajne odzive turških Ciprčanov;

| N. | ker je bila Varoša v vseh prejšnjih pogajanjih, tudi na zadnji konferenci o Cipru v Crans-Montani leta 2017, vključena med območja, ki naj bi se po celoviti rešitvi ciprskega vprašanja s federacijo dveh skupnosti in dveh območij, vrnila pod grško ciprsko upravo; |
| --- | --- |

N.

ker je bila Varoša v vseh prejšnjih pogajanjih, tudi na zadnji konferenci o Cipru v Crans-Montani leta 2017, vključena med območja, ki naj bi se po celoviti rešitvi ciprskega vprašanja s federacijo dveh skupnosti in dveh območij, vrnila pod grško ciprsko upravo;

| O. | ker sedanji voditelj turški ciprski voditelj Ersin Tatar nasprotuje celoviti rešitvi ciprskega vprašanja na podlagi federacije dveh skupnosti in dveh območij, kot je predvideno v parametrih OZN, in ker je turški predsednik Erdoğan 15. novembra 2020 pozval k pogovorom za oblikovanje „dveh ločenih držav“ na Cipru; |
| --- | --- |

O.

ker sedanji voditelj turški ciprski voditelj Ersin Tatar nasprotuje celoviti rešitvi ciprskega vprašanja na podlagi federacije dveh skupnosti in dveh območij, kot je predvideno v parametrih OZN, in ker je turški predsednik Erdoğan 15. novembra 2020 pozval k pogovorom za oblikovanje „dveh ločenih držav“ na Cipru;

| P. | ker Turčija še naprej izvaja nezakonite enostranske vojaške ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, s katerimi krši suverenost držav članic EU Grčije in Cipra; ker neposredno sodelovanje Turčije v podporo Azerbajdžanu v okviru konflikta v Gorskem Karabahu presega njene geoekonomske interese in odraža bolj ambiciozno geopolitično agendo, kot velja tudi za ukrepe Turčije v Libiji in Siriji, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stalno in vse večje oddaljevanje Turčije od evropskih vrednot in standardov privedlo do zgodovinsko najnižje točke odnosov med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

P.

ker Turčija še naprej izvaja nezakonite enostranske vojaške ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, s katerimi krši suverenost držav članic EU Grčije in Cipra; ker neposredno sodelovanje Turčije v podporo Azerbajdžanu v okviru konflikta v Gorskem Karabahu presega njene geoekonomske interese in odraža bolj ambiciozno geopolitično agendo, kot velja tudi za ukrepe Turčije v Libiji in Siriji, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stalno in vse večje oddaljevanje Turčije od evropskih vrednot in standardov privedlo do zgodovinsko najnižje točke odnosov med EU in Turčijo;

| 1. | obsoja nezakonite dejavnosti Turčije v Varoši, zlasti njeno delno „odprtje“; poudarja, da postavljanje pred novo izvršeno dejanje spodkopava vzajemno zaupanje in obete za celovito rešitev ciprskega vprašanja, saj se razmere na terenu obračajo v negativno smer, poglablja se delitev in utrjuje trajna razdelitev Cipra; svari pred vsakršnimi spremembami sedanjega stanja v Varoši, ki bi bile v nasprotju z omenjenimi resolucijami Varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva turško vlado, naj to odločitev prekliče in se v skladu z nedavnim pozivom Varnostnega sveta OZN vzdrži enostranskih dejanj, ki bi lahko povzročila dodatne napetosti na otoku; poziva Turčijo, naj umakne svoje sile s Cipra, naj območje Varoše v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 550 (1984) preda njenim zakonitim prebivalcem pod začasnim upravljanjem OZN ter naj se vzdrži ukrepov, ki bi spremenili demografsko ravnovesje na otoku s politiko nezakonitega naseljevanja; poudarja, da je treba po rešitvi ciprskega vprašanja pravni red EU izvajati na celem otoku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je trdno prepričan, da je trajno rešitev konflikta mogoče doseči le z dialogom, diplomacijo in pogajanji v duhu pripravljenosti in v skladu z mednarodnim pravom, ter ponovno izraža prepričanje, da bi trajnostna rešitev ciprskega vprašanja koristila vsem državam v regiji, zlasti Cipru, Grčiji in Turčiji; poziva Evropski svet, naj ohrani enotno stališče v zvezi z enostranskimi in nezakonitimi dejanji Turčije, sprejme ukrepe in uvede stroge sankcije v odziv na nezakonita dejanja Turčije; želi spomniti, da je dodatne sankcije mogoče preprečiti le z dialogom, iskrenim sodelovanjem in konkretnim napredkom na terenu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja poziv generalnega sekretarja OZN k nadaljevanju prekinjenih pogajanj, ki so potekala leta 2017 v Crans Montani, in poudarja, da bi se morala nadaljevati na podlagi skupne izjave obeh voditeljev z dne 11. februarja 2014, okvira generalnega sekretarja OZN v šestih točkah z dne 30. junija 2017 in zbliževanja, doseženega ob koncu konference; obžaluje, da so najvišje turške oblasti podprle dvodržavno rešitev, in poziva Turčijo, naj se konkretno zaveže pozivu generalnega sekretarja OZN; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izraža podporo pravični, celoviti in izvedljivi rešitvi na podlagi federacije dveh skupnosti in dveh območij z enotno mednarodno pravno osebnostjo, enotno suverenostjo in enotnim državljanstvom ter s politično enakostjo obeh skupnosti, kot je opredeljeno v ustreznih resolucijah Varnostnega sveta OZN, v skladu z mednarodnim pravom in pravnim redom EU ter na podlagi spoštovanja načel, na katerih temelji Unija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost, da je cilj nezakonitega „odprtja“ Varoše sprememba lastništva nepremičnin na tem območju, s čimer se zmanjšuje možnost za vrnitev Varoše v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta OZN ali v okviru celovite rešitve ciprskega vprašanja; poziva Turčijo, naj se vzdrži nezakonitega naseljevanja ljudi, ki niso tamkajšnji zakoniti prebivalci, v Varošo, ali pozivanja zakonitih prebivalcev, naj se v pogojih vojaške okupacije vrnejo k svojemu imetju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so neposredni pogovori pod okriljem OZN na dogovorjeni podlagi še vedno edina možnost za iskanje rešitve, ki bi omogočila ponovno združitev otoka in njegovih prebivalcev, to pa bi med drugim vodilo k normalizaciji odnosov med Ciprom in Turčijo, povečalo možnosti za razmejitev izključne ekonomske cone med obema državama ter izboljšalo odnose med EU in Turčijo; poziva, naj se pod okriljem generalnega sekretarja OZN in na dogovorjeni podlagi ponovno začnejo pogajanja za ponovno združitev Cipra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira turško in grško skupnost na Cipru v njunih prizadevanjih za mir in stabilnost ter poziva Komisijo, naj nemudoma začne izvajati drugi letni akcijski program za pomoč turški skupnosti na Cipru, katerega cilj je podpora projektom, ki spodbujajo spravo in izboljšujejo infrastrukturo, varstvo okolja in gospodarski razvoj; poziva zlasti k nadaljnji in večji podpori civilni družbi v turški in grški skupnosti na Cipru, in sicer prek programa pomoči EU in, bolj strukturno, v okviru novega večletnega finančnega okvira, zlasti prek programa za državljane, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU in njene države članice, naj prevzamejo dejavnejšo vlogo za uspešen zaključek pogajanj pod okriljem OZN, tudi z imenovanjem predstavnika v misijo dobrih uslug Združenih narodov, in uskladijo svoja prizadevanja z Evropskim parlamentom, da bi prepričali Turčijo, naj ustavi svoje nezakonite dejavnosti v Varoši; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža odločno podporo ozemeljski celovitosti Cipra in države članice EU poziva, naj nasprotujejo vsem poskusom tretjih držav, da bi na ciprskem otoku priznale državo, ki ni Republika Ciper; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja izjave turškega predsednika med obiskom Varoše 15. novembra 2020, s katerimi je jasno razgrnil načrt Ankare za nezakonito naselitev zaprtega dela mesta in svojo podporo trajni razdelitvi Cipra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Turčijo, naj se vzdrži vsakršnih enostranskih dejavnosti, kot je nezakonito raziskovalno vrtanje, ki še dodatno kršijo suverenost in suverene pravice Republike Ciper, grozijo, da bodo ustvarile nova izvršena dejanja, ki bi kršila pomorsko pravo, spodkopavajo nadaljevanje konkretnih pogajanj in možnosti za celovito rešitev na dogovorjeni podlagi ter ne spodbujajo dobrih sosedskih odnosov v regiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva misijo OZN na Cipru, naj si intenzivneje prizadeva za spremljanje razvoja dogodkov v Varoši; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Turčije. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0200.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0230.

(3)  UL C 249 E, 30.8.2013, str. 1.

(4)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 41.

(5)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 12.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0114.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Pravica do splava na Poljskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o dejanski prepovedi pravice do splava na Poljskem (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 7(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 7(1),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) z dne 4. novembra 1950 in z njo povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) z dne 4. novembra 1950 in z njo povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (ICESCR) z dne 16. decembra 1966 in Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR) z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta OZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (ICESCR) z dne 16. decembra 1966 in Mednarodnega pakta OZN o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR) z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice z dne 23. novembra 2016 o sedmem rednem poročilu o Poljski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice z dne 23. novembra 2016 o sedmem rednem poročilu o Poljski,

| — | ob upoštevanju mednarodnih tehničnih smernic Unesca o spolni vzgoji z dne 10. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih tehničnih smernic Unesca o spolni vzgoji z dne 10. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), ki je bila leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa, rezultatov njenih konferenc o pregledu in vrha v Nairobiju leta 2019 o ICPD25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), ki je bila leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa, rezultatov njenih konferenc o pregledu in vrha v Nairobiju leta 2019 o ICPD25,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter naslednjih končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995, ter naslednjih končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014, ter resolucije Parlamenta z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014, ter resolucije Parlamenta z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (1),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki so bili sprejeti leti 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, ki so bili sprejeti leti 2015,

| — | ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. decembra 2017 z naslovom Spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. decembra 2017 z naslovom Spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk v Evropi,

| — | ob upoštevanju ugotovitev letnega kolokvija o temeljnih pravicah za leto 2017 z naslovom Pravice žensk v nemirnem obdobju, ki ga je organizirala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev letnega kolokvija o temeljnih pravicah za leto 2017 z naslovom Pravice žensk v nemirnem obdobju, ki ga je organizirala Komisija,

| — | ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2018 o spolnem in reproduktivnem zdravju mladostnikov ter njihovih pravicah na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2018 o spolnem in reproduktivnem zdravju mladostnikov ter njihovih pravicah na tem področju,

| — | ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za pravice žensk in enakost spolov z dne 10. julija 2017 po misiji na Poljskem od 22. do 24. maja 2017 in poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 3. decembra 2018 o razmerah na področju pravne države po napotitvi ad hoc delegacije na Poljsko (19. do 21. september 2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za pravice žensk in enakost spolov z dne 10. julija 2017 po misiji na Poljskem od 22. do 24. maja 2017 in poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 3. decembra 2018 o razmerah na področju pravne države po napotitvi ad hoc delegacije na Poljsko (19. do 21. september 2018),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Poljski, zlasti resolucije z dne 15. novembra 2017 o razmerah na področju pravne države in demokracije na Poljskem (2) ter resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Poljski, zlasti resolucije z dne 15. novembra 2017 o razmerah na področju pravne države in demokracije na Poljskem (2) ter resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (3),

| — | ob upoštevanju štirih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je Komisija sprožila proti Poljski v zvezi z reformo poljskega pravosodnega sistema, in predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju štirih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je Komisija sprožila proti Poljski v zvezi z reformo poljskega pravosodnega sistema, in predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (5),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (6) in svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (6) in svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2020 z dne 30. septembra 2020 z naslovom Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in poglavja o pravni državi na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2020 z dne 30. septembra 2020 z naslovom Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in poglavja o pravni državi na Poljskem,

| — | ob upoštevanju pisma, ki ga je pet predsednikov skupin, ki predstavljajo večino v Evropskem parlamentu, poslalo poljskemu predsedniku vlade 30. oktobra 2020 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki ga je pet predsednikov skupin, ki predstavljajo večino v Evropskem parlamentu, poslalo poljskemu predsedniku vlade 30. oktobra 2020 (11),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker naj bi Unija temeljila na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in nediskriminacije, kot je določeno v členu 2 PEU; ker so vse države članice prevzele obveznosti in dolžnosti na podlagi mednarodnega prava in Pogodb EU, da bodo spoštovale, zagotavljale in uveljavljale temeljne pravice; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi Unija temeljila na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in nediskriminacije, kot je določeno v členu 2 PEU; ker so vse države članice prevzele obveznosti in dolžnosti na podlagi mednarodnega prava in Pogodb EU, da bodo spoštovale, zagotavljale in uveljavljale temeljne pravice;

| B. | ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za zagotavljanje pravne države ter varovanja temeljnih pravic in državljanskih svoboščin ljudi v EU; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za zagotavljanje pravne države ter varovanja temeljnih pravic in državljanskih svoboščin ljudi v EU;

| C. | ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v pogodbah in Listini o temeljih pravicah, ter ju je treba v celoti spoštovati; ker so v skladu z Listino o temeljih pravicah, EKČP in sodno prakso ESČP spolne in reproduktivne pravice žensk povezane z več človekovimi pravicami, kot so pravica do življenja, svoboda pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravica do zdravstvenega varstva, pravica do zasebnosti, obveščenosti in izobraževanja ter prepoved diskriminacije; ker se te človekove pravice odražajo tudi v poljski ustavi; |
| --- | --- |

C.

ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v pogodbah in Listini o temeljih pravicah, ter ju je treba v celoti spoštovati; ker so v skladu z Listino o temeljih pravicah, EKČP in sodno prakso ESČP spolne in reproduktivne pravice žensk povezane z več človekovimi pravicami, kot so pravica do življenja, svoboda pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravica do zdravstvenega varstva, pravica do zasebnosti, obveščenosti in izobraževanja ter prepoved diskriminacije; ker se te človekove pravice odražajo tudi v poljski ustavi;

| D. | ker Parlament spolne in reproduktivne pravice obravnava v svojem Programu EU za zdravje, ki ga je na novo nedavno sprejel, da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, ki je potrebno za varno zagotavljanje pravic spolnega in reproduktivnega zdravja (npr. zdravil, kontracepcijskih sredstev in medicinske opreme); |
| --- | --- |

D.

ker Parlament spolne in reproduktivne pravice obravnava v svojem Programu EU za zdravje, ki ga je na novo nedavno sprejel, da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, ki je potrebno za varno zagotavljanje pravic spolnega in reproduktivnega zdravja (npr. zdravil, kontracepcijskih sredstev in medicinske opreme);

| E. | ker je bilo ustavno sodišče ustanovljeno kot eden od osrednjih elementov za zagotavljanje nadzora in delitve oblasti v ustavni demokraciji ter pravne države na Poljskem; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo ustavno sodišče ustanovljeno kot eden od osrednjih elementov za zagotavljanje nadzora in delitve oblasti v ustavni demokraciji ter pravne države na Poljskem;

| F. | ker sta odbor za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk in odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj odpravijo omejitve na področju spolnih in reproduktivnih pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je dostop do splava človekova pravica, odlašanje s splavom in njegovo odrekanje pa predstavljata obliko nasilja na podlagi spola in lahko pomenita mučenje in/ali kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje; ker so spolne in reproduktivne pravice vključene v cilj trajnostnega razvoja OZN št. 3, nasilje na podlagi spola in škodljive prakse pa so vključeni v cilj trajnostnega razvoja št. 5; |
| --- | --- |

F.

ker sta odbor za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk in odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj odpravijo omejitve na področju spolnih in reproduktivnih pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je dostop do splava človekova pravica, odlašanje s splavom in njegovo odrekanje pa predstavljata obliko nasilja na podlagi spola in lahko pomenita mučenje in/ali kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje; ker so spolne in reproduktivne pravice vključene v cilj trajnostnega razvoja OZN št. 3, nasilje na podlagi spola in škodljive prakse pa so vključeni v cilj trajnostnega razvoja št. 5;

| G. | ker so dostop do celovitih in starosti primernih informacij, spolne vzgoje in vzgoje o odnosih ter spolnih in reproduktivnih pravic, vključno z načrtovanjem družine, kontracepcijskimi sredstvi ter varnim in zakonitim splavom, pa tudi avtonomijo deklet in žensk ter njihovo možnostjo svobodnega in samostojnega odločanja o svojem telesu in življenju, pogoj za njihovo ekonomsko neodvisnost in so torej bistveni za doseganje enakosti spolov in izkoreninjenje nasilja na podlagi spola; ker so telesa njihova je njihova tudi izbira; |
| --- | --- |

G.

ker so dostop do celovitih in starosti primernih informacij, spolne vzgoje in vzgoje o odnosih ter spolnih in reproduktivnih pravic, vključno z načrtovanjem družine, kontracepcijskimi sredstvi ter varnim in zakonitim splavom, pa tudi avtonomijo deklet in žensk ter njihovo možnostjo svobodnega in samostojnega odločanja o svojem telesu in življenju, pogoj za njihovo ekonomsko neodvisnost in so torej bistveni za doseganje enakosti spolov in izkoreninjenje nasilja na podlagi spola; ker so telesa njihova je njihova tudi izbira;

| H. | ker je Poljska ratificirala Istanbulsko konvencijo, Lanzarotsko konvencijo, Mednarodni pakt OZN o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodni pakt OZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Konvencijo o otrokovih pravicah ter je v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah dolžna zagotoviti dostop do celovite spolne vzgoje in informacij, tudi o nevarnostih spolnega izkoriščanja in zlorabe, ter izpodbijati spolne stereotipe v družbi; ker Poljska ni izvršila sodb ESČP o dostopu do zakonitega splava; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope kritiziral Poljsko, ker v zvezi s tem ni dosegla napredka; |
| --- | --- |

H.

ker je Poljska ratificirala Istanbulsko konvencijo, Lanzarotsko konvencijo, Mednarodni pakt OZN o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodni pakt OZN o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah in Konvencijo o otrokovih pravicah ter je v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah dolžna zagotoviti dostop do celovite spolne vzgoje in informacij, tudi o nevarnostih spolnega izkoriščanja in zlorabe, ter izpodbijati spolne stereotipe v družbi; ker Poljska ni izvršila sodb ESČP o dostopu do zakonitega splava; ker je Odbor ministrov Sveta Evrope kritiziral Poljsko, ker v zvezi s tem ni dosegla napredka;

| I. | ker med državami članicami obstajajo številne razlike v dostopu do splava; ker je Poljska v evropskem atlasu kontracepcije za leto 2020 dosegla eno najnižjih ocen v Evropski uniji, saj ima eno od najbolj omejevalnih politik dostopa do kontracepcijskih sredstev, načrtovanja družine, svetovanja in zagotavljanja informacij prek spleta; ker gre za eno redkih držav, v katerih je za nujno kontracepcijo potreben recept, ki ga zdravniki zaradi osebnega prepričanja pogosto nočejo izdati; |
| --- | --- |

I.

ker med državami članicami obstajajo številne razlike v dostopu do splava; ker je Poljska v evropskem atlasu kontracepcije za leto 2020 dosegla eno najnižjih ocen v Evropski uniji, saj ima eno od najbolj omejevalnih politik dostopa do kontracepcijskih sredstev, načrtovanja družine, svetovanja in zagotavljanja informacij prek spleta; ker gre za eno redkih držav, v katerih je za nujno kontracepcijo potreben recept, ki ga zdravniki zaradi osebnega prepričanja pogosto nočejo izdati;

| J. | ker od sodbe ustavnega sodišča iz leta 2015 v zvezi z zakonom z dne 5. decembra 1996 o poklicih zdravnikov in zobozdravnikov niti zdravstveni delavci niti zdravstvene ustanove niso pravno zavezani posredovati naziva nadomestnih ustanov ali praks, če zaradi osebnih prepričanj pacientom odrečejo storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; ker končna različica zakona, kakor je bil spremenjen julija 2020, ni vključevala obveznosti napotitve, kot je bilo prvotno predlagano; ker takšna opustitev kaže na popolno neupoštevanje priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope v zvezi z izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice proti Poljski na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

J.

ker od sodbe ustavnega sodišča iz leta 2015 v zvezi z zakonom z dne 5. decembra 1996 o poklicih zdravnikov in zobozdravnikov niti zdravstveni delavci niti zdravstvene ustanove niso pravno zavezani posredovati naziva nadomestnih ustanov ali praks, če zaradi osebnih prepričanj pacientom odrečejo storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; ker končna različica zakona, kakor je bil spremenjen julija 2020, ni vključevala obveznosti napotitve, kot je bilo prvotno predlagano; ker takšna opustitev kaže na popolno neupoštevanje priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope v zvezi z izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice proti Poljski na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| K. | ker je po navedbah organizacij civilne družbe, kot je Zveza za ženske in načrtovanje družine, leta 2018 le 10 % bolnišnic, ki so imele sklenjeno pogodbo s poljskim nacionalnim zdravstvenim skladom, opravljalo zakonite splave, kar pomeni, da celotna vojvodstva na Poljskem nočejo zagotavljati varnega in zakonitega splava, zaradi česar je ženskam zelo težko in pogosto nemogoče dostopati do teh storitev; |
| --- | --- |

K.

ker je po navedbah organizacij civilne družbe, kot je Zveza za ženske in načrtovanje družine, leta 2018 le 10 % bolnišnic, ki so imele sklenjeno pogodbo s poljskim nacionalnim zdravstvenim skladom, opravljalo zakonite splave, kar pomeni, da celotna vojvodstva na Poljskem nočejo zagotavljati varnega in zakonitega splava, zaradi česar je ženskam zelo težko in pogosto nemogoče dostopati do teh storitev;

| L. | ker zdravniki na Poljskem zaradi strahu ter pritiska kolegov in zdravstvenih organov ne želijo biti povezani s posegom splava; ker zdravniki poleg klavzule o ugovoru vesti, ki jo množično uporabljajo, ustvarjajo dodatne ovire, ki nimajo podlage v zakonodaji, kot so nepotrebni zdravniški pregledi, psihološka posvetovanja ali dodatna posvetovanja s strokovnjaki, oziroma omejujejo pravice žensk do predporodnih testov in informacij, ki bi morali biti zagotovljeni vsem v okviru sistema javnega zdravja; |
| --- | --- |

L.

ker zdravniki na Poljskem zaradi strahu ter pritiska kolegov in zdravstvenih organov ne želijo biti povezani s posegom splava; ker zdravniki poleg klavzule o ugovoru vesti, ki jo množično uporabljajo, ustvarjajo dodatne ovire, ki nimajo podlage v zakonodaji, kot so nepotrebni zdravniški pregledi, psihološka posvetovanja ali dodatna posvetovanja s strokovnjaki, oziroma omejujejo pravice žensk do predporodnih testov in informacij, ki bi morali biti zagotovljeni vsem v okviru sistema javnega zdravja;

| M. | ker je dostop do ginekološke oskrbe na Poljskem zelo omejen in v nekaterih regijah skoraj nemogoč, kar ima za posledico veliko število neželenih nosečnosti, slabo reproduktivno zdravje, veliko razširjenost raka materničnega vratu in premajhen dostop do kontracepcije; ker so dostop oseb LGBTI+ do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter s tem povezane pravice zelo omejeni; ker se transseksualci in nebinarni ljudje, ki potrebujejo ginekološko oskrbo, soočajo z diskriminacijo v zdravstvenih ustanovah in se jim pogosto zavrne dostop do zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

M.

ker je dostop do ginekološke oskrbe na Poljskem zelo omejen in v nekaterih regijah skoraj nemogoč, kar ima za posledico veliko število neželenih nosečnosti, slabo reproduktivno zdravje, veliko razširjenost raka materničnega vratu in premajhen dostop do kontracepcije; ker so dostop oseb LGBTI+ do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter s tem povezane pravice zelo omejeni; ker se transseksualci in nebinarni ljudje, ki potrebujejo ginekološko oskrbo, soočajo z diskriminacijo v zdravstvenih ustanovah in se jim pogosto zavrne dostop do zdravstvene oskrbe;

| N. | ker se je od začetka leta 2019 več kot 80 območij, okrožij in občin na Poljskem s sprejetjem resolucij proti LGBTI+ razglasilo za območje brez tako imenovane ideologije LGBT ali v celoti ali delno sprejelo Regionalno listino o družinskih pravicah, ki diskriminira predvsem starše samohranilce ter starše in osebe LGBTI+ ter dejansko omejuje svobodo gibanja teh državljanov EU; |
| --- | --- |

N.

ker se je od začetka leta 2019 več kot 80 območij, okrožij in občin na Poljskem s sprejetjem resolucij proti LGBTI+ razglasilo za območje brez tako imenovane ideologije LGBT ali v celoti ali delno sprejelo Regionalno listino o družinskih pravicah, ki diskriminira predvsem starše samohranilce ter starše in osebe LGBTI+ ter dejansko omejuje svobodo gibanja teh državljanov EU;

| O. | ker se ocenjuje, da na Poljskem vsako leto do 200 000 žensk prekine nosečnost, pri čemer so se prisiljene zateči k nezakonitim posegom ter se zanašajo predvsem na medicinske tablete za splav brez potrebnega strokovnega zdravstvenega nadzora in svetovanja; ker se ocenjuje, da mora vsako leto do 30 000 žensk iz Poljske odpotovati v tujino, da bi dobile zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo, oziroma opravile poseg prekinitve nosečnosti (12); ker je dostop do takšnih posegov povezan s plačevanjem za storitve, kar pomeni, da niso enako dostopni vsem ženskam, zlasti ne ženskam v prikrajšanem socialno-ekonomsko položaju ter migrantkam, ki nimajo urejenega statusa; ker to pomeni, da je varen splav na Poljskem dostopen le omejeni skupini žensk; |
| --- | --- |

O.

ker se ocenjuje, da na Poljskem vsako leto do 200 000 žensk prekine nosečnost, pri čemer so se prisiljene zateči k nezakonitim posegom ter se zanašajo predvsem na medicinske tablete za splav brez potrebnega strokovnega zdravstvenega nadzora in svetovanja; ker se ocenjuje, da mora vsako leto do 30 000 žensk iz Poljske odpotovati v tujino, da bi dobile zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo, oziroma opravile poseg prekinitve nosečnosti (12); ker je dostop do takšnih posegov povezan s plačevanjem za storitve, kar pomeni, da niso enako dostopni vsem ženskam, zlasti ne ženskam v prikrajšanem socialno-ekonomsko položaju ter migrantkam, ki nimajo urejenega statusa; ker to pomeni, da je varen splav na Poljskem dostopen le omejeni skupini žensk;

| P. | ker je poljsko ustavno sodišče 22. oktobra 2020 na predlog 119 poslancev poljskega parlamenta in ob podpori tako imenovanih „gibanj za zaščito življenja“ razsodilo, da je neustavna določba zakona iz leta 1993 o načrtovanju družine, varstvu človeškega zarodka in pogojih za prekinitev nosečnosti, ki dopušča splav v primerih, ko predporodni testi ali druge zdravstvene ugotovitve pokažejo veliko verjetnost hude in nepopravljive okvare zarodka ali neozdravljive bolezni, ki ogroža življenje zarodka; |
| --- | --- |

P.

ker je poljsko ustavno sodišče 22. oktobra 2020 na predlog 119 poslancev poljskega parlamenta in ob podpori tako imenovanih „gibanj za zaščito življenja“ razsodilo, da je neustavna določba zakona iz leta 1993 o načrtovanju družine, varstvu človeškega zarodka in pogojih za prekinitev nosečnosti, ki dopušča splav v primerih, ko predporodni testi ali druge zdravstvene ugotovitve pokažejo veliko verjetnost hude in nepopravljive okvare zarodka ali neozdravljive bolezni, ki ogroža življenje zarodka;

| Q. | ker je bila velika verjetnost hude in nepopravljive okvare ali neozdravljive bolezni zarodka pravna podlaga za 1 074 od 1 110 prekinitev nosečnosti v letu 2019, v preostalih primerih pa je nosečnost pomenila grožnjo za življenje ali zdravje ženske ali je bila posledica prepovedanega dejanja (tj. posilstva), kar sta tudi edina druga razloga za splav, ki ju dovoljuje zakon o načrtovanju družine iz leta 1993; |
| --- | --- |

Q.

ker je bila velika verjetnost hude in nepopravljive okvare ali neozdravljive bolezni zarodka pravna podlaga za 1 074 od 1 110 prekinitev nosečnosti v letu 2019, v preostalih primerih pa je nosečnost pomenila grožnjo za življenje ali zdravje ženske ali je bila posledica prepovedanega dejanja (tj. posilstva), kar sta tudi edina druga razloga za splav, ki ju dovoljuje zakon o načrtovanju družine iz leta 1993;

| R. | ker se bo sodba začela uporabljati po objavi, ki je v skladu s poljsko zakonodajo obvezna, in ker bo objava privedla do skoraj popolne prepovedi pravice do splava na Poljskem in kriminalizacije splava ter bo vodila v množenje nezakonitih in nevarnih splavov ter potovanj za opravljanje posega v tujini, ki bodo dostopna le nekaterim, zaradi česar bodo ogroženi zdravje in pravice žensk ter njihova življenja; ker sodba sicer še ni bila objavljena, a za številne nosečnice, ki so izvedele, da ima njihov zarodek zelo verjetno hudo in nepopravljivo okvaro ali neozdravljivo bolezen, je bil dostop do zakonitega splava omejen; |
| --- | --- |

R.

ker se bo sodba začela uporabljati po objavi, ki je v skladu s poljsko zakonodajo obvezna, in ker bo objava privedla do skoraj popolne prepovedi pravice do splava na Poljskem in kriminalizacije splava ter bo vodila v množenje nezakonitih in nevarnih splavov ter potovanj za opravljanje posega v tujini, ki bodo dostopna le nekaterim, zaradi česar bodo ogroženi zdravje in pravice žensk ter njihova življenja; ker sodba sicer še ni bila objavljena, a za številne nosečnice, ki so izvedele, da ima njihov zarodek zelo verjetno hudo in nepopravljivo okvaro ali neozdravljivo bolezen, je bil dostop do zakonitega splava omejen;

| S. | ker je sodba nov napad na pravno državo in temeljne pravice ter dodaten poskus omejevanja spolnih in reproduktivnih pravic na Poljskem, in sicer eden mnogih v zadnjih letih; ker so bili ti poskusi v letih 2016, 2018 in 2020 sprva zaustavljeni zaradi množičnega nasprotovanja poljskih državljanov, ki so ga izražali v pohodih „črnega petka“, ki so jih poslanci Evropskega parlamenta iz različnih političnih skupin odločno podpirali; |
| --- | --- |

S.

ker je sodba nov napad na pravno državo in temeljne pravice ter dodaten poskus omejevanja spolnih in reproduktivnih pravic na Poljskem, in sicer eden mnogih v zadnjih letih; ker so bili ti poskusi v letih 2016, 2018 in 2020 sprva zaustavljeni zaradi množičnega nasprotovanja poljskih državljanov, ki so ga izražali v pohodih „črnega petka“, ki so jih poslanci Evropskega parlamenta iz različnih političnih skupin odločno podpirali;

| T. | ker je do sodbe prišlo v času, ko so bile zaradi drugega vala pandemije COVID-19 v vseh državah članicah EU, tudi na Poljskem, v veljavi omejitve, utemeljene na skrbi za javno zdravje, kar je močno oviralo kakršno koli resno demokratično razpravo in dolžno postopanje, ki sta bistvenega pomena v zvezi z vprašanji temeljnih pravic; |
| --- | --- |

T.

ker je do sodbe prišlo v času, ko so bile zaradi drugega vala pandemije COVID-19 v vseh državah članicah EU, tudi na Poljskem, v veljavi omejitve, utemeljene na skrbi za javno zdravje, kar je močno oviralo kakršno koli resno demokratično razpravo in dolžno postopanje, ki sta bistvenega pomena v zvezi z vprašanji temeljnih pravic;

| U. | ker je kljub zdravstvenim omejitvam in tveganjem po vsej Poljski in po svetu prišlo do izjemno številčnih protestov; ker na tisoče protestnikov še naprej protestira proti resnim omejitvam, ki ogrožajo njihove temeljne spolne in reproduktivne pravice; ker so bile za nadzor protestov uporabljene policijske enote za obvladovanje izgredov in vojaška žandarmerija, uslužbenci organov kazenskega pregona pa so uporabili pretirano silo in fizično nasilje zoper miroljubne protestnike, med katerimi so bili poslanci poljskega parlamenta in poljski poslanci Evropskega parlamenta; ker so ti ukrepi v nasprotju z obveznostmi poljske vlade v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, vključno z Listino, ki zagotavlja pravico do mirnega zbiranja, in smernicami posebnega poročevalca za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, v katerih je navedeno, da se vojske praviloma ne sme uporabljati za zagotavljanje reda in miru pri manifestacijah; |
| --- | --- |

U.

ker je kljub zdravstvenim omejitvam in tveganjem po vsej Poljski in po svetu prišlo do izjemno številčnih protestov; ker na tisoče protestnikov še naprej protestira proti resnim omejitvam, ki ogrožajo njihove temeljne spolne in reproduktivne pravice; ker so bile za nadzor protestov uporabljene policijske enote za obvladovanje izgredov in vojaška žandarmerija, uslužbenci organov kazenskega pregona pa so uporabili pretirano silo in fizično nasilje zoper miroljubne protestnike, med katerimi so bili poslanci poljskega parlamenta in poljski poslanci Evropskega parlamenta; ker so ti ukrepi v nasprotju z obveznostmi poljske vlade v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, vključno z Listino, ki zagotavlja pravico do mirnega zbiranja, in smernicami posebnega poročevalca za pravico do svobodnega mirnega zbiranja in združevanja, v katerih je navedeno, da se vojske praviloma ne sme uporabljati za zagotavljanje reda in miru pri manifestacijah;

| V. | ker so javni organi uporabili grožnje, da bi poljskim državljanom in ljudem, ki živijo na Poljskem, preprečili udeležbo na manifestacijah, vključno z visokimi denarnimi kaznimi, generalni državni tožilec in minister za pravosodje Zbigniew Ziobro pa je medtem napovedal, da bodo zoper organizatorje protestov vložene kazenske ovadbe, na podlagi katerih bi bili lahko obsojeni na zaporne kazni do osmih let; ker so bili nezakonito pridržani številni protestniki, tudi mladoletniki; |
| --- | --- |

V.

ker so javni organi uporabili grožnje, da bi poljskim državljanom in ljudem, ki živijo na Poljskem, preprečili udeležbo na manifestacijah, vključno z visokimi denarnimi kaznimi, generalni državni tožilec in minister za pravosodje Zbigniew Ziobro pa je medtem napovedal, da bodo zoper organizatorje protestov vložene kazenske ovadbe, na podlagi katerih bi bili lahko obsojeni na zaporne kazni do osmih let; ker so bili nezakonito pridržani številni protestniki, tudi mladoletniki;

| W. | ker je podpredsednik vlade Jarosław Kaczyński 28. oktobra 2020 pozval ljudi, naj „za vsako ceno“ zaščitijo tradicionalne poljske vrednot in zavarujejo cerkve, kar je nacionalistične huligane spodbudilo, da so nasilno napadali protestnike; ker se na ta način kulturne in verske vrednote na Poljskem zlorabljajo kot utemeljitev za oviranje celovitega uresničevanja pravic žensk, enakosti žensk in njihove pravice do odločanja o lastnih telesih; ker je fundamentalistična organizacija Ordo Iuris, ki je tesno povezana z vladajočo koalicijo, gonilna sila kampanj za spodkopavanje človekovih pravic in enakosti spolov na Poljskem, vključno s poskusi prepovedi splava, pozivi k umiku Poljske iz Istanbulske konvencije in pozivi k vzpostavitvi „območij brez LGBTI“; |
| --- | --- |

W.

ker je podpredsednik vlade Jarosław Kaczyński 28. oktobra 2020 pozval ljudi, naj „za vsako ceno“ zaščitijo tradicionalne poljske vrednot in zavarujejo cerkve, kar je nacionalistične huligane spodbudilo, da so nasilno napadali protestnike; ker se na ta način kulturne in verske vrednote na Poljskem zlorabljajo kot utemeljitev za oviranje celovitega uresničevanja pravic žensk, enakosti žensk in njihove pravice do odločanja o lastnih telesih; ker je fundamentalistična organizacija Ordo Iuris, ki je tesno povezana z vladajočo koalicijo, gonilna sila kampanj za spodkopavanje človekovih pravic in enakosti spolov na Poljskem, vključno s poskusi prepovedi splava, pozivi k umiku Poljske iz Istanbulske konvencije in pozivi k vzpostavitvi „območij brez LGBTI“;

| X. | ker nedavne ankete kažejo, da večina ljudi na Poljskem podpira pravico do dostopa do splava na zahtevo do 12. tedna; ker protestniki zahtevajo tudi odstop vlade zaradi ponavljajočih se napadov na pravno državo; ker proteste pretežno organizirajo in usklajujejo organizacije pod vodstvom žensk, aktivisti in organizacije civilne družbe ob podpori poljske politične opozicije; ker je predlog zakonodaje o splavu, s katerim se je na proteste odzval poljski predsednik, nezadovoljiv; |
| --- | --- |

X.

ker nedavne ankete kažejo, da večina ljudi na Poljskem podpira pravico do dostopa do splava na zahtevo do 12. tedna; ker protestniki zahtevajo tudi odstop vlade zaradi ponavljajočih se napadov na pravno državo; ker proteste pretežno organizirajo in usklajujejo organizacije pod vodstvom žensk, aktivisti in organizacije civilne družbe ob podpori poljske politične opozicije; ker je predlog zakonodaje o splavu, s katerim se je na proteste odzval poljski predsednik, nezadovoljiv;

| Y. | ker so zakona o ustavnem sodišču, ki ju je poljski parlament sprejel 22. decembra 2015 in 22. julija 2016, ter sveženj treh zakonov, ki je bil sprejet konec leta 2016, resno oslabili neodvisnost in legitimnost ustavnega sodišča; ker je ustavno sodišče zakona z dne 22. decembra 2015 in z dne 22. julija 2016 razglasilo za neustavna 9. marca 2016 oziroma 11. avgusta 2016; ker sodbi takrat nista bili objavljeni niti ju poljski organi niso izvršili; ker po začetku veljavnosti omenjenih zakonskih sprememb na Poljskem dejansko ni več mogoče jamčiti za ustavnost poljskih zakonov (13); |
| --- | --- |

Y.

ker so zakona o ustavnem sodišču, ki ju je poljski parlament sprejel 22. decembra 2015 in 22. julija 2016, ter sveženj treh zakonov, ki je bil sprejet konec leta 2016, resno oslabili neodvisnost in legitimnost ustavnega sodišča; ker je ustavno sodišče zakona z dne 22. decembra 2015 in z dne 22. julija 2016 razglasilo za neustavna 9. marca 2016 oziroma 11. avgusta 2016; ker sodbi takrat nista bili objavljeni niti ju poljski organi niso izvršili; ker po začetku veljavnosti omenjenih zakonskih sprememb na Poljskem dejansko ni več mogoče jamčiti za ustavnost poljskih zakonov (13);

| Z. | ker so omenjeno sodbo izrekli sodniki, ki so jih izvolili politiki iz koalicije pod vodstvom stranke PiS in ki so od teh politikov popolnoma odvisni; ker je predsednik poljskega senata menil, da sodba ne obstaja, in pozval vlado, naj te sodbe ne objavi, zlasti ker krši obveznosti Poljske na področju človekovih pravic in ni v skladu s poprejšnjo zakonodajo o poljski ustavi ter zaradi nezakonitega imenovanja treh sodnikov in predsednika ustavnega sodišča (14); |
| --- | --- |

Z.

ker so omenjeno sodbo izrekli sodniki, ki so jih izvolili politiki iz koalicije pod vodstvom stranke PiS in ki so od teh politikov popolnoma odvisni; ker je predsednik poljskega senata menil, da sodba ne obstaja, in pozval vlado, naj te sodbe ne objavi, zlasti ker krši obveznosti Poljske na področju človekovih pravic in ni v skladu s poprejšnjo zakonodajo o poljski ustavi ter zaradi nezakonitega imenovanja treh sodnikov in predsednika ustavnega sodišča (14);

| AA. | ker sta Komisija in Parlament izrazila resne pomisleke glede pravne države, tudi glede legitimnosti, neodvisnosti in učinkovitosti ustavnega sodišča; ker je Komisija začela postopek iz člena 7(1) po reformah pravosodnega sistema na Poljskem leta 2015; |
| --- | --- |

AA.

ker sta Komisija in Parlament izrazila resne pomisleke glede pravne države, tudi glede legitimnosti, neodvisnosti in učinkovitosti ustavnega sodišča; ker je Komisija začela postopek iz člena 7(1) po reformah pravosodnega sistema na Poljskem leta 2015;

| 1. | odločno obsoja sodbo ustavnega sodišča in nazadovanje v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami žensk na Poljskem; potrjuje, da sodba ogroža zdravje in življenja žensk; opozarja, da je odločno kritiziral vse zakonodajne predloge ali omejitve, katerih cilj je nadaljnja prepoved in omejitev dostopa do varnega in zakonitega splava na Poljskem in ki se približujejo prepovedi dostopa do splava na Poljskem, saj se večina zakonitih splavov opravi zaradi hude in nepopravljive okvare ploda ali neozdravljive bolezni, ki ogroža življenje zarodka; opozarja, da so splošni dostop do zdravstvenega varstva ter spolno in reproduktivno zdravje in pravice temeljne človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da omejevanje ali prepoved pravice do splava nikakor ne odpravi splava, temveč ga le potiska na področje nezakonitega, kar vodi k povečanju nezakonitih, nevarnih, skrivnih in življenjsko nevarnih splavov; vztraja, da izvedba splava ne bi smela biti vključena v kazenski zakonik, saj to negativno vpliva na zdravnike, ki ne opravljajo storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic zaradi strahu pred kazenskimi sankcijami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da je bila sodba objavljena v času, ko so sanitarne omejitve, povezane s pandemijo COVID-19, resno ogrozile ustrezne demokratične procese; ostro kritizira omejevalno prepoved javnega zbiranja, ki velja brez uvedbe stanja naravnih nesreč, kot je določeno v členu 232 poljske ustave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da so pravice žensk temeljne človekove pravice, institucije in države članice EU pa so zakonsko obvezane, da jih spoštujejo in varujejo v skladu s Pogodbama in Listino ter mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da neupravičeno preseganje omejitev dostopa do splava, ki izhaja iz zgoraj navedene sodbe ustavnega sodišča, ne ščiti neločljivega in neodtujljivega dostojanstva žensk, saj krši Listino, EKČP, sodno prakso ESČP, številne mednarodne konvencije, katerih podpisnica je Poljska, ter ustavo Republike Poljske; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno poziva poljski parlament in organe, naj se vzdržijo nadaljnjih poskusov omejevanja spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj so takšni ukrepi v nasprotju z načelom nenazadovanja v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah; odločno potrjuje, da je zanikanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja na podlagi spola; poziva poljske organe, naj sprejmejo ukrepe za celovito izvajanje sodb ESČP v zadevah proti Poljski, ki je razsodilo, da omejevalni zakoni o splavu kršijo človekove pravice žensk; poudarja, da sta neoviran in pravočasen dostop do storitev reproduktivnega zdravja ter spoštovanje reproduktivne avtonomnosti in odločitev žensk bistvena za zaščito človekovih pravic žensk in enakosti spolov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba vsem zagotoviti celovito, na dokazih temelječo, nediskriminatorno in starosti primerno spolno vzgojo in informacije, saj pomanjkanje informacij in izobrazbe o spolnih odnosih in spolnosti povzroča višje stopnje nenamernih nosečnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ostro obsoja nedavno odločitev poljskega ministra za pravosodje, da uradno začne z odstopom Poljske od Istanbulske konvencije, kar bi pomenilo resno nazadovanje na področjih enakosti spolov, pravic žensk in boja proti nasilju na podlagi spola; poziva poljske organe, naj zagotovijo učinkovito in praktično uporabo te konvencije, vključno z zagotovitvijo zadostnega števila kakovostnih zatočišč za ženske, ki so žrtve nasilja, in njihove otroke, pri čemer naj upoštevajo stopnjevanje nasilja na podlagi spola med pandemijo COVID-19, pa tudi dostop do osnovne podpore in zdravstvenih storitev, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravstvenim varstvom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da je dostop do zdravstvenih storitev na nekaterih območjih Poljske še vedno omejen in da sta po navedbah vrhovnega revizijskega urada v letu 2018 le 2 % nosečnic, ki živijo na podeželju na Poljskem, opravila vse standardne teste, ki so potrebni med nosečnostjo, kot so fetalni ultrazvok, kardiotokografija ali testiranje krvi matere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje pogostejšo uporabo klavzule o vesti, zaradi česar ni zanesljivih mehanizmov napotitve za tiste, ki potrebujejo storitve splava, in počasnih pritožbenih postopkov za tiste, ki se jim te storitve zavrnejo, ter obžaluje, da se ginekologi pogosto sklicujejo na klavzulo o vesti, ko so pozvani k predpisovanju kontracepcijskih sredstev, kar dejansko omejuje dostop do kontracepcije na Poljskem; ugotavlja, da klavzula o vesti ovira tudi dostop do prenatalnega presejanja, kar ne pomeni le kršitve pravice do obveščenosti o zarodku, temveč tudi ovira uspešno zdravljenje otroka med nosečnostjo ali takoj po njej; poziva poljske organe, naj razveljavijo zakon, ki omejuje dostop do nujne kontracepcijske tabletke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je globoko zaskrbljen, ker mora na tisoče žensk potovati za dostop do zdravstvenih storitev, ki so tako bistvene kot splav; poudarja, da čezmejne storitve splava niso izvedljiva možnost za najbolj ranljive in marginalizirane ljudi; je zaskrbljen zaradi dejstva, da potovanje v tujino ogroža zdravje in dobro počutje žensk, saj so pogosto same; poudarja pomen oskrbe po splavu, zlasti za ženske, ki doživljajo zaplete zaradi nepopolnega ali nevarnega splava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža podporo tisočim poljskih državljanov, zlasti poljskim ženskam in osebam LGBTI+, ki so kljub sanitarnim tveganjem na ulice protestirale proti hudim omejitvam njihovih temeljnih svoboščin in pravic, ter solidarnost z njimi; ugotavlja, da zahteve protestnikov ne vključujejo le razveljavitve sodbe ustavnega sodišča, temveč tudi obsodbo tako imenovanega kompromisa o splavu, liberalizacijo pravice do splava in spoštovanje telesne avtonomije; opozarja, da svoboda zbiranja in združevanja opredeljujeta Evropsko unijo, tudi med pandemijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ostro obsoja pretirano in nesorazmerno uporabo sile in nasilje nad protestniki, vključno z aktivisti in organizacijami za pravice žensk, s strani organov kazenskega pregona in nedržavnih akterjev, kot so skrajno desničarske nacionalistične skupine; poziva poljske organe, naj zagotovijo, da bodo tisti, ki napadajo protestnike, odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva poljske organe, naj okrepijo nacionalno zakonodajo za spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov, tako da institucijam, ki se ukvarjajo z diskriminacijo na podlagi spola, zagotovijo vse potrebne finančne in človeške vire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj opravi temeljito oceno sestave ustavnega sodišča, katere nezakonitost je razlog za izpodbijanje njegovih sodb in s tem njegove zmožnosti za spoštovanje poljske ustave; poudarja, da je navedena sodba še en primer političnega prevzema sodstva in sistemskega zloma pravne države na Poljskem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet, naj to vprašanje in druge domnevne kršitve temeljnih pravic na Poljskem obravnava z razširitvijo obsega svojih tekočih predstavitev razmer na Poljskem, v skladu s členom 7(1) PEU; poziva ga, naj opravi uradno predstavitev stanja na Poljskem, ki naj bi potekala 10. in 11. decembra 2020; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja začasni dogovor z dne 5. novembra 2020 o zakonodaji o vzpostavitvi mehanizma, ki bi omogočil začasno ustavitev proračunskih plačil državi članici, ki krši načelo pravne države; poziva Komisijo, naj odločno ukrepa v zvezi z nedavno dogovorjenimi pogoji za prihodnji večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita ustrezna finančna sredstva za nacionalne in lokalne organizacije civilne družbe, da bi spodbudili lokalno podporo demokraciji, pravni državi in temeljnim pravicam v državah članicah, tudi na Poljskem; poziva Komisijo, naj nemudoma in neposredno podpre programe in poljske organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk; poziva Komisijo in države članice, naj s programi financiranja podprejo ozaveščanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj bo njena prednostna naloga zagotoviti, da vsakdo uživa enako in trdno pravno zaščito na podlagi vseh razlogov iz člena 19 PDEU; poziva Svet, naj nemudoma obnovi in zaključi pogajanja o horizontalni direktivi o nediskriminaciji, in pozdravlja nove zaveze Komisije na tem področju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj podpre države članice pri zagotavljanju splošnega dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno s splavom; poziva jo, naj spolno in reproduktivno zdravje in pravice zagotovi z vključitvijo pravic do splava v naslednjo zdravstveno strategijo EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja izražanje podpore in zanimanja za prizadevanja žensk na Poljskem iz številnih držav članic; poziva EU, naj financira organizacije, ki omogočajo čezmejno sodelovanje med organizacijami, ki zagotavljajo varen in zakonit splav; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj potrdi uporabo Direktive 2004/113/ES (15) za blago in storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic ter prizna, da omejitve in ovire pri dostopu do blaga in storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic pomenijo diskriminacijo na podlagi spola, saj nesorazmerno vplivajo na en spol (ženske) ali ranljive skupine (npr. transspolne in nebinarne osebe); obsoja, da poljska vlada zlorablja sodstvo in njena zakonodajna pooblastila za instrumentalizacijo in politizacijo življenja in zdravja žensk in oseb LGBTI+, kar vodi v njihovo diskriminacijo v zvezi s tem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj sprejme smernice za države članice, da bi zagotovili enak dostop do blaga in storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v skladu s pravom EU in sodno prakso ESČP; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Svet, naj v imenu EU takoj sklene ratifikacijo Istanbulske konvencije; ostro obsoja poskuse v nekaterih državah članicah, da bi preklicali ukrepe, ki so bili že sprejeti pri izvajanju te konvencije in pri boju proti nasilju na podlagi spola; poziva Komisijo, naj predloži predlog za vključitev nasilja na podlagi spola na seznam kaznivih dejanj EU v skladu s členom 83 PDEU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Poljske ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(2)  UL C 356, 4.10.2018, str. 44.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0225.

(4)  UL C 129, 5.4.2019, str. 13.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0058.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0349.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0407.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0111.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber, predsednik skupine PPE, Iratxe García Pérez, predsednica skupine S&D, Dacian Cioloș, predsednik skupine Renew, Philippe Lamberts, sopredsednik skupine Verts/ALE, ter Manon Aubry in Martin Schirdewan, sopredsednika skupine GUE/NGL.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222

(13)  Mnenje Beneške komisije z dne 14. in 15. oktobra 2016 o zakonu o ustavnem sodišču, odstavek 128; Odbor OZN za človekove pravice, Concluding observations on the seventh periodic report of Poland (Sklepne ugotovitve o sedmem rednem poročilu Poljske), 23. novembra 2016, odstavka 7 in 8; Priporočilo Komisije (EU) 2017/1520 z dne 26. julija 2017 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem (UL L 228, 2.9.2017, str. 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html

(15)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

Pregled trgovinske politike EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440) in pisma o nameri predsednice von der Leyen predsedniku Sassoliju in kanclerki Merkel z dne 16. septembra 2020 z naslovom Stanje v Uniji 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440) in pisma o nameri predsednice von der Leyen predsedniku Sassoliju in kanclerki Merkel z dne 16. septembra 2020 z naslovom Stanje v Uniji 2020,

| — | ob upoštevanju zabeležke o posvetovanju Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Prenovljena trgovinska politika za močnejšo Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zabeležke o posvetovanju Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Prenovljena trgovinska politika za močnejšo Evropo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev glede tujih subvencij (COM(2020)0253),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse: Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji za Afriko naproti (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji za Afriko naproti (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (Pariški podnebni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (Pariški podnebni sporazum),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (1), z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (2), z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3), z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (4), z dne 7. oktobra 2020 o izvajanju skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (5) in z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (6) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (1), z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (2), z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3), z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (4), z dne 7. oktobra 2020 o izvajanju skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (5) in z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (6) ,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 24. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 24. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o pregledu trgovinske politike EU (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o pregledu trgovinske politike EU (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| A. | ker so zaradi izbruha pandemije COVID-19 na začetku tega leta nastale motnje v svetovnih dobavnih verigah in proizvodnji, pri čemer je bilo izpostavljeno dejstvo, da je Evropska unija odvisna od virov iz tretjih držav, zlasti v nekaterih strateških sektorjih, kot sta medicinski in farmacevtski sektor; |
| --- | --- |

A.

ker so zaradi izbruha pandemije COVID-19 na začetku tega leta nastale motnje v svetovnih dobavnih verigah in proizvodnji, pri čemer je bilo izpostavljeno dejstvo, da je Evropska unija odvisna od virov iz tretjih držav, zlasti v nekaterih strateških sektorjih, kot sta medicinski in farmacevtski sektor;

| B. | ker so trgovinska pravila in koristi postavljena pod vprašaj zunaj EU in znotraj držav članic in ker je treba nove izzive trajnostnemu razvoju, kot je boj proti podnebnim spremembam, vključiti v vse zunanje in notranje javne politike EU; |
| --- | --- |

B.

ker so trgovinska pravila in koristi postavljena pod vprašaj zunaj EU in znotraj držav članic in ker je treba nove izzive trajnostnemu razvoju, kot je boj proti podnebnim spremembam, vključiti v vse zunanje in notranje javne politike EU;

| C. | ker je EU že pred pandemijo zaostajala za drugimi gospodarstvi v smislu konkurenčnosti; ker so motnje v mednarodni trgovini zaradi pandemije COVID-19 zdaj še povečale že tako znatne gospodarske izgube; |
| --- | --- |

C.

ker je EU že pred pandemijo zaostajala za drugimi gospodarstvi v smislu konkurenčnosti; ker so motnje v mednarodni trgovini zaradi pandemije COVID-19 zdaj še povečale že tako znatne gospodarske izgube;

| D. | ker je Evropska unija, ki ni bogata z viri in je največji trgovinski blok na svetu, v edinstvenem položaju, da lahko s sodelovanjem na svetovni ravni v skladu z evropskim zelenim dogovorom zagotovi trajnostno okrevanje svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska unija, ki ni bogata z viri in je največji trgovinski blok na svetu, v edinstvenem položaju, da lahko s sodelovanjem na svetovni ravni v skladu z evropskim zelenim dogovorom zagotovi trajnostno okrevanje svetovnega gospodarstva;

| E. | ker pregled trgovinske politike EU in razvoj odločnejše trgovinske agende EU potekata v času, ko se na svetovni ravni izvajajo številni politično usmerjeni ukrepi na področju trgovine, gospodarstva in financ z dolgoročnimi posledicami; |
| --- | --- |

E.

ker pregled trgovinske politike EU in razvoj odločnejše trgovinske agende EU potekata v času, ko se na svetovni ravni izvajajo številni politično usmerjeni ukrepi na področju trgovine, gospodarstva in financ z dolgoročnimi posledicami;

Trgovina in „odprta strateška avtonomija“

| 1. | pozdravlja pravočasen začetek pregleda trgovinske politike EU v letu 2020, ki upošteva in se odziva na izkušnje, pridobljene s pandemijo COVID-19, porast protekcionističnega ravnanja na svetovni ravni, posebno zahtevno okolje, s katerim se sooča mednarodna trgovina, in potrebo po vključevanju trgovine v evropski zeleni dogovor in cilje trajnostnega razvoja, da bi zagotovili pošteno, vključujoče in trajnostno gospodarsko sodelovanje in trgovino; meni, da je zato nujno treba usklajevati in ustvarjati sinergije med ustreznimi generalnimi direktorati Evropske komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje, pa tudi med trgovinsko politiko in notranjimi politikami (npr. industrijska politika, državna pomoč, digitalna, socialna in okoljska politika, vključno s krožnim gospodarstvom), ter trgovinsko politiko vključiti v širšo zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja razpravo o edinstvenem konceptu EU o „odprti strateški avtonomiji“ in poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne podrobnosti o njegovi vsebini; v zvezi s tem ugotavlja, da bi moral biti koncept skladen z mednarodnimi pravnimi obveznostmi EU ter njeno zavezanostjo na pravilih temelječemu pristopu v trgovinski politiki in večstranskemu trgovinskemu sistemu, v središču katerega je Svetovna trgovinska organizacija; vztraja, da mora trgovinska strategija EU okrepiti konkurenčnost industrije EU, vključno s kmetijskim sektorjem, ustvariti dostojna kakovostna delovna mesta in zaščititi delavce, ustvarjati vključujoč in trajnosten gospodarski razvoj v skladu z evropskim zelenim dogovorom ter spodbujati interese in vrednote EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi imela EU, ki je eden največjih trgovinskih blokov na svetu, koristi od širše uporabe eura v mednarodni trgovini, saj bi se tako zmanjšalo valutno tveganje in drugi z valuto povezani stroški v trgovinskih poslih; poudarja, da je zdaj še pomembneje spodbuditi trgovino in da lahko trgovinska politika EU po sedanji krizi na področju javnega zdravja in gospodarski krizi bistveno prispeva k okrevanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj preuči, kako je mogoče povečati odpornost dobavnih verig EU in hkrati povečati proizvodne zmogljivosti v Uniji, tako da razišče morebitne koristi strateškega kopičenja zalog osnovnega blaga na ravni EU za nujne primere in spodbuja diverzifikacijo virov oskrbe, obenem pa preuči koncept selitve proizvodnje bliže nam in posebno vlogo, ki bi jo v zvezi s tem lahko imele države v sosedstvu EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi morala vračanje proizvodnje in selitev proizvodnje bliže nam prispevati k dolgoročni konkurenčnosti EU in ne bi smela povečati stroškov za potrošnike v skladu s podrobno analizo po posameznih sektorjih; ugotavlja, da imajo lahko ukrepi za upravljanje dobavne verige pomembno vlogo pri oživitvi gospodarstva in da bi morale odločitve v vsakem primeru ostati v rokah ustreznih gospodarskih operaterjev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj opredeli evropske strateške sektorje in surovine ter naj dejavno podpira podjetja, predvsem mala in srednja, pri čemer naj se osredotoči na sedanjo krizo, pa tudi na morebitne prihodnje dogodke, ter naj nudi podporo za doseganje podnebne nevtralnosti, odgovornosti in trajnosti svetovnih dobavnih verig ter digitalnim inovacijam, da bi povečali prehransko varnost z ohranjanjem odprtih zelenih poti in z večjo preglednostjo v prehranskih vrednostnih verigah; poudarja, da je EU močno odvisna od tretjih držav za kritične surovine, ki so potrebne za zeleni in digitalni prehod; v zvezi s tem poudarja, da je popolnoma učinkovit večstranski trgovinski sistem skupaj s široko mrežo trajnostnih in dobro izvajanjih sporazumov o prosti in pošteni trgovini najboljši in najbolj stroškovno učinkovit način za zagotavljanje dostopa do različnih proizvodnih virov; poleg tega poudarja, da bo večja odpornost dosežena z odprtimi trgovinskimi tokovi, z izogibanjem ukrepom, ki omejujejo trgovino, in s tesnejšim sodelovanjem z našimi trgovinskimi partnerji; meni, da bi bilo sodelovanje z našimi trgovinskimi partnerji koristno tudi za odpravo trgovinskih ovir; |
| --- | --- |

6.

Večstranski trgovinski sistem

| 7. | ponovno poudarja zavezanost EU odprtemu, na pravilih temelječemu večstranskemu trgovinskemu sistemu, v središču katerega bo prenovljena Svetovna trgovinska organizacija, ki bo povečala njegovo učinkovitost, stabilnost in predvidljivost; poziva Komisijo, naj okrepi svoje sodelovanje v mednarodnih forumih v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami mednarodnega upravljanja, kot sta Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj ter Mednarodna organizacija dela, in naj si prizadeva za ambiciozno posodobitev, okrepitev in resnično ponovno aktiviranje Svetovne trgovinske organizacije ter njene pogajalske vloge in pravilnika, v središču katerega naj bodo cilji trajnostnega razvoja in boj proti podnebnim spremembam, hkrati pa naj zagotovi skladnost z mednarodnimi zavezami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k reformi pritožbenega organa Svetovne trgovinske organizacije na podlagi popolnoma delujočega dvotirnega sistema za reševanje sporov; poudarja, da bi morala EU uporabljati večstransko začasno ureditev o arbitraži v primeru pritožb, dokler pritožbeni organ ne bo pravilno deloval, in spodbuja druge članice Svetovne trgovinske organizacije k sodelovanju v tej ureditvi; poziva Unijo, naj spremeni določbe dogovora Svetovne trgovinske organizacije o reševanju sporov v zvezi s povračilnimi ukrepi, da bi zagotovila, da bodo v sporih o nezakoniti državni pomoči obravnavani le ustrezni in prizadeti sektorji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj poglobi mednarodno sodelovanje s strateškimi partnerji, in v zvezi s tem pozdravlja tekoče razprave o obravnavanju in učinkoviti ublažitvi izkrivljanja, do katerega pride zaradi industrijskih subvencij, pri čemer naj upošteva, da prakse, ki izkrivljajo trg, lahko zelo negativno vplivajo na pošteno konkurenco in enake konkurenčne pogoje, in naj poišče rešitve za preprečevanje prisilnih prenosov tehnologije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža svojo podporo večstranskim sporazumom, vendar priznava, da so lahko mnogostranski sporazumi, ki obsegajo manj pogodbenic, koristna odskočna deska za doseganje večstranskih sporazumov; v zvezi s tem priznava pomen pobud za skupno izjavo; poudarja pomen sklenitve zavezujočega in izvršljivega sporazuma o subvencijah za ribištvo, pri čemer je treba upoštevati posledice za države v razvoju in najmanj razvite države; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva k večstranskemu sporazumu o elektronskem poslovanju, ki bi malim in srednjim podjetjem pomagal premostiti digitalno vrzel in obravnaval ovire za digitalno trgovino ter omogočal komercialni čezmejni pretok podatkov, ki bo popolnoma v skladu z zakonodajo EU o zasebnosti in varstvu podatkov, tudi z uredbo o varstvu podatkov; poziva k boljšemu varstvu potrošnikov na spletu in k tesnejšemu sodelovanju med službami Komisije, da bi izboljšali odkrivanje ponarejenega blaga v elektronskem trgovanju; v zvezi s tem z zanimanjem pričakuje 12. ministrsko konferenco Svetovne trgovinske organizacije leta 2021 in poziva k oblikovanju konsolidiranega besedila, ki naj bo na voljo do konca leta 2020; poudarja, da mora EU predstaviti digitalno trgovinsko strategijo na podlagi resolucije Parlamenta iz leta 2017 o tej zadevi in poiskati načine, kako lahko EU ustvari in spodbuja nova mednarodna pravila, tudi s posebnimi določbami v trgovinskih sporazumih, z vzpostavitvijo spodbudnega digitalnega okolja za podjetja EU in z odstranitvijo ovir v tretjih državah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj na svetovni in dvostranski ravni z mednarodnimi partnerji spremlja, analizira in obravnava nove trgovinske ovire, tudi omejevanje izvoza in druga izkrivljanja, ki vplivajo na osnovne dobrine, ter naj opredeli skupna merila za dodeljevanje v trajnost usmerjenih subvencij za okrevanje po pandemiji; poziva Komisijo, naj posodobi farmacevtski sporazum Svetovne trgovinske organizacije in preuči možnosti za sprejetje širše večstranske pobude v zvezi z zdravstvenimi izdelki; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo prožnost iz sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine mogoče optimalno uporabiti za kritične medicinske proizvode in da določbe v dvostranskih sporazumih EU ne bodo negativno vplivale na to prožnost; |
| --- | --- |

12.

Odnosi s strateškimi partnericami

| 13. | poudarja, da so Združene države Amerike najpomembnejša trgovinska partnerica EU; ugotavlja, da so v tem odnosu trenutno prisotne napetosti; je seznanjen s sporazumom z ZDA o svežnju znižanja tarif, kar je pozitiven razvoj, in poziva Komisijo, naj ta zagon izkoristi za oblikovanje pozitivnega trgovinskega programa med EU in ZDA, ki bo presegel znižanje tarif, saj bi bil zlasti koristen širši sporazum o sodelovanju, s katerim bi vzajemno olajšali gospodarsko okrevanje in odpravljanje trgovinskih ovir ter preučili nova področja sodelovanja, kot so trgovina, tehnologije in digitalno obdavčevanje, tudi v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); spodbuja Komisijo k napredku pri regulativnih ocenah, ki bi koristile zlasti malim in srednjim podjetjem; odločno podpira sodelovanje z ZDA pri reševanju strateških izzivov na svetovni ravni; poziva ZDA, naj ponovno pristopijo k Pariškemu sporazumu o podnebnih spremembah in tako olajšajo sodelovanje z EU v prihodnosti; poziva ZDA, naj odpravijo tarife, ki jih nalagajo od leta 2017; je seznanjen z najnovejšo, dolgo pričakovano odločitvijo STO v sporu Airbus-Boeing, in poudarja, da je treba najti rešitev s pogajanji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva, naj se pri pogajanjih o celovitem sporazumu o naložbah s Kitajsko doseže občuten napredek, tako da bi obravnavali nujno potrebno vzajemnost, tudi v zvezi z dostopom do trga javnih naročil in drugimi nerešenimi vprašanji glede enakih konkurenčnih pogojev, kot so prakse kitajskih podjetij v državni lasti, s katerimi se izkrivlja trg, prisilni prenosi tehnologije, zahteve glede skupnega podjetja in nediskriminatorna obravnava; poudarja, da je treba v sporazum vključiti tudi ambiciozno zasnovano poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi zaščitili človekove pravice, med drugim osnovne delovne standarde, ter uveljavili okoljske standarde in boj proti podnebnim spremembam v skladu s Pariškim sporazumom; poudarja, da mora EU do Kitajske vzpostaviti strateški odnos, saj je Kitajska njena konkurentka, partnerica in sistemska tekmica; zato poziva države članice in institucije EU, naj v odnosu do nje nastopajo enotno; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ustanovi posebno projektno skupino za Kitajsko po vzoru projektne skupine za odnose z Združenim kraljestvom, da bi zagotovili enotnost in usklajenost sporočil na vseh ravneh in v vseh oblikah ter tako oblikovali skupno in enotno politiko EU do Kitajske; poudarja, da je treba pri trgovinskih in naložbenih odnosih EU v celoti spoštovati človekove pravice; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil o izkoriščanju Ujgurov v tovarnah na Kitajskem in poudarja, da bi bilo treba izdelke, proizvedene v prevzgojnih taboriščih, na trgih EU prepovedati; poziva Komisijo, naj začne predhodno študijo in oceno učinka, da bi čim prej uradno začela pogajanja s Tajvanom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi bilo treba glede na pandemijo in ob upoštevanju nove strategije Unije za Afriko na svetovni ravni, zlasti pa v zvezi z Afriko, sprejeti nove pristope k preoblikovanju gospodarskih in trgovinskih odnosov, s katerimi bi spodbujali pravično in etično trgovino na podlagi načel solidarnosti in sodelovanja ter skladnosti z razvojno politiko EU; |
| --- | --- |

15.

Horizontalna vprašanja

| 16. | poudarja, da so svetovni trgi ključni vir rasti za mala in srednja podjetja; ugotavlja pa, da iz EU blago izvaža samo 600 000 malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj ta podjetja podpira tako, da v trgovinske sporazume sistematično vključuje posebna poglavja o njih in jih izvaja, pri čemer naj ne poveča njihovega upravnega in regulativnega bremena, poleg tega pa naj v tesnem sodelovanju z gospodarskimi zbornicami držav članic in agencijami za spodbujanje trgovine ta podjetja podpre pri njihovi uporabi teh sporazumov; poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje stroškov, ki jih imajo mala in srednja podjetja za izpolnjevanje zahtev vse bolj zapletene trgovinske zakonodaje; poziva jo tudi, naj pri vzpostavljanju novih informacijskih portalov ali izboljšanju obstoječih čim prej stopi v stik s podjetji in tako zagotovi, da bodo mala in srednja podjetja imela v praksi na voljo informacije, ki jih potrebujejo; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja Komisije v okviru strategije za mala in srednja podjetja iz marca 2020, da bi povečala namensko podporo zanje; pozdravlja nedavno uvedbo orodja Access2Markets, vključno z modulom za samoocenjevanje v zvezi s pravili o poreklu (ROSA), in poziva vse deležnike, naj Komisiji posredujejo povratne informacije v zvezi s tem orodjem, da ga bo mogoče stalno posodabljati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je prepričan, da je potrebna zakonodaja o obvezni horizontalni potrebni skrbnosti na ravni EU v celotni dobavni verigi za podjetja EU in tuje družbe, ki delujejo na enotnem trgu, saj bi le z njo lahko dosegli cilje trajnostnega razvoja OZN, spodbujali dobro upravljanje ter povečali sledljivost in odgovornost v svetovnih dobavnih verigah, z ustvarjanjem enakih konkurenčnih pogojev okrepili mednarodno konkurenčnost Evrope in ublažili nepoštene konkurenčne prednosti tretjih držav, ki so posledica nižjih standardov zaščite ter socialnega in okoljskega dampinga v mednarodni trgovini; poudarja, da je treba upoštevati tveganje škode in velikost podjetja ter hkrati načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah, ki bi moral biti v celoti skladen s STO in temeljiti na oceni učinka; poziva Komisijo, naj v predlogu zagotovi konkurenčnost EU, pri čemer naj posebno pozornost nameni stroškom, tveganjem in ambicijam drugih mednarodnih partneric, ter naj predlaga pregleden mehanizem, ki bo lahko soobstajal z obstoječimi ukrepi za preprečevanje selitve virov CO2 in hkrati zagotavljal stabilen in varen pravni okvir za evropsko industrijo; poudarja, da bi bilo treba v industrijsko strategijo EU vključiti še druge podobne predloge, da bi industrijo spodbudili k proizvodnji čistih in konkurenčnih proizvodov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem razvije ideje, pri čemer naj med drugim upošteva delovni dokument Nizozemske in Francije o trgovini, socialno-ekonomskih učinkih in trajnostnem razvoju; poziva Komisijo, naj preuči možnost za naknadno oceno učinka in klavzule o pregledu, da bi obstoječe sporazume o prosti trgovini uskladili z evropskim zelenim dogovorom, in naj predstavi nove pobude, s katerimi bi trgovinsko politiko izkoristili za lažje doseganje naših ambicioznih podnebnih ciljev, med drugim tudi novo pobudo o podnebju in trgovini v STO, ki bo temeljila na mandatu sporazuma o okoljskem blagu, v njeno področje uporabe pa bo vključena tudi trgovina z zelenimi storitvami, tako da bo spodbujala razvoj okolju prijaznega blaga in odvračala od blaga, škodljivega za okolje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj izvaja, spodbuja in zagotovi učinkovito izvajanje obstoječih sporazumov o prosti trgovini, vključno z izvršljivimi poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju, ter zagotovi, da bodo imeli koristi od njih vsi; poudarja, da bi bilo mogoče izvršljivost poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju znatno izboljšati z različnimi metodami izvrševanja in da bi morala Komisija mehanizem, ki temelji na sankcijah, obravnavati kot zadnjo možnost; podpira zavezo izvršnega podpredsednika Komisije in komisarja za trgovino Valdisa Dombrovskisa, da bo predlagal pregled 15-točkovnega akcijskega načrta na področju trgovine in trajnostnega razvoja, pri čemer naj bi že od začetka sodeloval s Parlamentom; poziva Komisijo, naj preuči zamisli iz delovnega dokumenta Nizozemske in Francije ter druge načine, kako bi v izvrševanje teh poglavij vnesli več različnih možnosti; pozdravlja zavezo Komisije, da bo usklajenost s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah obravnavala kot bistven del vseh prihodnjih trgovinskih sporazumov; poziva k dopolnilnim ukrepom, kot je prepoved uvoza izdelkov, ki so povezani s hudimi kršitvami človekovih pravic, na primer s prisilnim delom ali delom otrok; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj pravočasno sprejme predlog za novo uredbo o uporabi splošne sheme preferencialov, po možnosti s ciljem, da bi se shemi GSP+ zavezalo še več držav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba z glavnimi trgovinskimi partnericami obravnavati protikonkurenčne prakse in zagotoviti enake konkurenčne pogoje za podjetja, da bi ustvarili pogoje za okrevanje po pandemiji COVID-19 in omogočili svetovni prehod na trajnostno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj ukrepa hitro in začne preiskave o škodi takoj, ko nastane, ter poskrbi, da nepoštene trgovinske prakse ne bodo ogrozile konkurenčnosti in stopnje zaposlenosti v evropskih gospodarskih subjektih, pri tem pa naj zlasti upošteva posebne potrebe malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja novoimenovanega glavnega uradnika za trgovinsko skladnost in meni, da sta dosledno izvajanje in izvrševanje sporazumov EU in STO, med drugim tudi njihovih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, ter trgovinske zakonodaje, kar vključuje tudi učinkovitejše, prožnejše in odzivnejše instrumente trgovinske zaščite, bistvena za ohranitev verodostojnosti in vrednot EU ter njenega načrta za pravičnejšo trgovino; novoimenovanega glavnega uradnika poziva, naj v sodelovanju s Parlamentom zagotovi, da bodo trgovinske partnerice ravnale v skladu z zavezami, ki so jih dale pred ratifikacijo sporazuma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odločno poziva Komisijo, naj ponovno preuči vlogo delegacij pri izvajanju načrta EU za trgovino in sodelovanje z vidika usklajenosti politik ter zagotovi usklajen pristop različnih služb Komisije (npr. medsektorske trgovinske misije v tretjih državah); |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj na podlagi temeljitih preiskavah omogoči sprejetje vseh potrebnih ukrepov, s katerimi bi zapolnili morebitne dokazane vrzeli v naboru orodij za trgovino in naložbe, med drugim tudi z novim zakonodajnim predlogom za pregled akta o blokiranju sankcij, s katerimi se bistveno krši ozemeljska suverenost držav članic, poleg tega pa naj na podlagi ocene učinka oblikuje nov instrument, s katerim bi tretje države odvračali od prisilnih ukrepov in se nanje odzivali; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k napredku pri pogajanjih o instrumentu mednarodnih javnih naročil (IPI), da bi odločneje uveljavili vzajemnost pri dostopu podjetij EU do mednarodnih trgov javnih naročil, hkrati pa ohranili možnost, da se javno naročanje uporabi kot orodje za uspešen podnebni prehod, zlasti s prenovljenim večstranskim pristopom v državah v razvoju; pozdravlja belo knjigo o tujih subvencijah, ki je nujno potrebna kot dopolnilo k ukrepom trgovinske zaščite, in z zanimanjem pričakuje zakonodajni predlog za zaščito podjetij EU pred izkrivljanjem trgovine na notranjem in svetovnem trgu, ki je napovedan za januar 2021, pri tem pa poudarja, kako pomembna je svobodna in poštena konkurenca; nadalje poziva vse države članice, naj uporabijo vsa razpoložljiva orodja, vključno z Uredbo (EU) 2019/452 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji, da bi v zvezi s potencialnimi naložbami in pridobitvami ocenile grožnje za varnost ključne infrastrukture v EU, zlasti v strateških sektorjih, kot so zdravstvo, javne storitve, mobilnost ter informacijska in komunikacijska tehnologija, ter se tako izognile nepotrebni in škodljivi gospodarski odvisnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja napredek pogajanj o večstranskem sodišču za naložbe; ugotavlja, da naj bi bila podlaga za njegovo ustanovitev sodni sistem za naložbe; obžaluje, da je napredek držav članic pri odpravljanju dvostranskih sporazumov o naložbah znotraj EU izjemno počasen, in poziva Komisijo, naj po potrebi ukrepa, v skladu s sodbo Sodišča v zadevi Achmea; poziva jo tudi, naj si še naprej prizadeva za oblikovanje okvira za zaščito in olajševanje naložb znotraj EU; podpira potekajoča pogajanja o Pogodbi o energetski listini v skladu z evropskim zelenim dogovorom, ki morajo omogočiti doseganje podnebne nevtralnosti, njihov namen pa naj bi bil postopna odprava zaščite naložb v stare tehnologije fosilnih goriv; izraža zaskrbljenost glede reševanja sporov med vlagatelji in državo ter številnih primerov sporov, povezanih s Pogodbo o energetski listini; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so vprašanja enakosti spolov izredno pomembna; poudarja, da sporazumi EU o prosti trgovini prinašajo priložnost za uveljavljanje enakost spolov, krepitev gospodarskega položaja žensk v tretjih državah in izboljšanje življenjskega standarda žensk v vseh industrijskih panogah, ki jih ti sporazumi zajemajo; ugotavlja, da delovna mesta, ki so na novo ustvarjena na podlagi sporazumov o prosti in pošteni trgovini, prinašajo koristi ženskam samo v dveh petinah primerov, in poudarja, da lahko sedanja gospodarska kriza ženske nesorazmerno prizadene; poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata in podpirata to, da se posebno poglavje o enakosti spolov vključi v trgovinske in naložbene sporazume EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj poskrbi za ukrepanje na podlagi predlogov notranjih svetovalnih skupin za izboljšanje naše mednarodne trgovinske politike, Komisijo in države članice pa, naj bolje obveščajo o koristih in učinkih trgovinske politike EU za vse, da bi se povečali preglednost in ozaveščenost državljanov, nevladnih organizacij, sindikatov in podjetij, zlasti malih in srednjih, saj je pomembno, da se vsem deležnikom dajo na voljo točne informacije; v zvezi s tem opozarja, kako pomembne so pravice Evropskega parlamenta, zapisane v členih 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), pa tudi medinstitucionalni dialog, saj prispeva k potekajočim razpravam in prinaša pozitivne sklepe; želi spomniti na vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca v trgovinski politiki ter na njegovo vlogo pri nadzoru nad pogajanji in učinkovitima izvajanjem trgovinskih sporazumov, pa tudi na zaveze predsednice Komisije v podporo resolucijam o zakonodajnih pobudah, ki jih je Parlament sprejel v skladu s členom 225 PDEU; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(2)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0252.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0321.

---

MNENJA

Evropski parlament

sreda, 24. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu za imenovanje Julie Laffranque v odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju drugega odstavka člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega odstavka člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 128 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga Odbora za pravne zadeve (B9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Odbora za pravne zadeve (B9-0368/2020),

| A. | ker Julia Laffranque izpolnjuje pogoje iz drugega odstavka člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker Julia Laffranque izpolnjuje pogoje iz drugega odstavka člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 1. | predlaga, da se Julia Laffranque imenuje v odbor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje predsedniku Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 23. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Sodelovanje med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (pridobivanje dokazov) (prenovitev) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 425/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0378),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0225/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0225/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0103.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Vročanje sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (prenovitev) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 425/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0379),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0222/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0222/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 56.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0104.

---

sreda, 24. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Imenovanje Franka Eldersona za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o priporočilu Sveta o imenovanju člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Posvetovanje)

(2021/C 425/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. oktobra 2020 (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 9. oktobra 2020 (N9-0055/2020) (1),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval z Evropskim svetom (C9-0331/2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. septembra 2019 o priporočilu Sveta o imenovanju predsednice Evropske centralne banke (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. septembra 2019 o priporočilu Sveta o imenovanju predsednice Evropske centralne banke (3),

| — | ob upoštevanju svojih sklepov z dne 17. decembra 2019 o priporočilih Sveta o imenovanju člana in članice izvršilnega odbora Evropske centralne banke (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih sklepov z dne 17. decembra 2019 o priporočilih Sveta o imenovanju člana in članice izvršilnega odbora Evropske centralne banke (4),

| — | ob upoštevanju člena 130 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 130 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0218/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0218/2020),

| A. | ker se je Evropski svet s pismom z dne 14. oktobra 2020 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Franka Eldersona za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 15. decembra 2020; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet s pismom z dne 14. oktobra 2020 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Franka Eldersona za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 15. decembra 2020;

| B. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130; ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan;

| C. | ker je imel nato kandidat 9. novembra 2020 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 9. novembra 2020 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| D. | ker Svet Evropske centralne banke sestavljajo člani izvršilnega odbora Evropske centralne banke in devetnajst guvernerjev nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro; ker so bili doslej vsi guvernerji moški; |
| --- | --- |

D.

ker Svet Evropske centralne banke sestavljajo člani izvršilnega odbora Evropske centralne banke in devetnajst guvernerjev nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro; ker so bili doslej vsi guvernerji moški;

| E. | ker je Parlament že večkrat izrazil nenaklonjenost postopku imenovanja članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke in pozval k izboljšanju teh postopkov; ker je Parlament zahteval, da se mu pravočasno pošlje ožji seznam, uravnotežen glede na spol, z vsaj dvema imenoma; |
| --- | --- |

E.

ker je Parlament že večkrat izrazil nenaklonjenost postopku imenovanja članov izvršilnega odbora Evropske centralne banke in pozval k izboljšanju teh postopkov; ker je Parlament zahteval, da se mu pravočasno pošlje ožji seznam, uravnotežen glede na spol, z vsaj dvema imenoma;

| F. | ker je Parlament 17. septembra 2019 dal pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Christine Lagarde za prvo predsednico Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament 17. septembra 2019 dal pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Christine Lagarde za prvo predsednico Evropske centralne banke;

| G. | ker je Parlament 17. decembra 2019 dal pozitivno mnenje o priporočilih Sveta o imenovanju Fabia Panette in Isabel Schnabel za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament 17. decembra 2019 dal pozitivno mnenje o priporočilih Sveta o imenovanju Fabia Panette in Isabel Schnabel za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke;

| H. | ker so ženske v Svetu Evropske centralne banke še vedno premalo zastopane; ker Parlament obžaluje, da države članice te zahteve niso vzele resno, in ker poziva nacionalne institucije in institucije EU, naj si pri naslednjih imenovanjih prizadevajo za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

H.

ker so ženske v Svetu Evropske centralne banke še vedno premalo zastopane; ker Parlament obžaluje, da države članice te zahteve niso vzele resno, in ker poziva nacionalne institucije in institucije EU, naj si pri naslednjih imenovanjih prizadevajo za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov;

| I. | ker bi morale vse institucije in organi na ravni EU in nacionalni ravni izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

I.

| 1. | odobri priporočilo Sveta za imenovanje Franka Eldersona za člana izvršilnega odbora Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 338, 12.10.2020, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0211.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0008.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0093 in sprejeta besedila, P9_TA(2019)0094.

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije: pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter predplačila Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 10,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 11,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0221/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0221/2020),

| 1. | pozdravlja sklep kot znamenje solidarnosti Unije z državljani in regijami Unije, ki so jih prizadele naravne nesreče in huda javnozdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 v začetku leta 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba nujno sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije za prizadete regije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, da sklep podpiše skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/75.)

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

Predlog spremembe proračuna št. 9 k splošnemu proračunu za leto 2020: pomoč Hrvaški, Poljski, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9/2020 za proračunsko leto 2020 – Spremni dokument k predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2020, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2020 (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 9/2020, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2020 (COM(2020)0961),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 9/2020, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra 2020 in ga 3. novembra 2020 posredoval Parlamentu (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 9/2020, ki ga je Svet sprejel 30. oktobra 2020 in ga 3. novembra 2020 posredoval Parlamentu (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0223/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0223/2020),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 9/2020 zajema predlagano uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski po naravnih nesrečah, ki so se zgodile v teh državah članicah v letu 2020, ter za predplačila sedmim državam članicam, in sicer Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji, v odziv na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, ki jih je povzročil izbruh COVID-19 v začetku leta 2020; |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 9/2020 zajema predlagano uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski po naravnih nesrečah, ki so se zgodile v teh državah članicah v letu 2020, ter za predplačila sedmim državam članicam, in sicer Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji, v odziv na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, ki jih je povzročil izbruh COVID-19 v začetku leta 2020;

| B. | ker Komisija posledično predlaga, da se proračun za leto 2020 spremeni, sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila v proračunski vrstici 13 06 01 „Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo“ pa povečajo za 823 548 633 EUR; |
| --- | --- |

B.

ker Komisija posledično predlaga, da se proračun za leto 2020 spremeni, sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila v proračunski vrstici 13 06 01 „Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo“ pa povečajo za 823 548 633 EUR;

| C. | ker je Hrvaška zaprosila za plačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe (ES) št. 2012/2002 (6), Komisija pa je 10. avgusta 2020 odobrila predplačilo v višini 88 951 877 EUR za pričakovani finančni prispevek Unije; ker so obveznosti za predplačila, ki so bile prvotno na voljo v proračunu za leto 2020, že v celoti porabljene, Komisija predlaga uporabo potrebnih dodatnih sredstev v okviru letne zgornje meje, določene za Solidarnostni sklad Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker je Hrvaška zaprosila za plačilo predplačila, kot je določeno v členu 4a Uredbe (ES) št. 2012/2002 (6), Komisija pa je 10. avgusta 2020 odobrila predplačilo v višini 88 951 877 EUR za pričakovani finančni prispevek Unije; ker so obveznosti za predplačila, ki so bile prvotno na voljo v proračunu za leto 2020, že v celoti porabljene, Komisija predlaga uporabo potrebnih dodatnih sredstev v okviru letne zgornje meje, določene za Solidarnostni sklad Evropske unije;

| D. | ker se v predlogu spremembe proračuna št. 9/2020 predlaga, da se v proračun za leto 2020 vnese 734 596 756 EUR za obveznosti in plačila, potem ko se odšteje predplačilo v višini 88 951 877 EUR, ki je bilo že izplačano Hrvaški; |
| --- | --- |

D.

ker se v predlogu spremembe proračuna št. 9/2020 predlaga, da se v proračun za leto 2020 vnese 734 596 756 EUR za obveznosti in plačila, potem ko se odšteje predplačilo v višini 88 951 877 EUR, ki je bilo že izplačano Hrvaški;

| E. | ker je Solidarnostni sklad Evropske unije v skladu z opredelitvijo v uredbi o večletnem finančnem okviru posebni instrument, ustrezna sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa je treba v proračun vključiti ne glede na zgornje meje večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

E.

ker je Solidarnostni sklad Evropske unije v skladu z opredelitvijo v uredbi o večletnem finančnem okviru posebni instrument, ustrezna sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa je treba v proračun vključiti ne glede na zgornje meje večletnega finančnega okvira;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 9/2020, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 8/2020 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 57, 27.2.2020.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Zastopniške tožbe za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 425/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0184),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0224/2020) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A9-0224/2020)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 66.

(2)  UL C 461, 21.12.2018, str. 232.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0222.

---

četrtek, 25. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Trgi finančnih instrumentov: sprememba zahtev po informacijah, zahtev glede upravljanja produktov in omejitev pozicij za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. novembra 2020, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Sprememba 9, razen če je navedeno drugače

(2021/C 425/26)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pandemija COVID-19 je resno prizadela ljudi, podjetja, zdravstvene sisteme in gospodarstva
  in finančne sisteme
  držav članic. Komisija je v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 27. maja 2020 z naslovom: „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (2) poudarila, da bosta likvidnost in dostop do financiranja v prihodnjih mesecih še naprej izziv. Zato je nujno podpreti okrevanje po resnem gospodarskem šoku, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, in sicer
  s skrajšanjem upravnih postopkov
  z uvedbo
  omejenih
  ciljnih sprememb obstoječe finančne zakonodaje.
  Splošni cilj predlogov sprememb bi zato moral biti odprava nepotrebnih birokratskih ovir in uvedba začasnih izjem, ki štejejo za učinkovite pri blaženju gospodarskih pretresih. Predlogi sprememb ne bi smeli povzročiti še večjega bremena za sektor, bolj zapletena zakonodajna vprašanja pa bi bilo treba rešiti v okviru načrtovane revizije direktive MiFID II.
  Ta sveženj ukrepov se sprejme pod oznako „sveženj za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi“. |
| --- | --- |

(1)

Pandemija COVID-19 je resno prizadela ljudi, podjetja, zdravstvene sisteme in gospodarstva
  in finančne sisteme
  držav članic. Komisija je v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 27. maja 2020 z naslovom: „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (2) poudarila, da bosta likvidnost in dostop do financiranja v prihodnjih mesecih še naprej izziv. Zato je nujno podpreti okrevanje po resnem gospodarskem šoku, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, in sicer
  s skrajšanjem upravnih postopkov
  z uvedbo
  omejenih
  ciljnih sprememb obstoječe finančne zakonodaje.
  Splošni cilj predlogov sprememb bi zato moral biti odprava nepotrebnih birokratskih ovir in uvedba začasnih izjem, ki štejejo za učinkovite pri blaženju gospodarskih pretresih. Predlogi sprememb ne bi smeli povzročiti še večjega bremena za sektor, bolj zapletena zakonodajna vprašanja pa bi bilo treba rešiti v okviru načrtovane revizije direktive MiFID II.
  Ta sveženj ukrepov se sprejme pod oznako „sveženj za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi“.

| (2) | Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) o trgih finančnih instrumentov je bila sprejeta leta 2014 kot odziv na finančno krizo v letih 2007–2008. Ta direktiva je znatno okrepila finančni sistem v Uniji in zagotovila visoko raven zaščite vlagateljev v vsej Uniji.
  Lahko bi razmislili
  o nadaljnjih prizadevanjih za zmanjšanje regulativne kompleksnosti in stroškov za skladnost, ki jih imajo investicijska podjetja, ter za odpravo izkrivljanj konkurence,
  pod pogojem, da se obenem zadostno upošteva zaščita vlagateljev. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) o trgih finančnih instrumentov je bila sprejeta leta 2014 kot odziv na finančno krizo v letih 2007–2008. Ta direktiva je znatno okrepila finančni sistem v Uniji in zagotovila visoko raven zaščite vlagateljev v vsej Uniji.
  Lahko bi razmislili
  o nadaljnjih prizadevanjih za zmanjšanje regulativne kompleksnosti in stroškov za skladnost, ki jih imajo investicijska podjetja, ter za odpravo izkrivljanj konkurence,
  pod pogojem, da se obenem zadostno upošteva zaščita vlagateljev.

| (3) | Kar zadeva zahteve, namenjene zaščiti vlagateljev, Direktiva 2014/65/EU ni v celoti izpolnila svojega cilja prilagoditve ukrepov, da bi v zadostni meri upoštevali značilnosti posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne in profesionalne stranke ter primerne nasprotne stranke). Nekatere od teh zahtev niso vedno povečale zaščite vlagateljev. Ravno nasprotno, včasih so celo ovirale nemoteno izvajanje naložbenih odločitev.
  Da bi okrepili zaščito vlagateljev, je treba v oceni primernosti nujno upoštevati stopnjo zadolženosti malih vlagateljev, predvsem glede na naraščajočo stopnjo zadolženosti potrošnikov zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega bi lahko spremenili
  nekatere zahteve iz
  Direktive 2014/65/EU
  , da bi
  omogočili
  izvajanje investicijskih storitev
  , pod pogojem, da se sprememba izvede na uravnotežen način, ki v celoti ščiti vlagatelje
  . |
| --- | --- |

(3)

Kar zadeva zahteve, namenjene zaščiti vlagateljev, Direktiva 2014/65/EU ni v celoti izpolnila svojega cilja prilagoditve ukrepov, da bi v zadostni meri upoštevali značilnosti posamezne kategorije vlagateljev (neprofesionalne in profesionalne stranke ter primerne nasprotne stranke). Nekatere od teh zahtev niso vedno povečale zaščite vlagateljev. Ravno nasprotno, včasih so celo ovirale nemoteno izvajanje naložbenih odločitev.
  Da bi okrepili zaščito vlagateljev, je treba v oceni primernosti nujno upoštevati stopnjo zadolženosti malih vlagateljev, predvsem glede na naraščajočo stopnjo zadolženosti potrošnikov zaradi pandemije COVID-19. Poleg tega bi lahko spremenili
  nekatere zahteve iz
  Direktive 2014/65/EU
  , da bi
  omogočili
  izvajanje investicijskih storitev
  , pod pogojem, da se sprememba izvede na uravnotežen način, ki v celoti ščiti vlagatelje
  .

| (4) | Zahteve v zvezi z upravljanjem produktov lahko omejijo prodajo podjetniških obveznic. Podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa se na splošno štejejo za varne in enostavne produkte, ki so primerni za neprofesionalne stranke. Takšna klavzula ščiti vlagatelje pred izgubami v primeru, ko se izdajatelj odloči za predčasno odplačilo, saj tem vlagateljem zagotovi plačilo, ki je enakovredno trenutni neto vrednosti kuponov, ki bi jih prejeli, če obveznica ne bi bila odpoklicana. Zahteve v zvezi z upravljanjem produktov se zato ne bi smele več uporabljati za podjetniške obveznice s takšnimi klavzulami. |
| --- | --- |

(4)

Zahteve v zvezi z upravljanjem produktov lahko omejijo prodajo podjetniških obveznic. Podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa se na splošno štejejo za varne in enostavne produkte, ki so primerni za neprofesionalne stranke. Takšna klavzula ščiti vlagatelje pred izgubami v primeru, ko se izdajatelj odloči za predčasno odplačilo, saj tem vlagateljem zagotovi plačilo, ki je enakovredno trenutni neto vrednosti kuponov, ki bi jih prejeli, če obveznica ne bi bila odpoklicana. Zahteve v zvezi z upravljanjem produktov se zato ne bi smele več uporabljati za podjetniške obveznice s takšnimi klavzulami.

| (5) | Poziv Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) k predložitvi dokazov glede učinka spodbud ter zahtev v zvezi z razkritjem stroškov in dajatev iz Direktive 2014/65/EU ter javno posvetovanje Komisije sta potrdila, da profesionalne stranke in primerne nasprotne stranke ne potrebujejo standardiziranih in obveznih informacij o stroških, saj potrebne informacije prejmejo že v pogajanjih s svojim ponudnikom storitev. Te informacije so prilagojene njihovim potrebam in so pogosto podrobnejše. Primerne nasprotne stranke in profesionalne stranke bi morale zato biti izvzete iz zahtev v zvezi z razkritjem stroškov in dajatev, razen v zvezi s storitvami investicijskega svetovanja ali upravljanja portfelja, saj profesionalne stranke v razmerjih upravljanja portfelja ali investicijskega svetovanja nimajo nujno dovolj strokovnega znanja, da bi bile izvzete iz razkritij stroškov in dajatev. |
| --- | --- |

(5)

Poziv Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) k predložitvi dokazov glede učinka spodbud ter zahtev v zvezi z razkritjem stroškov in dajatev iz Direktive 2014/65/EU ter javno posvetovanje Komisije sta potrdila, da profesionalne stranke in primerne nasprotne stranke ne potrebujejo standardiziranih in obveznih informacij o stroških, saj potrebne informacije prejmejo že v pogajanjih s svojim ponudnikom storitev. Te informacije so prilagojene njihovim potrebam in so pogosto podrobnejše. Primerne nasprotne stranke in profesionalne stranke bi morale zato biti izvzete iz zahtev v zvezi z razkritjem stroškov in dajatev, razen v zvezi s storitvami investicijskega svetovanja ali upravljanja portfelja, saj profesionalne stranke v razmerjih upravljanja portfelja ali investicijskega svetovanja nimajo nujno dovolj strokovnega znanja, da bi bile izvzete iz razkritij stroškov in dajatev.

| (6) | Od investicijskih podjetij se trenutno zahteva, da izvedejo analizo stroškov in koristi nekaterih dejavnosti portfelja v primeru zdajšnjih razmerij s strankami, v katerih se zamenjujejo finančni instrumenti. Investicijska podjetja morajo tako od stranke pridobiti potrebne informacije in biti sposobna dokazati, da koristi take zamenjave prevladajo nad stroški. Ker se profesionalne stranke navadno pogosto poslužujejo zamenjav, je ta postopek zanje preveč obremenjujoč in bi morale biti zato izvzete iz te zahteve, pri tem pa ohraniti možnost vključitve. Ker neprofesionalne stranke potrebujejo višjo stopnjo zaščite, bi morala biti ta možnost omejena na profesionalne stranke. |
| --- | --- |

(6)

Od investicijskih podjetij se trenutno zahteva, da izvedejo analizo stroškov in koristi nekaterih dejavnosti portfelja v primeru zdajšnjih razmerij s strankami, v katerih se zamenjujejo finančni instrumenti. Investicijska podjetja morajo tako od stranke pridobiti potrebne informacije in biti sposobna dokazati, da koristi take zamenjave prevladajo nad stroški. Ker se profesionalne stranke navadno pogosto poslužujejo zamenjav, je ta postopek zanje preveč obremenjujoč in bi morale biti zato izvzete iz te zahteve, pri tem pa ohraniti možnost vključitve. Ker neprofesionalne stranke potrebujejo višjo stopnjo zaščite, bi morala biti ta možnost omejena na profesionalne stranke.

| (7) | Stranke v trajnem razmerju z investicijskim podjetjem bodisi periodično bodisi na podlagi sprožilcev prejemajo obvezna poročila o storitvah. Tovrstna poročila o storitvah niso koristna niti za investicijska podjetja niti za njihove profesionalne stranke. Navedena poročila so se zlasti izkazala za nekoristna za profesionalne stranke na izrazito nestabilnih trgih, saj se poročila zagotavljajo zelo pogosto in številčno. Profesionalne stranke pogosto teh poročil bodisi ne berejo bodisi se nanje odzovejo s hitrimi naložbenimi odločitvami, namesto da bi še naprej izvajale dolgoročne naložbene strategije. Primerne nasprotne stranke zato ne bi smele več prejemati takih poročil o storitvah, profesionalne stranke pa bi morale imeti možnost, da se odločijo za prejemanje takih poročil. |
| --- | --- |

(7)

Stranke v trajnem razmerju z investicijskim podjetjem bodisi periodično bodisi na podlagi sprožilcev prejemajo obvezna poročila o storitvah. Tovrstna poročila o storitvah niso koristna niti za investicijska podjetja niti za njihove profesionalne stranke. Navedena poročila so se zlasti izkazala za nekoristna za profesionalne stranke na izrazito nestabilnih trgih, saj se poročila zagotavljajo zelo pogosto in številčno. Profesionalne stranke pogosto teh poročil bodisi ne berejo bodisi se nanje odzovejo s hitrimi naložbenimi odločitvami, namesto da bi še naprej izvajale dolgoročne naložbene strategije. Primerne nasprotne stranke zato ne bi smele več prejemati takih poročil o storitvah, profesionalne stranke pa bi morale imeti možnost, da se odločijo za prejemanje takih poročil.

| (8) | Z Direktivo 2014/65/EU so bile uvedene zahteve glede poročanja o izvrševanju naročil pod pogoji, ki so najugodnejši za stranke. Navedena tehnična poročila vsebujejo velike količine podrobnih kvantitativnih informacij o mestu izvrševanja, finančnem instrumentu, ceni, stroških in verjetnosti izvršitve. Vlagatelji jih redko berejo, kar dokazuje zelo majhno število prenosov s spletnih mest investicijskih podjetij. Ker ta poročila vlagateljem ne omogočajo smiselnih primerjav na podlagi navedenih podatkov, bi bilo treba njihovo objavo začasno ukiniti. |
| --- | --- |

(8)

Z Direktivo 2014/65/EU so bile uvedene zahteve glede poročanja o izvrševanju naročil pod pogoji, ki so najugodnejši za stranke. Navedena tehnična poročila vsebujejo velike količine podrobnih kvantitativnih informacij o mestu izvrševanja, finančnem instrumentu, ceni, stroških in verjetnosti izvršitve. Vlagatelji jih redko berejo, kar dokazuje zelo majhno število prenosov s spletnih mest investicijskih podjetij. Ker ta poročila vlagateljem ne omogočajo smiselnih primerjav na podlagi navedenih podatkov, bi bilo treba njihovo objavo začasno ukiniti.

| (9) | Da se omogoči komunikacija med investicijskimi podjetji in njihovimi strankami ter s tem sam naložbeni postopek, se informacije o naložbah ne bi smele več zagotavljati v papirni obliki, temveč bi se morale privzeto zagotavljati v elektronski obliki. Neprofesionalne stranke bi vseeno morale imeti možnost, da zahtevajo nadaljnje zagotavljanje informacij v papirni obliki. |
| --- | --- |

(9)

Da se omogoči komunikacija med investicijskimi podjetji in njihovimi strankami ter s tem sam naložbeni postopek, se informacije o naložbah ne bi smele več zagotavljati v papirni obliki, temveč bi se morale privzeto zagotavljati v elektronski obliki. Neprofesionalne stranke bi vseeno morale imeti možnost, da zahtevajo nadaljnje zagotavljanje informacij v papirni obliki.

| (9a) | Komisija bi morala pripraviti poročilo o tem, kako uporaba omejitev pozicij in upravljanja pozicij vpliva na likvidnost, zlorabo trga in urejene pogoje za oblikovanje cen in poravnave na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago, kot je določeno v tej direktivi. Pri pregledu teh določb sta bistvena z dokazi podprta ocena ureditve za izvedene finančne instrumente na blago in posvetovanje s širokim krogom deležnikov, kar je bilo sprejeto v odziv na dogovore z vrhunskih srečanj leta 2009 v Pittsburghu in leta 2011 v Cannesu, zato da bi izboljšali ureditev, delovanje in preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago in začeli reševati problem prevelike nestanovitnosti cen. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(9a)

Komisija bi morala pripraviti poročilo o tem, kako uporaba omejitev pozicij in upravljanja pozicij vpliva na likvidnost, zlorabo trga in urejene pogoje za oblikovanje cen in poravnave na trgih izvedenih finančnih instrumentov na blago, kot je določeno v tej direktivi. Pri pregledu teh določb sta bistvena z dokazi podprta ocena ureditve za izvedene finančne instrumente na blago in posvetovanje s širokim krogom deležnikov, kar je bilo sprejeto v odziv na dogovore z vrhunskih srečanj leta 2009 v Pittsburghu in leta 2011 v Cannesu, zato da bi izboljšali ureditev, delovanje in preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov na blago in začeli reševati problem prevelike nestanovitnosti cen. [Sprememba 2]

| (10) | Direktiva 2014/65/EU omogoča, da osebe, ki profesionalno trgujejo z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ter pravicami do emisije in njihovimi izvedeni finančni instrumenti, uveljavljajo izvzetje iz dovoljenja kot investicijsko podjetje, kadar je trgovalna dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti. Te osebe, ki se prijavijo za preizkus pomožne dejavnosti, morajo vsako leto obvestiti zadevni pristojni organ o tem, da uporabljajo navedeno možnost, in predložiti potrebne elemente za izpolnitev obeh kvantitativnih preizkusov, ki določata, ali je njena trgovalna dejavnost pomožna glede na njeno glavno dejavnost. Prvi preizkus primerja obseg špekulativne trgovalne dejavnosti podjetja s skupnim trgovanjem v Uniji na podlagi razreda sredstev. Drugi preizkus primerja obseg špekulativne trgovalne dejavnosti, pri čemer vključi vse razrede sredstev, s skupnim trgovanjem s finančnimi instrumenti po podjetjih na ravni skupine. Obstaja tudi alternativna oblika drugega preizkusa, ki zajema primerjavo ocenjenega kapitala, uporabljenega za špekulativno trgovalno dejavnost, z dejanskim zneskom kapitala, uporabljenega na ravni skupine za glavno dejavnost. Ti kvantitativni testi
  bi morali še naprej služiti kot osnovno pravilo za izvzetje pomožne dejavnosti. Alternativno bi morali imeti nacionalni nadzorni organi možnost, da ob upoštevanju jasno opredeljenih pogojev upoštevajo kvalitativne elemente. ESMA bi moral biti pooblaščen, da zagotovi smernice glede okoliščin, pod katerimi bi nacionalni organi lahko uporabili kvalitativni pristop, ter oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov o kvalitativnih merilih.
  Osebe, ki so upravičene do izvzetja, vključno z vzdrževalci trga, poslujejo za svoj račun ali pa opravljajo investicijske storitve (razen poslovanja za svoj račun) za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti. Izvzetje
  bi bilo
  mogoče za oba primera posamezno in združeno v primeru pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine. Navedeno izvzetje ne bi smelo biti mogoče za osebe, ki uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali so del skupine, katere glavna dejavnost je opravljanje investicijskih storitev ali bančnih dejavnosti, ali delujejo kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ▌ |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 2014/65/EU omogoča, da osebe, ki profesionalno trgujejo z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ter pravicami do emisije in njihovimi izvedeni finančni instrumenti, uveljavljajo izvzetje iz dovoljenja kot investicijsko podjetje, kadar je trgovalna dejavnost pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti. Te osebe, ki se prijavijo za preizkus pomožne dejavnosti, morajo vsako leto obvestiti zadevni pristojni organ o tem, da uporabljajo navedeno možnost, in predložiti potrebne elemente za izpolnitev obeh kvantitativnih preizkusov, ki določata, ali je njena trgovalna dejavnost pomožna glede na njeno glavno dejavnost. Prvi preizkus primerja obseg špekulativne trgovalne dejavnosti podjetja s skupnim trgovanjem v Uniji na podlagi razreda sredstev. Drugi preizkus primerja obseg špekulativne trgovalne dejavnosti, pri čemer vključi vse razrede sredstev, s skupnim trgovanjem s finančnimi instrumenti po podjetjih na ravni skupine. Obstaja tudi alternativna oblika drugega preizkusa, ki zajema primerjavo ocenjenega kapitala, uporabljenega za špekulativno trgovalno dejavnost, z dejanskim zneskom kapitala, uporabljenega na ravni skupine za glavno dejavnost. Ti kvantitativni testi
  bi morali še naprej služiti kot osnovno pravilo za izvzetje pomožne dejavnosti. Alternativno bi morali imeti nacionalni nadzorni organi možnost, da ob upoštevanju jasno opredeljenih pogojev upoštevajo kvalitativne elemente. ESMA bi moral biti pooblaščen, da zagotovi smernice glede okoliščin, pod katerimi bi nacionalni organi lahko uporabili kvalitativni pristop, ter oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov o kvalitativnih merilih.
  Osebe, ki so upravičene do izvzetja, vključno z vzdrževalci trga, poslujejo za svoj račun ali pa opravljajo investicijske storitve (razen poslovanja za svoj račun) za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti. Izvzetje
  bi bilo
  mogoče za oba primera posamezno in združeno v primeru pomožne dejavnosti gledano na ravni skupine. Navedeno izvzetje ne bi smelo biti mogoče za osebe, ki uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja ali so del skupine, katere glavna dejavnost je opravljanje investicijskih storitev ali bančnih dejavnosti, ali delujejo kot vzdrževalci trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ▌

| (11) | Pristojni organi morajo trenutno izračunavati in uveljavljati omejitve pozicij glede velikosti neto pozicije, ki jo lahko ima posamezna oseba v izvedenih finančnih instrumentih na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodbah OTC, ki jih določi Komisija. Ker se je ureditev omejitev pozicij izkazala kot neugodna za razvoj novih trgov primarnih proizvodov, bi bilo treba nastajajoče trge primarnih proizvodov izključiti iz ureditve omejitev pozicij. Namesto tega bi se morale omejitve pozicij uporabljati le za tiste izvedene finančne instrumente na blago, ki se štejejo za pomembne ali kritične izvedene finančne instrumente na blago, in njihove gospodarsko enakovredne pogodbe OTC. Pomembni ali kritični izvedeni finančni instrumenti so izvedeni finančni instrumenti na energente z obsegom odprtih pozicij najmanj 300 000 neporavnanih lotov v obdobju enega leta. Zaradi svojega ključnega pomena za državljane se bo za kmetijske proizvode, katerih osnovno blago je namenjeno za prehrano ljudi, in njihove gospodarsko enakovredne pogodbe OTC še naprej uporabljala sedanja ureditev omejitev pozicij. ESMA bi bilo treba pooblastiti, da pripravi osnutke regulativnih standardov za opredelitev kmetijskih proizvodov, katerih osnovno blago je namenjeno za prehrano ljudi, za katere veljajo omejitve pozicij, ter kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov, za katere veljajo omejitve pozicij. V zvezi s pomembnimi in kritičnimi izvedenimi finančnimi instrumenti bi moral ESMA upoštevati obseg 300 000 neporavnanih lotov odprtih pozicij v obdobju enega leta, število udeležencev na trgu in osnovno blago. |
| --- | --- |

(11)

Pristojni organi morajo trenutno izračunavati in uveljavljati omejitve pozicij glede velikosti neto pozicije, ki jo lahko ima posamezna oseba v izvedenih finančnih instrumentih na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodbah OTC, ki jih določi Komisija. Ker se je ureditev omejitev pozicij izkazala kot neugodna za razvoj novih trgov primarnih proizvodov, bi bilo treba nastajajoče trge primarnih proizvodov izključiti iz ureditve omejitev pozicij. Namesto tega bi se morale omejitve pozicij uporabljati le za tiste izvedene finančne instrumente na blago, ki se štejejo za pomembne ali kritične izvedene finančne instrumente na blago, in njihove gospodarsko enakovredne pogodbe OTC. Pomembni ali kritični izvedeni finančni instrumenti so izvedeni finančni instrumenti na energente z obsegom odprtih pozicij najmanj 300 000 neporavnanih lotov v obdobju enega leta. Zaradi svojega ključnega pomena za državljane se bo za kmetijske proizvode, katerih osnovno blago je namenjeno za prehrano ljudi, in njihove gospodarsko enakovredne pogodbe OTC še naprej uporabljala sedanja ureditev omejitev pozicij. ESMA bi bilo treba pooblastiti, da pripravi osnutke regulativnih standardov za opredelitev kmetijskih proizvodov, katerih osnovno blago je namenjeno za prehrano ljudi, za katere veljajo omejitve pozicij, ter kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov, za katere veljajo omejitve pozicij. V zvezi s pomembnimi in kritičnimi izvedenimi finančnimi instrumenti bi moral ESMA upoštevati obseg 300 000 neporavnanih lotov odprtih pozicij v obdobju enega leta, število udeležencev na trgu in osnovno blago.

| (12) | Direktiva 2014/65/EU ne dovoljuje izvzetja glede varovanja pred tveganjem za noben finančni subjekt. Več pretežno poslovnih skupin, ki je za namene trgovanja ustanovilo finančni subjekt, se je znašlo v položaju, ko njihov finančni subjekt ni mogel izvesti vsega trgovanja za skupino, saj ni bil upravičen do izvzetja glede varovanja pred tveganjem. Zato bi bilo treba uvesti ozko opredeljeno izvzetje glede varovanja pred tveganjem za finančne nasprotne stranke. To izvzetje glede varovanja pred tveganjem bi moralo biti na voljo, kadar je oseba v okviru pretežno poslovne skupine registrirana kot investicijsko podjetje in trguje v imenu te poslovne skupine. Da se to izvzetje glede varovanja pred tveganjem omeji zgolj na tiste finančne subjekte, ki trgujejo za nefinančne subjekte v pretežno poslovni skupini, bi bilo treba to izvzetje glede varovanja pred tveganjem uporabiti za tiste pozicije finančnega subjekta, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančnih subjektov v skupini. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva 2014/65/EU ne dovoljuje izvzetja glede varovanja pred tveganjem za noben finančni subjekt. Več pretežno poslovnih skupin, ki je za namene trgovanja ustanovilo finančni subjekt, se je znašlo v položaju, ko njihov finančni subjekt ni mogel izvesti vsega trgovanja za skupino, saj ni bil upravičen do izvzetja glede varovanja pred tveganjem. Zato bi bilo treba uvesti ozko opredeljeno izvzetje glede varovanja pred tveganjem za finančne nasprotne stranke. To izvzetje glede varovanja pred tveganjem bi moralo biti na voljo, kadar je oseba v okviru pretežno poslovne skupine registrirana kot investicijsko podjetje in trguje v imenu te poslovne skupine. Da se to izvzetje glede varovanja pred tveganjem omeji zgolj na tiste finančne subjekte, ki trgujejo za nefinančne subjekte v pretežno poslovni skupini, bi bilo treba to izvzetje glede varovanja pred tveganjem uporabiti za tiste pozicije finančnega subjekta, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančnih subjektov v skupini.

| (13) | Celo v likvidnih pogodbah le omejeno število udeležencev na trgu običajno deluje kot vzdrževalec trga na blagovnih borzah. Ko morajo ti udeleženci na trgu uveljaviti omejitve pozicij, ne morejo biti enako učinkoviti, kot so vzdrževalci trga. Zato bi bilo treba uvesti izvzetje iz ureditve omejitev pozicij za finančne in nefinančne nasprotne stranke, in sicer za pozicije, ki izhajajo iz poslov, namenjenih izpolnjevanju obveznega zagotavljanja likvidnosti. |
| --- | --- |

(13)

Celo v likvidnih pogodbah le omejeno število udeležencev na trgu običajno deluje kot vzdrževalec trga na blagovnih borzah. Ko morajo ti udeleženci na trgu uveljaviti omejitve pozicij, ne morejo biti enako učinkoviti, kot so vzdrževalci trga. Zato bi bilo treba uvesti izvzetje iz ureditve omejitev pozicij za finančne in nefinančne nasprotne stranke, in sicer za pozicije, ki izhajajo iz poslov, namenjenih izpolnjevanju obveznega zagotavljanja likvidnosti.

| (13a) | Spremembe ureditve omejitev pozicij so namenjene za podporo razvoju novih energetskih pogodb, predvsem na trgu električne energije, in niso namenjene sproščanju režima za pogodbe o kmetijskih proizvodih. |
| --- | --- |

(13a)

Spremembe ureditve omejitev pozicij so namenjene za podporo razvoju novih energetskih pogodb, predvsem na trgu električne energije, in niso namenjene sproščanju režima za pogodbe o kmetijskih proizvodih.

| (14) | Sedanja ureditev omejitev pozicij ne priznava edinstvenih značilnosti listinjenih izvedenih finančnih instrumentov. Listinjeni izvedeni finančni instrumenti bi morali biti zato izključeni iz ureditve omejitev pozicij. |
| --- | --- |

(14)

Sedanja ureditev omejitev pozicij ne priznava edinstvenih značilnosti listinjenih izvedenih finančnih instrumentov. Listinjeni izvedeni finančni instrumenti bi morali biti zato izključeni iz ureditve omejitev pozicij.

| (15) | Od začetka veljavnosti Direktive 2014/65/EU ni bila identificirana nobena ista pogodba za izvedene finančne instrumente na blago. Zaradi pojma „ista pogodba“ v navedeni direktivi je metodologija za določitev omejitve za druge mesece škodljiva za mesto trgovanja z manj likvidnim trgom, kadar si mesta trgovanja konkurirajo v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi. Zato bi bilo treba sklic na „isto pogodbo“ v Direktivi 2014/65/EU črtati. Pristojni organi bi se morali biti zmožni strinjati, da izvedeni finančni instrumenti na blago, s katerimi se trguje na njihovih mestih trgovanja, temeljijo na istem osnovnem blagu z enakimi značilnostmi, tako da bi se lahko izhodišče za omejitev za druge mesece na najbolj likvidnem trgu za zadevni izvedeni finančni instrument na blago uporabilo kot izhodiščna omejitev za določitev omejitev pozicij drugih mesecev za konkurenčne pogodbe, s katerimi se trguje na manj likvidnih mestih trgovanja. |
| --- | --- |

(15)

Od začetka veljavnosti Direktive 2014/65/EU ni bila identificirana nobena ista pogodba za izvedene finančne instrumente na blago. Zaradi pojma „ista pogodba“ v navedeni direktivi je metodologija za določitev omejitve za druge mesece škodljiva za mesto trgovanja z manj likvidnim trgom, kadar si mesta trgovanja konkurirajo v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi. Zato bi bilo treba sklic na „isto pogodbo“ v Direktivi 2014/65/EU črtati. Pristojni organi bi se morali biti zmožni strinjati, da izvedeni finančni instrumenti na blago, s katerimi se trguje na njihovih mestih trgovanja, temeljijo na istem osnovnem blagu z enakimi značilnostmi, tako da bi se lahko izhodišče za omejitev za druge mesece na najbolj likvidnem trgu za zadevni izvedeni finančni instrument na blago uporabilo kot izhodiščna omejitev za določitev omejitev pozicij drugih mesecev za konkurenčne pogodbe, s katerimi se trguje na manj likvidnih mestih trgovanja.

| (16) | Obstajajo precejšnje razlike med načini, na katere mesta trgovanja v Uniji upravljajo pozicije. Zato bi bilo treba po potrebi okrepiti nadziranje upravljanja pozicij. |
| --- | --- |

(16)

Obstajajo precejšnje razlike med načini, na katere mesta trgovanja v Uniji upravljajo pozicije. Zato bi bilo treba po potrebi okrepiti nadziranje upravljanja pozicij.

| (17) | Za zagotovitev nadaljnjega razvoja blagovnih borz v EU, denominiranih v eurih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z opredelitvijo, za katere izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in za katere kritične ali pomembne izvedene finančne instrumente bi morale veljati omejitve pozicij, glede postopka, po katerem lahko osebe vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja pred tveganjem za pozicije, ki izhajajo iz poslov, namenjenih izpolnitvi obveznega zagotavljanja likvidnosti, postopka, po katerem lahko finančni subjekti, ki so del pretežno poslovne skupine, vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja za pozicije finančnega subjekta, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančnih subjektov v skupini, ter v zvezi s pojasnitvijo vsebine nadziranja upravljanja pozicij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev nadaljnjega razvoja blagovnih borz v EU, denominiranih v eurih, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z opredelitvijo, za katere izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in za katere kritične ali pomembne izvedene finančne instrumente bi morale veljati omejitve pozicij, glede postopka, po katerem lahko osebe vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja pred tveganjem za pozicije, ki izhajajo iz poslov, namenjenih izpolnitvi obveznega zagotavljanja likvidnosti, postopka, po katerem lahko finančni subjekti, ki so del pretežno poslovne skupine, vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja za pozicije finančnega subjekta, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančnih subjektov v skupini, ter v zvezi s pojasnitvijo vsebine nadziranja upravljanja pozicij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, tudi na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (18) | Sistem EU za trgovanje z emisijami je vodilna politika Unije za razogljičenje gospodarstva v skladu z evropskim zelenim dogovorom. Trgovanje s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki predstavlja pomemben element trga ogljika Unije, urejata Direktiva 2014/65/EU in Uredba (EU) št. 600/2014. Izvzetje pomožne dejavnosti na podlagi Direktive 2014/65/EU nekaterim udeležencem na trgu omogoča, da so dejavni na trgih s pravicami do emisije, ne da bi morali imeti dovoljenje kot investicijska podjetja, če so izpolnjeni določeni pogoji. Glede na pomen urejenih, dobro reguliranih in nadzorovanih finančnih trgov, veliko vlogo sistema za trgovanje z emisijami pri doseganju ciljev Unije na področju trajnosti in vlogo, ki jo ima dobro delujoč sekundarni trg s pravicami do emisije pri podpiranju delovanja sistema za trgovanje z emisijami, je bistveno, da je izvzetje pomožne dejavnosti ustrezno zasnovano, da lahko prispeva k navedenim ciljem. To je še zlasti relevantno, kadar trgovanje s pravicami do emisij poteka na mestih trgovanja v tretjih državah. Za zagotovitev zaščite finančne stabilnosti Unije, celovitosti trga, zaščite vlagateljev, enakih konkurenčnih pogojev ter nadaljnjega preglednega in zanesljivega delovanja sistema za trgovanje z emisijami z namenom stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij bi morala Komisija spremljati nadaljnji razvoj trgovanja s pravicami do emisij in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji in tretjih državah, oceniti učinek izvzetja pomožne dejavnosti na sistem za trgovanje z emisijami ter po potrebi predlagati morebitne ustrezne spremembe glede področja uporabe in uporabe izvzetja pomožne dejavnosti. |
| --- | --- |

(18)

Sistem EU za trgovanje z emisijami je vodilna politika Unije za razogljičenje gospodarstva v skladu z evropskim zelenim dogovorom. Trgovanje s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, ki predstavlja pomemben element trga ogljika Unije, urejata Direktiva 2014/65/EU in Uredba (EU) št. 600/2014. Izvzetje pomožne dejavnosti na podlagi Direktive 2014/65/EU nekaterim udeležencem na trgu omogoča, da so dejavni na trgih s pravicami do emisije, ne da bi morali imeti dovoljenje kot investicijska podjetja, če so izpolnjeni določeni pogoji. Glede na pomen urejenih, dobro reguliranih in nadzorovanih finančnih trgov, veliko vlogo sistema za trgovanje z emisijami pri doseganju ciljev Unije na področju trajnosti in vlogo, ki jo ima dobro delujoč sekundarni trg s pravicami do emisije pri podpiranju delovanja sistema za trgovanje z emisijami, je bistveno, da je izvzetje pomožne dejavnosti ustrezno zasnovano, da lahko prispeva k navedenim ciljem. To je še zlasti relevantno, kadar trgovanje s pravicami do emisij poteka na mestih trgovanja v tretjih državah. Za zagotovitev zaščite finančne stabilnosti Unije, celovitosti trga, zaščite vlagateljev, enakih konkurenčnih pogojev ter nadaljnjega preglednega in zanesljivega delovanja sistema za trgovanje z emisijami z namenom stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij bi morala Komisija spremljati nadaljnji razvoj trgovanja s pravicami do emisij in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v Uniji in tretjih državah, oceniti učinek izvzetja pomožne dejavnosti na sistem za trgovanje z emisijami ter po potrebi predlagati morebitne ustrezne spremembe glede področja uporabe in uporabe izvzetja pomožne dejavnosti.

| (19) | Direktivo 2014/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(19)

Direktivo 2014/65/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (20) | Cilji, ki se jih prizadeva doseči s to spremembo, so namenjeni dopolnitvi že obstoječe zakonodaje EU in jih je tako mogoče najbolje doseči na ravni Unije in ne z različnimi nacionalnimi pobudami. Finančni trgi so po naravi čezmejni in ta vidik se še krepi. Ločeno nacionalno posredovanje bi bilo zaradi tega povezovanja precej manj učinkovito ter bi povzročilo razdrobitev trgov, s tem pa regulativno arbitražo in izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(20)

Cilji, ki se jih prizadeva doseči s to spremembo, so namenjeni dopolnitvi že obstoječe zakonodaje EU in jih je tako mogoče najbolje doseči na ravni Unije in ne z različnimi nacionalnimi pobudami. Finančni trgi so po naravi čezmejni in ta vidik se še krepi. Ločeno nacionalno posredovanje bi bilo zaradi tega povezovanja precej manj učinkovito ter bi povzročilo razdrobitev trgov, s tem pa regulativno arbitražo in izkrivljanje konkurence.

| (20a) | Ker cilja te direktive, in sicer poglobitve že obstoječe zakonodaje Unije, ki zagotavlja enotne in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za investicijska podjetja po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20a)

Ker cilja te direktive, in sicer poglobitve že obstoječe zakonodaje Unije, ki zagotavlja enotne in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za investicijska podjetja po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (21) | V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (5) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (5) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (21a) | Predlogi sprememb bi morali biti namenjeni uvedbi začasnih izjem in odpravi očitnih birokratskih ovir, da bi omilili gospodarsko krizo; zato s predlogi sprememb ne bi smeli odpirati zapletenih zakonodajnih vprašanj, ki bi utegnila povzročiti še večje breme za sektor. Večje spremembe zakonodaje bi morali najprej ponovno oceniti v okviru načrtovane revizije direktive MiFID II – |
| --- | --- |

(21a)

Predlogi sprememb bi morali biti namenjeni uvedbi začasnih izjem in odpravi očitnih birokratskih ovir, da bi omilili gospodarsko krizo; zato s predlogi sprememb ne bi smeli odpirati zapletenih zakonodajnih vprašanj, ki bi utegnila povzročiti še večje breme za sektor. Večje spremembe zakonodaje bi morali najprej ponovno oceniti v okviru načrtovane revizije direktive MiFID II –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2014/65/EU

Direktiva 2014/65/EU se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (j) nadomesti z naslednjim:






  „(j) | osebe, ki:






  (i) | poslujejo za svoj račun z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vključno z vzdrževalci trga, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank; ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (j) nadomesti z naslednjim:

„(j)

osebe, ki:

(i)

poslujejo za svoj račun z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti, vključno z vzdrževalci trga, razen oseb, ki poslujejo za svoj račun pri izvrševanju naročil strank; ali

| (ii) | opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti, |
| --- | --- |

(ii)

opravljajo investicijske storitve, razen poslovanja za svoj račun, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali pravicami do emisije ali njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti za stranke ali izvajalce svoje glavne dejavnosti,

pod pogojem, da:

| — | je v vsakem od teh primerov posamično in na skupni osnovi pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti, če se obravnava na ravni skupine; |
| --- | --- |

—

je v vsakem od teh primerov posamično in na skupni osnovi pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti, če se obravnava na ravni skupine;

| — | navedene osebe niso del skupine, katere glavna dejavnost je opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive, opravljanje katere koli dejavnosti s seznama v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU oziroma delovanje v vlogi vzdrževalca trga za izvedene finančne instrumente na blago; |
| --- | --- |

—

navedene osebe niso del skupine, katere glavna dejavnost je opravljanje investicijskih storitev v smislu te direktive, opravljanje katere koli dejavnosti s seznama v Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU oziroma delovanje v vlogi vzdrževalca trga za izvedene finančne instrumente na blago;

| — | te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja; |
| --- | --- |

—

te osebe ne uporabljajo tehnike visokofrekvenčnega algoritemskega trgovanja;

| — | navedene osebe na zahtevo poročajo pristojnemu organu, na podlagi česa so ocenile, da je njihova dejavnost iz točk (i) in (ii) pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti;“ |
| --- | --- |

—

navedene osebe na zahtevo poročajo pristojnemu organu, na podlagi česa so ocenile, da je njihova dejavnost iz točk (i) in (ii) pomožna dejavnost k njihovi glavni dejavnosti;“

| (b) | odstavek 4 se črta; [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta; [Sprememba 6]

| (ba) | doda se naslednji odstavek:





  „(4a)
     
  Z odstopanjem od odstavka 4 tega člena se lahko države članice odločijo za uporabo kvalitativnih meril glede izjem iz točke (j) odstavka 1.




  ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da bi zagotovila smernice glede kvalitativnih meril, na podlagi katerih se lahko oceni, ali se uporabljajo izvzetja iz točke 1(j) tega člena.




  ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 1. aprila 2021.




  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“; |
| --- | --- |

(ba)

doda se naslednji odstavek:

„(4a)
     
  Z odstopanjem od odstavka 4 tega člena se lahko države članice odločijo za uporabo kvalitativnih meril glede izjem iz točke (j) odstavka 1.

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da bi zagotovila smernice glede kvalitativnih meril, na podlagi katerih se lahko oceni, ali se uporabljajo izvzetja iz točke 1(j) tega člena.

ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do 1. aprila 2021.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz drugega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| (2) | člen 4(1) se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka (8a):






  „(8a) | ‚zamenjava finančnih instrumentov‘ pomeni prodajo finančnega instrumenta in nakup drugega finančnega instrumenta ali uveljavitev pravice do spremembe v zvezi z obstoječim finančnim instrumentom;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 4(1) se spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka (8a):

„(8a)

‚zamenjava finančnih instrumentov‘ pomeni prodajo finančnega instrumenta in nakup drugega finančnega instrumenta ali uveljavitev pravice do spremembe v zvezi z obstoječim finančnim instrumentom;“;

| (b) | vstavi se naslednja točka (50a):






  „(50a) | ‚podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa‘ pomeni podjetniške obveznice s klavzulo, ki izdajatelja v primeru predčasnega odplačila obvezuje, da vlagatelju vrne glavnico obveznice in neto sedanjo vrednost kuponov, ki bi jih vlagatelj prejel, če obveznica ne bi bila odpoklicana;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka (50a):

„(50a)

‚podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa‘ pomeni podjetniške obveznice s klavzulo, ki izdajatelja v primeru predčasnega odplačila obvezuje, da vlagatelju vrne glavnico obveznice in neto sedanjo vrednost kuponov, ki bi jih vlagatelj prejel, če obveznica ne bi bila odpoklicana;“

| (c) | vstavi se naslednja točka (62a):






  „(62a) | ‚elektronska oblika‘ pomeni vsak trajen nosilec podatkov, ki ni papir;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka (62a):

„(62a)

‚elektronska oblika‘ pomeni vsak trajen nosilec podatkov, ki ni papir;“

| (3) | v členu 16(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Zahteve iz drugega do petega pododstavka tega odstavka se ne uporabljajo za podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 16(3) se doda naslednji pododstavek:

„Zahteve iz drugega do petega pododstavka tega odstavka se ne uporabljajo za podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa.“;

| (4) | člen 24 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Ta odstavek se ne uporablja za podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 24 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Ta odstavek se ne uporablja za podjetniške obveznice s klavzulo o predčasnem odpoklicu s polnim poplačilom donosa.“;

| (b) | V odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
  „Kadar se dogovor o nakupu ali prodaji finančnega instrumenta sklene z uporabo sredstev za komunikacijo na daljavo,
  ki preprečuje predhodno zagotavljanje informacij o stroških in dajatvah, lahko investicijsko podjetje informacije o stroških in dajatvah zagotovi brez nepotrebnega odlašanja po sklenitvi posla, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:








  (i) | investicijsko podjetje je stranki omogočilo, da odloži sklenitev posla, dokler ne prejme informacij; |
| --- | --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Kadar se dogovor o nakupu ali prodaji finančnega instrumenta sklene z uporabo sredstev za komunikacijo na daljavo,
  ki preprečuje predhodno zagotavljanje informacij o stroških in dajatvah, lahko investicijsko podjetje informacije o stroških in dajatvah zagotovi brez nepotrebnega odlašanja po sklenitvi posla, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

ki preprečuje predhodno zagotavljanje informacij o stroških in dajatvah, lahko investicijsko podjetje informacije o stroških in dajatvah zagotovi brez nepotrebnega odlašanja po sklenitvi posla, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(i)

investicijsko podjetje je stranki omogočilo, da odloži sklenitev posla, dokler ne prejme informacij;

| (ii) | stranka je soglašala, da prejme informacije
  brez nepotrebnega odlašanja
  po sklenitvi posla. |
| --- | --- |

(ii)

stranka je soglašala, da prejme informacije
  brez nepotrebnega odlašanja
  po sklenitvi posla.

brez nepotrebnega odlašanja

Investicijsko podjetje stranki ponudi možnost, da te informacije prejme po telefonu pred sklenitvijo posla.“;

Investicijsko podjetje stranki ponudi možnost, da te informacije prejme po telefonu pred sklenitvijo posla.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 5a:

  „5a.   Investicijska podjetja vlagateljem ali potencialnim vlagateljem zagotovijo vse informacije, ki jih zahteva ta direktiva, v elektronski obliki, razen kadar je vlagatelj ali potencialni vlagatelj mali vlagatelj ali potencialni mali vlagatelj, ki je zahteval prejem informacij v papirni obliki; v tem primeru se te informacije zagotovijo v papirni obliki in brezplačno.
  Investicijska podjetja obvestijo neprofesionalne stranke ali potencialne neprofesionalne stranke, da imajo možnost prejemanja informacij v papirni obliki.
  Investicijska podjetja obstoječe neprofesionalne stranke, ki so v preteklosti informacije, ki se zahtevajo na podlagi te direktive, prejemale v papirni obliki, vsaj osem tednov pred pošiljanjem navedenih informacij v elektronski obliki obvestijo o tem, da bodo te informacije prejele v elektronski obliki. Investicijska podjetja obvestijo obstoječe neprofesionalne stranke, da lahko izberejo, ali želijo informacije še naprej prejemati v papirni obliki ali pa jih želijo odslej prejemati v elektronski obliki. Investicijska podjetja obstoječe neprofesionalne stranke obvestijo tudi o samodejnem prehodu na elektronsko obliko, če v osmih tednih ne bodo zahtevale nadaljevanja zagotavljanja informacij v papirni obliki.
  Obstoječih neprofesionalnih strank, ki informacije, ki jih zahteva ta direktiva, že prejemajo v elektronski obliki, ni treba obveščati.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 5a:

„5a.   Investicijska podjetja vlagateljem ali potencialnim vlagateljem zagotovijo vse informacije, ki jih zahteva ta direktiva, v elektronski obliki, razen kadar je vlagatelj ali potencialni vlagatelj mali vlagatelj ali potencialni mali vlagatelj, ki je zahteval prejem informacij v papirni obliki; v tem primeru se te informacije zagotovijo v papirni obliki in brezplačno.

Investicijska podjetja obvestijo neprofesionalne stranke ali potencialne neprofesionalne stranke, da imajo možnost prejemanja informacij v papirni obliki.

Investicijska podjetja obstoječe neprofesionalne stranke, ki so v preteklosti informacije, ki se zahtevajo na podlagi te direktive, prejemale v papirni obliki, vsaj osem tednov pred pošiljanjem navedenih informacij v elektronski obliki obvestijo o tem, da bodo te informacije prejele v elektronski obliki. Investicijska podjetja obvestijo obstoječe neprofesionalne stranke, da lahko izberejo, ali želijo informacije še naprej prejemati v papirni obliki ali pa jih želijo odslej prejemati v elektronski obliki. Investicijska podjetja obstoječe neprofesionalne stranke obvestijo tudi o samodejnem prehodu na elektronsko obliko, če v osmih tednih ne bodo zahtevale nadaljevanja zagotavljanja informacij v papirni obliki.
  Obstoječih neprofesionalnih strank, ki informacije, ki jih zahteva ta direktiva, že prejemajo v elektronski obliki, ni treba obveščati.“;

| (ca) | vstavi se naslednji odstavek 9a:





  „9a.
     
  Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja lahko skupaj plačajo za opravljanje storitev izvrševanja in izvajanje investicijskih raziskav, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:








  (a) | pred izvedbo storitev izvrševanja ali investicijskih raziskav investicijsko podjetje in ponudnik raziskav skleneta sporazum, ki določa, kolikšen delež skupnega plačila je namenjen za investicijske raziskave; |
| --- | --- | --- |

(ca)

vstavi se naslednji odstavek 9a:

vstavi se naslednji odstavek 9a:

„9a.
     
  Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja lahko skupaj plačajo za opravljanje storitev izvrševanja in izvajanje investicijskih raziskav, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

pred izvedbo storitev izvrševanja ali investicijskih raziskav investicijsko podjetje in ponudnik raziskav skleneta sporazum, ki določa, kolikšen delež skupnega plačila je namenjen za investicijske raziskave;

| (b) | investicijsko podjetje stranko obvesti o skupnem plačilu; |
| --- | --- |

(b)

investicijsko podjetje stranko obvesti o skupnem plačilu;

| (c) | storitve izvrševanja, za katere je plačilo skupno, se nanašajo izključno na izdajatelje, ki v obdobju 36 mesecev pred izvedbo investicijskih raziskav niso presegli tržne kapitalizacije 1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(c)

storitve izvrševanja, za katere je plačilo skupno, se nanašajo izključno na izdajatelje, ki v obdobju 36 mesecev pred izvedbo investicijskih raziskav niso presegli tržne kapitalizacije 1 milijarde EUR;

Za namene tega člena se investicijska raziskava razume kot raziskovalno gradivo ali storitve za raziskave, ki se nanašajo na enega ali več finančnih instrumentov ali drugih sredstev ali izdajatelja ali morebitne izdajatelje finančnih instrumentov, oziroma kot raziskovalno gradivo ali storitve za raziskave, ki so tesno povezane z določenim sektorjem ali trgom in zadevajo oblikovanje stališč o finančnih instrumentih, sredstvih ali izdajateljih v tem sektorju ali trgu.

Investicijske raziskave obsegajo tudi gradivo ali storitve, ki izrecno ali implicitno priporočajo ali predlagajo investicijsko strategijo ter zagotavljajo utemeljeno mnenje o sedanji ali prihodnji vrednosti ali ceni finančnih instrumentov ali sredstev ali na drug način vsebujejo analize in izvirne ugotovitve ter zaključke, sprejete na podlagi novih ali obstoječih informacij, ki bi se lahko uporabili pri obveščanju o investicijski strategiji in zaradi svoje pomembnosti ustvarili dodano vrednost pri odločitvah investicijskega podjetja v imenu njegovih strank, katerim zaračuna te raziskave.“;

| (5) | V členu 25(2) se doda naslednji pododstavek:
  „Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev, ki vključujejo zamenjavo finančnih instrumentov, investicijska podjetja analizirajo stroške in koristi zamenjave finančnih instrumentov.
  Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja investicijska podjetja
  stranke obvestijo, ali koristi take zamenjave finančnih instrumentov presegajo stroške take zamenjave.“; |
| --- | --- |

(5)

V členu 25(2) se doda naslednji pododstavek:

„Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja ali upravljanja portfeljev, ki vključujejo zamenjavo finančnih instrumentov, investicijska podjetja analizirajo stroške in koristi zamenjave finančnih instrumentov.
  Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja investicijska podjetja
  stranke obvestijo, ali koristi take zamenjave finančnih instrumentov presegajo stroške take zamenjave.“;

Pri zagotavljanju storitev investicijskega svetovanja investicijska podjetja

| (5a) | v členu 25(6) se doda naslednji pododstavek:




  „Ta odstavek se ne uporablja za obveznosti v zvezi s pragovi za poročanje o izgubah iz člena 25a te direktive.“; |
| --- | --- |

(5a)

(5a)

v členu 25(6) se doda naslednji pododstavek:

v členu 25(6) se doda naslednji pododstavek:

„Ta odstavek se ne uporablja za obveznosti v zvezi s pragovi za poročanje o izgubah iz člena 25a te direktive.“;

„Ta odstavek se ne uporablja za obveznosti v zvezi s pragovi za poročanje o izgubah iz člena 25a te direktive.“;

| (5b) | v členu 25(8) se uvodni del spremeni:



  „8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da se zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz odstavkov 2 do 6 tega člena, vključno z informacijami, ki se pridobijo pri oceni primernosti ali ustreznosti storitev in finančnih instrumentov za stranke, merili za ocenjevanje nekompleksnih finančnih instrumentov za namene iz točke (a)(vi) odstavka 4 tega člena, vsebino in obliko evidenc in sporazumi o zagotavljanju storitev za stranke in rednih poročil strankam o opravljenih storitvah,
  ni pa jim treba izpolnjevati obveznosti v zvezi s pragovi za poročanje o izgubah iz člena 25a. V teh delegiranih aktih se upoštevajo:“ |
| --- | --- |

(5b)

(5b)

v členu 25(8) se uvodni del spremeni:

v členu 25(8) se uvodni del spremeni:

„8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 89, da se zagotovi, da investicijska podjetja pri opravljanju investicijskih ali pomožnih storitev za stranke spoštujejo načela iz odstavkov 2 do 6 tega člena, vključno z informacijami, ki se pridobijo pri oceni primernosti ali ustreznosti storitev in finančnih instrumentov za stranke, merili za ocenjevanje nekompleksnih finančnih instrumentov za namene iz točke (a)(vi) odstavka 4 tega člena, vsebino in obliko evidenc in sporazumi o zagotavljanju storitev za stranke in rednih poročil strankam o opravljenih storitvah,
  ni pa jim treba izpolnjevati obveznosti v zvezi s pragovi za poročanje o izgubah iz člena 25a. V teh delegiranih aktih se upoštevajo:“

| (5c) | vstavi se naslednji člen 25a:





  „Člen 25a




  Pragovi za poročanje o izgubah



  (1)   
  Investicijska podjetja, ki izvajajo storitve upravljanja portfeljev, v primerih, ko se skupna vrednost portfelja, kot je bila ocenjena na začetku vsakega obdobja poročanja, zmanjša za 10 % in potem za večkratnike 10 %, stranke o tem obvestijo najpozneje do konca delovnega dne, na katerega je prekoračen prag, oziroma, če je prag prekoračen na nedelovni dan, do zaključka naslednjega delovnega dne.




  (2)   
  Investicijska podjetja, ki imajo račun neprofesionalne stranke, ki vključuje pozicije v finančnih instrumentih s finančnim vzvodom ali v poslih s pogojnimi obveznostmi, stranko obvesti o primerih, ko se začetna vrednost vsakega instrumenta zmanjša za 10 % in potem za večkratnike 10 %. Poročanje v skladu s tem členom se izvaja po posameznih instrumentih, razen če je s stranko dogovorjeno drugače, poroča pa se najpozneje do konca delovnega dne, na katerega je prekoračen prag, oziroma, če je prag prekoračen na nedelovni dan, do zaključka naslednjega delovnega dne.“; |
| --- | --- |

(5c)

(5c)

vstavi se naslednji člen 25a:

vstavi se naslednji člen 25a:

„Člen 25a

Pragovi za poročanje o izgubah

(1)   
  Investicijska podjetja, ki izvajajo storitve upravljanja portfeljev, v primerih, ko se skupna vrednost portfelja, kot je bila ocenjena na začetku vsakega obdobja poročanja, zmanjša za 10 % in potem za večkratnike 10 %, stranke o tem obvestijo najpozneje do konca delovnega dne, na katerega je prekoračen prag, oziroma, če je prag prekoračen na nedelovni dan, do zaključka naslednjega delovnega dne.

(2)   
  Investicijska podjetja, ki imajo račun neprofesionalne stranke, ki vključuje pozicije v finančnih instrumentih s finančnim vzvodom ali v poslih s pogojnimi obveznostmi, stranko obvesti o primerih, ko se začetna vrednost vsakega instrumenta zmanjša za 10 % in potem za večkratnike 10 %. Poročanje v skladu s tem členom se izvaja po posameznih instrumentih, razen če je s stranko dogovorjeno drugače, poroča pa se najpozneje do konca delovnega dne, na katerega je prekoračen prag, oziroma, če je prag prekoračen na nedelovni dan, do zaključka naslednjega delovnega dne.“;

| (6) | v členu 27(3) se doda naslednji pododstavek:
  „Zahteva glede poročanja iz tega odstavka pa se ne uporablja do [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi + 2 leti];
  Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi + 1 leto].“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 27(3) se doda naslednji pododstavek:

„Zahteva glede poročanja iz tega odstavka pa se ne uporablja do [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi + 2 leti];
  Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi + 1 leto].“;

Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi + 1 leto].“;

| (6a) | v členu 27(6) se doda naslednji pododstavek:




  „Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi + 1 leto].“; |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

v členu 27(6) se doda naslednji pododstavek:

v členu 27(6) se doda naslednji pododstavek:

„Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi + 1 leto].“;

„Evropska komisija temeljito pregleda ustreznost zahtev glede poročanja iz tega odstavka in predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu do ... [datum začetka veljavnosti te direktive o spremembi + 1 leto].“;

| (7) | vstavi se naslednji člen 29a:

  „Člen 29a
  Storitve, ki se zagotavljajo profesionalnim strankam

  (1)   Zahteve iz točke (c) člena 24(4) se ne uporabljajo za druge storitve profesionalnim strankam, razen investicijskega svetovanja in upravljanja portfeljev.
  Zahteve iz točke (c) člena 24(4) se ne uporabljajo za upravičene nasprotne stranke
  .


  (2)   Zahteve iz tretjega pododstavka člena 25(2) in člena 25(6) se ne uporabljajo za storitve profesionalnim strankam, če te stranke investicijskega podjetja pisno ne obvestijo, da želijo izkoristiti pravice iz navedenih določb.


  (3)   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja vodijo evidenco pisnih zahtevkov iz odstavka 2.“; |
| --- | --- |

(7)

vstavi se naslednji člen 29a:

„Člen 29a

Storitve, ki se zagotavljajo profesionalnim strankam

(1)   Zahteve iz točke (c) člena 24(4) se ne uporabljajo za druge storitve profesionalnim strankam, razen investicijskega svetovanja in upravljanja portfeljev.
  Zahteve iz točke (c) člena 24(4) se ne uporabljajo za upravičene nasprotne stranke
  .

(2)   Zahteve iz tretjega pododstavka člena 25(2) in člena 25(6) se ne uporabljajo za storitve profesionalnim strankam, če te stranke investicijskega podjetja pisno ne obvestijo, da želijo izkoristiti pravice iz navedenih določb.

(3)   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja vodijo evidenco pisnih zahtevkov iz odstavka 2.“;

| (8) | v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da imajo investicijska podjetja, pooblaščena za izvrševanje naročil za račun strank, za poslovanje za svoj račun ali za sprejemanje in posredovanje naročil, možnost izvedbe ali sklenitve poslov s primernimi nasprotnimi strankami, ne da bi morala izpolnjevati zahteve iz člena 24 (razen odstavka 5a), člena 25, člena 27 in člena 28(1) glede teh poslov ali glede morebitnih pomožnih storitev v neposredni zvezi s temi posli.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 30 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da imajo investicijska podjetja, pooblaščena za izvrševanje naročil za račun strank, za poslovanje za svoj račun ali za sprejemanje in posredovanje naročil, možnost izvedbe ali sklenitve poslov s primernimi nasprotnimi strankami, ne da bi morala izpolnjevati zahteve iz člena 24 (razen odstavka 5a), člena 25, člena 27 in člena 28(1) glede teh poslov ali glede morebitnih pomožnih storitev v neposredni zvezi s temi posli.“;

| (9) | člen 57 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi v skladu z metodologijo izračunavanja, ki jo določi ESMA v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu z odstavkom 3, določijo in uveljavijo omejitve pozicij glede velikosti neto pozicije, ki jo lahko ima posamezna oseba v izvedenih finančnih instrumentih na kmetijske proizvode in kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodbah OTC. Omejitve se določijo na podlagi vseh pozicij, ki jih ima oseba, in pozicij, ki jih ima združena skupina oseb v imenu zadevne osebe, za:






  (a) | preprečevanje zlorabe trga; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

člen 57 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi v skladu z metodologijo izračunavanja, ki jo določi ESMA v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu z odstavkom 3, določijo in uveljavijo omejitve pozicij glede velikosti neto pozicije, ki jo lahko ima posamezna oseba v izvedenih finančnih instrumentih na kmetijske proizvode in kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodbah OTC. Omejitve se določijo na podlagi vseh pozicij, ki jih ima oseba, in pozicij, ki jih ima združena skupina oseb v imenu zadevne osebe, za:

(a)

preprečevanje zlorabe trga;

| (b) | podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg, in zlasti za zagotavljanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem trgu osnovnega blaga. |
| --- | --- |

(b)

podporo urejenim pogojem določanja cen in poravnave, vključno s preprečevanjem pozicij, ki izkrivljajo trg, in zlasti za zagotavljanje konvergence med cenami izvedenih finančnih instrumentov v dobavnem mesecu ter promptnimi cenami osnovnega blaga, brez poseganja v oblikovanje cen na zadevnem trgu osnovnega blaga.

Omejitve pozicij se ne uporabljajo za:

| (a) | pozicije nefinančnega subjekta ali pozicije, ki se hranijo v njegovem imenu in ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo tega nefinančnega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

pozicije nefinančnega subjekta ali pozicije, ki se hranijo v njegovem imenu in ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo tega nefinančnega subjekta;

| (b) | pozicije finančnega subjekta, ki je del nefinančne skupine in deluje v imenu te nefinančne skupine, ali pozicije, ki se hranijo v njegovem imenu in ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo navedene nefinančne skupine; |
| --- | --- |

(b)

pozicije finančnega subjekta, ki je del nefinančne skupine in deluje v imenu te nefinančne skupine, ali pozicije, ki se hranijo v njegovem imenu in ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo navedene nefinančne skupine;

| (c) | pozicije finančnih in nefinančnih nasprotnih strank za pozicije, ki objektivno merljivo izhajajo iz poslov, sklenjenih zaradi izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja iz točke (c) četrtega pododstavka člena 2(4); |
| --- | --- |

(c)

pozicije finančnih in nefinančnih nasprotnih strank za pozicije, ki objektivno merljivo izhajajo iz poslov, sklenjenih zaradi izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja iz točke (c) četrtega pododstavka člena 2(4);

| (d) | vrednostne papirje iz točke (44)(c) člena 4(1), povezani z osnovnim proizvodom ali osnovnim blagom, kot je navedeno v oddelku C(10) Priloge I. |
| --- | --- |

(d)

vrednostne papirje iz točke (44)(c) člena 4(1), povezani z osnovnim proizvodom ali osnovnim blagom, kot je navedeno v oddelku C(10) Priloge I.

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi postopek za finančne subjekte, ki so del pretežno poslovne skupine in ki lahko vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja pred tveganjem za pozicije navedenega finančnega subjekta, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančnih subjektov v skupini. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi postopek, po katerem lahko osebe vložijo zahtevek za izvzetje glede varovanja pred tveganjem za pozicije, ki izhajajo iz poslov, sklenjenih zaradi izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja likvidnosti na mestu trgovanja.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do [9 mesecev po začetku veljavnosti te direktive].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| (b) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in kritične ali pomembne izvedene finančne instrumente na blago iz odstavka 1 ter metodologijo izračunavanja, ki jo pristojni organi uporabljajo za izračunavanje omejitev pozicij promptnega meseca in omejitev pozicij drugih mesecev za izvedene finančne instrumente na blago, poravnane fizično in v gotovini, na podlagi značilnosti ustreznega izvedenega finančnega instrumenta.
  Pri določanju kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov ESMA upošteva naslednje dejavnike:






  (a) | velikost obsega odprtih pozicij 300 000 neporavnanih lotov v povprečju v obdobju enega leta; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in kritične ali pomembne izvedene finančne instrumente na blago iz odstavka 1 ter metodologijo izračunavanja, ki jo pristojni organi uporabljajo za izračunavanje omejitev pozicij promptnega meseca in omejitev pozicij drugih mesecev za izvedene finančne instrumente na blago, poravnane fizično in v gotovini, na podlagi značilnosti ustreznega izvedenega finančnega instrumenta.

Pri določanju kritičnih ali pomembnih izvedenih finančnih instrumentov ESMA upošteva naslednje dejavnike:

(a)

velikost obsega odprtih pozicij 300 000 neporavnanih lotov v povprečju v obdobju enega leta;

| (b) | število udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

(b)

število udeležencev na trgu;

| (c) | blago, ki je osnova za zadevni izvedeni finančni instrument. |
| --- | --- |

(c)

blago, ki je osnova za zadevni izvedeni finančni instrument.

Pri določanju metodologije izračunavanja iz prvega pododstavka ESMA upošteva naslednje dejavnike:

| (a) | dobavljivo količino osnovnega blaga; |
| --- | --- |

(a)

dobavljivo količino osnovnega blaga;

| (b) | skupni obseg odprtih pozicij v navedenem izvedenem finančnem instrumentu in skupni obseg odprtih pozicij v drugih finančnih instrumentih na enako osnovno blago; |
| --- | --- |

(b)

skupni obseg odprtih pozicij v navedenem izvedenem finančnem instrumentu in skupni obseg odprtih pozicij v drugih finančnih instrumentih na enako osnovno blago;

| (c) | število in velikost udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

(c)

število in velikost udeležencev na trgu;

| (d) | značilnosti blagovne borze, vključno z vzorci proizvodnje, potrošnje in prevoza na trg; |
| --- | --- |

(d)

značilnosti blagovne borze, vključno z vzorci proizvodnje, potrošnje in prevoza na trg;

| (e) | razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(e)

razvoj novih izvedenih finančnih instrumentov;

| (f) | izkušnje investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo določeno mesto trgovanja, in drugih jurisdikcij v zvezi z omejitvami pozicij. |
| --- | --- |

(f)

izkušnje investicijskih podjetij in upravljavcev trga, ki upravljajo določeno mesto trgovanja, in drugih jurisdikcij v zvezi z omejitvami pozicij.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka predloži Komisiji do [9 mesecev po začetku veljavnosti te direktive].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Pristojni organ določi omejitve pozicij za kritične ali pomembne pogodbe z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, s katerimi se trguje na mestih trgovanja, kot je določeno v regulativnih tehničnih standardih, ki jih je sprejela Komisija v skladu z odstavkom 3, ter z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode na podlagi metodologije izračunavanja, določene v regulativnih tehničnih standardih, ki jih je sprejela Komisija v skladu z odstavkom 3. Navedena omejitev pozicije vključuje gospodarsko enakovredne pogodbe OTC.

Kadar pride do znatnih sprememb na trgu, vključno z znatnimi spremembami dobavljive količine ali obsega odprtih pozicij, pristojni organ pregleda omejitve pozicij na podlagi svoje določitve dobavljive količine in obsega odprtih pozicij ter ponastavi omejitev pozicij v skladu z metodologijo izračunavanja, določeno v regulativnih tehničnih standardih, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 3.“;

| (c) | odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

  „6.   Kadar se z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode in kritičnimi ali pomembnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi trguje v znatnem obsegu na mestih trgovanja v več kot eni jurisdikciji, pristojni organ mesta trgovanja, kjer se opravi največja količina trgovanja (osrednji pristojni organ), določi enotno omejitev pozicije, ki se uporablja za vse trgovanje s tem izvedenim finančnim instrumentom. Osrednji pristojni organ svetuje pristojnim organom drugih mest trgovanja, kjer se s tem izvedenim finančnim instrumentom trguje v znatnih količinah, glede enotne omejitve pozicije, ki se uporablja, in sprememb te enotne omejitve pozicije. Pristojni organi, ki se ne strinjajo, da osrednji pristojni organ določi enotno omejitev pozicije, pisno izčrpno in podrobno navedejo razloge, zakaj menijo, da zahteve iz odstavka 1 niso bile izpolnjene. ESMA razreši vse spore, ki izhajajo iz nesoglasij med pristojnimi organi.
  Pristojni organi mest trgovanja, na katerih se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode in kritičnimi ali pomembnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi, in pristojni organi imetnikov pozicij v navedenih izvedenih finančnih instrumentih vzpostavijo dogovore o sodelovanju, ki vključujejo izmenjavo ustreznih podatkov, da se omogočita spremljanje in izvrševanje enotne omejitve pozicije.


  7.   ESMA vsaj enkrat letno spremlja, kako pristojni organi izvajajo omejitve pozicij, določene v skladu z metodologijo izračunavanja, ki jo je določil ESMA v odstavku 3. Pri tem zagotovi, da se enotna omejitev pozicije učinkovito uporablja za izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in kritične ali pomembne pogodbe na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi ne glede na to, kje se z njimi trguje v skladu z odstavkom 6.


  8.   Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja mesto trgovanja, na katerem se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, nadzira upravljanje pozicij, ki vključuje najmanj pooblastila za mesto trgovanja, da se:






  (a) | spremlja obseg odprtih pozicij oseb; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavki 6, 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

„6.   Kadar se z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode in kritičnimi ali pomembnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi trguje v znatnem obsegu na mestih trgovanja v več kot eni jurisdikciji, pristojni organ mesta trgovanja, kjer se opravi največja količina trgovanja (osrednji pristojni organ), določi enotno omejitev pozicije, ki se uporablja za vse trgovanje s tem izvedenim finančnim instrumentom. Osrednji pristojni organ svetuje pristojnim organom drugih mest trgovanja, kjer se s tem izvedenim finančnim instrumentom trguje v znatnih količinah, glede enotne omejitve pozicije, ki se uporablja, in sprememb te enotne omejitve pozicije. Pristojni organi, ki se ne strinjajo, da osrednji pristojni organ določi enotno omejitev pozicije, pisno izčrpno in podrobno navedejo razloge, zakaj menijo, da zahteve iz odstavka 1 niso bile izpolnjene. ESMA razreši vse spore, ki izhajajo iz nesoglasij med pristojnimi organi.

Pristojni organi mest trgovanja, na katerih se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode in kritičnimi ali pomembnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na blago na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi, in pristojni organi imetnikov pozicij v navedenih izvedenih finančnih instrumentih vzpostavijo dogovore o sodelovanju, ki vključujejo izmenjavo ustreznih podatkov, da se omogočita spremljanje in izvrševanje enotne omejitve pozicije.

7.   ESMA vsaj enkrat letno spremlja, kako pristojni organi izvajajo omejitve pozicij, določene v skladu z metodologijo izračunavanja, ki jo je določil ESMA v odstavku 3. Pri tem zagotovi, da se enotna omejitev pozicije učinkovito uporablja za izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode in kritične ali pomembne pogodbe na podlagi istega osnovnega blaga z enakimi značilnostmi ne glede na to, kje se z njimi trguje v skladu z odstavkom 6.

8.   Države članice zagotovijo, da investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja mesto trgovanja, na katerem se trguje z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, nadzira upravljanje pozicij, ki vključuje najmanj pooblastila za mesto trgovanja, da se:

(a)

spremlja obseg odprtih pozicij oseb;

| (b) | pridobijo informacije oseb, vključno z vso zadevno dokumentacijo, glede velikosti in namena pozicije ali izpostavljenosti, informacije o upravičenih ali osnovnih lastnikih, kakršnih koli usklajenih dogovorih in kakršnih koli s tem povezanih sredstvih ali obveznostih na osnovnem trgu, pozicijah v povezanih pogodbah na drugih mestih trgovanja in pogodbah OTC prek članov in udeležencev; |
| --- | --- |

(b)

pridobijo informacije oseb, vključno z vso zadevno dokumentacijo, glede velikosti in namena pozicije ali izpostavljenosti, informacije o upravičenih ali osnovnih lastnikih, kakršnih koli usklajenih dogovorih in kakršnih koli s tem povezanih sredstvih ali obveznostih na osnovnem trgu, pozicijah v povezanih pogodbah na drugih mestih trgovanja in pogodbah OTC prek članov in udeležencev;

| (c) | od osebe zahteva, da začasno ali stalno zapre ali zmanjša pozicijo ter v primeru, da oseba ne upošteva takšne zahteve, enostransko sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi zaprtje ali zmanjšanje pozicije, ter |
| --- | --- |

(c)

od osebe zahteva, da začasno ali stalno zapre ali zmanjša pozicijo ter v primeru, da oseba ne upošteva takšne zahteve, enostransko sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi zaprtje ali zmanjšanje pozicije, ter

| (d) | zahteva, da oseba začasno ponovno vzpostavi likvidnost na trgu po dogovorjeni ceni in v dogovorjenem obsegu z izrecnim namenom zmanjšanja učinka velike ali prevladujoče pozicije. |
| --- | --- |

(d)

zahteva, da oseba začasno ponovno vzpostavi likvidnost na trgu po dogovorjeni ceni in v dogovorjenem obsegu z izrecnim namenom zmanjšanja učinka velike ali prevladujoče pozicije.

ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi vsebino nadziranja upravljanja pozicij, ter pri tem upošteva značilnosti zadevnih mest trgovanja.

ESMA navedene osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do [9 mesecev po začetku veljavnosti te direktive].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;

| (10) | v členu 58 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja, ki z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali s pravicami do emisije ali z njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgujejo zunaj mesta trgovanja, osrednjemu pristojnemu organu iz člena 57(6) vsaj dnevno predložijo popolno razčlenitev svojih pozicij izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodb OTC ter pozicij njihovih strank in strank teh strank vse do zadnje stranke v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 in po potrebi s členom 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 58 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da investicijska podjetja, ki z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali s pravicami do emisije ali z njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti trgujejo zunaj mesta trgovanja, osrednjemu pristojnemu organu iz člena 57(6) vsaj dnevno predložijo popolno razčlenitev svojih pozicij izvedenih finančnih instrumentov na blago ali pravic do emisije ali njihovih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, in gospodarsko enakovrednih pogodb OTC ter pozicij njihovih strank in strank teh strank vse do zadnje stranke v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 in po potrebi s členom 8 Uredbe (EU) št. 1227/2011.“;

| (11) | v členu 90 se vstavi naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Pred 31. decembrom 2021 Komisija pregleda učinek izvzetja iz točke (j) člena 2(1) v zvezi s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter navedenemu pregledu po potrebi priloži zakonodajni predlog o spremembi navedenega izvzetja. Pri tem Komisija oceni trgovanje s pravicami EU do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v EU in tretjih državah, učinek izvzetja iz točke (j) člena 2(1) na zaščito vlagateljev, celovitost in preglednost trgov s pravicami do emisij in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter ali bi bilo treba sprejeti ukrepe v zvezi s trgovanjem na mestih trgovanja v tretjih državah.“ |
| --- | --- |

(11)

v členu 90 se vstavi naslednji odstavek 1a:

„1a.   Pred 31. decembrom 2021 Komisija pregleda učinek izvzetja iz točke (j) člena 2(1) v zvezi s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter navedenemu pregledu po potrebi priloži zakonodajni predlog o spremembi navedenega izvzetja. Pri tem Komisija oceni trgovanje s pravicami EU do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti v EU in tretjih državah, učinek izvzetja iz točke (j) člena 2(1) na zaščito vlagateljev, celovitost in preglednost trgov s pravicami do emisij in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter ali bi bilo treba sprejeti ukrepe v zvezi s trgovanjem na mestih trgovanja v tretjih državah.“

Člen 1a

Spremembe Direktive (EU) 2019/878

Člen 2(1) Direktive (EU) 2019/878 se spremeni:

| (1) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:




  „Države članice do 28. decembra 2020 sprejmejo in objavijo:








  (i) | ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami te direktive, kolikor zadevajo kreditne institucije; |
| --- | --- | --- |

(1)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Države članice do 28. decembra 2020 sprejmejo in objavijo:

(i)

ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami te direktive, kolikor zadevajo kreditne institucije;

| (ii) | ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in (9) te direktive, kar zadeva člen 2(5) in (6) ter člen 21b Direktive 2013/36/EU, kolikor zadevajo kreditne institucije in investicijska podjetja.“; |
| --- | --- |

(ii)

ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in (9) te direktive, kar zadeva člen 2(5) in (6) ter člen 21b Direktive 2013/36/EU, kolikor zadevajo kreditne institucije in investicijska podjetja.“;

| (2) | po prvem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:




  „O tem takoj obvestijo Komisijo.“. |
| --- | --- |

(2)

po prvem pododstavku se vstavi naslednji pododstavek:

„O tem takoj obvestijo Komisijo.“.

Člen 1b

Spremembe Direktive 2013/36/EU

Tretji, četrti in peti pododstavek člena 94(2) se nadomestijo z naslednjim:

„Za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganja institucije iz člena 92(2), razen v zvezi z zaposlenimi v investicijskih podjetjih, kot so opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi merila za opredelitev naslednjega:

| (a) | vodstvena odgovornost in kontrolne funkcije; |
| --- | --- |

(a)

vodstvena odgovornost in kontrolne funkcije;

| (b) | pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganja zadevne poslovne enote; ter |
| --- | --- |

(b)

pomembne poslovne enote in pomemben vpliv na profil tveganja zadevne poslovne enote; ter

| (c) | druge kategorije zaposlenih, ki niso izrecno omenjene v členu 92(2), katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganja institucije kot dejavnosti kategorij zaposlenih iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

druge kategorije zaposlenih, ki niso izrecno omenjene v členu 92(2), katerih poklicne dejavnosti podobno pomembno vplivajo na profil tveganja institucije kot dejavnosti kategorij zaposlenih iz navedenega člena.

EBA Komisiji predloži osnutke navedenih regulativnih tehničnih standardov do 28. decembra 2019.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te direktive s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, kot so opredeljena v točki (2) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, se pooblastilo iz člena 94(2) te direktive, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta, še naprej uporablja do 26. junija 2021.“.

Člen 2

Prenos

(1)   Države članice do ... [9 mesecev po začetku veljavnosti te direktive] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice navedene ukrepe uporabljajo od ... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive].

(2)   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 2a

Klavzula o pregledu

Komisija najpozneje do 31. julija 2021 po posvetovanju z ESMA in na podlagi rezultatov javnega posvetovanja, ki ga Komisija opravi dovolj zgodaj, predstavi predlog za pregled Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 600/2014. Pregled je širok in upošteva vprašanja, povezana s strukturo trga, podatki, trgovanjem in dejavnostmi po trgovanju, raziskovalnimi pravili, pravili o plačilu spodbud svetovalcem, ravnjo poklicnih kvalifikacij svetovalcev v Evropi, kategorizacijo strank in izstopom Združenega kraljestva iz EU.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0208/2020).

1

(*1)  Predlogi sprememb: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  COM(2020)0456 z dne 27.5.2020.

2

(3)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

3

(4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

4

(5)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

5

---

petek, 26. november 2020

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Uporaba tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 425/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0375),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0274/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0216/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi tarifnih kvot in drugih uvoznih kvot Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2170.)

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Odprava carin na nekatere proizvode ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatere proizvode (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 425/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0496),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0284/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0217/2020),

| 1. | sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o odpravi carin na nekatero blago

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2131.)

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Splošno izvozno dovoljenje Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 z izdajo splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 425/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0692),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0345/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge IIa k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 glede izdaje splošnega izvoznega dovoljenja Unije za izvoz nekaterega blaga z dvojno rabo iz Unije v Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2171.)

---

| 20.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

Začasni ukrepi v zvezi z davkom na dodano vrednost za cepiva proti COVID-19 ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke za COVID-19 v odziv na pandemijo COVID-19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES glede začasnih ukrepov v zvezi z davkom na dodano vrednost za cepiva proti COVID-19 ter in vitro diagnostične medicinske pripomočke za COVID-19 v odziv na pandemijo COVID-19 (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 425/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0688),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0352/2020),

| — | ob upoštevanju členov 82 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 82 in 163 Poslovnika,

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---