# Uradni list C 415/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 415 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6413. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 415

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6413. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 11.–13. novembra 2020SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 11.–13. novembra 2020SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 11. november 2020 |
| 2021/C 415/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068777/01 – 2020/2836(RSP)) | 2 |
| 2021/C 415/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068779/01 – 2020/2838(RSP)) | 8 |
| 2021/C 415/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01 – 2020/2837(RSP)) | 15 |
| | petek, 13. november 2020 |
| 2021/C 415/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (2020/2058(INI)) | 22 |
| 2021/C 415/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2790(RSP)) | 36 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 11. november 2020

2021/C 415/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

2

2021/C 415/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

8

2021/C 415/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

15

petek, 13. november 2020

2021/C 415/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (2020/2058(INI))

22

2021/C 415/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2790(RSP))

36

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 11. november 2020 |
| 2021/C 415/06 | P9_TA(2020)0290Uvedba izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije | 50 |
| 2021/C 415/07 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE)) | 51 |
| 2021/C 415/08 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE)) | 52 |
| 2021/C 415/09 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE)) | 57 |
| 2021/C 415/10 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE)) | 58 |
| 2021/C 415/11 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE)) | 59 |
| 2021/C 415/12 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede identifikacije davčnih zavezancev na Severnem Irskem (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS)) | 64 |
| 2021/C 415/13 | P9_TA(2020)0300Uvedba omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranje podatkov in nadzorni ukrepi v Baltskem morju ter trajno prenehanje ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z uvedbo omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranjem podatkov in nadzornimi ukrepi v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z zmanjšanjem ribolovne zmogljivosti v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolovnih dejavnosti flot, ki lovijo trsko iz vzhodnega Baltskega morja, trsko iz zahodnega Baltskega morja in sleda iz zahodnega Baltskega morja | 65 |
| 2021/C 415/14 | P9_TA(2020)0301Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) | 66 |
| | četrtek, 12. november 2020 |
| 2021/C 415/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD)) | 67 |
| 2021/C 415/16 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE)) | 80 |
| | petek, 13. november 2020 |
| 2021/C 415/17 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (Program EU za zdravje) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) | 86 |
| 2021/C 415/18 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Sprememba 1 | 165 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda, 11. november 2020

2021/C 415/06

P9_TA(2020)0290Uvedba izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

50

2021/C 415/07

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

51

2021/C 415/08

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

52

2021/C 415/09

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

57

2021/C 415/10

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

58

2021/C 415/11

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

59

2021/C 415/12

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede identifikacije davčnih zavezancev na Severnem Irskem (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

64

2021/C 415/13

P9_TA(2020)0300Uvedba omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranje podatkov in nadzorni ukrepi v Baltskem morju ter trajno prenehanje ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z uvedbo omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranjem podatkov in nadzornimi ukrepi v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z zmanjšanjem ribolovne zmogljivosti v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolovnih dejavnosti flot, ki lovijo trsko iz vzhodnega Baltskega morja, trsko iz zahodnega Baltskega morja in sleda iz zahodnega Baltskega morja

65

2021/C 415/14

P9_TA(2020)0301Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ)

66

četrtek, 12. november 2020

2021/C 415/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

67

2021/C 415/16

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

80

petek, 13. november 2020

2021/C 415/17

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (Program EU za zdravje) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))

86

2021/C 415/18

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Sprememba 1

165

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

13.10.2021

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 11.–13. novembra 2020

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 11. november 2020

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/2

---

P9_TA(2020)0291

Gensko spremenjena koruza MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

(2021/C 415/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068777/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068777/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (agencija EFSA) sprejela 22. maja 2019 in je bilo objavljeno 8. julija 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (agencija EFSA) sprejela 22. maja 2019 in je bilo objavljeno 8. julija 2019 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A/N.V. 15. februarja 2016 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (v nadaljevanju: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A/N.V. 15. februarja 2016 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (v nadaljevanju: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni;

| B. | ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem štirih dogodkov gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Vip3Aa20, znane kot beljakovine Bt ali Cry), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev in vešč (5); |
| --- | --- |

B.

ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem štirih dogodkov gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Vip3Aa20, znane kot beljakovine Bt ali Cry), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev in vešč (5);

| C. | ker so bile prejšnje ocene štirih posameznih dogodkov in štirih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene koruze in preostalih šestih podkombinacij (6); |
| --- | --- |

C.

ker so bile prejšnje ocene štirih posameznih dogodkov in štirih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene koruze in preostalih šestih podkombinacij (6);

| D. | ker je agencija EFSA 22. maja 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 8. julija 2019; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 22. maja 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 8. julija 2019;

| E. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

E.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pripombe držav članic in dodatne točke

| F. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (7); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni koruzi, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki beljakovin Cry in beljakovine Vip ter ostankov herbicidov, da vprašanja o varnosti gensko spremenjene koruze ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene koruze; |
| --- | --- |

F.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (7); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni koruzi, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki beljakovin Cry in beljakovine Vip ter ostankov herbicidov, da vprašanja o varnosti gensko spremenjene koruze ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene koruze;

| G. | ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene koruze, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (8); |
| --- | --- |

G.

ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene koruze, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (8);

| H. | ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za šest neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze; |
| --- | --- |

H.

ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za šest neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze;

Neocenjevanje ostankov herbicidov, metabolitov in učinkov „koktajla“

| I. | ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža tri beljakovine, odporne proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in ponavljajoče se škropljenje; |
| --- | --- |

I.

ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža tri beljakovine, odporne proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in ponavljajoče se škropljenje;

| J. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; |
| --- | --- |

J.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

| K. | ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v svojem znanstvenem mnenju z dne 22. maja 2019 navedel, da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov v posevkih koruze, odpornih na herbicide, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa so po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišjo mejno vrednost ostankov in vrednost ocene tveganja (12); |
| --- | --- |

K.

ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v svojem znanstvenem mnenju z dne 22. maja 2019 navedel, da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov v posevkih koruze, odpornih na herbicide, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa so po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišjo mejno vrednost ostankov in vrednost ocene tveganja (12);

| L. | ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13); |
| --- | --- |

L.

ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13);

| M. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija z beljakovinami Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (14); |
| --- | --- |

M.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija z beljakovinami Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (14);

Beljakovine Bt

| N. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

N.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| O. | ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16); |
| --- | --- |

O.

ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16);

| P. | ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

P.

ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

| Q. | ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v ZDA sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (17); ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (18); |
| --- | --- |

Q.

ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v ZDA sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (17); ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (18);

Nedemokratično odločanje

| R. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

R.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| S. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

S.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| T. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

T.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| U. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (19); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

U.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (19); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (20) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotavljati učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost (21); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (22); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s pripravo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih transformacijskih dogodkov, razen če jih je EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vložnik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | natančneje meni, da je odobritev sort, za katere niso bili predloženi nobeni varnostni podatki in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | znova poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016-131), Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(7):5734, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mnenje EFSA, str. 11.

(6)  Prav tam, str. 3.

(7)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00148.

(8)  Pripomba inštituta Testbiotech na oceno agencije EFSA o gensko spremenjeni koruzi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in podkombinacij, avgust 2019, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-efsa-assessment-genetically-engineered-maize-mon87427xmon89034xMIR162xNK603.

(9)  Gl. npr. Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Odpornost na herbicide in biotska raznovrstnost: agronomski in okoljski vidiki gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y.

(10)  Mnenje EFSA, str. 9.

(11)  Zložena gensko spremenjena koruza vsebuje modifikacijo EPSPS.

(12)  Pregled EFSA o obstoječih najvišjih mejnih vrednostih ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 – spremenjena različica, v kateri se upoštevajo manjkajoči podatki, Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(10):5862, str. 4, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862.

(13)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(15)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630–648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(16)  Manjšinsko mnenje, Wal, J.M., član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, str. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(17)  Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Široka uporaba tretiranih semen je povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(18)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(19)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(20)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/8

---

P9_TA(2020)0292

Gensko spremenjena soja SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

(2021/C 415/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068779/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068779/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. novembra 2019 in je bilo objavljeno 20. januarja 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. novembra 2019 in je bilo objavljeno 20. januarja 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je 8. avgusta 2012 družba Syngenta Crop Protection AG prek svoje podružnice Syngenta Crop Protection NV/SA pri nacionalnem pristojnemu organu Nemčije predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003; ker je vloga obsegala dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je 8. avgusta 2012 družba Syngenta Crop Protection AG prek svoje podružnice Syngenta Crop Protection NV/SA pri nacionalnem pristojnemu organu Nemčije predložila vlogo v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003; ker je vloga obsegala dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

| B. | ker je 28. novembra 2019 agencija EFSA sprejela pozitivno mnenje o vlogi, ki je bila objavljena 20. januarja 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je 28. novembra 2019 agencija EFSA sprejela pozitivno mnenje o vlogi, ki je bila objavljena 20. januarja 2020;

| C. | ker je gensko spremenjena soja SYHT0H2 razvita za odpornost proti amonijevem glufosinatu ter aktivnim herbicidnim substancam mezotrion in drugim herbicidom, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo (5); |
| --- | --- |

C.

ker je gensko spremenjena soja SYHT0H2 razvita za odpornost proti amonijevem glufosinatu ter aktivnim herbicidnim substancam mezotrion in drugim herbicidom, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo (5);

Pomanjkanje ocen za ostanke komplementarnih herbicidov

| D. | ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker bodo zato verjetno posevki gensko spremenjene soje SYHT0H2 izpostavljeni večjemu in večkratnemu odmerku komplementarnih herbicidov (glufosinat in herbicidi, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo), kar pomeni, da utegne biti v pridelku večja količina ostankov; |
| --- | --- |

D.

ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (6); ker bodo zato verjetno posevki gensko spremenjene soje SYHT0H2 izpostavljeni večjemu in večkratnemu odmerku komplementarnih herbicidov (glufosinat in herbicidi, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo), kar pomeni, da utegne biti v pridelku večja količina ostankov;

| E. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (7); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (8);

| F. | ker lahko herbicid mezotrion, ki zavira p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo, po navedbah Evropske agencije za varnost hrane „šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja“, genotoksičnega potenciala metabolita AMBA, ki je razgradni produkt mezotriona, pa „ni mogoče izključiti“ (9); |
| --- | --- |

F.

ker lahko herbicid mezotrion, ki zavira p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo, po navedbah Evropske agencije za varnost hrane „šteje, da ima lastnosti motilcev hormonskega ravnovesja“, genotoksičnega potenciala metabolita AMBA, ki je razgradni produkt mezotriona, pa „ni mogoče izključiti“ (9);

| G. | ker sta se v oceni tveganja samo glufosinat in mezotrion upoštevala kot komplementarna herbicida; ker pa se med herbicide, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo, uvršča več raznolikih herbicidov, med drugim izoksaflutol, ki se zato lahko uporablja v velikih količinah pri tej gensko spremenjeni soji; ker je izoksaflutol v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem, odobrenim na ravni Unije, zelo strupen za vodne organizme in domnevno škodi nerojenim otrokom (10); |
| --- | --- |

G.

ker sta se v oceni tveganja samo glufosinat in mezotrion upoštevala kot komplementarna herbicida; ker pa se med herbicide, ki zavirajo p-hidroksifenilpiruvat dioksigenazo, uvršča več raznolikih herbicidov, med drugim izoksaflutol, ki se zato lahko uporablja v velikih količinah pri tej gensko spremenjeni soji; ker je izoksaflutol v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem, odobrenim na ravni Unije, zelo strupen za vodne organizme in domnevno škodi nerojenim otrokom (10);

| H. | ker pa se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov, najdenih na gensko spremenjenih rastlinah, in morebitnih kombiniranih učinkov, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker to predstavlja problem, saj so lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe; |
| --- | --- |

H.

ker pa se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov, najdenih na gensko spremenjenih rastlinah, in morebitnih kombiniranih učinkov, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker to predstavlja problem, saj so lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe;

| I. | ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (11) pazljivo nadzorovati in spremljati ostanke herbicidov, ki niso odobreni za uporabo v Uniji, na uvoženih poljščinah za živila in krmo; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (11) pazljivo nadzorovati in spremljati ostanke herbicidov, ki niso odobreni za uporabo v Uniji, na uvoženih poljščinah za živila in krmo;

| J. | ker pa države članice v okviru zadnjega usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2020, 2021 in 2022 niso dolžne meriti glufosinata na uvoženi soji (12); ker ni mogoče izključiti, da bodo gensko spremenjena soja SYHT0H2 ali iz nje pridobljeni proizvodi za živila in krmo presegli mejne vrednosti za ostanke, ki so določeni za zagotavljanje visoke ravni varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

J.

ker pa države članice v okviru zadnjega usklajenega večletnega nadzornega programa Unije za leta 2020, 2021 in 2022 niso dolžne meriti glufosinata na uvoženi soji (12); ker ni mogoče izključiti, da bodo gensko spremenjena soja SYHT0H2 ali iz nje pridobljeni proizvodi za živila in krmo presegli mejne vrednosti za ostanke, ki so določeni za zagotavljanje visoke ravni varstva potrošnikov;

| K. | ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje gensko spremenjene soje SYHT0H2 ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

K.

ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje gensko spremenjene soje SYHT0H2 ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

| L. | ker je v sklepnih ugotovitvah mednarodnega raziskovalnega projekta o oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov v EU in Švici, ki so bile predstavljene januarja 2020, navedeno, da pri oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov na ravni Unije niso zadostno obravnavana tveganja za javno zdravje in okolje, vključno z zdravstvenimi tveganji zaradi uživanja proizvodov, pridobljenih iz gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom (13); |
| --- | --- |

L.

ker je v sklepnih ugotovitvah mednarodnega raziskovalnega projekta o oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov v EU in Švici, ki so bile predstavljene januarja 2020, navedeno, da pri oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov na ravni Unije niso zadostno obravnavana tveganja za javno zdravje in okolje, vključno z zdravstvenimi tveganji zaradi uživanja proizvodov, pridobljenih iz gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom (13);

Pripombe pristojnih organov držav članic

| M. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (14); ker se kritične pripombe nanašajo na pomanjkanje analiz ostankov herbicidov na uvoženi gensko spremenjeni soji SYHT0H2, na potencialna tveganja za zdravje potrošnikov, na dejstvo, da so informacije o toksikologiji nezadostne in da zato potencialnega tveganja, povezanega z uživanjem hrane, proizvedene iz gensko spremenjene soje SYHT0H2, ni mogoče oceniti, da informacije, ki so potrebne za sklenitev ocene okoljskega tveganja za zdravje, niso popolne, in da bi bilo treba pred odobritvijo predložiti podroben načrt za spremljanje; |
| --- | --- |

M.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili pripombe (14); ker se kritične pripombe nanašajo na pomanjkanje analiz ostankov herbicidov na uvoženi gensko spremenjeni soji SYHT0H2, na potencialna tveganja za zdravje potrošnikov, na dejstvo, da so informacije o toksikologiji nezadostne in da zato potencialnega tveganja, povezanega z uživanjem hrane, proizvedene iz gensko spremenjene soje SYHT0H2, ni mogoče oceniti, da informacije, ki so potrebne za sklenitev ocene okoljskega tveganja za zdravje, niso popolne, in da bi bilo treba pred odobritvijo predložiti podroben načrt za spremljanje;

Nedemokratično odločanje

| N. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

N.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| O. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme (15); |
| --- | --- |

O.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme (15);

| P. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| Q. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (16); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (16); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| R. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

R.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| S. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v najnovejšem poročilu ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (17); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (18); |
| --- | --- |

S.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v najnovejšem poročilu ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (17); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (18);

| T. | ker je agencija EFSA ugotovila, da ocenjena izpostavljenost izvajalca varstva rastlin glufosinatu, ki je razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje, pri zatiranju plevela pri gensko spremenjeni koruzi preseže sprejemljivo izpostavljenost, tudi če izvajalec uporabi osebno zaščitno opremo (19); ker je tveganje večje izpostavljenosti izvajalca še posebej problematično pri gensko spremenjenih poljščinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida; |
| --- | --- |

T.

ker je agencija EFSA ugotovila, da ocenjena izpostavljenost izvajalca varstva rastlin glufosinatu, ki je razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje, pri zatiranju plevela pri gensko spremenjeni koruzi preseže sprejemljivo izpostavljenost, tudi če izvajalec uporabi osebno zaščitno opremo (19); ker je tveganje večje izpostavljenosti izvajalca še posebej problematično pri gensko spremenjenih poljščinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida;

| U. | ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in sprememb rabe zemljišč, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (20); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (21); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (22); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (23); |
| --- | --- |

U.

ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in sprememb rabe zemljišč, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (20); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (21); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (22); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (23);

| V. | ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (24); |
| --- | --- |

V.

ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (24);

| W. | ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo (25); ker je bilo v Argentini že odobreno gojenje gensko spremenjene soje SYHT0H2 (26); |
| --- | --- |

W.

ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo (25); ker je bilo v Argentini že odobreno gojenje gensko spremenjene soje SYHT0H2 (26);

| X. | ker je Komisija v analizi ugotovila, da je soja skozi zgodovino predstavljala največji prispevek Unije h krčenju gozdov po svetu in s tem povezanim emisijam, saj je nanjo odpadla skoraj polovica krčenja gozdov, zajetega v vsem uvozu Unije (27); |
| --- | --- |

X.

ker je Komisija v analizi ugotovila, da je soja skozi zgodovino predstavljala največji prispevek Unije h krčenju gozdov po svetu in s tem povezanim emisijam, saj je nanjo odpadla skoraj polovica krčenja gozdov, zajetega v vsem uvozu Unije (27);

| Y. | ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da ima Unija kot regija v zvezi z uvozom soje iz Brazilije zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo, največji ogljični odtis na svetu, ki je za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (28); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (29); ker so gozdni požari v Amazoniji posledica visoke stopnje krčenja gozdov; ker je Komisija v sporočilu iz leta 2019 izrazila zavezo zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (30); ker je varstvo biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, vključno z gozdovi, ključni cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost, ki jo je pred nedavnim objavila Komisija (31); |
| --- | --- |

Y.

ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da ima Unija kot regija v zvezi z uvozom soje iz Brazilije zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo, največji ogljični odtis na svetu, ki je za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (28); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (29); ker so gozdni požari v Amazoniji posledica visoke stopnje krčenja gozdov; ker je Komisija v sporočilu iz leta 2019 izrazila zavezo zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (30); ker je varstvo biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, vključno z gozdovi, ključni cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost, ki jo je pred nedavnim objavila Komisija (31);

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (32), dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost (33); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (34); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje z izdelavo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih poljščin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, odpornih proti aktivni snovi herbicida, katerega uporaba v Uniji ni dovoljena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je Komisija kot sestavni del svoje strategije za uresničevanje Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja OZN zastavila evropski zeleni dogovor, ki je njen vodilni projekt; ponavlja, da bo mogoče cilje trajnostnega razvoja uresničiti le, če bodo tudi dobavne verige postale trajnostne in bo nastajala sinergija med različnimi politikami (35); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi velike odvisnosti Unije od uvoza živalske krme v obliki soje, ki povzroča krčenje gozdov v tretjih državah (36); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja napoved zakonodajnega predloga Komisije o ukrepih za preprečevanje ali zmanjšanje dajanja proizvodov, povezanih s krčenjem ali propadanjem gozdov, na trg EU, ki naj bi bil objavljen do junija 2021; ker pa je nujno treba prenehati krčiti gozdove v Amazoniji, Cerradu in Gran Chacu in ker povpraševanje Unije po gensko spremenjeni soji prispeva h krčenju gozdov v tej regiji, Komisijo medtem poziva, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri tem pa po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji dajali na trg proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva k uveljavitvi evropske strategije za proizvodnjo rastlinskih beljakovin in oskrbo z njimi (37), da bo Unija manj odvisna od uvoza gensko spremenjene soje in se bodo skrajšale verige preskrbe s hrano ter se bodo ustvarili regionalni trgi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on the assessment of genetically modified soybean SYHT0H2 for food and feed uses, import and processing, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-DE-2012-111) (Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene soje SYHT0H2 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-DE-2012-111)), EFSA Journal 2020; 18(1):5946,

https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5946.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mnenje EFSA, str. 1.

(6)  Glej npr. Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Odpornost na herbicide in biotska raznovrstnost: agronomski in okoljski vidiki gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y.

(7)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Sklep Evropske agencije za varnost hrane o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo mezotrion. Strokovno glasilo EFSA, 2016; 14(3):4419, str. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419.

(10)  https://echa.europa.eu/sl/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(11)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(12)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 z dne 28. marca 2019 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 88, 29.3.2019, str. 28).

(13)  https://www.testbiotech.org/en/content/research-project-rages

(14)  Pripombe držav članic glede gensko spremenjene soje SYHT0H2 so dostopne v registru vprašanj agencije EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753.

(15)  Glej na primer obrazložitveni memorandum zakonodajnega predloga Komisije z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in obrazložitveni memorandum zakonodajnega predloga Komisije z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011.

(16)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(17)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(18)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(19)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glufosinat, Znanstveno poročilo EFSA (2015) 27, 1-81, str. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(20)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, COM(2019)0352, str. 1.

(21)  Prav tam, str. 2.

(22)  Glej cilj 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(23)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, COM(2019)0352, str. 2.

(24)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017) Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Stanje prodaje biotehničnih/gensko spremenjenih poljščin v letu 2017: v 22 letih uporabe biotehniških pridelkov je ta naraščala skupaj z gospodarskimi koristmi); poročilo št. 53 (2017), str. 16 in 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(25)  Z navzkrižnim preverjanjem dveh podatkovnih zbirk oktobra 2020 (register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) in podatkov o odobritvah gensko spremenjenih rastlin iz zbirke organizacije ISAA (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) je mogoče izračunati, koliko gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, je dovoljeno tudi uvažati v Unijo. Za Brazilijo: od 17 vrst gensko spremenjene soje, ki jih je dovoljeno gojiti, jih je trenutno 12 dovoljeno uvoziti v Unijo, dovoljenje za uvoz treh vrst gensko spremenjene soje pa se še obravnava. Za Argentino: od skupno 15 vrst gensko spremenjene soje, ki jih je dovoljeno gojiti, jih je trenutno 10 dovoljeno uvoziti v Unijo, dovoljenje za uvoz treh vrst gensko spremenjene soje pa se še obravnava.

(26)  http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/ default.asp?EventID=358&Event=SYHT0H2

(27)  Tehnično poročilo Komisije – 2013 – 063 z naslovom The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Vpliv porabe EU na krčenje gozdov: celovita analiza učinka porabe EU na krčenje gozdov), študija, ki jo je financiral GD ENV (Evropska komisija), izvedli pa so jo organizacije VITO, IIASA, HIVA and IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, str. 23-24: Med letoma 1990 in 2008 je Unija uvozila toliko poljedelskih in živinorejskih proizvodov, da je bilo izkrčenih 90 000 km2 gozdov. Na poljedelske proizvode je od tega odpadlo 74 000 km2 (82 %), in sicer največji del na pridelavo oljnic (52 000 km2). Soja in sojina pogača sta predstavljali 82-odstotni delež tega krčenja (42 600 km2), kar je 47 % vsega krčenja gozdov zaradi proizvodov, uvoženih v Unijo.

(28)  Escobar, N., Tizado, E.J., zu Ermgassen, E.K.,Löfgren, P., Börner, J., & Godar, J. (2020). Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports. Global Environmental Change (Vidni odtis kmetijskih dobrin v okolju: evidentiranje ogljičnega odtisa, povezanega z izvozom brazilske soje), 62, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness“ (Gnila jabolka brazilskega kmetijskega podjetništva), revija Science 17. julij 2020, zvezek 369, št. 6501, str. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(30)  Sporočilo EU o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=EN

(31)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja, maj 2020, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:a3c806a6-9ab3-11ea-9d2d-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF.

(32)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(33)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(34)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(35)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2018 o preglednem in odgovornem upravljanju naravnih virov v državah v razvoju: gozdovi (UL C 433, 23.12.2019, str. 50), odstavek 67.

(36)  Prav tam.

(37)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005), odstavek 64.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/15

---

P9_TA(2020)0293

Gensko spremenjena koruza MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 3. julija 2019 in je bilo objavljeno 8. avgusta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 3. julija 2019 in je bilo objavljeno 8. avgusta 2019 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A./N.V. 28. oktobra 2016 v imenu družbe Monsanto, United States pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: koruza, spremenjena z zložbo genskih elementov), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A./N.V. 28. oktobra 2016 v imenu družbe Monsanto, United States pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: koruza, spremenjena z zložbo genskih elementov), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

| B. | ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

B.

ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

| C. | ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 25 podkombinacij koruze s transformacijami iz koruze, spremenjene z zložbo genskih elementov, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

C.

ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 25 podkombinacij koruze s transformacijami iz koruze, spremenjene z zložbo genskih elementov, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni;

| D. | ker je bilo 11 podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze že odobrenih; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostalih 14 podkombinacij; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo 11 podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze že odobrenih; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostalih 14 podkombinacij;

| E. | ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem petih dogodkov gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603), povzroča trojno odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Vip3Aa20, znane kot beljakovine Bt ali Cry), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev (5); |
| --- | --- |

E.

ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem petih dogodkov gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603), povzroča trojno odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Vip3Aa20, znane kot beljakovine Bt ali Cry), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev (5);

| F. | ker zložena gensko spremenjena koruza poleg tega izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker je bil gen NPTII, ki omogoča odpornost na antibiotike kanamicin in neomicin, v postopku genske spremembe uporabljen kot selektivni označevalec (6); |
| --- | --- |

F.

ker zložena gensko spremenjena koruza poleg tega izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker je bil gen NPTII, ki omogoča odpornost na antibiotike kanamicin in neomicin, v postopku genske spremembe uporabljen kot selektivni označevalec (6);

| G. | ker je agencija EFSA 3. julija 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 8. avgusta 2019; |
| --- | --- |

G.

ker je agencija EFSA 3. julija 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 8. avgusta 2019;

| H. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

H.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pripombe držav članic in pomanjkanje eksperimentalnih podatkov o podkombinacijah

| I. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (7); ker je med njimi tudi pripomba, da morebitna interakcija z okoljskimi razmerami, ki lahko vplivajo na vsebnost transgenih beljakovin v rastlini, ni upoštevana, da ostajajo nerešena vprašanj glede varnosti in morebitne toksičnosti, da ocena ne upošteva ostankov herbicidov in metabolitov glifosata, izraženi pa so bili tudi pomisleki glede uporabe gena NPTII, ki je odporen na antimikrobike; |
| --- | --- |

I.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (7); ker je med njimi tudi pripomba, da morebitna interakcija z okoljskimi razmerami, ki lahko vplivajo na vsebnost transgenih beljakovin v rastlini, ni upoštevana, da ostajajo nerešena vprašanj glede varnosti in morebitne toksičnosti, da ocena ne upošteva ostankov herbicidov in metabolitov glifosata, izraženi pa so bili tudi pomisleki glede uporabe gena NPTII, ki je odporen na antimikrobike;

| J. | ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za trenutno 14 neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze (8); |
| --- | --- |

J.

ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za trenutno 14 neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze (8);

Neocenjevanje ostankov herbicidov in razgradnih produktov

| K. | ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža tri beljakovine, odporne proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in ponavljajoče se škropljenje; |
| --- | --- |

K.

ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža tri beljakovine, odporne proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in ponavljajoče se škropljenje;

| L. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; |
| --- | --- |

L.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

| M. | ker znanstveni odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v znanstvenem mnenju z dne 3. julija 2019 navaja, da je da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa so po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti mejno vrednost ostankov in vrednost ocene tveganja (12); |
| --- | --- |

M.

ker znanstveni odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v znanstvenem mnenju z dne 3. julija 2019 navaja, da je da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa so po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti mejno vrednost ostankov in vrednost ocene tveganja (12);

| N. | ker po mnenju oddelka EFSA za pesticide manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13); |
| --- | --- |

N.

ker po mnenju oddelka EFSA za pesticide manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13);

| O. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija s proteini Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov posledica same genske spremembe (14); |
| --- | --- |

O.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija s proteini Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov posledica same genske spremembe (14);

| P. | ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

P.

ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

Beljakovine Bt

| Q. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

Q.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| R. | ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16); |
| --- | --- |

R.

ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16);

| S. | ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v ZDA sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (17); ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, tudi kot premaz za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (18); |
| --- | --- |

S.

ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v ZDA sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (17); ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, tudi kot premaz za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (18);

Vključitev označevalnega gena za odpornost na antibiotike

| T. | ker zložena gensko spremenjena koruza proizvaja beljakovino NPTII, ki povzroča odpornost na vrsto antibiotikov, vključno z neomicinom in kanamicinom, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija uvršča med „izjemno pomembne za uporabo v humani in veterinarski medicini“ (19); ker se je NPTII uporabljal kot označevalec za poenostavitev postopka izbire preoblikovanih celic; |
| --- | --- |

T.

ker zložena gensko spremenjena koruza proizvaja beljakovino NPTII, ki povzroča odpornost na vrsto antibiotikov, vključno z neomicinom in kanamicinom, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija uvršča med „izjemno pomembne za uporabo v humani in veterinarski medicini“ (19); ker se je NPTII uporabljal kot označevalec za poenostavitev postopka izbire preoblikovanih celic;

| U. | ker je treba na podlagi člena 4(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) gensko spremenjene organizme, ki vsebujejo gene, ki izražajo odpornost proti antibiotikom, ki se uporabljajo za medicinsko ali veterinarsko zdravljenje, posebej upoštevati pri oceni tveganja, da se določijo in postopoma odpravijo označevalci odpornosti proti antibiotikom v GSO, ki lahko škodujejo zdravju ljudi in okolju; |
| --- | --- |

U.

ker je treba na podlagi člena 4(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) gensko spremenjene organizme, ki vsebujejo gene, ki izražajo odpornost proti antibiotikom, ki se uporabljajo za medicinsko ali veterinarsko zdravljenje, posebej upoštevati pri oceni tveganja, da se določijo in postopoma odpravijo označevalci odpornosti proti antibiotikom v GSO, ki lahko škodujejo zdravju ljudi in okolju;

| V. | ker je v uvodni izjavi 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (21) navedeno, da „je zdaj mogoče razviti GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom [...], bi moral biti cilj vlagatelja, da razvije GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom“; |
| --- | --- |

V.

ker je v uvodni izjavi 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (21) navedeno, da „je zdaj mogoče razviti GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom [...], bi moral biti cilj vlagatelja, da razvije GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom“;

| W. | ker Avstrija uradno nasprotuje dajanju na trg zložene gensko spremenjene koruze zaradi vključitve NPTII, „ki bi lahko olajšal širjenje protimikrobne odpornosti v tleh in črevesnih bakterijah“ in „glede na sedanjo krizo zaradi odpornosti proti antibiotikom Avstrija ne more podpreti tega, da bi se s tem proizvodom namerno povečeval genski sklad odpornosti proti antibiotikom“; ker Avstrija dodaja tudi, da „z neodstranitvijo tega gena iz trženega proizvoda, čeprav bi bilo to tehnično izvedljivo [...], vlagatelj krši Izvedbeno uredbo Komisije [(EU) št. 503/2013] o vnosu označevalnih genov in drugih zaporedij nukleinskih kislin, ki niso bistveni za doseganje zaželene lastnosti, in Direktivo 2001/18/ES o postopnem opuščanju genov za odpornost proti antibiotikom“ (22); |
| --- | --- |

W.

ker Avstrija uradno nasprotuje dajanju na trg zložene gensko spremenjene koruze zaradi vključitve NPTII, „ki bi lahko olajšal širjenje protimikrobne odpornosti v tleh in črevesnih bakterijah“ in „glede na sedanjo krizo zaradi odpornosti proti antibiotikom Avstrija ne more podpreti tega, da bi se s tem proizvodom namerno povečeval genski sklad odpornosti proti antibiotikom“; ker Avstrija dodaja tudi, da „z neodstranitvijo tega gena iz trženega proizvoda, čeprav bi bilo to tehnično izvedljivo [...], vlagatelj krši Izvedbeno uredbo Komisije [(EU) št. 503/2013] o vnosu označevalnih genov in drugih zaporedij nukleinskih kislin, ki niso bistveni za doseganje zaželene lastnosti, in Direktivo 2001/18/ES o postopnem opuščanju genov za odpornost proti antibiotikom“ (22);

Suša

| X. | ker zložena gensko spremenjena koruza izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker pa za zloženo gensko spremenjeno koruzo niso bili opravljeni terenski poskusi v sušnih razmerah; ker stresne razmere, kot je suša, najverjetneje vplivajo na sestavo rastlin in biološke značilnosti, ki so bistvene za oceno varnosti hrane in krme; |
| --- | --- |

X.

ker zložena gensko spremenjena koruza izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker pa za zloženo gensko spremenjeno koruzo niso bili opravljeni terenski poskusi v sušnih razmerah; ker stresne razmere, kot je suša, najverjetneje vplivajo na sestavo rastlin in biološke značilnosti, ki so bistvene za oceno varnosti hrane in krme;

Nedemokratično odločanje

| Y. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

Y.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Z. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

Z.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| AA. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer sama priznava, da v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov obstajajo demokratične pomanjkljivosti, da države članice ne podpirajo tovrstnih odobritev in da jim Parlament nasprotuje, a odobritve izdaja še naprej; |
| --- | --- |

AA.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer sama priznava, da v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov obstajajo demokratične pomanjkljivosti, da države članice ne podpirajo tovrstnih odobritev in da jim Parlament nasprotuje, a odobritve izdaja še naprej;

| AB. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (23); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

AB.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (23); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (24), dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost (25); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in glasovanju večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (26); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje z izdelavo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih poljščin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih transformacijskih dogodkov, razen če jih je EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vložnik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | natančneje meni, da je odobritev gensko spremenjenih sort, za katere niso bili predloženi nobeni varnostni podatki in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Komisijo, naj ne odobri dajanja na trg nobenih gensko spremenjenih rastlin, ki vsebujejo gene, ki zagotavljajo protimikrobno odpornost; ugotavlja, da bi bila odobritev v nasprotju s členom 4(2) Direktive 2001/18/ES, ki poziva k postopni odpravi označevalcev odpornosti na antibiotike v gensko spremenjenih organizmih, ki utegnejo imeti škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene soje MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016-134, Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mnenje EFSA, str. 12.

(6)  Mnenje EFSA, str. 12.

(7)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686.

(8)  Mnenje EFSA, str. 4.

(9)  Glej npr. Bonny, S. (2016) „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe 24, zvezek 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“, (Odpornost na herbicide in biotska raznovrstnost: agronomski in okoljski vidiki gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide), Environmental Sciences Europe 29, zvezek 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(10)  Mnenje EFSA, str. 9.

(11)  Zložena gensko spremenjena koruza vsebuje modifikacijo EPSPS.

(12)  Pregled EFSA o obstoječih mejnih vrednostih ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 – spremenjena različica, v kateri se upoštevajo manjkajoči podatki, Strokovno glasilo EFSA, 2019; 17(10):5862, str. 4, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA, 2015, 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005), ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA, 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(15)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Manjšinsko mnenje J.M. Wal, člana odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, str. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M. R. in Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Široka uporaba tretiranih semen povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science & Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, str. 21.

(20)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(21)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(22)  Zbirno poročilo stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, oddelek za gensko spremenjena živila in krmo, 15. september 2020, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf.

(23)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(24)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

petek, 13. november 2020

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/22

---

P9_TA(2020)0305

Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – financiranje zelenega dogovora (2020/2058(INI))

(2021/C 415/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor (COM(2019)0640) in resolucije na to temo z dne 15. januarja 2020 (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za uredbo Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0322) ter spremenjenega predloga z dne 28. maja 2020 (COM(2020)0443) skupaj s spremenjenim predlogom z dne 28. maja 2020 za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2020)0445), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za uredbo Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0322) ter spremenjenega predloga z dne 28. maja 2020 (COM(2020)0443) skupaj s spremenjenim predlogom z dne 28. maja 2020 za sklep Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2020)0445),

| — | ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta v luči dogovora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta v luči dogovora (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (4),

| — | ob upoštevanju končnega poročila in priporočil skupine na visoki ravni za lastna sredstva iz decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila in priporočil skupine na visoki ravni za lastna sredstva iz decembra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456) in s tem povezanih zakonodajnih predlogov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456) in s tem povezanih zakonodajnih predlogov,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 in Sklepa (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 in Sklepa (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu: BEPS 2.0 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pošteni obdavčitvi v digitaliziranem in globaliziranem gospodarstvu: BEPS 2.0 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7),

| — | ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti z dne 31. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za financiranje trajnostne rasti z dne 31. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. maja 2018 o trajnostnem financiranju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. maja 2018 o trajnostnem financiranju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 in Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 in Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev,

| — | ob upoštevanju četrtletnih evropskih gospodarskih napovedi Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnih evropskih gospodarskih napovedi Komisije,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), Kjotskega protokola k omenjeni konvenciji ter Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), Kjotskega protokola k omenjeni konvenciji ter Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju načel o odgovornih naložbah, načel o odgovornem bančništvu in načel o trajnostnem zavarovanju, ki jih podpira OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel o odgovornih naložbah, načel o odgovornem bančništvu in načel o trajnostnem zavarovanju, ki jih podpira OZN,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, Mednarodne listine o človekovih pravicah, smernic OECD za večnacionalna podjetja, vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ciljev OZN v zvezi s trajnostnim razvojem, Deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu ter osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, Mednarodne listine o človekovih pravicah, smernic OECD za večnacionalna podjetja, vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ciljev OZN v zvezi s trajnostnim razvojem, Deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu ter osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju statutov Evropske centralne banke (ECB), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statutov Evropske centralne banke (ECB),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0198/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0198/2020),

| A. | ker naložbe, potrebne za prilagajanje podnebnim spremembam, še niso bile ocenjene in vključene v podnebne podatke večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

A.

ker naložbe, potrebne za prilagajanje podnebnim spremembam, še niso bile ocenjene in vključene v podnebne podatke večletnega finančnega okvira;

| B. | ker bo pot do podnebne nevtralnosti do leta 2050 spodbudila konkurenčnost gospodarstva Unije in prinesla precej trajnostnih in izjemno kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

B.

ker bo pot do podnebne nevtralnosti do leta 2050 spodbudila konkurenčnost gospodarstva Unije in prinesla precej trajnostnih in izjemno kakovostnih delovnih mest;

| C. | ker posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), ki obravnava globalno segrevanje za 1,5 oC, pojasnjuje, da doslej sprejete politike ne zadoščajo, da bi bilo mogoče globalno segrevanje obdržati pod navedeno mejo, preprečiti izgubo biotske raznovrstnosti in ohraniti biogeokemične cikle nedotaknjene; |
| --- | --- |

C.

ker posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC), ki obravnava globalno segrevanje za 1,5 oC, pojasnjuje, da doslej sprejete politike ne zadoščajo, da bi bilo mogoče globalno segrevanje obdržati pod navedeno mejo, preprečiti izgubo biotske raznovrstnosti in ohraniti biogeokemične cikle nedotaknjene;

| D. | ker bodo podnebna pravila EU utrdila zavezo EU podnebni nevtralnosti do leta 2050, vključno z ambicioznimi vmesnimi koraki, potrebnimi za uresničitev zadanega cilja; |
| --- | --- |

D.

ker bodo podnebna pravila EU utrdila zavezo EU podnebni nevtralnosti do leta 2050, vključno z ambicioznimi vmesnimi koraki, potrebnimi za uresničitev zadanega cilja;

| E. | ker Komisija ocenjuje, da so, če želimo izpolniti zadane podnebne cilje do leta 2030, na ravni EU vsako leto potrebne naložbe v višini 240 milijard EUR (10), poleg tega pa še 130 milijard EUR letno za okoljske cilje, 192 milijard EUR letno za socialno infrastrukturo in 100 milijard EUR letno za širšo evropsko prometno infrastrukturo; ker so tako skupaj potrebne naložbe v višini vsaj 662 milijard EUR letno; ker ti zneski temeljijo na podnebnem cilju do leta 2030, s katerim bi se emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 40 %; ker se je sedaj, ko se je Parlament sporazumel o ambicioznejših ciljih, naložbena vrzel še povečala; ker je treba nujno zbrati vsa razpoložljiva sredstva, da bi to vrzel zakrpali; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija ocenjuje, da so, če želimo izpolniti zadane podnebne cilje do leta 2030, na ravni EU vsako leto potrebne naložbe v višini 240 milijard EUR (10), poleg tega pa še 130 milijard EUR letno za okoljske cilje, 192 milijard EUR letno za socialno infrastrukturo in 100 milijard EUR letno za širšo evropsko prometno infrastrukturo; ker so tako skupaj potrebne naložbe v višini vsaj 662 milijard EUR letno; ker ti zneski temeljijo na podnebnem cilju do leta 2030, s katerim bi se emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 40 %; ker se je sedaj, ko se je Parlament sporazumel o ambicioznejših ciljih, naložbena vrzel še povečala; ker je treba nujno zbrati vsa razpoložljiva sredstva, da bi to vrzel zakrpali;

| F. | ker se v členu 2(1)(c) Pariškega sporazuma poziva, naj se „finančni tokovi uskladijo z razvojnimi usmeritvami, ki vodijo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in v razvoj, ki bo odporen na podnebne spremembe“; |
| --- | --- |

F.

ker se v členu 2(1)(c) Pariškega sporazuma poziva, naj se „finančni tokovi uskladijo z razvojnimi usmeritvami, ki vodijo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in v razvoj, ki bo odporen na podnebne spremembe“;

| G. | ker je evropski zeleni dogovor nova strategija za rast, njen cilj pa je EU spremeniti v pravično in cvetočo družbo s sodobnim, z viri učinkovitim in konkurenčnim gospodarstvom, ki bo do leta 2050 dosegel ničelne neto emisije toplogrednih plinov in pri katerem bo gospodarska rast ločena od uporabe virov, ter prispevati k strateški neodvisnosti EU; |
| --- | --- |

G.

ker je evropski zeleni dogovor nova strategija za rast, njen cilj pa je EU spremeniti v pravično in cvetočo družbo s sodobnim, z viri učinkovitim in konkurenčnim gospodarstvom, ki bo do leta 2050 dosegel ničelne neto emisije toplogrednih plinov in pri katerem bo gospodarska rast ločena od uporabe virov, ter prispevati k strateški neodvisnosti EU;

| H. | ker je pandemija COVID-19 pokazala, kako pomembne so naložbe v socialno in okoljsko vzdržno gospodarstvo, zlasti takšne, ki spodbujajo prelomne raziskave in razvoj, konkurenčen industrijski sektor, globlji in močnejši enotni trg, močna mala in srednja podjetja, odporen sistem socialnega varstva in socialno blaginjo; |
| --- | --- |

H.

ker je pandemija COVID-19 pokazala, kako pomembne so naložbe v socialno in okoljsko vzdržno gospodarstvo, zlasti takšne, ki spodbujajo prelomne raziskave in razvoj, konkurenčen industrijski sektor, globlji in močnejši enotni trg, močna mala in srednja podjetja, odporen sistem socialnega varstva in socialno blaginjo;

| I. | ker se zaradi porabe, potrebne za podporo evropskim gospodarstvom, poraja vprašanje, kako se bo odplačal nastali dolg; ker je pomembno preprečiti, da bi se povečala neenakost, kakor se je zgodilo po prejšnji krizi; |
| --- | --- |

I.

ker se zaradi porabe, potrebne za podporo evropskim gospodarstvom, poraja vprašanje, kako se bo odplačal nastali dolg; ker je pomembno preprečiti, da bi se povečala neenakost, kakor se je zgodilo po prejšnji krizi;

| J. | ker je vzpostavitev trajnostnega gospodarskega sistema osrednjega pomena za vzpostavitev dolgoročne strateške neodvisnosti EU in povečanje njene odpornosti; |
| --- | --- |

J.

ker je vzpostavitev trajnostnega gospodarskega sistema osrednjega pomena za vzpostavitev dolgoročne strateške neodvisnosti EU in povečanje njene odpornosti;

| K. | ker trgovinska politika vpliva na emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

K.

ker trgovinska politika vpliva na emisije toplogrednih plinov;

| L. | ker 27 % skupnih emisij EU povzročijo emisije toplogrednih plinov iz prometa in ker gre za edine emisije, ki se še vedno povečujejo; ker mora promet na tehnološko nevtralen način prispevati k uresničevanju ciljev EU na področju zmanjšanja emisij in posledično uresničitvi podnebne nevtralnosti do leta 2050, obenem pa mora ostati cenovno dostopen in konkurenčen; ker je mogoče z razvojem in krepitvijo sinergij z drugimi sektorji, na primer digitalnim in energetskim, tako na področju infrastrukture kot voznega parka pospešiti zmanjšanje emisij v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

L.

ker 27 % skupnih emisij EU povzročijo emisije toplogrednih plinov iz prometa in ker gre za edine emisije, ki se še vedno povečujejo; ker mora promet na tehnološko nevtralen način prispevati k uresničevanju ciljev EU na področju zmanjšanja emisij in posledično uresničitvi podnebne nevtralnosti do leta 2050, obenem pa mora ostati cenovno dostopen in konkurenčen; ker je mogoče z razvojem in krepitvijo sinergij z drugimi sektorji, na primer digitalnim in energetskim, tako na področju infrastrukture kot voznega parka pospešiti zmanjšanje emisij v prometnem sektorju;

| M. | ker lahko davčne oprostitve za letalski in pomorski sektor povzročijo izkrivljanje konkurence med industrijskimi sektorji ter spodbujajo neučinkovite in okolju neprijazne načine prevoza; |
| --- | --- |

M.

ker lahko davčne oprostitve za letalski in pomorski sektor povzročijo izkrivljanje konkurence med industrijskimi sektorji ter spodbujajo neučinkovite in okolju neprijazne načine prevoza;

| N. | ker člen 2 statuta ECB določa, da se mora, če je cilj stabilnosti cen dosežen in ni ogrožen, monetarna politika ECB izvajati z namenom spodbujanja ciljev EU iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kjer so med drugim določeni cilji za varstvo kakovosti okolja; |
| --- | --- |

N.

ker člen 2 statuta ECB določa, da se mora, če je cilj stabilnosti cen dosežen in ni ogrožen, monetarna politika ECB izvajati z namenom spodbujanja ciljev EU iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kjer so med drugim določeni cilji za varstvo kakovosti okolja;

| O. | ker bo ECB v okviru pregleda svoje strategije na področju monetarne politike ocenila, ali in kako lahko v mejah svojega mandata upošteva trajnostne vidike, zlasti tveganja v zvezi z okoljsko trajnostjo; |
| --- | --- |

O.

ker bo ECB v okviru pregleda svoje strategije na področju monetarne politike ocenila, ali in kako lahko v mejah svojega mandata upošteva trajnostne vidike, zlasti tveganja v zvezi z okoljsko trajnostjo;

| P. | ker je namen uporabe splošne odstopne klavzule državam članicam omogočiti fiskalno politiko, ki bo olajšala izvajanje vseh ukrepov, potrebnih za ustrezno obvladovanje krize, hkrati pa ostala v okviru na pravilih temelječega okvira pakta za stabilnost in rast; ker splošna odstopna klavzula določa, da se z njeno uporabo ne sme ogrožati fiskalne vzdržnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je namen uporabe splošne odstopne klavzule državam članicam omogočiti fiskalno politiko, ki bo olajšala izvajanje vseh ukrepov, potrebnih za ustrezno obvladovanje krize, hkrati pa ostala v okviru na pravilih temelječega okvira pakta za stabilnost in rast; ker splošna odstopna klavzula določa, da se z njeno uporabo ne sme ogrožati fiskalne vzdržnosti;

| 1. | pozdravlja naložbeni načrt za trajnostno Evropo, saj je osrednjega pomena za uspeh zelenega dogovora in prehod na bolj trajnostno, konkurenčno, krožno in odporno gospodarstvo v skladu z okoljskimi zavezami Unije, vključno s podnebnimi zavezami iz Pariškega sporazuma in podnebne zakonodaje EU; poudarja, da bi moral biti načrt v središču usklajenega in vključujočega odziva Unije, s katerim bi po pandemiji COVID-19 oblikovali odpornejše gospodarstvo in družbo, prav tako pa bi moral spodbujati teritorialno, socialno in gospodarsko kohezijo; poudarja, da je treba pri trajnostnosti upoštevati pomisleke glede finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja načrt okrevanja za Evropo, ki ga je pripravila Komisija, v njegovo središče pa postavila evropski zeleni dogovor in strategijo za digitalizacijo; podpira temeljno pravilo, da se pri javnih naložbah spoštuje načelo, po katerem se ne sme povzročiti znatna škoda, in poudarja, da to načelo velja za socialne in okoljske cilje; poudarja, da bi morala EU z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost zakorakati na pot podnebne nevtralnosti do leta 2050, kakor je določeno v njeni podnebni zakonodaji, vključno z vmesnimi cilji za leto 2030, s čimer bi zagotovili prehod držav članic na krožno in podnebno nevtralno gospodarstvo, temelječe na znanstvenih in časovno določenih podnebnih ciljih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je treba pri naložbah v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost upoštevati načelo neškodovanja; poudarja, da bi morale biti naložbe v zvezi s podnebjem v skladu s taksonomijo EU in da bi morali biti nacionalni načrti za okrevanje usklajeni z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je uresničitev pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost ena največjih nalog EU; poziva, naj se z izvajanjem ustreznih ukrepov in politik zagotovi, da bo prehod uspešen in da bo zajemal javni in zasebni sektor, regije, mesta in države članice; poziva, naj se prednost nameni naložbam v podporo trajnostnemu prehodu, digitalni agendi in evropski suverenosti v strateških sektorjih z dosledno industrijsko strategijo; meni, da bo digitalizacija javnega in zasebnega sektorja pripomogla k podnebni nevtralnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bo uspeh cilja EU, da bi do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost in uvedla krožno gospodarstvo, med drugim odvisen od ustreznega financiranja in skladnega vključevanja trajnostnosti v javno in zasebno financiranje; poudarja, da za uresničitev teh ciljev in prispevek k prihodu ne bodo zadoščala zgolj javna sredstva, temveč bodo potrebne tudi precejšnje trajnostne javne in zasebne naložbe; zato poziva Komisijo, naj pri oblikovanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo spodbuja javne in zasebne naložbe; poudarja dejstvo, da sredstva, ki bodo na voljo, tudi z ambicioznim financiranjem ne bodo neomejena; meni, da je v naložbenem načrtu za trajnostno Evropo nujno treba predvideti in omogočiti dodatne naložbe z resnično dodano vrednostjo, ki ne bodo izpodrinile financiranja na trgu; poziva Komisijo, naj vzpostavi trden okvir za poročanje in spremljanje, s katerim bi poskrbeli, da bodo imela porabljena sredstva dejanski učinek; vztraja, da bo povezava med odhodki in prihodki, zlasti z oblikovanjem novih virov lastnih sredstev, osrednjega pomena za izvajanje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da bo prehod na zeleno gospodarstvo vplival na vse sektorje v EU, in vztraja, da bi morala pot do podnebne nevtralnosti povečati konkurenčnost evropskega gospodarstva in zagotoviti neto presežek trajnostnih in izjemno kakovostnih delovnih mest v Uniji; poudarja, da bi moral biti zeleni prehod vključujoč in v skladu z načeli gospodarske, socialne in okoljske trajnostnosti; meni, da naložbeni načrt za trajnostno Evropo ne bi smel prezreti nikogar, po potrebi pa bi se moral osredotočati na zmanjševanje razlik med državami članicami in regijami pri doseganju ciljev podnebne nevtralnosti; opozarja, da je pri prehodu na trajnostno energijo izjemno pomembno ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest, pa tudi dodatno usposabljanje in prekvalifikacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prav tako poudarja, da morajo, če želimo, da bo evropski zeleni dogovor uspešen, evropski proizvajalci trajnostnih proizvodov in ponudniki storitev prepoznati njegove prednosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo za naložbeni načrt za trajnostno Evropo na voljo dovolj sredstev, da bodo lahko prihodnji programi, kot je strategija za val prenove, ustrezno vplivali na vse stavbe v EU, da bodo sprejemljivi za vse državljane Unije in da jih bodo ti pozdravili; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dvomi, da bo naložbeni načrt za trajnostno Evropo v sedanji obliki omogočil mobilizacijo 1 bilijona EUR do leta 2030, saj so obeti za gospodarstvo po pandemiji COVID-19 slabi; poziva Komisijo, naj poskrbi za popolno preglednost v zvezi z vprašanji financiranja, na primer v zvezi z optimističnim učinkom vzvoda, morebitnim dvojnim štetjem nekaterih naložb ali nejasnostjo glede ekstrapolacije nekaterih zneskov; se prav tako sprašuje, kako bo novi večletni finančni okvir, kakor ga je predlagala Komisija in potrdil Evropski svet v svojih sklepih, omogočil uresničitev ciljev naložbenega načrta za trajnostno Evropo; je zaskrbljen, da bi lahko s povečanim financiranjem programov EU v začetku obdobja povzročili naložbeno vrzel ob izteku naslednjega večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo načrte, v katerih bo pojasnjeno, kako bodo z zasebnimi in javnimi naložbami premostile precejšnjo naložbeno vrzel, vključno z oceno nove gospodarske perspektive zaradi aktualne krize in pričakovanimi povečanimi ambicijami v zvezi s podnebnimi, energetskimi in okoljskimi cilji za leto 2030; poudarja, da je naložbeni načrt za trajnostno Evropo dolgoročni cilj EU, ki se ga ne sme ogroziti z nižjimi večletnimi finančnimi okviri v prihodnosti, pri katerih bi velik del sredstev namenili odplačevanju dolgoročnega dolga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je Komisija v sporočilu o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo z dne 14. januarja 2020 ocenila, da so, če želimo uresničiti podnebne cilje do leta 2030, na ravni EU potrebne naložbe v višini vsaj 662 milijard letno; poziva Komisijo, naj te nove podatke upošteva v spremenjeni strukturi naložbenega načrta za trajnostno Evropo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj razkrije izpostavljenost vseh sredstev iz večletnega finančnega okvira in Instrumenta Evropske unije za okrevanje različnim ciljem in kategorijam taksonomije EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi, da se poskrbi, da se financiranje iz naložbenega načrta za trajnostno Evropo na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni nameni politikam in programom, ki izkazujejo največji potencial za boj proti podnebnim spremembam in druge okoljske cilje, vključno s prehodom podjetij iz EU, zlasti malih in srednjih, na konkurenčnejšo Unijo in ustvarjanje delovnih mest, ob hkratnem prilagajanju različnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim potrebam; se veseli, da bo Komisija pred začetkom veljavnosti naslednjega večletnega finančnega okvira objavila okvir za spremljanje porabe na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in drugih trajnostnih odhodkov, pri tem pa po potrebi uporabila merila iz uredbe o taksonomiji; poziva, naj ta okvir med drugim zajema metodologijo za spremljanje, skupaj z ustreznimi korektivnimi ukrepi, pa tudi mehanizem za preverjanje in spremljanje trajnosti, da bi odkrili škodljive učinke v skladu z načelom, po katerem se ne sme povzročati znatna škoda, in zavezami iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je uspeh naložbenega načrta za trajnostno Evropo odvisen od ustreznosti javnega in zasebnega financiranja ter skladnosti politik EU; zato poudarja potrebo po usklajenih kazalnikih trajnosti in metodologiji za merjenje učinka; vztraja, da bi bilo treba v zvezi z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo začeti izvajati ocene učinka tudi za druge zakonodajne akte, ne glede na to, ali so še v zakonodajni fazi ali pa so že bili sprejeti, da se oceni združljivost veljavne zakonodaje EU z okoljskimi cilji EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi moral biti eden od ciljev naložbenega načrta za trajnostno Evropo zagotoviti prehod z netrajnostnih na trajnostne gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi bilo treba pri javnem in zasebnem financiranju spoštovati taksonomijo EU in načelo, da se ne sme povzročiti znatna škoda, s čimer bi poskrbeli, da politike in sredstva EU, tudi iz proračuna EU, programov, ki se financirajo prek naslednje generacije EU, evropskega semestra in financiranja EIB, ne prispevajo k ciljem, projektom in dejavnostim, ki občutno ogrožajo socialne ali okoljske cilje, in ne spodkopavajo gospodarske konkurenčnosti ali povzročajo izgube delovnih mest; poudarja, da javni proračuni in banke ne bodo uspele same premostiti naložbenih vrzeli; opozarja, da deset največjih evropskih bank vsako leto še vedno naloži več kot 100 milijard EUR v fosilna goriva; opozarja, da mora Komisija v skladu z uredbo o taksonomiji pred koncem leta 2020 sprejeti delegirani akt, ki bo vseboval tehnična merila za pregled dejavnosti, ki znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo novi večletni finančni okvir izključeval podporo ali naložbe v dejavnosti, zaradi katerih se vežejo sredstva, ki glede na njihovo življenjsko dobo škodijo podnebnim in okoljskim ciljem Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni možnosti, da bi se taksonomija EU uporabljala tudi za sledenje porabi za podnebje in okolje v vsem javnem financiranju EU, vključno z novim večletnim finančnim okvirom, programom InvestEU, instrumentom EU za naslednje generacije, instrumentom za podporo plačilni sposobnosti, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter sredstvi Evropske investicijske banke (EIB); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva, naj se načelo, po katerem se ne sme povzročiti znatna škoda, v ustreznih uredbah EU o financiranju operacionalizira, na primer s preverjanjem podnebne, okoljske in socialne trajnosti; opozarja, da se ne bi smelo uvajati strogih pravil o naložbah, ne da bi se poprej izvedlo posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi javnimi organi, industrijo ter malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj oceni dejavnosti in ugotovi, katere znatno škodijo okoljski trajnosti, v skladu s členom 26(2)(a) Uredbe (EU) 2020/852, s priporočili Evropske centralne banke ter mreže centralnih bank in regulatorjev za ozelenitev finančnega sistema; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva, naj se začne dejansko opuščati javne in zasebne naložbe v okolju neprijazne in škodljive gospodarske dejavnosti, za katere so na voljo z ekonomskega vidika izvedljive alternative, pri čemer je treba v celoti spoštovati pravice držav članic, da izberejo svojo mešanico energetskih virov, da bi vzpostavili sistem obnovljivih virov energije in energetsko omrežje, ki sta skladna s Pariškim sporazumom; poudarja, da je treba te alternative nujno poiskati z obsežnimi naložbami v tehnološke inovacije in energetsko učinkovitost; vztraja, da dejavnosti, ki se financirajo z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo, ne smejo prispevati k poglabljanju socialnih neenakosti in povečevati gospodarskega in socialnega razkoraka med vzhodom in zahodom v EU; v zvezi s tem opozarja, da je enajst držav skupaj z Evropsko unijo v letih 2014–2016 porabilo 112 milijard EUR letno za subvencioniranje fosilnih goriv; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo strategije za postopno ukinitev vseh okolju škodljivih subvencij, da bi izboljšali doslednost in verodostojnost EU pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in naravnih ekosistemov ter spodbudili prehod na sisteme čiste energije ter podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi moral prehod na podnebno nevtralnost ohraniti enake konkurenčne pogoje za podjetja iz EU, zlasti kadar jim preti nepoštena konkurenca iz tretjih držav; meni, da bi moral, če želimo ta cilj uresničiti, naložbeni načrt za trajnostno Evropo prispevati tudi k trajnostni evropski proizvodnji in s trgovinsko politiko zmanjšati svetovne emisije; poziva, naj trgovinski sporazumi ne ščitijo vlagateljev na račun okoljskih, socialnih ali zdravstvenih standardov; poudarja, kako pomembno je, da se v trgovinske sporazume, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami, vključijo izvršljivi podnebni in drugi okoljski standardi, tudi da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za evropska podjetja; poziva, naj se zagotovi, da bodo tretje države upravičene do čezmejnih projektov, ki prispevajo k ciljem Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so program Erasmus+, evropska solidarnostna enota in program Ustvarjalna Evropa kot glavni programi EU na področju izobraževanja, prostovoljstva in kulture bistveno orodje za svetovni odziv na podnebne spremembe in imajo ključno vlogo pri spodbujanju izobraževanja na področju znanj in spretnosti, potrebnih za zeleni prehod, ozaveščanju o okoljskih in podnebnih vprašanjih, zlasti med mladimi, prostovoljstvu za varstvo okolja ter razvoju ustvarjalnih, vključujočih in dostopnih rešitev za obravnavanje okoljskih izzivov; poudarja, da ti programi prispevajo k uresničevanju ciljev EU na področju trajnostnega razvoja; v zvezi s tem poudarja pomen pripravništva v kmetijstvu, ki ga podpira program Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

Proračun EU: ciljno opredeljevanje, aktiviranje in usmerjanje finančnih sredstev

| 23. | poudarja, da ima proračun EU osrednjo vlogo pri izvajanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da bi bilo treba nove pobude vedno oceniti in preveriti z vidika trajnostnosti ter jih financirati z novimi sredstvi, ne pa na račun drugih politik; poudarja, kako pomembne so tradicionalne politike EU, kot sta kohezijska ali kmetijska, skupaj z drugimi ključnimi področji politike, kot so raziskave, inovacije ali prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic; poziva Komisijo in države članice, naj izpolnijo svoje politične zaveze in Uniji zagotovijo v prihodnost usmerjen večletni finančni okvir, s katerim bo mogoče izpolniti pričakovanja državljanov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, kako pomembne so trajnostne zasebne naložbe, in izpostavlja njihovo vlogo pri uresničevanju ciljev naložbenega načrta za trajnostno Evropo, zato meni, da bi bilo treba poenostaviti zasebno financiranje; prav tako poudarja, da bi bilo treba izboljšati tehnično podporo v obliki inkubatorjev in drevesnic projektov na lokalni in nacionalni ravni, ki združujejo financerje in nosilce projektov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zadovoljen, da je Evropski svet sprejel instrument Evropske unije za okrevanje kot instrument za podporo naložbam in reformam v izrednih razmerah; obžaluje pa, da je bilo za več programov EU predlagano, da bi se občutno zmanjšala dodatna sredstva, za nekatere druge programe pa, da bi se ta sredstva v celoti razveljavila; meni, da je predlagano zmanjšanje sredstev za programe, ki podpirajo prehod regij, odvisnih od ogljika, v nasprotju z načrtom EU za zeleni dogovor in bo v končni fazi vplivalo tudi na financiranje naložbenega načrta za trajnostno Evropo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morala EU, če želi izpolniti zaveze iz Pariškega sporazuma, svoj prispevek k podnebnim ciljem v proračunu podkrepiti z ambicioznim deležem odhodkov, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo; zato si prizadeva čim prej sprejeti pravno zavezujoč cilj porabe 30 % za vključevanje podnebnih ukrepov in 10 % za biotsko raznovrstnost; poudarja, da bi moral cilj porabe za podnebne ukrepe veljati za večletni finančni okvir kot celoto; poudarja, da bi moral 37-odstotni cilj na področju podnebnih ukrepov veljati tudi za odhodke v okviru instrumenta za okrevanje; poziva Komisijo, naj vzpostavi smiseln in pregleden okvir za spremljanje in nadzor odhodkov iz proračuna EU, ki so povezani s podnebjem; poudarja, da imajo novi viri lastnih sredstev pomembno vlogo, saj omogočajo, da bo proračun EU v prihodnosti dosegel višjo raven financiranja podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predlog, da se Sklad za pravični prehod dopolni z dodatnimi sredstvi iz instrumenta EU za okrevanje, a obžaluje predlog Sveta, da se ta sredstva zmanjšajo, in poudarja, da bo potrebna dodatna podpora, če želimo zagotoviti, da bodo delavci, ki jih bo prehod neposredno in posredno prizadel, prejeli ustrezno podporo; poudarja, da lahko sredstva iz Sklada za pravični prehod dopolnjujejo sredstva, ki so na voljo v okviru kohezijske politike, in meni, da se novi predlog ne bi smel uresničevati na račun kohezijske politike z obveznimi prenosi iz nacionalnih sredstev držav članic, prav tako pa ne bi smel izkrivljati konkurence; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bilo treba načelo pravičnega prehoda vključiti v vse dele zelenega dogovora in da bi se moral Sklad za pravični prehod osredotočati predvsem na regije, ki so najbolj odvisne od fosilnih goriv; poudarja, da morajo biti projekti, ki prejemajo sredstva, okoljsko, socialno in ekonomsko trajnostni ter dolgoročno izvedljivi; zato poziva k celoviti strategiji EU za razvoj in posodobitev regij, ki prejemajo sredstva iz Sklada za pravični prehod; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi morali pri pripravi načrtov za pravični prehod sodelovati vsi ustrezni deležniki; meni, da bi bilo treba pri teh načrtih upoštevati različna izhodišča držav članic in regij pri prehodu na podnebno nevtralnost; ugotavlja, da bi morala biti merila za upravičenost do financiranja jasnejša; meni, da bi bilo treba programe, ki se financirajo iz Sklada za pravični prehod, oceniti tudi z uporabo metodologije za spremljanje podnebja, metodologije za računovodstvo naravnega kapitala in metodologije življenjskega cikla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja dva dodatna stebra mehanizma za pravični prehod, zlasti namenski program v okviru InvestEU in instrument za posojila v javnem sektorju, ki bosta skupaj s skladom za pravični prehod ustvarila nove gospodarske priložnosti in prispevala k zmanjšanju socialno-ekonomskih učinkov prehoda na podnebno nevtralnost in izvajanja krožnega gospodarstva v EU v najbolj ranljivih in ogljično intenzivnih regijah in mestih ter pomagala pri obravnavi izzivov cenovne dostopnosti energije, s katerimi se soočajo državljani med procesom prehoda; meni, da je za uspeh teh stebrov bistveno, da se državam članicam, regijam in mestom zagotovi zadostna tehnična pomoč; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da socialno pravičen prehod ne bo mogoč brez bistvenega prispevka metropolitanskih območij; zato meni, da bi morala biti sredstva iz drugega in tretjega stebra mehanizma za pravični prehod zlahka na voljo mestom, da bi razvili obsežen finančni mehanizem za pomoč pri podnebnih in socialnih prizadevanjih na ravni mest; poudarja, da to lahko vključuje neposredno dostopna sredstva, med drugim za stanovanjske politike, obnovo stavb, programe za naknadno opremljanje in izolacijo, projekte javnega prevoza, izboljšanje zelene infrastrukture mest, uvedbo instrumentov krožnega gospodarstva ali projekte trajnostnega gospodarjenja z vodo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja vlogo InvestEU pri izvajanju in delovanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo ter meni, da bi moral igrati ključno vlogo pri zelenem, pravičnem in stabilnem okrevanju Unije; obžaluje, da se je predlagano financiranje InvestEU, tako prek večletnega finančnega okvira kot prek Instrumenta Evropske unije za okrevanje, v primerjavi z najnovejšim predlogom Komisije znatno zmanjšalo; pozdravlja predlog, da bi se v okviru InvestEU ustanovil instrument za strateške naložbe, zlasti da bi se dodal peti sklop, namenjen evropskim naložbam, s katerim bi se spodbujale trajnostne naložbe v ključne tehnologije in vrednostne verige; poudarja, da bi morali biti projekti, financirani v okviru InvestEU, skladni s podnebnimi in okoljskimi zavezami Unije do leta 2030; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da revidirani predlog Komisije že vključuje predhodni dogovor o InvestEU, ki sta ga maja 2019 dosegla Parlament in Svet; opozarja, da ta dogovor poleg privilegiranega položaja za skupino EIB zagotavlja tudi pomembno vlogo za druge izvajalske partnerje, kot so nacionalne spodbujevalne banke ali druge mednarodne finančne institucije; poleg tega opozarja, da je InvestEU instrument, ki temelji na povpraševanju, in da bi se bilo zato treba izogniti pretirani sektorski ali geografski koncentraciji; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo na terenu na voljo ustrezna tehnična pomoč, da se projekti lahko financirajo tam, kjer so najbolj potrebni, in na način, ki zagotavlja resnično dodatnost; v zvezi s tem poudarja ključni prispevek svetovalnega vozlišča, za katerega je treba zagotoviti ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno potrjuje odgovornost EU kot vodilne v svetu v boju proti podnebnim spremembam, da spodbudi druge mednarodne partnerje k podobnemu pristopu; meni, da se sredstva, ki se iz proračuna EU dodelijo tretjim državam, ne bi smela porabiti na noben način, ki bi bil v nasprotju s cilji zelenega dogovora, in bi morala biti namenjena lažjemu doseganju njegovih ciljev, pri čemer bi bilo treba upoštevati različne ravni razvoja vsake države in njihove različne naložbene potrebe; meni, da je pandemija pokazala, da so ukrepi za varstvo okolja in biotske raznovrstnosti zunaj Unije neločljivo povezani z zdravjem doma in da so ti ukrepi stroškovno učinkoviti v primerjavi s posledicami pandemije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da bi morala sklad za inovacije in sklad za modernizacijo bistveno prispevati k trajnostnemu prehodu k neto ničelnim emisijam toplogrednih plinov do leta 2020, in pozdravlja, da je sklad za modernizacijo zasnovan tako, da podpira naložbe za izboljšanje energijske učinkovitosti v 10 državah članicah z nizkimi dohodki in je zato pomembno orodje za zagotavljanje pravičnega prehoda; kljub temu poudarja, da je potreben okrepljen nadzor nad skladom, saj naložbe v dejavnosti, ki znatno škodijo socialnim in okoljskim ciljem, ne bi smele biti upravičene do sredstev iz sklada za modernizacijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da se je treba izogniti prekrivanju s povezanimi dejavnostmi, ki se financirajo iz proračuna Unije, in verjame, da bi lahko obstoj teh skladov zunaj proračuna Unije škodil proračunskemu nadzoru; poziva Komisijo, naj proračunski organ ustrezno obvešča o izvajanju skladov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja namero Komisije, da v okviru revizije sistema trgovanja z emisijami pregleda sklad za modernizacijo in sklad za inovacije; ponavlja svojo že dolgoletno zahtevo, da se znaten delež prihodkov iz sistema trgovanja z emisijami razvrsti v okvir lastnih sredstev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pomembno vlogo, ki jo bosta morali imeti skupna kmetijska politika (SKP) in skupna ribiška politika pri doseganju ciljev naložbenega načrta za trajnostno Evropo; ugotavlja, da bi morala SKP na poti kmetijskega in ribiškega sektorja EU k bolj trajnostnemu upravljanju naravnih virov in ohranjanju biotske raznovrstnosti ohraniti svoje cilje, tj. podpirati zagotavljanje visokokakovostne preskrbe s hrano, Evropejcem zagotavljati prehransko neodvisnost, prispevati k stabilnim in sprejemljivim zaslužkom za kmete in ribiče ter prispevati k trajnostnemu razvoju podeželja; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo SKP prispevala k podnebnim in trajnostnim ciljem EU, kot je poudarjeno v poročilu Evropskega računskega sodišča z dne 7. novembra 2018; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomen olajšanja dostopa do javnih in zasebnih finančnih sredstev za podporo povečanih zelenih naložb, razvoja in dostopa do orodij digitalizacije, modernizacije in inovacij, ki bodo kmetijskemu in ribiškemu sektorju ter podeželskim območjem omogočili, da se spopadejo z izzivi in izkoristijo priložnosti, ki jih prinaša uresničevanje ciljev in ambicij zelenega dogovora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bo imela kohezijska politika kot glavna naložbena politika EU ključno vlogo pri podpiranju prehoda na podnebno nevtralnost; opozarja, da bo kohezijska politika po pandemiji COVID-19 eden od odločilnih instrumentov za trajnostno oživitev gospodarstva in bi morala ohraniti svojo dolgoletno vlogo prispevanja k spodbujanju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, kot je določeno v Pogodbah EU; vztraja, da bi bilo treba okrepiti kohezijsko politiko, da bo lahko izpolnila svoje glavne cilje in prispevala k uspehu evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podpira inovativni pristop Komisije, ki se odraža v njeni izjavi, da bo proračun EU tudi na strani prihodkov prispeval k uresničevanju podnebnih in okoljskih ciljev; opozarja na stališče Parlamenta, ki podpira uvedbo novih lastnih sredstev, ki lahko ustvarijo dodano vrednost in znatno podprejo evropski zeleni dogovor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | znova potrjuje svoje prejšnje stališče v zvezi s seznamom potencialnih kandidatov za nova lastna sredstva, kot je zapisano v vmesnem poročilu o večletnem finančnem okviru, ki naj bi ustrezala bistvenim ciljem EU, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in varstvom okolja; zato poziva, naj se brez dodatnega bremena za državljane uvedejo nova lastna sredstva, ki bi lahko na primer vključevala sredstva, za katera je Komisija v letu 2018 navedla številke na podlagi:






  (i) | prihodkov z dražbe sistema trgovanja z emisijami, ki bi lahko letno prispevali od 3 in 10 milijard EUR, |
| --- | --- | --- |

42.

(i)

prihodkov z dražbe sistema trgovanja z emisijami, ki bi lahko letno prispevali od 3 in 10 milijard EUR,

| (ii) | prispevka za nereciklirano odpadno plastično embalažo, ki bi lahko letno znašal od 3 do 10 milijard EUR, |
| --- | --- |

(ii)

prispevka za nereciklirano odpadno plastično embalažo, ki bi lahko letno znašal od 3 do 10 milijard EUR,

| (iii) | prihodnjega mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, ki bi lahko letno prispeval od 5 do 14 milijard EUR, |
| --- | --- |

(iii)

prihodnjega mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, ki bi lahko letno prispeval od 5 do 14 milijard EUR,

| (iv) | skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ki bi lahko letno prispevala več kot 12 milijard EUR, |
| --- | --- |

(iv)

skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ki bi lahko letno prispevala več kot 12 milijard EUR,

| (v) | davka za velika digitalna podjetja, ki bi lahko letno prispeval od 750 milijonov do 1,3 milijarde EUR, in |
| --- | --- |

(v)

davka za velika digitalna podjetja, ki bi lahko letno prispeval od 750 milijonov do 1,3 milijarde EUR, in

| (vi) | davka na finančne transakcije, ki bi na podlagi prvotnega predloga Komisije iz leta 2012 ter ob upoštevanju brexita in gospodarske rasti lahko letno prispeval do 57 milijard EUR, odvisno od področja uporabe davka; |
| --- | --- |

(vi)

davka na finančne transakcije, ki bi na podlagi prvotnega predloga Komisije iz leta 2012 ter ob upoštevanju brexita in gospodarske rasti lahko letno prispeval do 57 milijard EUR, odvisno od področja uporabe davka;

v zvezi s tem ponovno poziva vse države članice, naj se pridružijo okviru okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije; poziva Komisijo, naj čim prej zagotovi podrobnosti o lastnih sredstvih, predstavljenih v sporočilu z dne 27. maja 2020 o načrtu za oživitev gospodarstva, vključno z dajatvijo, ki temelji na poslovanju velikih podjetij, in morebitno razširitvijo sistema trgovanja z emisijami na pomorski in letalski sektor;

| 43. | vztraja, da bi bilo treba od leta 2021 v proračun EU vključiti košarico novih virov lastnih sredstev, medtem ko bi bilo treba določiti tudi pravno zavezujoč časovni razpored za predlaganje in uvedbo novih lastnih sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru; poziva, naj bodo prihodki iz novih lastnih sredstev zadostni za kritje vsaj obveznosti odplačevanja v okviru instrumenta za okrevanje; pričakuje, da bodo vsi prihodki, ki presegajo to raven, pritekali v proračun EU, da bi med drugim premostili vrzel v financiranju v zelenem dogovoru, pri tem pa ne bi posegali v načelo univerzalnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bosta obe vrsti prihodkov, okoljski in ne specifično okoljski, nepogrešljivi za vzpostavitev zanesljive košarice pravih novih lastnih sredstev, saj bi se lahko prihodki, ustvarjeni z okoljskimi prihodki, sčasoma sorazmerno zmanjšali, ko bo EU napredovala v smeri podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

44.

Finančne institucije – omogočanje izvajanja zelenega dogovora

| 45. | pozdravlja odločitev EIB, da bo pregledala svojo posojilno politiko na področju energije in podnebno strategijo ter da bo od leta 2025 50 % svojih dejavnosti namenila podnebnim ukrepom in okoljski trajnosti, da bi izpolnila obveznosti EU iz Pariškega sporazuma; poziva EIB, naj revidira tudi svojo posojilno politiko na področju prometa in se zaveže k trajnostnemu prehodu na podnebno nevtralnost in krožno gospodarstvo, pri tem pa upošteva različne mešanice energijskih virov držav članic in posebno pozornost nameni sektorjem in regijam, ki jih je prehod najbolj prizadel; poziva zlasti k izvajanju novih politik v ogljično intenzivnih industrijskih sektorjih, v katerih je dejavna EIB, da bi podprli prehod teh sektorjev, da bi vsa nova sektorska posojila uskladili s ciljem doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050; pozdravlja zavezo EIB, da bo do leta 2021 prenehala financirati projekte na področju energije iz fosilnih goriv; zahteva sprejetje in objavo preverljivih načrtov prehoda, da se dosežejo cilji podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi moral biti odziv EIB na pandemijo COVID-19 skladen s cilji naložbenega načrta za trajnostno Evropo; vendar ugotavlja, da vsi financirani projekti ne morejo prispevati k doseganju podnebnih ciljev EU, in vztraja, da to ne bi smelo preprečiti njihovega financiranja; vendar meni, da mora biti portfelj EIB usklajen s trajnostnimi cilji EU in načelom, da se ne sme povzročiti znatna škoda; poziva EIB, naj pripravi konkreten časovni načrt za izpolnitev 50-odstotnega granularnega cilja do leta 2025 in vsako leto razkrije delež svojih sredstev, s katerimi se financirajo dejavnosti, ki se v skladu s taksonomijo EU štejejo za okoljsko trajnostne; opozarja, da se je banka na pandemijo COVID-19 odzvala zgolj v nekaj tednih, ta odziv pa bi moral ustvariti naložbe v višini 240 milijard EUR; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je za uspešno vlogo EIB pri financiranju zelenega dogovora ključen pristop od spodaj navzgor in participativen pristop ter da bi morala EIB spodbujati posebne dialoge med javnim in zasebnim sektorjem ter se bolje usklajevati z različnimi deležniki, kot so lokalni in regionalni organi ter predstavniki civilne družbe; poleg tega poudarja neodvisnost EIB in tudi pomen zagotavljanja demokratičnega nadzora nad naložbami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da je EIB največji svetovni izdajatelj zelenih obveznic, saj je v 11 letih zbrala več kot 23 milijard EUR; ugotavlja, da je bil velik izziv določiti skupne standarde, da ne bi prišlo do lažnega ekološkega vtisa; pozdravlja nove obveznice ozaveščenosti o trajnosti, ki jih je EIB izdala leta 2018 in so namenjene podpiranju naložb, povezanih s cilji OZN za trajnostni razvoj; poudarja, da je treba določiti skupne standarde za te nove obveznice, da se zagotovi, da bodo projekti pregledni, preverljivi in merljivi; poziva EIB, naj nadaljuje to dejavnost in razširi izdajanje zelenih obveznic in obveznic ozaveščanja o trajnosti, kar lahko olajša izvajanje naložbenega načrta za trajnostno Evropo in pomaga pri razvoju trga za socialne in okoljske trajnostne obveznice na podlagi dela v okviru akcijskega načrta EU za financiranje trajnostne rasti in taksonomije EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | spodbuja EIB, naj dejavno podpira projekte, ki prispevajo k pravičnemu prehodu, na primer raziskave, inovacije in digitalizacijo, dostop malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev, socialne naložbe in razvoj spretnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da je predsednik EIB Werner Hoyer poudaril, da je treba okrepiti kapitalsko osnovo EIB, da bo lahko nadaljevala ambiciozne projekte, ki podpirajo prehod na trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo nacionalne spodbujevalne banke in institucije ter mednarodne finančne institucije, tudi Evropska banka za obnovo in razvoj in Svetovna banka, pri financiranju trajnostnih projektov, s čimer prispevajo k doseganju ciljev Pariškega sporazuma; poudarja, da lahko nacionalne spodbujevalne banke in institucije glede na svoje izkušnje in zmogljivosti na nacionalni in regionalni ravni pomagajo doseči kar največji učinek pri uporabi javnih sredstev, tudi prek partnerstev v okviru InvestEU, s čimer prispevajo k doseganju podnebnih ciljev Unije; poudarja, da je financiranje malih in srednjih podjetij ključno za uspešno izvajanje naložbenega načrta za trajnostno Evropo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja tudi, da nacionalne spodbujevalne banke in institucije zaradi svojih izkušenj na tem področju dobro poznajo zasnovo, upravljanje in financiranje razmeroma majhnih projektov; zato pozdravlja njihovo vključenost v različne vidike naložbenega načrta za trajnostno Evropo kot najprimernejših organov za usmerjanje naložb na evropski ravni v realno gospodarstvo in na lokalni ravni; poudarja, kako pomembno je zagotoviti lokalno tehnično podporo nosilcem projektov in inovacijam, ter poudarja vlogo centrov za razvoj projektov, saj pomagajo, da se projekti dovolj razvijejo in prejmejo finančna sredstva; poziva k reformam državne pomoči, ki bodo nacionalnim spodbujevalnim bankam in institucijam omogočile zagotavljanje preferenčnih posojil za spodbujanje trajnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da lahko javne in zasebne naložbe prispevajo k trajnostnemu okrevanju in odpornosti, kadar je financiranje usmerjeno v zelene naložbe, kot so električna omrežja, nadomrežja in pametna omrežja, železniška omrežja, energijska učinkovitost in projekti krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da okoljske in podnebne nesreče pomenijo vse večja tveganja za finančno stabilnost, zato bi morali bonitetni predpisi in nadzor te dolgoročne nevarnosti bolje vključiti v svoje ocene; meni, da bi bilo treba boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje trajnosti bolj upoštevati v politikah ECB, pri tem pa v celoti spoštovati njen mandat in neodvisnost, ne da bi pri tem ogrozili njeno vlogo varuha finančne in monetarne stabilnosti; spominja na izjavo predsednika ECB, da banka podpira razvoj taksonomije, da bi se olajšala vključitev okoljskih vidikov v portfelje centralnih bank; je seznanjen z ambicioznostjo, izraženo v nedavnem odgovoru Eurosistema na javna posvetovanja Komisije o prenovljeni strategiji za trajnostno financiranje in reviziji direktive o nefinančnem poročanju, v katerem je navedeno, da so tržne sile lahko in bi morale biti ključno gonilo preusmerjanja finančnih tokov v trajnostne gospodarske dejavnosti; pozdravlja poziv ECB ter mreže centralnih bank in regulatorjev za ozelenitev finančnega sistema, naj finančni regulatorji bolje ocenijo finančna tveganja, povezana s trajnostjo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | spodbuja ECB, naj nadaljuje svojo strategijo monetarne politike, ob tem pa v celoti spoštuje mandat ECB za stabilnost cen, ki je določen v PDEU; ugotavlja, da bo ECB v okviru pregleda svoje strategije monetarne politike v skladu s Pariškim sporazumom ocenila, ali in kako lahko v okviru svojega mandata in v svojem okviru za zavarovanje in letnih stresnih testih upošteva vidike trajnosti, zlasti tveganja, povezana z okoljsko trajnostjo, pri čemer bo ohranila ločeno vlogo monetarne politike in bonitetnega nadzora; poleg tega spodbuja ECB, naj razkrije raven usklajenosti monetarne politike s Pariškim sporazumom, obenem pa določi časovni načrt za prihodnjo uskladitev, ter za te ukrepe na primeren način uporabi taksonomijo EU; poziva ECB, naj preuči nadaljnje načine za podporo EIB, da bi povečala zmožnost financiranja EIB, ne da bi pri tem povzročila izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

55.

| 56. | predlaga, da bi ECB morala oceniti ponovno uravnoteženje svojega ogljično intenzivnega portfelja obveznic v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja glede na podnebne zaveze EIB; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva evropske nadzorne organe, naj skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi razvije letne stresne teste v zvezi s podnebnimi razmerami v finančnih institucijah, ki jih nadzorujejo, – o čemer trenutno poteka razprava zlasti v okviru mreže centralnih bank in regulatorjev za ozelenitev finančnega sistema –, da bi razumeli, kje so finančna tveganja, povezana s podnebjem, v portfeljih ustreznih finančnih institucij EU, in do kje segajo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da je javni prevoz bistvenega pomena za trajnostno mobilnost v mestih; poudarja, da je treba povečati podporo javnim prometnim omrežjem in voznim parkom na lokalni in regionalni ravni, saj so učinkovito orodje za prehod na mobilnost z nizkimi emisijami, hkrati pa spodbujati prehod na druge oblike prevoza, zlasti v metropolitanskih središčih, in povezljivost na podeželju, da se spodbudi teritorialna kohezija; meni, da je močnejša povezava financiranja mestnega prometa z načrti trajnostne mobilnosti v mestih bistvena za pospešitev preoblikovanja mobilnosti v mestih; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri razvoju načrtov in politik trajnostne mobilnosti v mestih, vključno s podporo za učinkovite sisteme javnega prevoza in rešitve aktivne mobilnosti, kot sta hoja in kolesarjenje, ter spodbujanjem dostopnosti in multimodalnosti med različnimi načini prevoza; |
| --- | --- |

58.

Iskanje zasebnih naložb za trajnostno okrevanje gospodarstva

| 59. | podpira obnovljeno strategijo za trajnostno financiranje; poudarja, da so potrebni razvijajoč se znak EU za okolju prijazne finančne produkte, standard EU za zelene obveznice ter zanesljivejši, lažje primerljivi in dostopnejši podatki o trajnosti, pridobljeni z uskladitvijo kazalnikov trajnosti; opozarja na velik pomen zelenega financiranja za mednarodno vlogo EU in evra v naslednjem desetletju; poudarja, da so za mala in srednja podjetja pomembni poenostavljeni standardi poročanja, ki jim omogočajo polno udeležbo na kapitalskih trgih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vztraja, da so za delovanje vzdržnega finančnega sistema EU v praksi nepogrešljivi zanesljivejši, primerljivi in dostopni podatki o trajnosti; pozdravlja zamisel, da bi se ustanovil forum na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov in tako vzpostavila enotna evropska točka dostopa, kjer bi bile zbrane informacije o podjetjih v EU, in sicer tako da bi bili obstoječi registri in podatkovne zbirke podjetij na nacionalni in evropski ravni med seboj povezani, da bi lahko podjetja, zlasti v manjših državah članicah, lažje pritegnila vlagatelje; poudarja, da bi morala podjetja v sklopu enotne evropske točke dostopa imeti možnost nadzorovati razpoložljivost svojih podatkov; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za enotno evropsko točko dostopa do finančnih in nefinančnih informacij o podjetjih v EU, ki kotirajo na borzi, in tistimi, ki ne, pri čemer naj po potrebi upošteva tudi načelo sorazmernosti; poziva Komisijo, naj racionalizira zahteve glede preglednosti iz direktive o razkritju nefinančnih informacij in jih uskladi z zahtevami iz uredbe o taksonomiji in uredbe o razkritju trajnostnih financ; poziva k preglednim metodologijam za zbiranje in objavljanje podatkov; poziva Komisijo, naj vzpostavi učinkovito spremljanje podatkov o izvajanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo in poročanje o njem ter ga da na voljo javnosti, da bi zagotovila popolno preglednost porabe EU za zeleni prehod; meni, da bo znaten delež obveznic EU, ki bodo izdane v okviru načrta za okrevanje, izdan na podlagi standarda EU za zelene obveznice, kot predlaga Komisija; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izreka pohvalo napredku, ki je bil dosežen na podlagi pobud, vključenih v akcijski načrt za trajnostno financiranje iz leta 2018; poziva k sprejetju delegiranih aktov, predvidenih v uredbi o taksonomiji, ob upoštevanju vrste meril in kazalnikov trajnosti; posebej poziva k hitremu izvajanju načela, da se ne sme povzročiti znatna škoda, kot je določeno v uredbah o razkritju trajnostnih financ in o taksonomiji; poudarja pomen ambicioznih zahtev po razkritju za vse finančne produkte in subjekte; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je prihodnja prenovljena strategija EU za trajnostno financiranje pomembna priložnost za pospešitev prehoda na trajnostnejše manjše naložbe; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje trajnostnih manjših naložb; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je seznanjen s členom 26(2) uredbe o taksonomiji, ki Komisiji nalaga, da do 31. decembra 2021 objavi poročilo, v katerem so opisane določbe, ki bi bile potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe onkraj okoljsko trajnostnih gospodarskih dejavnosti, vključno z drugimi trajnostnimi cilji, kot so socialni cilji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podpira poziv strokovne skupine na visoki ravni za trajnostno financiranje po novih ukrepih za spodbujanje dolgoročne naravnanosti, ki koristi ljudem in planetu; poziva Komisijo, naj analizira in predlaga, kako bi lahko dolgoročno perspektivo bolje vključili v ureditev in pravila upravljanja podjetij; pozdravlja pripravo pobude za trajnostno upravljanje podjetij; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj razmisli o reviziji direktive o nefinančnem poročanju, ki bi lahko vključevala razkritje učinka dejavnosti podjetij na okoljsko in socialno trajnost ter trajnost upravljanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vztraja, da se morajo javne in zasebne naložbe dopolnjevati, kjer je to mogoče, pri mobilizaciji financiranja za zeleni dogovor; poudarja, da ne bi smeli izriniti naložb zasebnega sektorja, da bi bilo financiranje naložbenega načrta za trajnostno Evropo čim večje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opozarja, da lahko naložbe v in posojila za netrajnostne gospodarske dejavnosti vodijo v nasedlo premoženje in izgubljene naložbe z učinki vezave; poudarja, da je treba to tveganje v zadostni meri zajeti v bonitetnih ocenah in okvirih, tudi v baselskem okviru; zato poziva Komisijo, naj preuči načine za izboljšanje vključevanja tveganj glede trajnosti in bonitetne obravnave dolgoročnih naložb in posojil, tudi v pravilniku EU o bančništvu, ki bo dodatno spodbujalo splošno finančno sistemsko stabilnost, ter naj si še naprej prizadeva za spodbujanje zanesljivosti, primerljivosti in preglednosti dejavnikov trajnosti v bonitetnih ocenah; meni, da bi bilo slednje mogoče obravnavati v prihodnjih pregledih uredbe o bonitetnih agencijah, uredbe/direktive o kapitalskih zahtevah in okvirov za solventnost; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja, da trajnostne naložbe nimajo nujno manjšega profila tveganja kot druge vrste naložb; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi bilo treba MSP v Uniji olajšati dostop do javnega in zasebnega financiranja v okviru naložbenega načrta za trajnostno Evropo; poudarja, da so potrebna dodatna prizadevanja za obveščanje MSP o novih možnostih financiranja v okviru tega načrta; |
| --- | --- |

69.

Spodbujanje trajnostnih javnih naložb v krizah

| 70. | poziva k oblikovanju instrumenta za trajnostne naložbe, da bi dosegli cilje iz evropskega zelenega dogovora, a poudarja, da bi morale višje ravni javnih naložb prispevati k vzdržnosti javnih financ v EU, ne glede na to, kateri model financiranja je izbran; meni, da bi bilo treba pri morebitnem pregledu okvira ekonomskega upravljanja EU upoštevati priporočila neodvisnega Evropskega fiskalnega odbora in spodbuditi države članice, da svoja gospodarstva in javne izdatke uskladijo s cilji evropskega zelenega dogovora; podpira zavezo Komisije, da bo preučila druge omogočitvene okvire, kot so standardi za zelene obveznice, in jo spodbuja, naj opredeli najboljše prakse za pripravo zelenih proračunov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k trajnostni in učinkoviti uporabi javne podpore za prometni sektor, zlasti letalske prevoznike, turizem in avtomobilski sektor; poziva, naj bodo prehodne dejavnosti, opredeljene v uredbi o taksonomiji, upravičene do financiranja v okviru naložbenega načrta za trajnostno Evropo, in poziva, naj se posebna pozornost nameni dostopu do financiranja in drugih oblik podpore za mikropodjetja ter MSP; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva k vključevanju trajnostnih javnih naročil in javnih razpisov ter k večjemu usklajevanju na evropski ravni v zvezi s tem; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja dejstvo, da bodo načrti za sanacijo in povečanje odpornosti temeljili na skupnih prednostnih nalogah EU; v zvezi s tem poudarja evropski zeleni dogovor in evropski steber socialnih pravic, pa tudi digitalno agendo in strateški cilj doseganja evropske suverenosti v strateških sektorjih s trajnostno industrijsko bazo; opozarja, da so potrebne naložbe v okolju prijazno okrevanje in da je treba povečati konvergenco med državami članicami pri izvajanju naložbenega načrta za trajnostno Evropo, kar bi lahko pripomoglo k pospešitvi gospodarskega okrevanja; poziva, naj se vključijo prednostne naloge na področjih, kot so zaposlovanje, znanja in spretnosti, izobraževanje, digitalno podjetništvo, raziskave in inovacije ter zdravje, pa tudi na področjih, povezanih s poslovnim okoljem in neprofitnim sektorjem, vključno z javno upravo in finančnim sektorjem; poziva Komisijo, naj javnim organom zagotovi tehnično pomoč za pripravo prehodnih načrtov, da bi se izognili nasedlim naložbam; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost ter zagotovi, da bo v primeru hudih kršitev prišlo do izterjave izplačanih sredstev; poudarja, kako pomembno je, da države članice, ki objavijo načrte, spoštujejo pravno državo in naše demokratične vrednote; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vztraja, naj se načelo neškodovanja iz evropskega zelenega dogovora uporablja za vse načrte za okrevanje; |
| --- | --- |

74.

| 75. | obžaluje sklep Evropskega sveta, da umakne instrument za podporo plačilni sposobnosti iz programa Next Generation EU; meni, da je to pomembno orodje za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na enotnem trgu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva podjetja, ki prejemajo javno podporo, naj se zavežejo javnemu poročanju po posameznih državah, pri čemer upošteva možnost, da se predvidijo začasna odstopanja za zaščito poslovno občutljivih informacij; ta podjetja tudi poziva, naj zagotovijo pošteno konkurenco, zmanjšajo razlike v plačah med spoloma, spoštujejo svoje obveznosti glede nefinančnega poročanja, poskrbijo za delovna mesta, razkrijejo morebitno ugodno obravnavo, ki bi je bila deležna, in se strogo vzdržijo uporabe strategij za izogibanje davkom prek hčerinskih družb v nekooperativnih jurisdikcijah za davčne namene brez izvajanja bistvene gospodarske dejavnosti; vztraja, da bi morala ta podjetja pravično prispevati k prizadevanjem za okrevanje, tako da pošteno plačajo svoje davke; v teh okoliščinah si prizadeva za novo družbeno pogodbo za podjetja, ki bi uskladila cilje ustvarjanja dobička z upoštevanjem ljudi in planeta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj po potrebi revidira pravila o državni pomoči, vključno z začasnim okvirom, ki je bil uveden v odzivu na pandemijo COVID-19, da bi pridobili večjo javno podporo za evropski zeleni dogovor in zagotovili, da bo podpora z državno pomočjo pogojena z izpolnjevanjem podnebnih in okoljskih ciljev Unije; opozarja, da bi bilo treba vsako revizijo pravil o državni pomoči skrbno načrtovati, da bi preprečili izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, in v vsaki prihodnji reviziji zagotoviti njegovo celovitost in enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj pri odobritvi prošnje države članice za državno pomoč v skladu s členom 108 PDEU v svojo odločitev vključi določbe, v skladu s katerimi bodo morali upravičenci v ogljično intenzivnih sektorjih sprejeti podnebne cilje in časovne načrte za zeleni prehod ter dokazati usklajenost svojega poslovnega modela in dejavnosti s cilji iz poglavja 2 Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja načrtovano revizijo direktive o obdavčitvi energije v letu 2021 in poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge za uskladitev stopenj DDV z okoljskimi vidiki, uvedbo dajatve na plastiko za enkratno uporabo in zvišanje ustreznih minimalnih trošarin, ki zaradi inflacije niso več učinkovite; si želi, da bi te reforme združili s prizadevanji za ohranitev kupne moči tistih z najnižjimi dohodki v Evropski uniji; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja na vse večje potrebe po naložbah, povezane z zelenim prehodom, ter na to, da se zaradi davčnih utaj in izogibanja davkom pravnih oseb potencialno izgubijo sredstva za nacionalne proračune in proračun EU v znesku od 50–70 milijard EUR do 160–190 milijard EUR, ki bi se lahko uporabil za naložbe v okviru naložbenega načrta za trajnostno Evropo; poziva države članice, naj mobilizirajo sredstva za financiranje trajnostnega in pravičnega prehoda z izvajanjem vsakega morebitnega vključujočega okvirnega sporazuma OECD, vključno z njegovim drugim stebrom; poziva k okrepitvi boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam, izogibanju davkom ter agresivnemu davčnemu načrtovanju; poziva k usklajevanju na ravni EU za odkrivanje, preiskovanje in preprečevanje agresivnega davčnega načrtovanja s strani posameznikov in podjetij; poziva k ambiciozni strategiji o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje; poziva Svet, naj posodobi merila za opredelitev škodljivih davčnih režimov v kodeksu ravnanja EU o obdavčitvi podjetij, in ponavlja svoje stališče z dne 26. marca 2019 o državah članicah, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje; spodbuja Komisijo, naj določi merila za ocenjevanje davčnih praks držav članic; opozarja Komisijo na člen 116 PDEU, kar zadeva dosjeje, povezane z davki, in spodbuja Komisijo, naj uporabi ta predpis, da bi preprečila izkrivljanje konkurence na enotnem trgu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | želi, da bi bilo zagotovljeno, da bi vsi pravično prispevali k okrevanju po pandemiji COVID-19 in prehodu na konkurenčno in trajnostno gospodarstvo ter da bi se hkrati upoštevale različne zmogljivosti držav članic; meni, da je pandemija COVID-19 pogosto „najbolj prizadela“ ranljive skupine, medtem ko so cene premoženja ves čas krize doslej rasle, kot je poudarila predsednica ECB Christine Lagarde 7. julija 2020; spodbuja države članice in Komisijo, naj preučijo nove vire za financiranje gospodarskega okrevanja, ki to upoštevajo; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da bo z večjim financiranjem zelenega dogovora potrebno tudi veliko proračunske discipline in nadzora, da se preprečijo goljufije in preusmerjanje sredstev; ugotavlja, da Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) nima zmogljivosti, da bi sam preprečeval finančne goljufije; zato poziva vse države članice, naj se pridružijo Evropskemu javnemu tožilstvu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | meni, da bi lahko s kombinacijo predlogov iz tega poročila zbrali 660 milijard EUR na leto, potrebnih za zmago v boju za podnebje in delovna mesta; |
| --- | --- |

83.

o

o o

| 84. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0449.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0032.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0220.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0102.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(8)  UL C 76, 9.3.2020, str. 23.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/assessment_of_economic_and_investment_needs.pdf

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/36

---

P9_TA(2020)0307

Vpliv ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic ter drugih pogodb in instrumentov OZN o človekovih pravicah, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter protokolov k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter protokolov k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske listine o pacientovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o pacientovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja OZN, visoke komisarke OZN za človekove pravice, posebnih poročevalcev OZN, Visokega komisariata OZN za begunce (UNHCR) in drugih organov OZN o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja OZN, visoke komisarke OZN za človekove pravice, posebnih poročevalcev OZN, Visokega komisariata OZN za begunce (UNHCR) in drugih organov OZN o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju izjav in dokumentov predstavnikov in organov Sveta Evrope, zlasti njegovega generalnega sekretarja, predsednika in poročevalcev njegove parlamentarne skupščine, komisarja za človekove pravice, komisije za učinkovitost pravosodja (CEPEJ), Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (CPT), Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti ter Skupine držav proti korupciji (GRECO) o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav in dokumentov predstavnikov in organov Sveta Evrope, zlasti njegovega generalnega sekretarja, predsednika in poročevalcev njegove parlamentarne skupščine, komisarja za človekove pravice, komisije za učinkovitost pravosodja (CEPEJ), Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (CPT), Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti ter Skupine držav proti korupciji (GRECO) o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju publikacije Sveta Evrope z dne 7. aprila 2020 z naslovom Spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi COVID-19 – nabor orodij za države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Sveta Evrope z dne 7. aprila 2020 z naslovom Spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi COVID-19 – nabor orodij za države članice,

| — | ob upoštevanju ustreznih dokumentov Beneške komisije Sveta Evrope, vključno z zbornikom mnenj in poročil Beneške komisije o izrednih razmerah (1), objavljenim 16. aprila 2020, poročilom z dne 26. maja 2020 z naslovom Spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države v izrednih razmerah – razmisleki (2), opazovalnice za izredne razmere v državah članicah Beneške komisije (3) ter njenega poročila o pravni državi za leto 2011 (4) in seznama meril za pravno državo iz leta 2016 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih dokumentov Beneške komisije Sveta Evrope, vključno z zbornikom mnenj in poročil Beneške komisije o izrednih razmerah (1), objavljenim 16. aprila 2020, poročilom z dne 26. maja 2020 z naslovom Spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države v izrednih razmerah – razmisleki (2), opazovalnice za izredne razmere v državah članicah Beneške komisije (3) ter njenega poročila o pravni državi za leto 2011 (4) in seznama meril za pravno državo iz leta 2016 (5),

| — | ob upoštevanju prošnje, ki jo je predsednik Parlamenta na podlagi predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) 1. julija 2020 naslovil na Beneško komisijo, in njenega vmesnega poročila z dne 8. oktobra 2020 o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU zaradi pandemije COVID-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje, ki jo je predsednik Parlamenta na podlagi predloga Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) 1. julija 2020 naslovil na Beneško komisijo, in njenega vmesnega poročila z dne 8. oktobra 2020 o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU zaradi pandemije COVID-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6),

| — | ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2020 o spopadanju demokracij s pandemijo COVID-19 (7) ter o vplivu pandemije COVID-19 na človekove pravice in pravno državo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2020 o spopadanju demokracij s pandemijo COVID-19 (7) ter o vplivu pandemije COVID-19 na človekove pravice in pravno državo (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 27. aprila 2020 o osnutku zakona o posebnih pravilih za izvedbo splošnih volitev predsednika Republike Poljske, odrejenih leta 2020 (dokument senata št. 99) ter izjav predstavnika OVSE za svobodo medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 27. aprila 2020 o osnutku zakona o posebnih pravilih za izvedbo splošnih volitev predsednika Republike Poljske, odrejenih leta 2020 (dokument senata št. 99) ter izjav predstavnika OVSE za svobodo medijev,

| — | ob upoštevanju izjave o Madžarski, ki jo je 27. marca 2020 podal Rupert Colville, tiskovni predstavnik visoke komisarke OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Madžarski, ki jo je 27. marca 2020 podal Rupert Colville, tiskovni predstavnik visoke komisarke OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN o sodobnih oblikah rasizma in manjšinskih vprašanjih v Bolgariji z dne 13. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN o sodobnih oblikah rasizma in manjšinskih vprašanjih v Bolgariji z dne 13. maja 2020,

| — | ob upoštevanju publikacij Mednarodnega inštituta za demokracijo in pomoč pri volitvah (International IDEA) z dne 11. maja 2020 z naslovom Parlamenti v krizi: izzivi in inovacije (9) ter z dne 26. marca 2020 z naslovom Volitve in COVID-19 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacij Mednarodnega inštituta za demokracijo in pomoč pri volitvah (International IDEA) z dne 11. maja 2020 z naslovom Parlamenti v krizi: izzivi in inovacije (9) ter z dne 26. marca 2020 z naslovom Volitve in COVID-19 (10),

| — | ob upoštevanju široke razprave o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, v katero so bili vključeni državljani, akademska skupnost, civilna družba in družba na splošno (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju široke razprave o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, v katero so bili vključeni državljani, akademska skupnost, civilna družba in družba na splošno (11),

| — | ob upoštevanju ukrepov Komisije v zvezi s COVID-19 na vseh področjih v njeni pristojnosti ter njenih prizadevanj pri usklajevanju evropskega odziva na pandemijo na raznolikih področjih, od schengenskega območja do dezinformacij o virusu, od varstva podatkov in aplikacij do azilnih postopkov ter postopkov vračanja in preselitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov Komisije v zvezi s COVID-19 na vseh področjih v njeni pristojnosti ter njenih prizadevanj pri usklajevanju evropskega odziva na pandemijo na raznolikih področjih, od schengenskega območja do dezinformacij o virusu, od varstva podatkov in aplikacij do azilnih postopkov ter postopkov vračanja in preselitve,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (13),

| — | ob upoštevanju smernic št. 04/2020 Evropskega odbora za varstvo podatkov (EDPB) glede uporabe podatkov o lokaciji in orodij za sledenje stikom v okviru pandemije COVID-19 ter smernic št. 03/2020 o obdelavi podatkov v zvezi z zdravjem za namene znanstvenih raziskav v okviru pandemije COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic št. 04/2020 Evropskega odbora za varstvo podatkov (EDPB) glede uporabe podatkov o lokaciji in orodij za sledenje stikom v okviru pandemije COVID-19 ter smernic št. 03/2020 o obdelavi podatkov v zvezi z zdravjem za namene znanstvenih raziskav v okviru pandemije COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2020 z naslovom Usmeritve v zvezi z varstvom podatkov za aplikacije, ki podpirajo boj proti pandemiji COVID-19 (C(2020)2523), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2020 z naslovom Usmeritve v zvezi z varstvom podatkov za aplikacije, ki podpirajo boj proti pandemiji COVID-19 (C(2020)2523),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in 27 spremljajočih poglavij o pravni državi v posameznih državah članicah (SWD(2020)0300–0326), v katerih je obravnavan vpliv ukrepov držav članic za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in 27 spremljajočih poglavij o pravni državi v posameznih državah članicah (SWD(2020)0300–0326), v katerih je obravnavan vpliv ukrepov držav članic za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju izjave 19 držav članic z dne 1. aprila 2020, v kateri so izrazile globoko zaskrbljenost spričo tveganja, da bi bila zaradi sprejetja nekaterih nujnih ukrepov kršena načela pravne države, demokracije in temeljnih pravic (14) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave 19 držav članic z dne 1. aprila 2020, v kateri so izrazile globoko zaskrbljenost spričo tveganja, da bi bila zaradi sprejetja nekaterih nujnih ukrepov kršena načela pravne države, demokracije in temeljnih pravic (14)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pandemija COVID-19: usklajevanje zdravstvenih ocen in stopnje tveganja na ravni EU ter posledice za schengensko območje in enotni trg (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pandemija COVID-19: usklajevanje zdravstvenih ocen in stopnje tveganja na ravni EU ter posledice za schengensko območje in enotni trg (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (22),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila Tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve z dne 23. aprila 2020 o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v EU (23), v katerem so povzete glavne ugotovitve spremljanja, ki se je začelo s tedenskimi pregledi ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19, ki so jih sprejele države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila Tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve z dne 23. aprila 2020 o vplivu ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice v EU (23), v katerem so povzete glavne ugotovitve spremljanja, ki se je začelo s tedenskimi pregledi ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19, ki so jih sprejele države članice,

| — | ob upoštevanju informativnih poročil Evropskega centra za parlamentarne raziskave in dokumentacijo o parlamentarnih dejavnostih med pandemijo COVID-19 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnih poročil Evropskega centra za parlamentarne raziskave in dokumentacijo o parlamentarnih dejavnostih med pandemijo COVID-19 (24),

| — | ob upoštevanju briefingov Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), povezanih z razglasitvijo izrednih razmer v odziv na koronavirusno krizo v več državah članicah, in drugih ustreznih briefingov o tej temi (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefingov Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), povezanih z razglasitvijo izrednih razmer v odziv na koronavirusno krizo v več državah članicah, in drugih ustreznih briefingov o tej temi (25),

| — | ob upoštevanju petih biltenov Agencije EU za temeljne pravice (FRA) o posledicah pandemije koronavirusa za temeljne pravice v EU (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petih biltenov Agencije EU za temeljne pravice (FRA) o posledicah pandemije koronavirusa za temeljne pravice v EU (26),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Evropske komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 18. junija 2020 o spopadanju z dezinformacijami o COVID-19 in o vplivu na svobodo izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Evropske komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella z dne 18. junija 2020 o spopadanju z dezinformacijami o COVID-19 in o vplivu na svobodo izražanja,

| — | ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala (IOCTA), objavljene 5. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala (IOCTA), objavljene 5. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju Europolovega poročila z dne 19. junija 2020 o izkoriščanju osamitve: storilci in žrtve spolne zlorabe otrok na spletu med pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega poročila z dne 19. junija 2020 o izkoriščanju osamitve: storilci in žrtve spolne zlorabe otrok na spletu med pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju Europolovega poročila z dne 30. aprila 2020 z naslovom „Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU“ (Po pandemiji – kako bo COVID-19 spremenil vzorce hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega poročila z dne 30. aprila 2020 z naslovom „Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU“ (Po pandemiji – kako bo COVID-19 spremenil vzorce hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v EU),

| — | ob upoštevanju pripravljalnega dela, ki ga je za to resolucijo opravila skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic (DRFMG) Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE), vključno s poročilom z dne 10. julija 2020, ki ga je pripravila za odbor LIBE (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega dela, ki ga je za to resolucijo opravila skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic (DRFMG) Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE), vključno s poročilom z dne 10. julija 2020, ki ga je pripravila za odbor LIBE (27),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o vplivu ukrepov za zajezitev COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (O-000065/2020 – B9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o vplivu ukrepov za zajezitev COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (O-000065/2020 – B9-0023/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| A. | ker je pandemija COVID-19 povzročila težave po vsej EU in močno prizadela prebivalstvo; ker se mnoga območja po svetu, vključno z EU, soočajo z drugim valom pandemije COVID-19 in ker vlade sprejemajo nove omejevalne ukrepe v boju proti visokemu številu primerov, vključno s ponovno uvedbo omejitve gibanja in sanitarnih ukrepov, uporabo mask in strožjimi kaznimi za kršitve; |
| --- | --- |

A.

ker je pandemija COVID-19 povzročila težave po vsej EU in močno prizadela prebivalstvo; ker se mnoga območja po svetu, vključno z EU, soočajo z drugim valom pandemije COVID-19 in ker vlade sprejemajo nove omejevalne ukrepe v boju proti visokemu številu primerov, vključno s ponovno uvedbo omejitve gibanja in sanitarnih ukrepov, uporabo mask in strožjimi kaznimi za kršitve;

| B. | ker so vladni ukrepi, ki spoštujejo pravno državo, temeljne pravice in demokratično odgovornost, nujno potrebni za boj proti pandemiji in bi morali biti temelj vseh prizadevanj za nadzor širjenja pandemije COVID-19; ker nujna pooblastila zahtevajo dodaten nadzor, saj je treba zagotoviti, da se ne uporabljajo kot izgovor za trajnejše spreminjanje ravnovesja moči; ter bi morali biti ukrepi, ki jih sprejmejo vlade, nujni, sorazmerni in začasni; ker obstaja nevarnost, da bo izvršilna oblast zlorabila pooblastila in bodo tudi po koncu izrednih razmer ostala v nacionalnem pravnem okviru, je treba za omejitev tega tveganja zagotoviti ustrezen notranji in zunanji parlamentarni in sodni nadzor ter ustrezne protiuteži; |
| --- | --- |

B.

ker so vladni ukrepi, ki spoštujejo pravno državo, temeljne pravice in demokratično odgovornost, nujno potrebni za boj proti pandemiji in bi morali biti temelj vseh prizadevanj za nadzor širjenja pandemije COVID-19; ker nujna pooblastila zahtevajo dodaten nadzor, saj je treba zagotoviti, da se ne uporabljajo kot izgovor za trajnejše spreminjanje ravnovesja moči; ter bi morali biti ukrepi, ki jih sprejmejo vlade, nujni, sorazmerni in začasni; ker obstaja nevarnost, da bo izvršilna oblast zlorabila pooblastila in bodo tudi po koncu izrednih razmer ostala v nacionalnem pravnem okviru, je treba za omejitev tega tveganja zagotoviti ustrezen notranji in zunanji parlamentarni in sodni nadzor ter ustrezne protiuteži;

| C. | ker je pandemija COVID-19 povzročila krizo brez primere; ker moramo v prihodnosti ponovno razmisliti o metodah za krizno upravljanje tako na ravni držav članic kot na ravni EU; |
| --- | --- |

C.

ker je pandemija COVID-19 povzročila krizo brez primere; ker moramo v prihodnosti ponovno razmisliti o metodah za krizno upravljanje tako na ravni držav članic kot na ravni EU;

| D. | ker so številne države EU razglasile izredne razmere (28) na podlagi svojih ustav (29), kar je v nekaterih primerih povzročilo pravne pomisleke, medtem ko so druge za nujno sprejetje omejevalnih ukrepov za boj proti pandemiji COVID-19 uporabile pooblastila za izredne razmere, ki jih določa splošno pravo (30) ali običajna zakonodaja (31); ker ti ukrepi vplivajo na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, saj zadevajo izvrševanje pravic in svoboščin posameznikov, kot so svoboda gibanja, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda izražanja in obveščanja, svoboda veroizpovedi, pravica do družinskega življenja, pravica do azila, načelo enakosti in nediskriminacije, pravica do zasebnosti in varstva podatkov, pravica do izobraževanja in pravica do dela; ker ti ukrepi vplivajo tudi na gospodarstva držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker so številne države EU razglasile izredne razmere (28) na podlagi svojih ustav (29), kar je v nekaterih primerih povzročilo pravne pomisleke, medtem ko so druge za nujno sprejetje omejevalnih ukrepov za boj proti pandemiji COVID-19 uporabile pooblastila za izredne razmere, ki jih določa splošno pravo (30) ali običajna zakonodaja (31); ker ti ukrepi vplivajo na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, saj zadevajo izvrševanje pravic in svoboščin posameznikov, kot so svoboda gibanja, svoboda zbiranja in združevanja, svoboda izražanja in obveščanja, svoboda veroizpovedi, pravica do družinskega življenja, pravica do azila, načelo enakosti in nediskriminacije, pravica do zasebnosti in varstva podatkov, pravica do izobraževanja in pravica do dela; ker ti ukrepi vplivajo tudi na gospodarstva držav članic;

| E. | ker na delovanje demokracije ter na sisteme nadzora in ravnotežja, ki veljajo zanjo, vplivajo izredne zdravstvene razmere, zaradi katerih pride do sprememb v porazdelitvi pristojnosti, kot je omogočanje izvršilni veji oblasti, da pridobi nova pooblastila za omejevanje individualnih pravic in izvrševanje pristojnosti, ki jih običajno imajo zakonodajni organi in lokalne oblasti, ob sočasnem omejevanju vloge parlamenta, sodstva, civilne družbe in medijev ter dejavnosti in vključevanja državljanov; ker v večini držav članic ni posebnih omejitev za sodstvo, vendar so ukrepi omejevanja gibanja sodiščem skoraj onemogočili normalno delovanje; |
| --- | --- |

E.

ker na delovanje demokracije ter na sisteme nadzora in ravnotežja, ki veljajo zanjo, vplivajo izredne zdravstvene razmere, zaradi katerih pride do sprememb v porazdelitvi pristojnosti, kot je omogočanje izvršilni veji oblasti, da pridobi nova pooblastila za omejevanje individualnih pravic in izvrševanje pristojnosti, ki jih običajno imajo zakonodajni organi in lokalne oblasti, ob sočasnem omejevanju vloge parlamenta, sodstva, civilne družbe in medijev ter dejavnosti in vključevanja državljanov; ker v večini držav članic ni posebnih omejitev za sodstvo, vendar so ukrepi omejevanja gibanja sodiščem skoraj onemogočili normalno delovanje;

| F. | ker je notranji sodni nadzor, ki ga dopolnjuje zunanji nadzor, še naprej temeljnega pomena, saj se v izrednih razmerah še naprej uporabljata pravici do poštenega sojenja in učinkovitih pravnih mehanizmov, da imajo lahko posamezniki, na katere vplivajo nujni ukrepi, možnost pritožbe v primeru, da državni organi posegajo v njihove temeljne pravice, ter da se zagotovi, da izvršilna oblast ne prekorači svojih pooblastil; |
| --- | --- |

F.

ker je notranji sodni nadzor, ki ga dopolnjuje zunanji nadzor, še naprej temeljnega pomena, saj se v izrednih razmerah še naprej uporabljata pravici do poštenega sojenja in učinkovitih pravnih mehanizmov, da imajo lahko posamezniki, na katere vplivajo nujni ukrepi, možnost pritožbe v primeru, da državni organi posegajo v njihove temeljne pravice, ter da se zagotovi, da izvršilna oblast ne prekorači svojih pooblastil;

| G. | ker Beneška komisija rajši podpira de iure izredno stanje na podlagi ustave kot pa de facto izredno stanje na podlagi običajne zakonodaje, saj lahko „sistem de iure ustavnih izrednih pooblastil zagotovi boljša jamstva za temeljne pravice, demokracijo in pravno državo ter bolje služi načelu pravne varnosti, ki izhaja iz njih“ (32); |
| --- | --- |

G.

ker Beneška komisija rajši podpira de iure izredno stanje na podlagi ustave kot pa de facto izredno stanje na podlagi običajne zakonodaje, saj lahko „sistem de iure ustavnih izrednih pooblastil zagotovi boljša jamstva za temeljne pravice, demokracijo in pravno državo ter bolje služi načelu pravne varnosti, ki izhaja iz njih“ (32);

| H. | ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 bila in je še vedno stresni test za demokracijo in odpornost nacionalnih zaščitnih ukrepov za pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

H.

ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 bila in je še vedno stresni test za demokracijo in odpornost nacionalnih zaščitnih ukrepov za pravno državo in temeljne pravice;

| I. | ker je zaupanje v ukrepe vlad in držav bistvenega pomena za zagotavljanje podpore in izvajanja sprejetih nujnih ukrepov; ker so za dosego tega v demokraciji bistvene pregledne, znanstveno utemeljene in demokratične odločitve, pa tudi dialog z opozicijo, civilno družbo in deležniki ter sodelovanje z njimi; |
| --- | --- |

I.

ker je zaupanje v ukrepe vlad in držav bistvenega pomena za zagotavljanje podpore in izvajanja sprejetih nujnih ukrepov; ker so za dosego tega v demokraciji bistvene pregledne, znanstveno utemeljene in demokratične odločitve, pa tudi dialog z opozicijo, civilno družbo in deležniki ter sodelovanje z njimi;

| J. | ker Komisija spremlja izredne ukrepe, ki so jih vlade držav članic sprejele v času krize; ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen 31. marca 2020 izjavila, da morajo biti vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni in omejeni na to, kar je nujno, ter da ne smejo trajati za nedoločen čas. Poleg tega morajo vlade zagotoviti, da se ti ukrepi redno preverjajo. Evropska komisija bo v duhu sodelovanja pozorno spremljala uporabo nujnih ukrepov v vseh državah članicah (33), in ker je komisar Didier Reynders 26. marca 2020 podal podobno izjavo; |
| --- | --- |

J.

ker Komisija spremlja izredne ukrepe, ki so jih vlade držav članic sprejele v času krize; ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen 31. marca 2020 izjavila, da morajo biti vsi izredni ukrepi strogo sorazmerni in omejeni na to, kar je nujno, ter da ne smejo trajati za nedoločen čas. Poleg tega morajo vlade zagotoviti, da se ti ukrepi redno preverjajo. Evropska komisija bo v duhu sodelovanja pozorno spremljala uporabo nujnih ukrepov v vseh državah članicah (33), in ker je komisar Didier Reynders 26. marca 2020 podal podobno izjavo;

| K. | ker so „skoraj vse države članice EU uvedle začasne (tj. časovno omejene) nujne ukrepe za obvladovanje krize zaradi pandemije COVID-19 (34) [...] predvsem z običajno zakonodajo“; ker so bili prvi izredni ukrepi v vseh državah članicah EU na splošno uvedeni za obdobje od 15 dni do približno enega meseca, nato pa se je to obdobje podaljšalo vsaj enkrat; ker po mnenju Beneške komisije „le nekaj držav članic EU ni predpisalo časovne omejitve za uporabo nujnih ukrepov“ (35); |
| --- | --- |

K.

ker so „skoraj vse države članice EU uvedle začasne (tj. časovno omejene) nujne ukrepe za obvladovanje krize zaradi pandemije COVID-19 (34) [...] predvsem z običajno zakonodajo“; ker so bili prvi izredni ukrepi v vseh državah članicah EU na splošno uvedeni za obdobje od 15 dni do približno enega meseca, nato pa se je to obdobje podaljšalo vsaj enkrat; ker po mnenju Beneške komisije „le nekaj držav članic EU ni predpisalo časovne omejitve za uporabo nujnih ukrepov“ (35);

| L. | ker Beneška komisija priporoča, naj se „izjave ali ukrepi, ki nimajo posebne časovne omejitve, vključno s tistimi, katerih začasna prekinitev je pogojena s premagovanjem izrednih razmer, ne štejejo za zakonite, če se razmere ne pregledujejo redno“ (36); |
| --- | --- |

L.

ker Beneška komisija priporoča, naj se „izjave ali ukrepi, ki nimajo posebne časovne omejitve, vključno s tistimi, katerih začasna prekinitev je pogojena s premagovanjem izrednih razmer, ne štejejo za zakonite, če se razmere ne pregledujejo redno“ (36);

| M. | ker nujni ukrepi ne smejo biti diskriminatorni in ker vlade ne smejo izkoriščati zakonodaje o izrednih razmerah za omejevanje temeljnih pravic; ker morajo vlade sprejeti tudi vrsto dodatnih ukrepov, da se zmanjšajo morebitne negativne posledice, ki bi jih ti ukrepi lahko imeli za življenje ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker nujni ukrepi ne smejo biti diskriminatorni in ker vlade ne smejo izkoriščati zakonodaje o izrednih razmerah za omejevanje temeljnih pravic; ker morajo vlade sprejeti tudi vrsto dodatnih ukrepov, da se zmanjšajo morebitne negativne posledice, ki bi jih ti ukrepi lahko imeli za življenje ljudi;

| N. | ker se je izredno stanje v skoraj vseh državah članicah, v katerih je bilo razglašeno, podaljšalo vsaj enkrat; ker je Beneška komisija poudarila, da je bistvenega pomena pregled razglasitve in podaljšanja izrednih razmer, aktivacija in uporaba izrednih pooblastil ter da bi bilo treba omogočiti parlamentarni in sodni nadzor (37); |
| --- | --- |

N.

ker se je izredno stanje v skoraj vseh državah članicah, v katerih je bilo razglašeno, podaljšalo vsaj enkrat; ker je Beneška komisija poudarila, da je bistvenega pomena pregled razglasitve in podaljšanja izrednih razmer, aktivacija in uporaba izrednih pooblastil ter da bi bilo treba omogočiti parlamentarni in sodni nadzor (37);

| O. | ker je bil parlamentarni nadzor v večini držav članic omejen zaradi uporabe izrednih izvršilnih pooblastil, medtem ko so imeli parlamenti v nekaterih državah članicah postransko vlogo, kar je vladam omogočilo hitro uvedbo nujnih ukrepov brez zadostnega nadzora; |
| --- | --- |

O.

ker je bil parlamentarni nadzor v večini držav članic omejen zaradi uporabe izrednih izvršilnih pooblastil, medtem ko so imeli parlamenti v nekaterih državah članicah postransko vlogo, kar je vladam omogočilo hitro uvedbo nujnih ukrepov brez zadostnega nadzora;

| P. | ker Evropski parlament, zlasti odbor LIBE in njegova skupina za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, od marca 2020 stalno spremlja razmere v EU in si redno izmenjuje mnenja z deležniki, kot je razvidno iz delovnega dokumenta skupine za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice o vplivu pandemije COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (38); |
| --- | --- |

P.

ker Evropski parlament, zlasti odbor LIBE in njegova skupina za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, od marca 2020 stalno spremlja razmere v EU in si redno izmenjuje mnenja z deležniki, kot je razvidno iz delovnega dokumenta skupine za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice o vplivu pandemije COVID-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (38);

| Q. | ker imajo institucije varuha človekovih pravic in nacionalne institucije za človekove pravice pomembno vlogo pri odkrivanju težav na področju temeljnih pravic in zagotavljanju pregleda, nadzora in pravnih mehanizmov ter s tem pri zaščiti državljanov v odnosu do nujnih ukrepov; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo institucije varuha človekovih pravic in nacionalne institucije za človekove pravice pomembno vlogo pri odkrivanju težav na področju temeljnih pravic in zagotavljanju pregleda, nadzora in pravnih mehanizmov ter s tem pri zaščiti državljanov v odnosu do nujnih ukrepov;

| R. | ker je bila svoboda gibanja v državah članicah omejena z obvezno ali priporočeno samoizolacijo in prepovedjo nenujnega gibanja; ker je večina držav članic schengenskega območja kot odziv na pandemijo COVID-19 ponovno uvedla nadzor na notranjih mejah ali pa je meje delno ali celo popolnoma zaprla oziroma jih je zaprla za nekatere vrste potnikov, tudi državljane EU in njihove družinske člane ter državljane tretjih držav, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker se države članice ob uvedbi teh ukrepov niso dovolj uskladile med seboj in z institucijami Unije (39); ker so nekatere države članice uvedle nezakonite in diskriminatorne omejitve, saj rezidentom, ki imajo državljanstvo druge države EU, niso dovolile vstopa na svoje ozemlje; |
| --- | --- |

R.

ker je bila svoboda gibanja v državah članicah omejena z obvezno ali priporočeno samoizolacijo in prepovedjo nenujnega gibanja; ker je večina držav članic schengenskega območja kot odziv na pandemijo COVID-19 ponovno uvedla nadzor na notranjih mejah ali pa je meje delno ali celo popolnoma zaprla oziroma jih je zaprla za nekatere vrste potnikov, tudi državljane EU in njihove družinske člane ter državljane tretjih držav, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker se države članice ob uvedbi teh ukrepov niso dovolj uskladile med seboj in z institucijami Unije (39); ker so nekatere države članice uvedle nezakonite in diskriminatorne omejitve, saj rezidentom, ki imajo državljanstvo druge države EU, niso dovolile vstopa na svoje ozemlje;

| S. | ker sta svoboda zbiranja in združevanja pomembna temelja demokracije; ker je bila v večini držav članic omejena možnost uveljavljanja teh pravic, saj je bilo treba sprejeti predpise o omejevanju socialnih stikov in varnostne ukrepe za javno zdravje; ker so se nekatere države članice odločile, da bodo dovolile združevanja, če bodo organizirana v skladu s pravili o omejevanju socialnih stikov, medtem ko so jih druge v celoti prepovedale; ker se je v nekaterih državah članicah razpravljalo o spornih zakonih in ukrepih, ki niso povezani z izrednimi razmerami, državljani pa niso imeli možnosti, da bi svobodno protestirali; |
| --- | --- |

S.

ker sta svoboda zbiranja in združevanja pomembna temelja demokracije; ker je bila v večini držav članic omejena možnost uveljavljanja teh pravic, saj je bilo treba sprejeti predpise o omejevanju socialnih stikov in varnostne ukrepe za javno zdravje; ker so se nekatere države članice odločile, da bodo dovolile združevanja, če bodo organizirana v skladu s pravili o omejevanju socialnih stikov, medtem ko so jih druge v celoti prepovedale; ker se je v nekaterih državah članicah razpravljalo o spornih zakonih in ukrepih, ki niso povezani z izrednimi razmerami, državljani pa niso imeli možnosti, da bi svobodno protestirali;

| T. | ker je bila svoboda izražanja v nekaterih državah članicah omejena pod pretvezo boja proti dezinformacijam; ker so bile po objavah kritičnega razmišljanja v družbenih medijih izvedene aretacije zaradi „alarmiranja“ ali „ogrožanja javnosti“; ker pandemijo koronavirusa spremlja val napačnih in zavajajočih informacij, prevar, goljufij na račun potrošnikov, kibernetske kriminalitete in teorij zarote ter ciljno usmerjene kampanje dezinformiranja tujih akterjev in celo javnih organov v državah članicah, ki predstavljajo potencialno nevarnost za državljane EU, njihovo zdravje in zaupanje v javne institucije; |
| --- | --- |

T.

ker je bila svoboda izražanja v nekaterih državah članicah omejena pod pretvezo boja proti dezinformacijam; ker so bile po objavah kritičnega razmišljanja v družbenih medijih izvedene aretacije zaradi „alarmiranja“ ali „ogrožanja javnosti“; ker pandemijo koronavirusa spremlja val napačnih in zavajajočih informacij, prevar, goljufij na račun potrošnikov, kibernetske kriminalitete in teorij zarote ter ciljno usmerjene kampanje dezinformiranja tujih akterjev in celo javnih organov v državah članicah, ki predstavljajo potencialno nevarnost za državljane EU, njihovo zdravje in zaupanje v javne institucije;

| U. | ker so v zadnjih mesecih organi kazenskega pregona zabeležili splošno povečanje količine gradiva o spolnem izkoriščanju otrok, ki se izmenjuje na spletu; |
| --- | --- |

U.

ker so v zadnjih mesecih organi kazenskega pregona zabeležili splošno povečanje količine gradiva o spolnem izkoriščanju otrok, ki se izmenjuje na spletu;

| V. | ker imajo organizirani kriminal in druge hude oblike kriminala korist od spreminjajočih se okoliščin, ki jih je povzročila pandemija; ker je treba priznati pomembno vlogo Europola pri spremljanju vpliva pandemije COVID-19 na huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter na terorizem v EU od začetka pandemije; |
| --- | --- |

V.

ker imajo organizirani kriminal in druge hude oblike kriminala korist od spreminjajočih se okoliščin, ki jih je povzročila pandemija; ker je treba priznati pomembno vlogo Europola pri spremljanju vpliva pandemije COVID-19 na huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter na terorizem v EU od začetka pandemije;

| W. | ker imajo mediji temeljno vlogo pri nadziranju in pregledovanju ter so glavni vir informacij za državljane; ker je svoboda medijev pod pritiskom, saj so bile tiskovne konference v živo odpovedane brez alternativ, in ker so nekatere države članice omejile dostop do informacij o javnem zdravju in svobodo objavljanja o politiki javnega zdravja; ker je bilo veliko vprašanj, ki so jih mediji naslovili na vlade, zavrnjenih ali namerno prezrtih; ker je treba novinarje in medijske delavce zaščiti, ko poročajo o demonstracijah in protestih; ker so nekatere države članice omejile dostop do informacij tako, da so podaljšale ali zamrznile roke, ki jih imajo oblasti, da se odzovejo na zahteve glede svobode obveščanja; |
| --- | --- |

W.

ker imajo mediji temeljno vlogo pri nadziranju in pregledovanju ter so glavni vir informacij za državljane; ker je svoboda medijev pod pritiskom, saj so bile tiskovne konference v živo odpovedane brez alternativ, in ker so nekatere države članice omejile dostop do informacij o javnem zdravju in svobodo objavljanja o politiki javnega zdravja; ker je bilo veliko vprašanj, ki so jih mediji naslovili na vlade, zavrnjenih ali namerno prezrtih; ker je treba novinarje in medijske delavce zaščiti, ko poročajo o demonstracijah in protestih; ker so nekatere države članice omejile dostop do informacij tako, da so podaljšale ali zamrznile roke, ki jih imajo oblasti, da se odzovejo na zahteve glede svobode obveščanja;

| X. | ker bi morale države članice zagotoviti zaščito žvižgačev v času krize zaradi pandemije COVID-19 in po njej, saj se je izkazalo, da so učinkovito orodje za boj proti ukrepom, ki spodkopavajo javni interes, in njihovo preprečevanje (40); |
| --- | --- |

X.

ker bi morale države članice zagotoviti zaščito žvižgačev v času krize zaradi pandemije COVID-19 in po njej, saj se je izkazalo, da so učinkovito orodje za boj proti ukrepom, ki spodkopavajo javni interes, in njihovo preprečevanje (40);

| Y. | ker so se nekatere države članice zatekle k nesorazmerno represivnim ukrepom pri izvrševanju omejitev, kot je inkriminacija kršitve pravil o omejitvi gibanja in karanteni, njihova posledica pa so bile visoke denarne kazni in trajna kazenska evidenca (41); |
| --- | --- |

Y.

ker so se nekatere države članice zatekle k nesorazmerno represivnim ukrepom pri izvrševanju omejitev, kot je inkriminacija kršitve pravil o omejitvi gibanja in karanteni, njihova posledica pa so bile visoke denarne kazni in trajna kazenska evidenca (41);

| Z. | ker so na pravosodne sisteme vplivale splošne omejitve, začasno zaprtje številnih sodišč ali zmanjšanje njihove dejavnosti, kar je včasih povzročilo zaostanke in daljše čakalne dobe za zaslišanja; ker so ogrožene procesne pravice osumljencev in pravica do poštenega sojenja, saj je dostop do odvetnikov otežen zaradi splošnih omejitev in ker sodišča vse pogosteje uporabljajo spletne obravnave; |
| --- | --- |

Z.

ker so na pravosodne sisteme vplivale splošne omejitve, začasno zaprtje številnih sodišč ali zmanjšanje njihove dejavnosti, kar je včasih povzročilo zaostanke in daljše čakalne dobe za zaslišanja; ker so ogrožene procesne pravice osumljencev in pravica do poštenega sojenja, saj je dostop do odvetnikov otežen zaradi splošnih omejitev in ker sodišča vse pogosteje uporabljajo spletne obravnave;

| AA. | ker bi morali biti ukrepi za boj proti pandemiji, ki omejujejo pravico do zasebnosti in varstva podatkov, vedno nujni, sorazmerni in začasni ter temeljiti na trdni pravni podlagi; ker imajo nove tehnologije pomembno vlogo v boju proti pandemiji, hkrati pa prinašajo mnogo novih izzivov in vzbujajo zaskrbljenost; ker so se vlade nekaterih držav članic zatekle k izrednemu nadzoru svojih državljanov z uporabo brezpilotnih letal, s policijskim nadzorom iz avtomobilov, opremljenih s kamerami, s sledenjem prek podatkov ponudnikov telekomunikacijskih storitev, s policijskimi in vojaškimi patruljami, spremljanjem obveznih karanten prek hišnih klicev, ki jih opravlja policija, ali z obveznim poročanjem prek aplikacij; ker so nekatere države članice uvedle aplikacije za sledenje stikom, čeprav ni soglasja o njihovi učinkovitosti in se ne vedno uporablja najbolj decentraliziran sistem, ki upošteva zasebnost; ker je v nekaterih državah članicah ponovno odprtje javnih prostorov spremljalo zbiranje podatkov, obvezno merjenje vročine, vprašalniki ter obveznost izmenjave kontaktnih podatkov, včasih brez ustreznega upoštevanja obveznosti, ki izhajajo iz splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

AA.

ker bi morali biti ukrepi za boj proti pandemiji, ki omejujejo pravico do zasebnosti in varstva podatkov, vedno nujni, sorazmerni in začasni ter temeljiti na trdni pravni podlagi; ker imajo nove tehnologije pomembno vlogo v boju proti pandemiji, hkrati pa prinašajo mnogo novih izzivov in vzbujajo zaskrbljenost; ker so se vlade nekaterih držav članic zatekle k izrednemu nadzoru svojih državljanov z uporabo brezpilotnih letal, s policijskim nadzorom iz avtomobilov, opremljenih s kamerami, s sledenjem prek podatkov ponudnikov telekomunikacijskih storitev, s policijskimi in vojaškimi patruljami, spremljanjem obveznih karanten prek hišnih klicev, ki jih opravlja policija, ali z obveznim poročanjem prek aplikacij; ker so nekatere države članice uvedle aplikacije za sledenje stikom, čeprav ni soglasja o njihovi učinkovitosti in se ne vedno uporablja najbolj decentraliziran sistem, ki upošteva zasebnost; ker je v nekaterih državah članicah ponovno odprtje javnih prostorov spremljalo zbiranje podatkov, obvezno merjenje vročine, vprašalniki ter obveznost izmenjave kontaktnih podatkov, včasih brez ustreznega upoštevanja obveznosti, ki izhajajo iz splošne uredbe o varstvu podatkov;

| AB. | ker so ukrepi za omejevanje gibanja in zapiranje meja močno vplivali na dostop do azilnih postopkov; ker so številne države članice začasno omejile ali celo odložile obravnavo prošenj za azil, večina pa je začasno ustavila predaje, vračanje in preselitve v skladu z dublinsko uredbo; ker so nekatere države članice razglasile, da njihova pristanišča niso varna ali ne dovoljujejo izkrcavanja migrantov, rešenih v operacijah iskanja in reševanja, ter jih neomejeno dolgo puščajo v negotovosti na morju in tako ogrožajo njihova življenja; ker je večina držav članic ponovno začela izvajati te dejavnosti; ker več sprejemnih centrov za azil poroča o izbruhu pandemije COVID-19, zaradi česar so ranljive skupine neposredno ogrožene, in ker v prenatrpanih taboriščih na zunanjih mejah EU še vedno obstaja velika nevarnost množičnega izbruha pandemije, saj ni mogoče vzdrževati ustrezne razdalje med ljudmi, zelo pa je tudi omejen dostop do bivalnih struktur, hrane, vode, sanitarne infrastrukture ter duševnega in fizičnega zdravstvenega varstva, tudi za tiste, ki so se okužili s koronavirusom; |
| --- | --- |

AB.

ker so ukrepi za omejevanje gibanja in zapiranje meja močno vplivali na dostop do azilnih postopkov; ker so številne države članice začasno omejile ali celo odložile obravnavo prošenj za azil, večina pa je začasno ustavila predaje, vračanje in preselitve v skladu z dublinsko uredbo; ker so nekatere države članice razglasile, da njihova pristanišča niso varna ali ne dovoljujejo izkrcavanja migrantov, rešenih v operacijah iskanja in reševanja, ter jih neomejeno dolgo puščajo v negotovosti na morju in tako ogrožajo njihova življenja; ker je večina držav članic ponovno začela izvajati te dejavnosti; ker več sprejemnih centrov za azil poroča o izbruhu pandemije COVID-19, zaradi česar so ranljive skupine neposredno ogrožene, in ker v prenatrpanih taboriščih na zunanjih mejah EU še vedno obstaja velika nevarnost množičnega izbruha pandemije, saj ni mogoče vzdrževati ustrezne razdalje med ljudmi, zelo pa je tudi omejen dostop do bivalnih struktur, hrane, vode, sanitarne infrastrukture ter duševnega in fizičnega zdravstvenega varstva, tudi za tiste, ki so se okužili s koronavirusom;

| AC. | ker so zapori še posebej izpostavljeni tveganju za izbruh pandemije COVID-19, saj pogosto ni mogoče upoštevati pravil o omejevanju socialnih stikov in sanitarnih pravil, sanitarni ukrepi pa so privedli do omejevanja časa na prostem in prepovedi obiskovalcev, kar vpliva na pravico zapornikov do komuniciranja z družinami; ker je v času pandemije zdravje paznikov v zaporih še posebej ogroženo; ker so bili v nekaterih državah članicah izpuščeni zaporniki, ki spadajo v nekatere posebne kategorije, da bi se tako zmanjšalo zdravstveno tveganje med pandemijo; |
| --- | --- |

AC.

ker so zapori še posebej izpostavljeni tveganju za izbruh pandemije COVID-19, saj pogosto ni mogoče upoštevati pravil o omejevanju socialnih stikov in sanitarnih pravil, sanitarni ukrepi pa so privedli do omejevanja časa na prostem in prepovedi obiskovalcev, kar vpliva na pravico zapornikov do komuniciranja z družinami; ker je v času pandemije zdravje paznikov v zaporih še posebej ogroženo; ker so bili v nekaterih državah članicah izpuščeni zaporniki, ki spadajo v nekatere posebne kategorije, da bi se tako zmanjšalo zdravstveno tveganje med pandemijo;

| AD. | ker bi moralo biti izvrševanje omejitev zaradi pandemije COVID-19 sorazmerno in nediskriminatorno, da ne bi bili njegove žrtve pripadniki etničnih manjšin in marginaliziranih skupin; ker je pandemija nesorazmerno prizadela Rome, kjer so ženske in otroci pogosto najbolj ranljive skupine, zlasti tisti, ki živijo v socialno izključenih in marginaliziranih okoljih, brez dostopa do pitne vode ali sanitarnih storitev, kjer je skoraj nemogoče upoštevati pravilo o omejevanju socialnih stikov ali izvajati stroge higienske ukrepe; ker iz več držav članic prihajajo poročila o incidentih na podlagi rasizma in ksenofobije, ker se diskriminirajo osebe z določenim ozadjem ali državljanstvom; ker so bile osebe azijskega porekla in Romi tarča sovražnega govora in napadov; ker so nekateri politiki v nekaterih državah članicah izkoristili poročanje medijev o množičnem vračanju romskih migrantskih delavcev iz držav, v katerih je pandemija COVID-19 zelo razširjena, in tako podpihovali strah pred širjenjem virusa ter okrepili negativni odnos in stereotipe; |
| --- | --- |

AD.

ker bi moralo biti izvrševanje omejitev zaradi pandemije COVID-19 sorazmerno in nediskriminatorno, da ne bi bili njegove žrtve pripadniki etničnih manjšin in marginaliziranih skupin; ker je pandemija nesorazmerno prizadela Rome, kjer so ženske in otroci pogosto najbolj ranljive skupine, zlasti tisti, ki živijo v socialno izključenih in marginaliziranih okoljih, brez dostopa do pitne vode ali sanitarnih storitev, kjer je skoraj nemogoče upoštevati pravilo o omejevanju socialnih stikov ali izvajati stroge higienske ukrepe; ker iz več držav članic prihajajo poročila o incidentih na podlagi rasizma in ksenofobije, ker se diskriminirajo osebe z določenim ozadjem ali državljanstvom; ker so bile osebe azijskega porekla in Romi tarča sovražnega govora in napadov; ker so nekateri politiki v nekaterih državah članicah izkoristili poročanje medijev o množičnem vračanju romskih migrantskih delavcev iz držav, v katerih je pandemija COVID-19 zelo razširjena, in tako podpihovali strah pred širjenjem virusa ter okrepili negativni odnos in stereotipe;

| AE. | ker so otroci izpostavljeni nesorazmernemu tveganju socialne in ekonomske izključenosti zaradi ukrepov, ki omejujejo gibanje, in ker obstaja večja nevarnost, da bodo kršene njihove temeljne pravice zaradi zlorab, nasilja, izkoriščanja in revščine; ker se je v številnih državah članicah zaradi ukrepov omejitve gibanja povečalo nasilje v družini; ker so ženske in dekleta, (42) otroci in osebe LGBTI+ med omejitvijo gibanja nesorazmerno ogroženi, saj so lahko dlje časa izpostavljeni zlorabnikom in so lahko prikrajšani za socialno in institucionalno podporo; ker je podpora skupnosti tem ranljivim skupinam močno omejena zaradi ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo; |
| --- | --- |

AE.

ker so otroci izpostavljeni nesorazmernemu tveganju socialne in ekonomske izključenosti zaradi ukrepov, ki omejujejo gibanje, in ker obstaja večja nevarnost, da bodo kršene njihove temeljne pravice zaradi zlorab, nasilja, izkoriščanja in revščine; ker se je v številnih državah članicah zaradi ukrepov omejitve gibanja povečalo nasilje v družini; ker so ženske in dekleta, (42) otroci in osebe LGBTI+ med omejitvijo gibanja nesorazmerno ogroženi, saj so lahko dlje časa izpostavljeni zlorabnikom in so lahko prikrajšani za socialno in institucionalno podporo; ker je podpora skupnosti tem ranljivim skupinam močno omejena zaradi ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo;

| AF. | ker je enak dostop do zdravstvenega varstva, ki je pravica iz člena 35 Listine o temeljnih pravicah, potencialno ogrožen zaradi ukrepov, sprejetih za zaustavitev širjenja pandemije COVID-19, zlasti za skupine ljudi v ranljivem položaju, kot so starejše ali kronično bolne osebe, invalidi, osebe LGBTI+, otroci, starši, nosečnice, brezdomci, vsi migranti, vključno z migranti brez dokumentov, prosilci za azil, begunci ter etnične in druge manjšine; ker je zdravstvena kriza negativno vplivala na storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker je v nekaterih državah članicah dostop do reproduktivnega zdravja in pravic, vključno s pravico do splava, močno omejen, kar pomeni de facto prepoved, zaradi katere so demonstranti prisiljeni, da se med pandemijo podajo na ulice; ker lahko pomanjkanje zdravil, preusmerjanje virov z drugih zdravstvenih področij in nenadna ustavitev nekaterih zdravljenj, vključno z oploditvami in vitro in zdravljenjem za spremembo spola, pomeni tveganje za bolnike z drugimi boleznimi (43); ker smrt, osamitev, dodatno breme za starše in delavce, ki so najbolj na udaru, da bi lahko uskladili poklicno in zasebno življenje, izguba dohodka in strah povzročajo duševne bolezni ali poslabšujejo že obstoječe, kar povečuje povpraševanje po storitvah na področju duševnega zdravja, zaradi česar je nujno treba tudi povečati financiranje teh storitev; |
| --- | --- |

AF.

ker je enak dostop do zdravstvenega varstva, ki je pravica iz člena 35 Listine o temeljnih pravicah, potencialno ogrožen zaradi ukrepov, sprejetih za zaustavitev širjenja pandemije COVID-19, zlasti za skupine ljudi v ranljivem položaju, kot so starejše ali kronično bolne osebe, invalidi, osebe LGBTI+, otroci, starši, nosečnice, brezdomci, vsi migranti, vključno z migranti brez dokumentov, prosilci za azil, begunci ter etnične in druge manjšine; ker je zdravstvena kriza negativno vplivala na storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker je v nekaterih državah članicah dostop do reproduktivnega zdravja in pravic, vključno s pravico do splava, močno omejen, kar pomeni de facto prepoved, zaradi katere so demonstranti prisiljeni, da se med pandemijo podajo na ulice; ker lahko pomanjkanje zdravil, preusmerjanje virov z drugih zdravstvenih področij in nenadna ustavitev nekaterih zdravljenj, vključno z oploditvami in vitro in zdravljenjem za spremembo spola, pomeni tveganje za bolnike z drugimi boleznimi (43); ker smrt, osamitev, dodatno breme za starše in delavce, ki so najbolj na udaru, da bi lahko uskladili poklicno in zasebno življenje, izguba dohodka in strah povzročajo duševne bolezni ali poslabšujejo že obstoječe, kar povečuje povpraševanje po storitvah na področju duševnega zdravja, zaradi česar je nujno treba tudi povečati financiranje teh storitev;

| AG. | ker so številne države članice zaradi omejitev gibanja v prvi fazi zdravstvene krize preložile volitve (44) in ena tudi referendum (45); ker od začetka druge faze pandemije volitve ponovno potekajo; ker je izvedba ali odložitev volitev občutljivo vprašanje ravnovesja, v katerega se je poglobila Beneška komisija in pripravila smernice (46); ker so splošne, svobodne, tajne in neposredne volitve mogoče le, če so zagotovljene odprta in poštena volilna kampanja, svoboda izražanja, svoboda medijev ter svoboda zbiranja in združevanja v politične namene; |
| --- | --- |

AG.

ker so številne države članice zaradi omejitev gibanja v prvi fazi zdravstvene krize preložile volitve (44) in ena tudi referendum (45); ker od začetka druge faze pandemije volitve ponovno potekajo; ker je izvedba ali odložitev volitev občutljivo vprašanje ravnovesja, v katerega se je poglobila Beneška komisija in pripravila smernice (46); ker so splošne, svobodne, tajne in neposredne volitve mogoče le, če so zagotovljene odprta in poštena volilna kampanja, svoboda izražanja, svoboda medijev ter svoboda zbiranja in združevanja v politične namene;

| AH. | ker določbe Pogodb na področju svobode, varnosti in pravice ne smejo vplivati na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice v zvezi z vzdrževanjem javnega reda in miru ter ohranjanjem notranje varnosti v okviru vrednot Unije, ki so demokracija, pravna država in temeljne pravice, kot je določeno v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

AH.

ker določbe Pogodb na področju svobode, varnosti in pravice ne smejo vplivati na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice v zvezi z vzdrževanjem javnega reda in miru ter ohranjanjem notranje varnosti v okviru vrednot Unije, ki so demokracija, pravna država in temeljne pravice, kot je določeno v členu 2 PEU;

| AI. | ker Pogodbi določata, da meje pristojnosti Unije ureja načelo prenosa pristojnosti, uporabo pristojnosti Unije pa urejata načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

AI.

ker Pogodbi določata, da meje pristojnosti Unije ureja načelo prenosa pristojnosti, uporabo pristojnosti Unije pa urejata načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | opozarja, da morajo tudi v izrednih razmerah prevladati temeljna načela pravne države, demokracije in spoštovanja temeljnih pravic in da morajo vsi nujni ukrepi, odstopanja in omejitve izpolnjevati tri splošne pogoje, in sicer morajo biti nujni, sorazmerni v strogem smislu in začasni, saj Evropsko sodišče za človekove pravice, Sodišče Evropske unije ter ustavna (in druga) sodišča držav članic te pogoje redno uporabljajo in razlagajo v svoji sodni praksi (47); |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da so odzivi na krizo na splošno pokazali, kako močni in odporni so nacionalni demokratični sistemi; poudarja, da bi izredne ukrepe morala spremljati intenzivnejša komunikacija med vladami in parlamenti; poziva k intenzivnejšemu dialogu z deležniki, vključno z državljani, civilno družbo in politično opozicijo, da bodo izredni ukrepi deležni čim širše podpore in se bodo čim učinkoviteje izvajali, obenem pa je treba preprečiti represivne ukrepe in novinarjem zagotoviti neoviran dostop do informacij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj pri sprejemanju, ocenjevanju ali pregledovanju ukrepov, ki utegnejo omejevati delovanje demokratičnih institucij, pravno državo ali temeljne pravice, upoštevajo priporočila mednarodnih organov, kot sta OZN in Svet Evrope, vključno z Beneško komisijo, in poročilo Komisije o stanju pravne države v EU; ponovno poziva države članice, naj ne zlorabljajo pooblastil za izredne razmere za to, da bi brez parlamentarnega nadzora sprejele zakonodajo, ki ni povezana s ciljem obvladovanja izrednih zdravstvenih razmer zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj:






  — | preučijo sedanje izredno stanje ali kako sicer omejiti njegov vpliv na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- | --- |

4.

—

preučijo sedanje izredno stanje ali kako sicer omejiti njegov vpliv na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ocenijo veljavna ustavna in institucionalna pravila v svojem redu in pri tem upoštevajo priporočila Beneške komisije, in na primer z de facto izrednega stanja, ki temelji na splošnem pravu, preidejo na de iure izredno stanje po ustavi, s čimer bi v izrednih razmerah zagotovili boljša jamstva za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (48), in v primeru, da ohranijo de facto izredno stanje, izrecno opredelijo cilje, vsebino in obseg prenosa pooblastil z zakonodajne oblasti na izvršilno, |
| --- | --- |

—

ocenijo veljavna ustavna in institucionalna pravila v svojem redu in pri tem upoštevajo priporočila Beneške komisije, in na primer z de facto izrednega stanja, ki temelji na splošnem pravu, preidejo na de iure izredno stanje po ustavi, s čimer bi v izrednih razmerah zagotovili boljša jamstva za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (48), in v primeru, da ohranijo de facto izredno stanje, izrecno opredelijo cilje, vsebino in obseg prenosa pooblastil z zakonodajne oblasti na izvršilno,

| — | zagotovijo razglasitev in po možnosti podaljšanje izrednega stanja na eni strani ter aktivacijo in uporabo pooblastil za izredne razmere, ki so pod dejanskim notranjim in zunanjim parlamentarnim in sodnim nadzorom, na drugi strani ter zagotovijo, da lahko parlamenti razglasijo konec izrednega stanja (49), |
| --- | --- |

—

zagotovijo razglasitev in po možnosti podaljšanje izrednega stanja na eni strani ter aktivacijo in uporabo pooblastil za izredne razmere, ki so pod dejanskim notranjim in zunanjim parlamentarnim in sodnim nadzorom, na drugi strani ter zagotovijo, da lahko parlamenti razglasijo konec izrednega stanja (49),

| — | v primeru prenosa zakonodajnih pooblastil na izvršilno oblast določijo, da mora vsak pravni akt, ki ga izda izvršilna oblast, v določenem roku odobriti parlament, sicer akt preneha učinkovati (50); obravnavajo prekomerno uporabo hitro sprejete in izredne zakonodaje, na kar je opozorila Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

v primeru prenosa zakonodajnih pooblastil na izvršilno oblast določijo, da mora vsak pravni akt, ki ga izda izvršilna oblast, v določenem roku odobriti parlament, sicer akt preneha učinkovati (50); obravnavajo prekomerno uporabo hitro sprejete in izredne zakonodaje, na kar je opozorila Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2020 (COM(2020)0580),

| — | preučijo, kako bolje zagotavljati osrednjo vlogo parlamentov v krizi in izrednih razmerah, zlasti pri spremljanju in nadziranju razmer na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

preučijo, kako bolje zagotavljati osrednjo vlogo parlamentov v krizi in izrednih razmerah, zlasti pri spremljanju in nadziranju razmer na nacionalni ravni,

| — | preučijo stališče Beneške komisije, da morajo parlamenti organizirati plenarna zasedanja in ne smejo dovoliti začasne zamenjave poslancev ali zmanjšati navzočnosti (čeprav sorazmerno) (51), |
| --- | --- |

—

preučijo stališče Beneške komisije, da morajo parlamenti organizirati plenarna zasedanja in ne smejo dovoliti začasne zamenjave poslancev ali zmanjšati navzočnosti (čeprav sorazmerno) (51),

| — | obravnavajo mnenje Beneške komisije o volitvah in preučijo možnost uporabe metod glasovanja na daljavo, kot so glasovanje po pošti, prek spleta, mobilne glasovnice in glasovanje prek pooblaščenca, pa tudi predčasno glasovanje, zlasti v primeru pandemije; |
| --- | --- |

—

obravnavajo mnenje Beneške komisije o volitvah in preučijo možnost uporabe metod glasovanja na daljavo, kot so glasovanje po pošti, prek spleta, mobilne glasovnice in glasovanje prek pooblaščenca, pa tudi predčasno glasovanje, zlasti v primeru pandemije;

| 5. | poziva države članice, naj pri izvrševanju ukrepov v zvezi s COVID-19 dosledno upoštevajo sorazmernost izvršilnih ukrepov; potrjuje, da je treba pri izvrševanju teh ukrepov spoštovati temeljne pravice EU in pravno državo, ter meni, da je pri tem ključna enaka obravnava oseb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj ocenijo ukrepe, ki so jih uveljavile in s katerimi so omejile svobodo gibanja, ter naj pri odločanju o uvedbi novih omejitev te svobode ravnajo skrajno zadržano in povsem skladno s pravom EU, zlasti z zakonikom o schengenskih mejah in direktivo o prostem gibanju; spominja, da je treba v skladu z zakonikom o schengenskih mejah ocene o nujnosti nadzora na notranjih mejah in njegovega podaljšanja, kadar se uvede kot takojšen ukrep, spremljati na ravni Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ustrezno nadzira uporabo schengenskega pravnega reda in zlasti oceni ukrepe, ki so jih države članice že sprejele, pa tudi to, ali so bila njihova uradna obvestila pravočasna in ustrezna, prav tako pa naj pozorno spremlja dogajanje in države članice po potrebi opozarja na njihove pravne obveznosti in sprejema mnenja; poziva jo tudi, naj uporabi svoje pristojnosti in od držav članic zahteva dodatne informacije; poziva Komisijo, naj Parlamentu obširneje poroča o izvajanju pooblastil, ki mu jih podeljujeta ustanovni pogodbi; ponavlja, kako pomembno je nadaljnje povezovanje schengenskega območja na podlagi ocen in priporočil Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj spoštujejo pravico do družinskega življenja, zlasti družin, ki živijo in delajo v različnih državah članicah in zunaj njih, ter dovolijo omejitve le, če so nujne in sorazmerne; poziva države članice, naj dovolijo ponovno združitev parov in družin, ki so bili ločeni zaradi ukrepov v zvezi s COVID-19, ne glede na njihov zakonski stan, ter naj ne uveljavljajo nepotrebno visokih standardov za dokazovanje odnosa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj svobodo združevanja omejijo le, če je to nujno in utemeljeno zaradi lokalnih epidemioloških razmer ter je sorazmerno, ter naj ne prepovedujejo demonstracij, da bi lahko sprejele sporne ukrepe, ki bi si zaslužili ustrezno javno in demokratično razpravo, tudi če ti ukrepi niso povezani s COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, naj države članice ne sprejemajo ukrepov, ki bi močno vplivali na temeljne pravice, kot so spolne in reproduktivne pravice žensk, zlasti v javnozdravstvenih razmerah, v katerih niso mogoči ustrezna demokratična razprava in varni protesti, zaradi česar morajo protestniki ogrožati svoje zdravje in življenje, da bi zaščitili svoje pravice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotavljanje pravice do izobraževanja med to pandemijo; poziva države članice, naj glede na ponavljajoče se vale pandemije zagotovijo sredstva in varen okvir za nadaljevanje pouka ter zagotovijo, da bo imel vsak učenec in dijak dejanski dostop do njega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj spoštujejo pravico do zasebnosti in varstva podatkov ter zagotovijo, da se bodo vsi novi ukrepi nadzora ali sledenja sprejeli v polnem posvetovanju z organi za varstvo podatkov ter bodo nujni in sorazmerni, omejeni na svoj namen in začasni; poziva Komisijo, naj te ukrepe spremlja, zlasti ob upoštevanju svojega priporočila (EU) 2020/518 z dne 8. aprila 2020 o skupnem naboru orodij Unije za uporabo tehnologije in podatkov za boj proti krizi zaradi COVID-19 in izhod iz nje, zlasti v zvezi z mobilnimi aplikacijami in uporabo anonimiziranih podatkov o mobilnosti (52); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja, da se lahko proti dezinformacijam najbolje zoperstavimo tako, da zaščitimo in zagotovimo pravico do obveščenosti in svobodo izražanja ter podpremo medijsko pluralnost in neodvisno novinarstvo; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo preglednost pri sprejemanju ukrepov ter svojim državljanom zagotovijo celovite, posodobljene, natančne in objektivne informacije in podatke o stanju na področju javnega zdravja in ukrepih, ki so jih sprejele, da bi ga nadzirale, in se tako na uravnotežen način zoperstavijo dezinformacijam, ki so namenjene diskreditiranju ali izkrivljanju znanstvenih dognanj o zdravstvenih tveganjih in se nanašajo na upravičene vladne ukrepe proti širjenju COVID-19, pri čemer naj še posebej pazijo, da s kriminalizacijo in nesorazmernimi sankcijami ne bodo negativno vplivale na svobodo izražanja ter na novinarje, zdravstvene delavce ali druge; poudarja, da so migranti med pandemijo še bolj stigmatizirani in da je več diskriminacije, ki se je še zaostrila zaradi napačnih informacij in lažnih novic (53), več je tudi primerov rasizma in ksenofobije, uperjenih proti etničnim manjšinam, ter sovražnega govora proti invalidom in beguncem (54); poudarja, da so dezinformacije vse večji izziv, ki lahko slabo vpliva na demokratične procese in družbeno razpravo ter na vsa politična področja ter lahko zmanjša zaupanje državljanov v demokracijo in oslabi evropsko sodelovanje in solidarnost; želi spomniti, da prek svojega Posebnega odbora o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije (INGE), že pripravlja niz možnih ukrepov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k nadaljnjim precejšnjim naložbam v strateške komunikacijske zmogljivosti v skladu z akcijskim načrtom proti dezinformacijam, k povečanju sodelovanja in usklajevanja z državami članicami ter polni uporabi obstoječih mehanizmov za lajšanje konkretnega sodelovanja z državami članicami in mednarodnimi partnerji na področju strateškega komuniciranja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da ukrepi proti pandemiji COVID-19 vse bolj otežujejo delo novinarjev, saj je na primer fizični dostop do tiskovnih konferenc otežen, javni organi ne odgovarjajo na vprašanja ali njihovi odgovori niso ustrezni, zahteve za informacije ali dostop do dokumentov na podlagi svobode do obveščenosti pa se zavračajo ali pa se odobrijo po preteku roka; obžaluje, da prav zdaj, ko bolj kot kdaj koli prej potrebujemo kakovostno novinarstvo, zlasti če upoštevamo njegovo vlogo v boju proti vse pogostejšim dezinformacijam, gospodarski upad zaradi te krize vpliva tudi na finančno vzdržnost medijskih hiš, zlasti neodvisnih medijev in novinarjev, kar še bolj načenja pluralnost medijev v EU; je zaskrbljen zaradi nepreglednosti pri oglaševanju in subvencioniranju medijev ter vse večje koncentracije lastništva nad mediji v nekaterih državah članicah; poudarja, da v času de facto ali de iure izrednega stanja ne bi smeli uvajati bistvenih sprememb v medijskem sektorju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj zajamčijo pravico obtožencev, vključno s pravico do neomejenega dostopa do odvetnika, ter naj preučijo možnost spletnih obravnav kot rešitev in alternativo za obravnave na sodišču ali premestitve osumljencev v druge države članice EU na podlagi evropskega naloga za prijetje; poziva jih tudi, naj zagotovijo spoštovanje vseh vodilnih načel sodnih postopkov, vključno s pravico do poštenega sojenja, ter naj varujejo pravice in zdravje vseh zapornikov, zlasti njihove pravice do zdravstvene pomoči, obiskov, časa na prostem ter do izobraževalnih, poklicnih ali prostočasnih dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je večina držav članic ponovno začela azilne postopke in da so nekatere zadnje obdobje, ko je bilo novih prošenj manj, izkoristile in zmanjšale zaostanke pri nerešenih prošnjah; poziva države članice, naj v celoti zagotavljajo dostop do azilnega postopka in zavarujejo pravico posameznika do azila iz Listine o temeljnih pravicah ter naj postopke premestitve in dostojnega vračanja izvajajo povsem v skladu z mednarodnim pravom; poziva tudi, naj se takoj, ko bo mogoče, zagotovi ali ponovno vzpostavi dostop do prevajalcev za prosilce za azil; poziva države članice, naj v sprejemnih centrih zagotovijo primerne zmogljivosti na področju telesnega in duševnega zdravja glede na to, da so sanitarne razmere slabe, da gre za okolje z visokim tveganjem in da so begunci med pandemijo COVID-19 ranljivi; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo učinkovit načrt, osredotočen na javno zdravje, ki bo celovito obravnaval razmere, tudi na zunanjih mejah, tako da bo zagotavljal pravico do azila in ustrezne pogoje za sprejem beguncev in prosilcev za azil; opozarja, da ukrepi v zvezi s COVID-19 nikoli ne bi smeli privesti do pridržanja; poziva k nujni združitvi družine, takojšnji evakuaciji taborišč na grških otokih in premestitvi prosilcev za azil v druge države članice, pri čemer je treba dati prednost najbolj ranljivim, mladoletnikom brez spremstva in družinam z otroki; poziva države članice, naj dovolijo izkrcanje in zagotovijo, da bo potekalo na varnem kraju v skladu z ustreznim mednarodnim pravom in pravom Unije in čim hitreje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da se je med pandemijo povečala diskriminacija in da so nekatere skupine tarče sovražnega govora in diskriminacijskih ukrepov; poziva države članice, naj se zoperstavijo sovražnemu govoru ter odpravijo diskriminacijske ukrepe; poziva nacionalne in zlasti lokalne organe, naj podvojijo prizadevanja v boju proti anticiganizmu, odpravijo negativne stereotipe ter ljudi romskega porekla vključijo v opredeljevanje in izvajanje ukrepov proti pandemiji; poziva jih tudi, naj si še naprej prizadevajo za boj proti homofobiji in transfobiji, saj so se diskriminacija in neenakosti, katerih žrtve so osebe LGBTI+, med pandemijo še zaostrile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj v času pandemije COVID-19 dejansko zagotovijo varen in pravočasen dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter potrebnih zdravstvenih storitev za vse ženske in dekleta, zlasti dostop do kontracepcije, vključno z nujno kontracepcijo, in do splava; poudarja, da je treba še naprej uporabljati dobro prakso in iskati inovativne načine za zagotavljanje storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z medicino na daljavo, spletnimi posvetovanji in dostopom do zgodnjega medikamentoznega splava od doma; poziva Komisijo, naj organizira forume za izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami in deležniki v zvezi s tem ter podpre ukrepe, ki zagotavljajo dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v državah članicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, naj po potrebi v odločanje vključijo neodvisne strokovnjake za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; poziva države članice, naj pri sprejemanju novih ukrepov upoštevajo strokovno znanje številnih strokovnjakov in deležnikov, vključno z nacionalnimi institucijami za človekove pravice, institucijami varuha človekovih pravic in civilno družbo, ter se z njimi proaktivno posvetujejo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj ohranijo pravico do svobodnih in poštenih volitev; opozarja na priporočilo Beneške komisije, naj se spremembe volilnega zakonika v tem obdobju uvajajo le po opravljeni široki razpravi in doseženim obsežnim soglasjem, da se preprečijo zlorabe in zagotovita zaupanje v volilni postopek in njegova legitimnost; poudarja, da morajo imeti stranke, ki se potegujejo za podporo volivca, enake pravice do kampanj in da je lahko poštenost volitev v času izrednih razmer dvomljiva (55); poziva države članice, naj preučijo institucionalne posledice vsake odločitve o preložitvi volitev; poudarja, da Beneška komisija meni, da posebnih pravil o preložitvi volitev ne bi smela sprejeti izvršilna oblast ali parlament z enostavno večino, temveč bi jih morala določati ustava ali sistemski zakon, in da bi bilo najbolje, da bi odločitev o preložitvi volitev sprejel parlament v razumnem času pred volitvami, po možnosti pred začetkom uradne kampanje (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj nujno naroči neodvisno in celovito oceno ukrepov, sprejetih med prvim valom pandemije COVID-19, da se povzamejo zaključki, izmenjajo zgledi dobre prakse in poveča sodelovanje ter se zagotovi, da bodo ukrepi, ki se bodo sprejemali v nadaljnjih valih pandemije, učinkoviti, ciljno usmerjeni, dobro utemeljeni na podlagi specifičnih epidemioloških razmer, strogo nujni in sorazmerni ter ne bodo preveč vplivali na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; pozdravlja, da prvo letno poročilo o pravni državi vsebuje prvo tovrstno oceno ukrepov držav članic proti pandemiji COVID-19; poziva Komisijo in Svet, naj začneta pogajanja o medinstitucionalnem sporazumu o učinkovitem mehanizmu spremljanja pravne države, demokracije in temeljnih pravic, k čemur je že pozval v svoji resoluciji z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, s katerim bi lahko natančno in pošteno ocenili stanje v vseh državah članicah in v izrednih razmerah, kot je sedanja pandemija, bolje zaščitili pravno državo in vrednote Unije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva institucije EU in države članice, naj se iz koronavirusne krize resnično nekaj naučijo in glede na velika bremena, s katerimi se soočajo državljani v prizadevanjih, da med to pandemijo ostanejo telesno in duševno zdravi, začnejo tesneje sodelovati na zdravstvenem področju, vključno z vzpostavitvijo evropske zdravstvene unije, ki jo je predlagal v svoji resoluciji z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (57); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj še naprej spremlja sprejete ukrepe, še dejavneje usklajuje države članice, proaktivno usmerja organe pri spoprijemanju s pandemijo v skladu z demokratičnimi načeli, pravno državo in temeljnimi pravicami, pravno ukrepa ter po potrebi uporabi druga razpoložljiva orodja in preuči razpoložljive možnosti za varovanje temeljnih vrednot Unije, poleg tega naj prevzame vodilno vlogo in zagotovi, da se čim prej odpravijo restriktivni ukrepi; poziva Agencijo EU za temeljne pravice, naj še naprej poroča o vplivu ukrepov proti COVID-19 na temeljne pravice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Zbornik mnenj in poročil Beneške komisije o izrednih razmerah z dne 16. aprila 2020, CDL-PI(2020)003.

(2)  Spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države v izrednih razmerah – razmisleki (CDL-PI(2020)005rev).

(3)  Opazovalnica za izredne razmere v državah članicah Beneške komisije.

(4)  Poročilo o pravni državi (CDL-AD(2011)003rev).

(5)  Seznam meril za pravno državo (CDL-AD(2016)007).

(6)  Beneška komisija, vmesno poročilo o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU zaradi pandemije COVID-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018).

(7)  Parlamentarna skupščina Sveta Evrope, resolucija št. 2337 (2020).

(8)  Parlamentarna skupščina Sveta Evrope, resolucija št. 2338 (2020).

(9)  International IDEA, Parlamentarni priročnik št. 1, 11. maj 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations

(10)  International IDEA, Tehnični dokument 1/2020, 26. marec 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11)  Glej na primer akademske članke na forumu Verfassungsblog o COVID-19 in izrednih razmerah: Michael Meyer-Resende: The Rule of Law Stress Test: EU Member States’ Responses to COVID-19 (s tabelo in zemljevidom); Joelle Grogan: States of emergency; Fondation Robert Schuman: Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire; Diogo Esteves, Kim Economides: Impacts of COVID-19 – The Global Access to Justice Survey – https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxford COVID-19 Government Response Tracker (OxCGRT – sledilnik vladnih odzivov na COVID-19), ki meri strogost omejevalnih ukrepov; ICNL COVID-19 Civic Freedom Tracker (sledilnik državljanskih svoboščin); Joelle Grogan & Nyasha Weinberg (avgust 2020) Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies; RECONNECT Policy Brief (poročilo o politikah); Odprto pismo organizacije International IDEA: A Call to Defend Democracy.

(12)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(13)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(14)  Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Španija, Švedska, Bolgarija, Ciper, Estonija, Latvija, Litva in Romunija: https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

,

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0175.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0205.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0240.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0225.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0251.

(22)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0264.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24)  Informativno poročilo št. 27 (marec 2020) o prilagoditvi parlamentarnih dejavnosti med pandemijo COVID-19 ter možnostih zasedanj in glasovanja na daljavo; Informativno poročilo št. 28 (marec 2020) o preventivnih in sanitarnih ukrepih v parlamentih; Informativno poročilo št. 29 (julij 2020) o izrednih zakonih in pravnih ukrepih za zajezitev širjenja COVID-19.

(25)  EPRS – Izredne razmere v odziv na koronavirusno krizo: stanje v nekaterih državah članicah (Belgija, Francija, Nemčija, Madžarska, Italija, Poljska, Španija), 4. maj 2020; EPRS – Izredne razmere v odziv na koronavirusno krizo: stanje v nekaterih državah članicah II (Bolgarija, Estonija, Latvija, Malta, Avstrija, Romunija in Slovenija), 13. maj 2020; EPRS – Sledenje mobilnim napravam za boj proti koronavirusu, 2. april 2020; EPRS – Spopadanje s pandemijo koronavirusa: vpliv na prosilce za azil v EU, 22. april 2020; EPRS – Vpliv koronavirusa na schengenske meje, 27. april 2020; EPRS – Vpliv koronavirusa na medijsko svobodo, 8. maj 2020; EPRS – Koronavirus in volitve v izbranih državah članicah, 17. junij 2020; EPRS – Izredne razmere v odziv na koronavirusno krizo: stanje v nekaterih državah članicah IV, 7. julij 2020. EPRS – Koronavirus in zapori v EU: ukrepi držav članic za zajezitev širjenja virusa, 22. junij 2020; EPRS – Izredne razmere v odziv na koronavirusno krizo: stanje v nekaterih državah članicah IV, 7. julij 2020.

(26)  FRA – Pandemija koronavirusa v EU – posledice za temeljne pravice – Bilten št. 1 in raziskave po državah, 7. april 2020; FRA – Pandemija koronavirusa v EU – posledice za temeljne pravice – Bilten št. 2 (s poudarkom na aplikacijah za sledenje stikom) ter raziskave po državah, 28. maj 2020; FRA – Pandemija koronavirusa v EU – posledice za temeljne pravice – Bilten št. 3 (s poudarkom na starejših) ter raziskave po državah, 30. junij 2020; FRA – Pandemija koronavirusa v EU – posledice za temeljne pravice – Bilten št. 4, 30. julij 2020, s poudarkom na rasizmu, azilu in migracijah, dezinformacijah, zasebnosti in varstvu podatkov; FRA – Pandemija koronavirusa v EU – posledice za Rome in potujoče skupine – Bilten št. 5, 29. september 2020.

(27)  LIBE/9/02808 – poročilo z dne 10. julija 2020.

(28)  Zbornik mnenj in poročil Beneške komisije o izrednih razmerah, CDL-PI(2020)003.

(29)  De iure izredne razmere na podlagi ustave, pomlad 2020: Bolgarija, Češka, Finska, Estonija, Madžarska, Latvija, Luksemburg, Romunija, Portugalska in Španija.

(30)  Nemčija, Latvija, Francija, Italija in Slovaška.

(31)  De facto izredne razmere na podlagi običajne zakonodaje: 13 držav članic ni razglasilo de iure izrednih razmer med krizo zaradi pandemije COVID-19, in sicer: Avstrija, Belgija, Hrvaška, Ciper, Danska, Grčija, Irska, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Slovenija in Švedska ter Združeno kraljestvo.

(32)  Beneška komisija, vmesno poročilo o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU zaradi pandemije COVID-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, 8. oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavek 57.

(33)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/statement_20_567

(34)  Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Italija, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska. Mnenje Beneške komisije, vmesno poročilo o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU zaradi pandemije COVID-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, mnenje št. 995/2020 (CDL-AD(2020)018), odstavek 46.

(35)  Hrvaška, Madžarska; Beneška komisija, vmesno poročilo, odstavek 47.

(36)  Beneška komisija, vmesno poročilo, odstavek 48.

(37)  Beneška komisija, vmesno poročilo, odstavek 49.

(38)  Odbor LIBE, poročilo 9/02808 z dne 10. julija 2020.

(39)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0175.

(40)  https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41)  Odbor LIBE, poročilo 9/02808 z dne 10. julija 2020.

(42)  https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26083& LangID=E

(43)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, bilten št. 1, str. 26.

(44)  Nemčija, Francija, Italija, Španija, Avstrija, Češka, Poljska in Latvija (izredne volitve v mestni svet Rige).

(45)  Italija.

(46)  Zbornik mnenj in poročil Beneške komisije o izrednih razmerah, CDL-PI(2020)003.

(47)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavka 19 in 21.

(48)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavki 29–31.

(49)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavki 59–62.

(50)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavki 63.

(51)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavek 75.

(52)  UL L 114, 14.4.2020, str. 7.

(53)  19. analitični povzetek Mednarodne organizacija za migracije o COVID-19:Misinformation on migration & migrants (Napačne informacije o migracijah in migrantih), 20. april 2020.

(54)  FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights implications (Pandemija koronavirusa v EU – posledice za temeljne pravice), Bilten št. 1, 8. april 2020.

(55)  Poročilo Beneške komisije o spoštovanju demokracije, človekovih pravic in pravne države v času izrednih razmer: razmisleki, 19. junij 2020 (CDL-AD(2020)014), odstavek 96.

(56)  Vmesno poročilo Beneške komisije z dne 8. oktobra 2020 (CDL-AD(2020)018), odstavki 101, 114, 119, 122, 123.

(57)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0205.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda, 11. november 2020

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/50

---

P9_TA(2020)0290

Uvedba izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 415/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0135),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0099/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0099/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0175/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0175/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

P9_TC1-COD(2020)0051

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2172.)

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/51

---

P9_TA(2020)0294

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju EU/Senegal: izvajanje Sporazuma. Protokol ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 415/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13484/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13484/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13483/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13483/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0178/2019),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun in Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0180/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0180/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Senegal. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0295.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/52

---

P9_TA(2020)0295

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju EU/Senegal: izvajanje Sporazuma. Protokol (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

(2021/C 415/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13484/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13484/2019),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu, ki je začel veljati 20. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu, ki je začel veljati 20. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju ocene protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Republiko Senegal, ki upošteva pretekle in bodoče vidike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Republiko Senegal, ki upošteva pretekle in bodoče vidike,

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13483/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu (13483/2019),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0178/2019),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 31(4) uredbe o skupni ribiški politiki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31(4) uredbe o skupni ribiški politiki (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3),

| — | ob upoštevanju senegalskega državnega strateškega načrta (2019–2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju senegalskega državnega strateškega načrta (2019–2023),

| — | ob upoštevanju senegalske nacionalne strategije za spodbujanje zelenih delovnih mest (2015–2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju senegalske nacionalne strategije za spodbujanje zelenih delovnih mest (2015–2020),

| — | ob upoštevanju povečanja velikosti azijskih flot, ki svojo dejavnost izvajajo v senegalskih vodah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povečanja velikosti azijskih flot, ki svojo dejavnost izvajajo v senegalskih vodah,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0182/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0182/2020),

| A. | ker je Sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu začel veljati 20. novembra 2014; ker je sedanji protokol o izvajanju tega sporazuma 19. novembra 2019 prenehal veljati in ker je bil 19. julija 2019 parafiran nov protokol; |
| --- | --- |

A.

ker je Sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Senegal o trajnostnem ribolovu začel veljati 20. novembra 2014; ker je sedanji protokol o izvajanju tega sporazuma 19. novembra 2019 prenehal veljati in ker je bil 19. julija 2019 parafiran nov protokol;

| B. | ker je bilo v prihodnost usmerjeni oceni najnovejšega protokola (2014–2019) ugotovljeno, da je bil na splošno učinkovit in je pripomogel k zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja virov na senegalskem ribolovnem območju, in priporočeno podaljšanje protokola, saj je to v interesu obeh pogodbenic; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo v prihodnost usmerjeni oceni najnovejšega protokola (2014–2019) ugotovljeno, da je bil na splošno učinkovit in je pripomogel k zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja virov na senegalskem ribolovnem območju, in priporočeno podaljšanje protokola, saj je to v interesu obeh pogodbenic;

| C. | ker je bil zadnji protokol sicer dovolj učinkovit za ulov tuna, vendar plovila Unije niso v celoti izčrpala vseh ribolovnih možnosti za globokomorske pridnene vrste; ker ulov globokomorskega osliča v senegalskih vodah predstavlja manj kot 10 % ulova Unije v tej podregiji; |
| --- | --- |

C.

ker je bil zadnji protokol sicer dovolj učinkovit za ulov tuna, vendar plovila Unije niso v celoti izčrpala vseh ribolovnih možnosti za globokomorske pridnene vrste; ker ulov globokomorskega osliča v senegalskih vodah predstavlja manj kot 10 % ulova Unije v tej podregiji;

| D. | ker se je zaradi razvoja ribolova globokomorskih pridnenih vrst, usmerjenega na senegalskega osliča, ter njegovega dodatnega ulova na senegalskem ribolovnem območju in ribolovnih območjih sosednjih držav povečal ribolovni pritisk na te staleže; |
| --- | --- |

D.

ker se je zaradi razvoja ribolova globokomorskih pridnenih vrst, usmerjenega na senegalskega osliča, ter njegovega dodatnega ulova na senegalskem ribolovnem območju in ribolovnih območjih sosednjih držav povečal ribolovni pritisk na te staleže;

| E. | ker je dejavnost ribiških plovil Unije omejena na ribolovna območja na odprtem morju, zaradi česar skoraj ni interakcije z malimi ribiškimi plovili in možnosti teh ribičev za preživljanje niso ogrožene; |
| --- | --- |

E.

ker je dejavnost ribiških plovil Unije omejena na ribolovna območja na odprtem morju, zaradi česar skoraj ni interakcije z malimi ribiškimi plovili in možnosti teh ribičev za preživljanje niso ogrožene;

| F. | ker bo novi protokol sklenjen za obdobje petih let in so v njem za plovila Unije (28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko, 10 plovil za ribolov z ribiško palico, 5 plovil s parangalom in 2 plovili z vlečno mrežo) predvidene ribolovne možnosti, ki ustrezajo referenčni tonaži 10 000 ton na leto za tuna in dovoljenemu ulovu 1 750 ton na leto za senegalskega osliča; |
| --- | --- |

F.

ker bo novi protokol sklenjen za obdobje petih let in so v njem za plovila Unije (28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko, 10 plovil za ribolov z ribiško palico, 5 plovil s parangalom in 2 plovili z vlečno mrežo) predvidene ribolovne možnosti, ki ustrezajo referenčni tonaži 10 000 ton na leto za tuna in dovoljenemu ulovu 1 750 ton na leto za senegalskega osliča;

| G. | ker finančni prispevek znaša 3 050 750 EUR na leto, razdeljen pa je takole: letni znesek v višini 800 000 EUR za dostop do virov, 900 000 EUR letno za izvajanje sektorske politike in 1 350 750 EUR na leto, kar ustreza ocenjenemu znesku pristojbin, ki jih morajo lastniki plovil plačati za dovoljenja za ribolov; |
| --- | --- |

G.

ker finančni prispevek znaša 3 050 750 EUR na leto, razdeljen pa je takole: letni znesek v višini 800 000 EUR za dostop do virov, 900 000 EUR letno za izvajanje sektorske politike in 1 350 750 EUR na leto, kar ustreza ocenjenemu znesku pristojbin, ki jih morajo lastniki plovil plačati za dovoljenja za ribolov;

| H. | ker se z novim protokolom plovilom Unije zagotavljajo ribolovne možnosti v senegalskih vodah na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT); |
| --- | --- |

H.

ker se z novim protokolom plovilom Unije zagotavljajo ribolovne možnosti v senegalskih vodah na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT);

| I. | ker reforma skupne ribiške politike vsebuje poglavje o zunanji razsežnosti, katerega namen je spodbuditi načela trajnostnega ribolova; ker se z dvostranskimi sporazumi vzpostavlja trden pravni, ekonomski in okoljski okvir za dostop ladjevja EU do voda tretjih držav in zagotavljanje sektorske podpore, da bi se v partnerski državi povečale lokalne upravne zmogljivosti in izboljšali standardi trajnostnega upravljanja ribištva; |
| --- | --- |

I.

ker reforma skupne ribiške politike vsebuje poglavje o zunanji razsežnosti, katerega namen je spodbuditi načela trajnostnega ribolova; ker se z dvostranskimi sporazumi vzpostavlja trden pravni, ekonomski in okoljski okvir za dostop ladjevja EU do voda tretjih držav in zagotavljanje sektorske podpore, da bi se v partnerski državi povečale lokalne upravne zmogljivosti in izboljšali standardi trajnostnega upravljanja ribištva;

| J. | ker bo evropska flota na podlagi skupne ribiške politike lovila le presežek dovoljenega ulova v skladu z 62. členom Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982; |
| --- | --- |

J.

ker bo evropska flota na podlagi skupne ribiške politike lovila le presežek dovoljenega ulova v skladu z 62. členom Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982;

| K. | ker je Senegal ratificiral večino mednarodnih instrumentov o mednarodnem upravljanju ribištva in je sodelujoča stranka ustreznih regionalnih organov za upravljanje ribištva, kar zadeva ribolovne dejavnosti senegalskih plovil; |
| --- | --- |

K.

ker je Senegal ratificiral večino mednarodnih instrumentov o mednarodnem upravljanju ribištva in je sodelujoča stranka ustreznih regionalnih organov za upravljanje ribištva, kar zadeva ribolovne dejavnosti senegalskih plovil;

| L. | ker je novi protokol k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju s Senegalom del zunanjega delovanja EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in upošteva zlasti cilje Unije v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel in človekovih pravic; |
| --- | --- |

L.

ker je novi protokol k sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju s Senegalom del zunanjega delovanja EU v zvezi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in upošteva zlasti cilje Unije v zvezi s spoštovanjem demokratičnih načel in človekovih pravic;

| M. | ker bi bilo treba s tem sporazumom podpreti tudi kompromise EU pri mednarodnih sporazumih, zlasti cilje trajnostnega razvoja OZN in še posebej cilj trajnostnega razvoja št. 14, in ker bi morali k tem ciljem prispevati vsi ukrepi EU, tudi ta sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba s tem sporazumom podpreti tudi kompromise EU pri mednarodnih sporazumih, zlasti cilje trajnostnega razvoja OZN in še posebej cilj trajnostnega razvoja št. 14, in ker bi morali k tem ciljem prispevati vsi ukrepi EU, tudi ta sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;

| N. | ker Evropska unija in Senegal sodelujeta v splošnem okviru Sporazuma iz Cotonouja in ker se finančna podpora v ribiškem sektorju izvaja prek programa PESCAO, ki je namenjen izboljšanju upravljanja ribiškega sektorja in odpravi nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, njegov proračun za obdobje 2018–2024 pa znaša 15 milijonov EUR; |
| --- | --- |

N.

ker Evropska unija in Senegal sodelujeta v splošnem okviru Sporazuma iz Cotonouja in ker se finančna podpora v ribiškem sektorju izvaja prek programa PESCAO, ki je namenjen izboljšanju upravljanja ribiškega sektorja in odpravi nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, njegov proračun za obdobje 2018–2024 pa znaša 15 milijonov EUR;

| O. | ker nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov izčrpava bazo naravnih virov in zmanjšuje naravno produktivnost, poleg tega pa negativno vpliva na možnosti ribičev za preživljanje in nacionalne prihodke; |
| --- | --- |

O.

ker nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov izčrpava bazo naravnih virov in zmanjšuje naravno produktivnost, poleg tega pa negativno vpliva na možnosti ribičev za preživljanje in nacionalne prihodke;

| P. | ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

P.

ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovim podaljšanjem;

| Q. | ker si staleže malih pelagičnih vrst deli več sosednjih držav v severozahodni afriški regiji, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki ji omogočajo dostop do teh staležev; ker bi morala Komisija senegalske oblasti spodbujati, da se s sosednjimi državami začnejo posvetovati o skupnih zavezujočih pravilih upravljanja, ki bodo temeljili na znanstvenem mnenju, in zagotovijo trajnostni ribolov, zlasti staležev malih pelagičnih vrst, tudi če sporazum med EU in Senegalom ne zagotavlja dostopa; |
| --- | --- |

Q.

ker si staleže malih pelagičnih vrst deli več sosednjih držav v severozahodni afriški regiji, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki ji omogočajo dostop do teh staležev; ker bi morala Komisija senegalske oblasti spodbujati, da se s sosednjimi državami začnejo posvetovati o skupnih zavezujočih pravilih upravljanja, ki bodo temeljili na znanstvenem mnenju, in zagotovijo trajnostni ribolov, zlasti staležev malih pelagičnih vrst, tudi če sporazum med EU in Senegalom ne zagotavlja dostopa;

| R. | ker strateški cilji senegalskega strateškega načrta (2019–2023) vključujejo trajnostno upravljanje in produktivnejše ribištvo ter splošno povečanje dostopa do trga in konkurenčnosti ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

R.

ker strateški cilji senegalskega strateškega načrta (2019–2023) vključujejo trajnostno upravljanje in produktivnejše ribištvo ter splošno povečanje dostopa do trga in konkurenčnosti ribiškega sektorja;

| S. | ker ribiški sektor zaposluje več kot 600 000 Senegalcev, kar je približno 17 % aktivnega prebivalstva; |
| --- | --- |

S.

ker ribiški sektor zaposluje več kot 600 000 Senegalcev, kar je približno 17 % aktivnega prebivalstva;

| 1. | potrjuje, da bosta Evropska unija in Senegal na podlagi protokola lahko še naprej tesno sodelovala in zagotavljala odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov v senegalskih vodah in podprla prizadevanja v Senegalu za nadaljnji razvoj trajnostnega upravljanja virov in zaščito morske biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira strategijo Unije, da ima v regiji sklenjenih več sporazumov, s čimer se dopolnjujejo ukrepi, ki spodbujajo trajnost virov, znotraj regionalnih ribiških organizacij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se je tonaža senegalskega osliča v novem protokolu v skladu s sklepi iz ocenjevalnega poročila zmanjšala (z 2 000 na 1 750 ton na leto) in da sta se povečala finančni prispevek za sektorsko podporo (150 000 EUR) ter ocenjeni znesek pristojbin, ki jih morajo plačati lastniki plovil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so se zmanjšale ribolovne možnosti za globokomorska plovila z vlečno mrežo (senegalski oslič), kar je v skladu z znanstveno oceno Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi zmanjšali smrtnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da se v Protokolu upoštevajo občutljive vrste, ki se ujamejo kot prilov; poudarja, da je treba še izboljšati ukrepe za zaščito morskega ekosistema; poudarja osrednjo vlogo usposobljenih znanstvenih opazovalcev pri spremljanju prilova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da sporazum vsebuje poglavje o znanstvenem sodelovanju, da se zagotovi boljše spremljanje stanja morskih bioloških virov v senegalskih vodah; se zaveda, da je težko znanstveno spremljati upravljanje globokomorskih pridnenih virov, in poziva, naj se pri ocenjevanju upošteva tudi ulov flot iz tretjih držav v vodah drugih obalnih držav (Mavretanija, Maroko, Gvineja Bissau in Gambija), saj so ribolovne možnosti, ki so ribiškim plovilom EU na voljo v senegalskih vodah, sorazmerno omejene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da mora biti za dostop do presežkov v senegalskih vodah splošno znan ribolovni napor, vključno s senegalskimi flotami in flotami tretjih držav, in poziva Komisijo, naj skrbi za to, da se bodo v okviru sedanjih protokolov in pri pogovorih v pristojnih regionalnih ribiških organizacijah spoštovale določbe o preglednosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z možnostjo pregleda ribolovnih možnosti in dogovora o poskusnih ribolovnih dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih; pozdravlja pogoje o trajnostnosti in uresničevanju znanstvenih priporočil, določene v Protokolu, in poziva Komisijo, naj Parlament obvesti, če bo te spremembe odobril skupni odbor; pozdravlja, da se bo ulov zdaj spremljal s sistemom elektronskega poročanja (ERS); poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo začel sistem čim prej delovati; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sprejetje novih tehničnih ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova zaščitenih vrst (morske ptice, želve, morski psi in morski sesalci) in poziva Komisijo, naj spremlja sprejetje potrebnih ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja v skladu z znanstvenimi priporočili in zakonodajo regionalnih ribiških organizacij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da sporazum določa pravni okvir za sodelovanje na področju nadzora in boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, in pozdravlja, da je Senegal leta 2017 ratificiral Sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča, kar je bil korak v pozitivno smer, saj je pristanišče v Dakarju pomembno za iztovarjanje ribiških proizvodov, ki jih plovila, ki pljujejo pod zastavami različnih tretjih držav, ulovijo na več območjih podregije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozitivno ocenjuje vkrcavanje senegalskih mornarjev na plovila Evropske unije in potrjuje dobre rezultate pri izvajanju predhodnega protokola; pozdravlja, da je Senegal ratificiral Konvencijo C188 Mednarodne organizacije dela o delu v ribiškem sektorju in poziva senegalske oblasti, naj izvajajo njene določbe; poziva Komisijo, naj na sestankih mešanega odbora redno ocenjuje, ali se konvencija, zlasti pogoji dela in plačni pogoji, ki so navedeni tudi v protokolu, spoštujejo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da lahko imajo države članice pri doseganju tega cilja ključno vlogo in lahko dejavno sodelujejo pri povečanju zmogljivosti in usposabljanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ne glede na druge dejavnosti priporoča naslednje prednostne in strateške ukrepe, da bi lahko uresničili cilje o podpori ribiškemu sektorju v skladu s členom 5:






  — | izboljšanje spremljanja in nadzora s hitro posodobitvijo centra za spremljanje ribištva, pri čemer je treba zlasti ustrezno tehnično posodobiti programsko opremo za sledenje lokacije plovil na senegalskem ribolovnem območju prek satelita in omogočiti prejem elektronskih ladijskih dnevnikov; |
| --- | --- | --- |

13.

—

izboljšanje spremljanja in nadzora s hitro posodobitvijo centra za spremljanje ribištva, pri čemer je treba zlasti ustrezno tehnično posodobiti programsko opremo za sledenje lokacije plovil na senegalskem ribolovnem območju prek satelita in omogočiti prejem elektronskih ladijskih dnevnikov;

| — | podpiranje prizadevanj Senegala v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu z uvedbo kontrole ladij, ki redno vplujejo v dakarsko pristanišče; |
| --- | --- |

—

podpiranje prizadevanj Senegala v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu z uvedbo kontrole ladij, ki redno vplujejo v dakarsko pristanišče;

| — | razvoj znanstvenih zmogljivosti in zbiranje znanstvenih podatkov, da bodo lahko senegalski organi odločitve sprejemali na podlagi najboljše znanstvene ocene staležev, pa tudi da se omogoči takojšnji začetek načrtovanih oceanografskih raziskav in izboljša znanstveno spremljanje ribolova globokomorskih pridnenih vrst ter poznavanje morskih in obalnih ekosistemov; |
| --- | --- |

—

razvoj znanstvenih zmogljivosti in zbiranje znanstvenih podatkov, da bodo lahko senegalski organi odločitve sprejemali na podlagi najboljše znanstvene ocene staležev, pa tudi da se omogoči takojšnji začetek načrtovanih oceanografskih raziskav in izboljša znanstveno spremljanje ribolova globokomorskih pridnenih vrst ter poznavanje morskih in obalnih ekosistemov;

| — | podpiranje primernih pogojev za vse ribiče in dejavnosti, povezane z ribištvom, ter zlasti za ženske, in sicer z razvojem zbiranja podatkov o razlikah med spoloma in s krepitvijo in izboljšanjem njihove vloge in vodenja v organizacijah za ribištvo in akvakulturo; |
| --- | --- |

—

podpiranje primernih pogojev za vse ribiče in dejavnosti, povezane z ribištvom, ter zlasti za ženske, in sicer z razvojem zbiranja podatkov o razlikah med spoloma in s krepitvijo in izboljšanjem njihove vloge in vodenja v organizacijah za ribištvo in akvakulturo;

| — | ukrepi za predelavo ribiških proizvodov s horizontalnim programom krepitve zmogljivosti akterjev v sektorju; |
| --- | --- |

—

ukrepi za predelavo ribiških proizvodov s horizontalnim programom krepitve zmogljivosti akterjev v sektorju;

| — | podpiranje senegalskega malega priobalnega ribolova in skupnosti, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, in razvojem ribiške infrastrukture, ki podpira mali ribolov, in spodbujanje razvoja ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

—

podpiranje senegalskega malega priobalnega ribolova in skupnosti, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, in razvojem ribiške infrastrukture, ki podpira mali ribolov, in spodbujanje razvoja ribiškega sektorja;

| — | uvedba programov za osnovno in strokovno usposabljanje znanstvenih opazovalcev in mornarjev (usposabljanje za ribolovne tehnike, pa tudi za varnost na krovu itd.), pri čemer je treba nameniti posebno pozornost usposabljanju mladih ribičev in žensk, ki imajo pomembno vlogi pri trženju in predelavi ter ki živijo od ribištva in delajo v tem sektorju; |
| --- | --- |

—

uvedba programov za osnovno in strokovno usposabljanje znanstvenih opazovalcev in mornarjev (usposabljanje za ribolovne tehnike, pa tudi za varnost na krovu itd.), pri čemer je treba nameniti posebno pozornost usposabljanju mladih ribičev in žensk, ki imajo pomembno vlogi pri trženju in predelavi ter ki živijo od ribištva in delajo v tem sektorju;

| — | letni skupni pregled s partnerji, tudi Unijo, ki se opravi v okviru listine o sektorski politiki za razvoj ribištva in akvakulture za obdobje 2016–2023, ki jo je sprejel Senegal, da se zagotovi izvajanje načrtovanih reform sektorske politike; |
| --- | --- |

—

letni skupni pregled s partnerji, tudi Unijo, ki se opravi v okviru listine o sektorski politiki za razvoj ribištva in akvakulture za obdobje 2016–2023, ki jo je sprejel Senegal, da se zagotovi izvajanje načrtovanih reform sektorske politike;

| — | povečanje prizadevanj za preprečitev zamud pri izvajanju sektorske podpore zaradi težav na senegalski strani pri izvajanju upravnih mehanizmov za razpolaganje s sredstvi; |
| --- | --- |

—

povečanje prizadevanj za preprečitev zamud pri izvajanju sektorske podpore zaradi težav na senegalski strani pri izvajanju upravnih mehanizmov za razpolaganje s sredstvi;

| — | povečanje prepoznavnosti ukrepov, ki jih financira Unija, in ozaveščanje ribiških skupnosti in civilne družbe o tem, kako protokol dejansko prispeva k nadaljnjemu razvoju sektorja; |
| --- | --- |

—

povečanje prepoznavnosti ukrepov, ki jih financira Unija, in ozaveščanje ribiških skupnosti in civilne družbe o tem, kako protokol dejansko prispeva k nadaljnjemu razvoju sektorja;

| — | izboljšanje ukrepov za spodbujanje vključevanja mladih v ribištvo; |
| --- | --- |

—

izboljšanje ukrepov za spodbujanje vključevanja mladih v ribištvo;

| 14. | poziva Komisijo, naj izvede obsežno študijo učinkov dvostranskih ribolovnih sporazumov EU in se pri tem osredotoči zlasti na koristi, ki jih sektorska podpora in dejavnosti evropske flote v vodah tretjih držav prinašajo lokalnemu gospodarstvu (razvoj trajnostnega ribolova, lokalna delovna mesta, infrastruktura, socialne izboljšave itd.), ter naj sprejme enoten in usklajen pristop do vseh zahodnoafriških držav; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen zaradi vse večjega števila obratov za proizvodnjo ribje moke in ribjega olja na zahodnoafriški obali, ki jih tuje flote (ki niso iz EU) oskrbujejo z malimi pelagičnimi vrstami, ki jih ujamejo v senegalskih vodah in vodah sosednjih držav; v zvezi s tem kritizira protislovje glede trajnostnosti, ko gre za zagotavljanje dragocenih virov beljakovin lokalnemu prebivalstvi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi bilo treba pri morebitnem zaprtju ribolova ali določitvi omejitev za ribolov za zagotovitev trajnosti virov najprej zadostiti lokalnim ribolovnim potrebam na podlagi zanesljivega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ceni prizadevanja na ravni EU, kar zadeva preglednost besedil protokolov in skupnih znanstvenih odborov, ki so zdaj na voljo; poudarja, da je treba povečati preglednost in udeležbo združenj obalnih skupnosti pri upravljanju sektorske podpore; poziva Komisijo, naj redno pripravlja javna poročila o uporabi sektorske podpore in naj Parlamentu posreduje sklepe s sej skupnega odbora in rezultate letnih ocen; poziva jo tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora, in naj poveča udeležbo senegalskih ribolovnih združenj in skupnosti; poudarja, da mora senegalska vlada delovati pregledno, kar zadeva ribolovna partnerstva z drugimi državami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priporoča, da deležniki sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju operativnih programov, kar pomeni, da se v skladu s senegalskim zakonom vključijo lokalne ribolovne skupnosti in se izvede posvetovanje z njimi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k večji jasnosti in uskladitvi poročanja na zaščitenih morskih območjih in k dogovorjenemu celostnemu načrtu upravljanja, na podlagi katerega se bodo dodelile vloge in določil organ, pristojen za splošno usklajevanje dejavnosti upravljanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so neobalne države, kot je Mali, odvisne od izvoženih rib iz Senegala, ki predstavlja več kot 40 % njihovega uvoza rib; ugotavlja, da senegalski izvoz prispeva k prehrani neobalnih držav; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da gre več kot petina senegalskega izvoza v neobalne države, zlasti Mali, Burkino Faso in Niger, kar prispeva h gospodarskemu povezovanju afriške celine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Senegal. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0294.

(2)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

(3)  UL C 58, 15.2.2018, str. 93.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/57

---

P9_TA(2020)0296

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu EU/Sejšeli in njegovo izvajanje. Protokol (2020–2026) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 415/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05243/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05243/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli ter njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05246/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli ter njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05246/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0073/2020),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 12. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0185/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma in protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Sejšeli. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0303.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/58

---

P9_TA(2020)0297

Sporazum EU/Kitajska: sodelovanje na področju geografskih označb in njihova zaščita ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 415/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08359/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08359/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08361/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08361/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0298/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0298/2020),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0199/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0199/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0298.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/59

---

P9_TA(2020)0298

Sporazum EU/Kitajska: sodelovanje na področju geografskih označb in njihova zaščita (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

(2021/C 415/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (08359/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (08359/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08361/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb in njihovi zaščiti (08361/2020),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma Svetovne trgovinske organizacije (STO) o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2014 z naslovom Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2014 z naslovom Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (COM(2014)0389),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (SWD(2019)0452),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z 20. vrha EU-Kitajska z dne 16. julija 2018 in z 21. vrha EU-Kitajska z dne 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z 20. vrha EU-Kitajska z dne 16. julija 2018 in z 21. vrha EU-Kitajska z dne 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (2),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (3) o predlogu sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (3) o predlogu sklepa,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti njenega naslova V o zunanjem delovanju Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti njenega naslova V o zunanjem delovanju Unije,

| — | ob upoštevanju PDEU, zlasti členov 91, 100, 168 in 207 v povezavi s členoma 218(6)(a)(v) in 218(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju PDEU, zlasti členov 91, 100, 168 in 207 v povezavi s členoma 218(6)(a)(v) in 218(7),

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0202/2020),

| A. | ker je zaščita geografskih označb na mednarodni ravni eden ključnih elementov trgovinske politike EU; |
| --- | --- |

A.

ker je zaščita geografskih označb na mednarodni ravni eden ključnih elementov trgovinske politike EU;

| B. | ker je EU največja svetovna agroživilska izvoznica in je v letu 2019 dosegla rekorden agroživilski trgovinski presežek v višini 39 milijard EUR; |
| --- | --- |

B.

ker je EU največja svetovna agroživilska izvoznica in je v letu 2019 dosegla rekorden agroživilski trgovinski presežek v višini 39 milijard EUR;

| C. | ker je vrednost proizvodov z geografsko označbo v povprečju dvakrat večja kot vrednost proizvodov brez takšne kakovostne označbe; |
| --- | --- |

C.

ker je vrednost proizvodov z geografsko označbo v povprečju dvakrat večja kot vrednost proizvodov brez takšne kakovostne označbe;

| D. | ker se je izvoz agroživilskih proizvodov iz EU na Kitajsko v zadnjem desetletju močno povečal, letna rast v obdobju 2009–2019 pa je presegla 20 %; ker se je zato trgovinski primanjkljaj v višini 1 milijarde EUR leta 2009 spremenil v presežek v višini več kot 9 milijard EUR leta 2019, zaradi česar je Kitajska tretja destinacija za agroživilski izvoz EU, takoj za Združenim kraljestvom in ZDA; ker naj bi se kitajski uvoz agroživilskih proizvodov v naslednjem desetletju še povečeval; |
| --- | --- |

D.

ker se je izvoz agroživilskih proizvodov iz EU na Kitajsko v zadnjem desetletju močno povečal, letna rast v obdobju 2009–2019 pa je presegla 20 %; ker se je zato trgovinski primanjkljaj v višini 1 milijarde EUR leta 2009 spremenil v presežek v višini več kot 9 milijard EUR leta 2019, zaradi česar je Kitajska tretja destinacija za agroživilski izvoz EU, takoj za Združenim kraljestvom in ZDA; ker naj bi se kitajski uvoz agroživilskih proizvodov v naslednjem desetletju še povečeval;

| E. | ker je svetovna prodajna vrednost proizvodov, zaščitenih z geografsko označbo EU, med drugim vina, živil in žganih pijač, znašala 74,76 milijarde EUR (4), kar je 6,8 % odstotka vse prodaje agroživilskih proizvodov EU in 15,4 % vsega izvoza teh izdelkov iz EU; |
| --- | --- |

E.

ker je svetovna prodajna vrednost proizvodov, zaščitenih z geografsko označbo EU, med drugim vina, živil in žganih pijač, znašala 74,76 milijarde EUR (4), kar je 6,8 % odstotka vse prodaje agroživilskih proizvodov EU in 15,4 % vsega izvoza teh izdelkov iz EU;

| F. | ker EU po vsem svetu uživa ugled zaradi znanja in izkušenj ter proizvodnje kakovostnih agroživilskih izdelkov visoke vrednosti; |
| --- | --- |

F.

ker EU po vsem svetu uživa ugled zaradi znanja in izkušenj ter proizvodnje kakovostnih agroživilskih izdelkov visoke vrednosti;

| G. | ker je treba vse uvožene agroživilske proizvode preveriti in ker morajo ustrezati zdravstvenim in varnostnim standardom ter zahtevam glede dobrobiti živali, ki veljajo za proizvajalce EU v celotni agroživilski dobavni verigi, s čimer se prispeva k vrednosti in kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

G.

ker je treba vse uvožene agroživilske proizvode preveriti in ker morajo ustrezati zdravstvenim in varnostnim standardom ter zahtevam glede dobrobiti živali, ki veljajo za proizvajalce EU v celotni agroživilski dobavni verigi, s čimer se prispeva k vrednosti in kakovosti proizvodov;

| H. | ker se številne geografske označbe EU na Kitajskem srečujejo s pomembnimi izzivi, kar proizvajalcem iz EU povzroča znatne ekonomske izgube; |
| --- | --- |

H.

ker se številne geografske označbe EU na Kitajskem srečujejo s pomembnimi izzivi, kar proizvajalcem iz EU povzroča znatne ekonomske izgube;

| I. | ker sporazum temelji na izkušnjah, pridobljenih v pilotnem projektu EU in Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb, ki se je izvajal med letoma 2007 in 2012; |
| --- | --- |

I.

ker sporazum temelji na izkušnjah, pridobljenih v pilotnem projektu EU in Kitajske o sodelovanju na področju geografskih označb, ki se je izvajal med letoma 2007 in 2012;

| J. | ker se pričakuje, da se bo znaten delež prihodnje svetovne gospodarske rasti ustvaril zunaj Evrope; |
| --- | --- |

J.

ker se pričakuje, da se bo znaten delež prihodnje svetovne gospodarske rasti ustvaril zunaj Evrope;

| K. | ker agroživilski proizvajalci in izvozniki poslujejo v težavnem mednarodnem trgovinskem okolju; |
| --- | --- |

K.

ker agroživilski proizvajalci in izvozniki poslujejo v težavnem mednarodnem trgovinskem okolju;

| L. | ker je ta sporazum pomemben v kontekstu priznanja geografskih označb na svetovni ravni; |
| --- | --- |

L.

ker je ta sporazum pomemben v kontekstu priznanja geografskih označb na svetovni ravni;

| M. | ker je ta sporazum pomemben prvi korak in bi ga bilo treba razširiti, takoj ko bo mogoče, da bi zaščitili številne geografske označbe EU, ki so še vedno izključene; |
| --- | --- |

M.

ker je ta sporazum pomemben prvi korak in bi ga bilo treba razširiti, takoj ko bo mogoče, da bi zaščitili številne geografske označbe EU, ki so še vedno izključene;

| N. | ker sklenitev tega sporazuma dokazuje, da lahko EU in Kitajska dosežeta dvostranske dogovore, če se ustrezno upoštevajo skupni interesi; |
| --- | --- |

N.

ker sklenitev tega sporazuma dokazuje, da lahko EU in Kitajska dosežeta dvostranske dogovore, če se ustrezno upoštevajo skupni interesi;

| 1. | pozdravlja sklenitev tega sporazuma o sodelovanju in o zaščiti geografskih označb med EU in Ljudsko republiko Kitajsko; pozdravlja zaščito evropskih geografskih označb na kitajskem trgu; meni, da bo učinkovito izvajanje sporazuma pomembno poglobilo zaupanje med pogodbenicama in da bo odločilno znamenje, da je Kitajska pripravljena sodelovati z EU; pričakuje, da bo napredek dosežen tudi na drugih področjih sodelovanja v povezavi s pošteno trgovino; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je strateški odnos med EU in Kitajsko zelo pomemben, ter poziva države članice in institucije EU, naj bodo v komunikaciji s Kitajsko enotne in usklajene; poudarja, da bi morale trgovina in naložbe temeljiti na pravilih in vrednotah, v njihovem osrčju pa bi moral biti večstranski trgovinski sistem; poziva Kitajsko, naj odigra dejavnejšo vlogo v STO in drugih večstranskih pobudah in naj v celoti spoštuje obveznosti STO, pri tem pa čim bolj uskladi pridobljeno gospodarsko moč in svojo razvojno raven; poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic pogoj za udeležbo v trgovinskih in naložbenih odnosih z EU, in Kitajsko poziva, naj spoštuje mednarodne obveznosti ter se zaveže spoštovanju človekovih pravic, zlasti glede na potekajoča pogajanja o bilateralnem naložbenem sporazumu; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o izkoriščanju in pridržanju ujgurskega prebivalstva v kitajskih tovarnah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k uvedbi denarnih kazni za podjetja, ki ne spoštujejo geografskih označb in ponarejajo proizvode, zaščitene z geografsko označbo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je sporazum pozitivno znamenje za mednarodno skupnost, tudi za multilateralne institucije; pozdravlja visoko raven zaščite za seznam 100 evropskih in 100 kitajskih geografskih označb iz sporazuma, kar presega sedanjo raven zaščite po sporazumu STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, zlasti za živila, pa tudi za vino in žgane pijače; je seznanjen, da je v štiriletnem obdobju po začetku veljavnosti sporazuma predvidena zaščita nadaljnjih 175 geografskih označb tako iz EU kot iz Kitajske; ugotavlja, da je v EU zaščitenih več kot 3 300 geografskih označb; poziva Komisijo, naj ta sporazum čim prej razširi, da bi v prihodnjih letih zaščitila čim več geografskih označb, ki izpolnjujejo pogoje, med drugi tiste za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture; poziva jo tudi, naj Parlament ustrezno obvešča o napredku v pogajanjih o razširitvi sporazuma; spominja, da je bil sporazum dokončan, še preden sta evropski pogodbi prenehali veljati v Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske, in da je bilo na dogovorjenem seznamu osem proizvodov iz te države; poziva Komisijo, naj se posvetuje z državami članicami in te proizvode po izteku prehodnega obdobja čim prej nadomesti s proizvodi iz držav članic EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja določbo, da se lahko proizvajalci proizvodov, zaščitenih z geografsko označbo, neposredno obrnejo na skupni odbor, predviden s sporazumom, če njihov proizvod ni na dogovorjenem izhodiščnem seznamu ali če ga je treba zaščititi, potem ko sporazum že začne veljati; poziva obstoječe in morebitne deležnike, tudi tiste v sektorju ribištva in akvakulture v EU, naj to določbo izkoristijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen, da ima EU velik trgovinski primanjkljaj s Kitajsko, vendar opominja, da ima na področju agroživilskih proizvodov trgovinski presežek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se je pomembno zavzemati za model zaščite geografskih označb, ki ga ima EU, da bo mogoče ohraniti pristnost in enkratne značilnosti registriranih proizvodov iz EU, hkrati pa je to koristno trženjsko orodje, ki ustvarja poslovne priložnosti, in simbol kulturne dediščine; se zaveda bogate evropske in kitajske dediščine tradicionalnih kakovostnih živilskih proizvodov in pomembnosti zaščite geografskih označb v zvezi s tem; poziva Komisijo, države članice in kitajsko vlado, naj se zavežejo zaščiti te dediščine in poskrbijo, da jo bosta priznali obe družbi, saj bodo tako olajšale identifikacijo in zaščito porekla zadevnih proizvodov, pa tudi spodbudile kulturno izmenjavo in odprtost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da kljub zaščiti, ki jo ponuja ta sporazum, nekaterih proizvodov z geografsko označbo EU ni mogoče izvoziti na Kitajsko zaradi kitajskih standardov za uvoz hrane; poziva Komisijo, naj nadaljuje dialog s Kitajsko o priznanju standardov EU glede varnosti hrane, ki so med najvišjimi na svetu; poziva Kitajsko, naj odpravi neupravičene ovire za izvoz agroživilskih izdelkov iz EU, tako zagotovi vzajemnost v trgovinskih odnosih nasploh ter spoštuje, izboljša in strogo izvaja sanitarne in fitosanitarne standarde, da bi preprečila nepošteno konkurenco; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Kitajsko, naj podpre tudi obstoječi večstranski okvir za zaščito geografskih označb, tako da postane pogodbenica Lizbonskega sporazuma in Ženevskega akta Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki veljata od 26. februarja 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen geografskih označb v širšem okviru pravic intelektualne lastnine in v boju proti ponarejanju proizvodov; poudarja, da mora sporazum zagotoviti popolno zaščito pravic intelektualne lastnine za izdelke, da se obvarujeta vrednost in kakovost lokalnega okolja, vključno z infrastrukturo, delovnimi mesti in biotsko raznovrstnostjo, pospeši regionalni razvoj ter izboljšajo sledljivost, preglednost in informacije za potrošnike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v zvezi s tem pozdravlja sprejetje novega kitajskega zakona o varstvu pravic intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje tega sporazuma in prosi za hitro ratifikacijo; poziva jo tudi, naj še naprej sodeluje s Kitajsko, da bi dosegla napredek pri sprejetju bolj ambicioznega sporazuma o pravicah intelektualne lastnine, s čimer bi lahko razširili seznam zaščitenih geografskih označb EU; poziva jo, naj spremlja registracijo geografskih označb na Kitajskem; poziva jo še, naj podjetjem iz EU tudi v prihodnje ponuja podporo prek službe za pravice intelektualne lastnine; poudarja, da sodelovanje z organi, kot je Urad EU za intelektualno lastnino, prinaša dodano vrednost pri spremljanju in izvrševanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je po podatkih iz zadnjega poročila o varstvu in izvrševanju pravic intelektualne lastnine več kot 80 % ponarejenega in pretihotapljenega blaga, ki je bilo v letih 2018 in 2019 zaseženo v EU, izviralo iz Kitajske, pri čemer je za države članice EU nastala škoda v približni vrednosti 60 milijard EUR; poudarja, kako pomemben je stalen in strog nadzor ter preverjanje vsega uvoženega blaga, da bi odkrili ponarejena in lažna živila; zato opozarja, da je potrebno poglobljeno in učinkovito sodelovanje na področju carine med EU in Kitajsko, da se kljub povečanim trgovinskim tokovom zagotovi poštena konkurenca in da se prispeva k boju proti ponarejenemu blagu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomembnost učinkovitega izvajanja in ustreznega uveljavljanja določb sporazuma na trgu; ponavlja, da je odločen spremljati in nadzorovati ustrezno uporabo sporazuma; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlament vsako leto obvešča o izvajanju sporazuma, začenši eno leto po začetnem datumu veljavnosti; pozdravlja imenovanje novega glavnega uradnika za trgovinsko skladnost in poudarja, da bo imel odločilno vlogo pri spremljanju in večji skladnosti s tem sporazumom; poziva ga, naj se nemudoma odzove, če se sporazum ne bo izvajal pravilno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zaskrbljen zaradi učinka, ki bi ga lahko gospodarski in trgovinski sporazum med Združenimi državami in Kitajsko (tako imenovani dogovor o prvi fazi), ki je začel veljati 14. februarja 2020, imel na sporazum med EU in Kitajsko o geografskih označbah, in poudarja, da ga je treba izvajati brez diskriminacije, ob polnem spoštovanju pravil STO in brez motečih posledic za uresničevanje obveznosti iz sporazuma med EU in Kitajsko o geografskih označbah; poudarja, da mora EU pozorno spremljati tudi uvedbo drugega seznama 175 geografskih označb EU, saj bi lahko prišlo do prekrivanja z dogovorom med ZDA in Kitajsko o prvi fazi; pričakuje, da bodo izvozniki iz EU nemudoma imeli koristi od ukrepov za olajšanje trgovine v agroživilskem sektorju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zelo zaskrbljen zaradi številnih ovir, s katerimi se podjetja in kmetje iz EU srečujejo pri vstopanju na kitajski trg in poslovanju na njem, saj je pod nadzorom kitajske države; meni, da bi poštena konkurenca med podjetji iz EU in kitajskimi podjetji prinesla več priložnosti in inovacij, ter poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s kitajskimi oblastmi, da bi se te ovire odpravile; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da že dolgo obstaja potreba po enakih konkurenčnih pogojih za EU in Kitajsko pri trgovini in naložbah, s posebnim poudarkom na vzajemnosti pri tržnem dostopu, javnih naročilih in finančnih storitvah; poziva obe strani, naj sodelujeta konstruktivno, pospešita tržne reforme in dosežeta dejanski napredek, zlasti v potekajočih pogajanjih o bilateralnem sporazumu o naložbah, pa tudi pri družbeni odgovornosti podjetij, uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in boju proti podnebnim spremembam v skladu s Pariškim sporazumom; znova poziva Kitajsko, naj napreduje pri velikopotezni reformi STO, vključno s celovitimi pravilih o industrijskih subvencijah; znova izraža skrb zaradi izkrivljanja trga s strani kitajskih državnih podjetjih, prisilnih prenosov tehnologije in lokalizacije podatkov, presežnih industrijskih zmogljivosti in s tem povezanega izvoznega dampinga ter drugih nepoštenih trgovinskih praks; znova poudarja, da je treba izboljšati dvostransko in večstransko sodelovanje v korist trajnostnega razvoja in pravičnega trgovinskega sistema, ob tem pa se zavzemati za socialne in okoljske standarde, ki bodo temeljili na spoštovanju in izvajanju mednarodnih konvencij in sporazumov; je zaskrbljen zaradi neuspeha Kitajske v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; opozarja na nepreglednost pri registraciji ribolovnih plovil in flot po svetu ter poudarja, da bi lahko kitajske subvencije na tem področju ustvarile nepošteno konkurenco za ribiški sektor EU; poziva Kitajsko, naj si po najboljših močeh prizadeva za utrditev pravnega okvira za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in naj ga dosledneje izvaja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opominja, da je treba doseči občuten in pomemben napredek v pogajanjih o celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko, da se odpravijo obstoječe tržne nesimetrije; poudarja, da je treba v sporazum vključiti tudi velikopotezno poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, da bi zaščitili človekove pravice, med drugim osnovne delovne standarde, ter spodbudili trajnostni razvoj in boj proti podnebnim spremembam v skladu s Pariškim sporazumom; poudarja, da je treba nujno zagotoviti enake konkurenčne pogoje, vzajemnost ter obravnavo zadevnih strani in njunih poslovnih skupnosti, državljanov in civilne družbe brez diskriminacije; poziva strani, naj povečata preglednost in vzpostavita parlamentarno razsežnost pri izvajanju sporazuma; poudarja, da je trg javnih naročil v EU odprt za kitajska podjetja, tudi državna, medtem ko se evropska podjetja pogosto soočajo s težavami, ko želijo sodelovati pri javnih naročilih na kitajskem trgu; poziva Komisijo in Kitajsko, naj poglobita sodelovanje med EU in Kitajsko pri doseganju okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da trgovinski odnosi EU zahtevajo dobre regionalne odnose med Kitajsko in sosednjimi državami, pa tudi sožitje te države z vsemi ozemlji, ki imajo posebne odnose z Evropo; poudarja, da bo polno spoštovanje prejšnjih mednarodnih obveznosti Kitajske v tej regiji tlakovalo pot k ustreznemu izvajanju tega sporazuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in narodnemu ljudskemu kongresu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL C 407, 4.11.2016, str. 18.

(2)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0297.

(4)  Študija Komisije, objavljena aprila 2020, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_20_683.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/64

---

P9_TA(2020)0299

Skupni sistem davka na dodano vrednost: identifikacija davčnih zavezancev na Severnem Irskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede identifikacije davčnih zavezancev na Severnem Irskem (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 415/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0360),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0279/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0279/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0200/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0200/2020),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/65

---

P9_TA(2020)0300

Uvedba omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranje podatkov in nadzorni ukrepi v Baltskem morju ter trajno prenehanje ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z uvedbo omejitev zmogljivosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja, zbiranjem podatkov in nadzornimi ukrepi v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolova trske iz vzhodnega Baltskega morja (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 415/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0564), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0564),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0161/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0161/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2020 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0093/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0093/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 106, 31.3.2020, str. 10.

---

P9_TC1-COD(2019)0246

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 v zvezi z zmanjšanjem ribolovne zmogljivosti v Baltskem morju ter Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s trajnim prenehanjem ribolovnih dejavnosti flot, ki lovijo trsko iz vzhodnega Baltskega morja, trsko iz zahodnega Baltskega morja in sleda iz zahodnega Baltskega morja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/1781.)

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/66

---

P9_TA(2020)0301

Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ) (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 415/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0620),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0117/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0117/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0128/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2019)0188

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. novembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 573/2014/EU o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/1782.)

---

četrtek, 12. november 2020

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/67

---

P9_TA(2020)0302

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2021 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

(2021/C 415/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ki ga je Komisija predložila 28. maja 2020 (COM(2020)0443), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ki ga je Komisija predložila 28. maja 2020 (COM(2020)0443),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (5) in resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (5) in resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 27. julija 2020 (COM(2020)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 27. julija 2020 (COM(2020)0300),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 28. septembra 2020 in posredoval Evropskemu parlamentu 1. oktobra 2020 (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 28. septembra 2020 in posredoval Evropskemu parlamentu 1. oktobra 2020 (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (8),

| — | ob upoštevanju člena 94 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 94 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj zadevnih odborov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0206/2020),

Oddelek III

Splošni pregled

| 1. | opozarja, da bi moralo biti leto 2021 prvo leto novega večletnega finančnega okvira; obžaluje, da proračunski postopek za leto 2021 zaradi zamud pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru/lastnih sredstvih, za katera je Parlament pripravljen že od novembra 2018 in ki jih ni bilo mogoče začeti pred sklepi Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, pa tudi zaradi izbruha pandemije (COVID-19), doslej ni mogel temeljiti na trdnem in ambicioznem sporazumu o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je Komisija predstavila predlog proračuna za leto 2021 na podlagi svojih predlogov za večletni finančni okvir, ki so bili posodobljeni maja 2020, medtem ko je Svet svojo obravnavo, z izjemo razdelka 7, omejil na aritmetični prenos sklepov Evropskega sveta, v pričakovanju dopolnilnega pisma, ki ga bo Komisija uporabila za posodobitev svojega predloga potem, ko je bil dosežem politični dogovor o večletnem finančnem okviru/lastnih sredstvih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s stališčem Sveta o predlogu proračuna, vključno s pomenom, ki ga ta pripisuje dopolnilnemu pismu; se strinja s Svetom glede tega pisma, hkrati pa želi predstaviti obravnavo, ki bo na usklajen način sledila prednostnim nalogam Parlamenta v zvezi z večletnim finančnim okvirom/lastnimi sredstvi in proračunom za leto 2021; ugotavlja, da je ta pristop motiviran tudi z omejenim časom, ki bo ostal po predložitvi dopolnilnega pisma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je Parlament v resoluciji z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021 poudaril, da bi moral biti proračun za leto 2021 osredotočen predvsem na ublažitev posledic pandemije COVID-19 in podporo za okrevanje, pri čemer bi se moral opirati na evropski zeleni dogovor in digitalno preobrazbo, da bi spodbudili pravično, vključujočo in trajnostno rast, visokokakovostna delovna mesta ter dolgoročni cilj socialne in ekonomske konvergence; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja načrt EU za okrevanje, vendar vztraja, da je treba v letni proračunski postopek jasno vključiti vlogo proračunskega organa pri odobritvi zunanjih namenskih prejemkov, zlasti instrumenta Evropske unije za okrevanje (Next Generation EU); |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na svoje stališče, da morajo cilji vključevanja podnebja in biotske raznovrstnosti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 presegati deleže namenske porabe, določene v vmesnem poročilu Parlamenta; zato je njegov cilj, da se za leto 2021 doseže raven porabe za biotsko raznovrstnost v višini vsaj 10 % in raven porabe za vključevanje podnebnih vprašanj v višini vsaj 30 %; znova zahteva koncept upoštevanja vidika spola, ki bo združeval s spolom povezane informacije o ciljih, vložkih, izidih in rezultatih, vključno s finančnimi zavezami glede enakosti spolov, ter metodologijo za sledenje in poročanje o odhodkih za enakost spolov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj določi jasna merila upravičenosti za novo strogo in celovito metodologijo za odhodke za podnebje in biotsko raznovrstnost v obliki okvirnih uredb, da bodo pri izpolnjevanju ciljev porabe upoštevani samo projekti, ki izpolnjujejo ustrezna tehnična merila za pregled iz Uredbe (EU) 2020/852 (9), skupaj z ustrezajočimi popravnimi ukrepi, če so potrebni, in polnim izvajanjem načela, da se ne sme povzročiti znatna škoda, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, da bo Unija izpolnila svoje obveznosti iz Pariškega sporazuma ter poziv k postopni odpravi posrednih subvencij za fosilna goriva in prepovedi neposrednih subvencij v celotnem proračunu Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sklene povečati ravni, določene v vmesnem poročilu o večletnem finančnem okviru z dne 14. novembra 2018 za petnajst vodilnih programov, opredeljenih v resoluciji z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (10) (Obzorje Evropa, InvestEU, Erasmus+, jamstvo za otroke, Sklad za pravični prehod, Digitalna Evropa, instrument za povezovanje Evrope, LIFE+, program EU za zdravje (EU4Health), Sklad za integrirano upravljanje meja, Ustvarjalna Evropa, program za pravice in vrednote, Evropski obrambni sklad, instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: instrument NDICI) in humanitarna pomoč, pa tudi ustrezne agencije EU in Evropsko javno tožilstvo); poleg tega sklene, da bo svojo obravnavo oprl na zgornje meje večletnega finančnega okvira, ki jih je Komisija določila v predlogu proračuna; meni, da bi moralo vsako povečanje za vodilne programe spremljati ustrezno povečanje zgornje meje zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira; sklene povečati finančna sredstva za prednostne naloge Parlamenta, med drugim na področjih podnebnih sprememb, energije, digitalna in prometna medsebojna povezljivost, vesolje, mala in srednja podjetja, turizem, varnost, migracije, temeljne pravice in zunanje delovanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sprejema, da je Svet povečal sredstva v razdelkih 1, 2a in 3, razen v vrsticah, za katere se je odločil za višji znesek odobrenih sredstev; se strinja tudi s premikom sklopa odpornosti iz razdelka 5 v razdelek 2b; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potrjuje svoje prejšnje zaveze, da bo v celoti izkoristil možnost ponovne uporabe sproščenih obveznosti za raziskave iz člena 15(3) finančne uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja pri podrobnejši proračunski nomenklaturi, ki bi proračunskemu organu omogočila, da v celoti izvaja svojo vlogo odločanja v letnem proračunskem postopku in nadzor nad izvrševanjem proračuna v razdelkih 2b, 4 in 6; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kot splošno pravilo sklene obnoviti ravni iz predloga proračuna v vseh vrsticah, ki jih je Svet zmanjšal in jih v svoji obravnavi ni okrepil, z izjemo razdelka 7; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba agencijam Unije zagotoviti zadostna finančna sredstva in ustrezne kadrovske zmogljivosti, da bodo lahko izpolnile svoj mandat, izvajale naloge in se čim bolje odzivale na posledice pandemije COVID-19; poudarja, da so potrebni ustrezno usklajevanje in sinergije med agencijami, da se poveča učinkovitost njihovega dela zlasti tam, kjer obstaja konvergenca glede specifičnih ciljev politike, da se omogoči pravična in učinkovita uporaba javnih sredstev; vztraja, naj Komisija poskrbi za optimalno razporeditev zaposlenih med svojimi generalnimi direktorati, ki bo v skladu z nujnimi potrebami in dolgoročnimi prednostnimi nalogami v zvezi z odzivanjem na pandemijo COVID-19 in zlasti evropskim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da posodobljeni pragmatični koledar proračunskega postopka ne omogoča pravočasnega dogovora o morebitnem drugem predlogu proračuna; zato meni, da je bistveno, da se v celoti izkoristi celotno obdobje spravnega postopka, da bi dosegli ambiciozen sporazum; |
| --- | --- |

14.

| 15. | določi skupno raven sredstev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2021 (vsi oddelki) na 181 762 377 716 EUR, kar pomeni povečanje za 15 016 195 740 EUR v primerjavi s predlogom proračuna; poleg tega sklene dati na voljo znesek v višini 1 631 420 001 EUR za prevzem obveznosti na podlagi sproščenih obveznosti v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; opominja pa, da bi bilo treba njegovo višino prilagoditi po objavi dopolnilnega pisma, ko bodo pogajanja in spravni postopek že napredovali; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da bi bilo treba za financiranje proračuna za leto 2021, kot je navedel v zgoraj navedeni zakonodajni resoluciji z dne 16. septembra 2020, nove kategorije lastnih sredstev uvesti od leta 2021 in da bi morali vsi zneski, ustvarjeni z novimi lastnimi sredstvi, ki presegajo raven, potrebno za kritje obveznosti odplačevanja instrumenta Evropske unije za okrevanje v danem letu, ostati v proračunu Unije kot splošni prihodki, zlasti za dopolnitev 15 vodilnih programov EU od leta 2021, skupaj z ustreznim zvišanjem zgornjih meja večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

16.

Razdelek 1

| 17. | poudarja, da program Obzorje Evropa ustvarja zelo veliko evropsko dodano vrednost, da je pomemben na mnogih področjih evropskih raziskav, nujnih za uspeh evropskega zelenega dogovora, prispeva pa tudi k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo in družbo do leta 2050 ter k digitalni preobrazbi, ki je bistvena za prihodnjo blaginjo Unije; poudarja tudi, da je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba vlagati v raziskave na področju zdravja; zato predlaga znatno povečanje za program Obzorje Evropa v skladu s svojim dolgoletnim stališčem, ki poziva k skupnemu proračunu v višini 120 milijard EUR v celotnem večletnem finančnem okviru 2021–2027; poleg tega meni, da bi bilo treba v skladu s členom 15(3) finančne uredbe dati na voljo celoten znesek sproščenih obveznosti v celotnem sedanjem večletnem finančnem okviru, da bi podprli podnebni prehod, prehod na digitalno tehnologijo in raziskave na področju zdravja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je prepričan, da bi moral biti boj proti raku absolutna prednostna naloga Unije in da bi bilo treba v zvezi s tem znatno povečati prizadevanja; poudarja, da so raziskave raka pomemben steber v tem boju; poudarja, da je treba raziskave na tem področju razširiti brez odlašanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se v proračunu Unije za leto 2021 zagotovi dovolj sredstev za program InvestEU, da bo lahko dosegel svoje dolgoročne cilje in prispeval k ponovni gradnji evropske dolgoročne konkurenčnosti tako, da bo poskrbel za več investicijskih zmogljivosti v podporo trajnostni infrastrukturi, raziskavam, malim in srednjim podjetjem ter socialnim naložbam ter tudi opravil svojo novo kratkoročno nalogo za podporo gospodarskemu okrevanju s strateškimi naložbami; močno obžaluje, da je Evropski svet zavrnil predlog Komisije o instrumentu za podporo plačilni sposobnosti; podpira vrstico, predvideno pri pripravljalnem delu Parlamenta o tem instrumentu, da bi proračunska sredstva tega instrumenta prerazporedili za program InvestEU in tako koristili podjetjem s sedežem v državah članicah, ki tudi poslujejo v Uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na ključno vlogo instrumenta za povezovanje Evrope pri razvoju visokozmogljivih vseevropskih omrežij in medsebojne povezljivosti med državami članicami, zlasti tistimi, ki podpirajo trajnostno in čezmejno mobilnost, pa tudi prehod na druge oblike prevoza, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov za 60 % do leta 2030, podprli energetske in prometne projekte med prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo z zanesljivo oskrbo, ob upoštevanju posebnega položaja evropskih otoških in obrobnih regij in s poudarkom na potrebnem digitalnem prehodu, vključno z izpopolnjevanjem in prekvalifikacijo delavcev v Uniji; zato predlaga precejšnje povečanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 pokazala na vse večji pomen digitalizacije za vsakodnevno delovanje gospodarstva; priznava pomen programa za digitalno Evropo pri oblikovanju in podpiranju prehoda na digitalno tehnologijo; predlaga povečanja, ki presegajo njegovo vmesno stališče o večletnem finančnem okviru, da bi se upoštevale potrebe, ki jih je razkrila pandemija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opominja na temeljno vlogo evropskega vesoljskega programa, zlasti prispevek Copernicusa in Galilea k evropskemu zelenemu dogovoru, in zato zahteva ciljno povečanje sredstev, da bodo ti programi lahko prispevali k izpolnjevanju okoljskih ciljev Unije; poudarja, kako pomembna je neodvisnost evropske vesoljske industrije v svetovni konkurenci in da ti programi ustvarjajo dodano vrednost za zaposlovanje, konkurenčnost ter razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je treba okrepiti tudi druge pomembne prednostne naloge v razdelku; med drugim poziva k občutnemu povečanju zneskov za cilje v zvezi z malimi in srednjimi podjetji, ki so temeljni kamen gospodarstva Unije in imajo odločilno vlogo pri kakovostnih naložbah in zaposlovanju v vseh državah članicah, tudi z namenom podpore in povečanja udeležbe žensk v malih in srednjih podjetjih ter izboljšanja njihovega dostopa do trgov, pa tudi k povečanju sredstev za programe vesoljskega sklopa; opozarja na pomembno vlogo, ki jo imajo agencije Unije pri doseganju ciljev politik Unije; zato poziva k zadostnim finančnim in kadrovskim virom za Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), Agencijo Evropske unije za železnice (ERA), Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), Agencijo Evropske unije za vesoljski program in Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC), in sicer ob upoštevanju njihovih nalog in odgovornosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | znova zahteva, da se podpre mala in srednja podjetja, zlasti v turističnem, ustvarjalnem in prevoznem sektorju, da si bodo lažje opomogla od posledic pandemije COVID-19; poleg tega ponavlja zahtevo Parlamenta iz vmesnega poročila o večletnem finančnem okviru 2021–2027 (11) iz leta 2018, da je treba oblikovati novo, ločeno proračunsko vrstico za turistični sektor, ki je izjemnega pomena za gospodarstvo, konkurenčnost, zaposlovanje (posredno in neposredno zagotavlja 23 milijonov delovnih mest v Uniji, zlasti za mlade) in družbeni razvoj celotne Unije, vendar ga je kriza zaradi COVID-19 še posebej prizadela in se sooča s hitrim padcem povpraševanja in izgubo delovnih mest, kar ogroža številna evropska mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da Komisija zaradi trenutnih razmer ni predlagala ločene proračunske vrstice za turizem; poziva k hitri posredni in neposredni podpori za ta sektor, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zato povečuje sredstva za prevzem obveznosti v razdelku 1 za 6 313 980 774 EUR glede na predlog proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), od tega 5 996 664 225 EUR za vodilne programe; poleg tega v tem razdelku daje na razpolago znesek 1 631 420 001 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti na podlagi sproščenih obveznosti v skladu s členom 15(3) finančne uredbe; |
| --- | --- |

26.

Razdelek 2a

| 27. | sklene prevzeti stališče Sveta glede razdelka 2a; |
| --- | --- |

27.

Razdelek 2b

| 28. | poudarja, da je treba programu EU za zdravje nujno dodeliti dodatna sredstva, s čimer bi zlasti prispevali k izpolnjevanju pomembnih strukturnih potreb, ugotovljenih med krizo zaradi COVID-19, in določili ključna področja ukrepanja, kot so izboljšanje nacionalnih zdravstvenih sistemov in zmanjšanje zdravstvenih neenakosti, zagotavljanje razpoložljivosti in cenovno dostopnost zdravil in drugih izdelkov, povezanih s krizo, stalno in pravočasno zagotavljanje dostopnih in varnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter tudi odločnejši boj proti raku v Uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja pomen programa Erasmus+ kot vodilnega in enega najuspešnejših programov Unije s strateškimi naložbami v prihodnost Unije in njenih državljanov; opominja, da bi nezadostno financiranje programa Erasmus+ ogrozilo nenehno ustvarjanje novih priložnosti za zaposlitev mladih in povečevanje njihove zaposljivosti, pa tudi zmogljivosti programa za uresničevanje novih ciljev, med drugim tega, da bo postal bolj vključujoč in ekološki; zato sklene znatno povečati sredstva za program Erasmus+ v skladu s svojim stališčem, da potroji njegov proračun; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spominja, da je kulturni in ustvarjalni sektor eden izmed tistih sektorjev, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, ter poziva k ustreznim odgovorom in financiranju, da bo mogoče zmanjšati velike izgube sektorja zaradi nepredvidenega zaprtja prizorišč med pandemijo; zato predlaga znatno povečanje zadevnih proračunskih vrstic programa Ustvarjalna Evropa v podporo sektorjem, ki jih je prizadela kriza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vztraja, da je potrebna večja preglednost pri dodeljevanju sredstev iz različnih komponent in podprogramov programa Erasmus+, in sicer s ponovno vzpostavitvijo prejšnje nomenklature, ter programa za državljane, enakost, pravice in vrednote z oblikovanjem nove proračunske vrstice za sklop za vrednote Unije; znova poziva Komisijo, naj proračun za multimedijske dejavnosti uporablja bolj pregledno, zlasti z uvedbo več novih proračunskih vrstic, povezanih z ukrepi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je sklenil uvesti novo proračunsko vrstico 07 06 04 za zaščito in spodbujanje vrednot Unije, da bi financiranje še bolj osredotočili na varstvo in promocijo demokracije, pravne države in temeljnih pravic, med drugim s podporo za dejavnosti organizacij civilne družbe na tem področju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | povzema napoved Komisije, da bo zaradi okrevanja po pandemiji COVID-19 boj proti skrajni revščini, zlasti revščini otrok, v prihodnjih letih še pomembnejši; glede na to vztraja, da je treba za sklad ESS+ ustvariti ločeno proračunsko vrstico za evropsko jamstvo za otroke in ji nameniti 1 milijardo EUR za leto 2021; znova opominja, kako pomembno je, da je v Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) dovolj denarja, zlasti zaradi izbruha COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je kriza zaradi COVID-19 nesorazmerno prizadela ženske, ki so žrtev sistematične diskriminacije na podlagi spola, in druge ranljive skupine, ter poziva h krepitvi sklopa za zaposlovanje in socialne inovacije, da bi podprli programe in usposabljanje, katerih cilj je spodbujanje njihove udeležbe in odpravljanje njihove prekarnosti na trgu dela; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja na ključno vlogo programa za državljane, enakost, pravice in vrednote pri varovanju in spodbujanju pravic in vrednot, zapisanih v pogodbah o EU in Listini EU o temeljnih pravicah, ter vztraja, da so potrebne dodatna sredstva za vsak sklop, zlasti za program Daphne za boj proti nasilju nad ženskami in za spodbujanje udeležbe državljanov v življenju Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da program za pravosodje pomembno prispeva k razvoju evropskega območja pravice, temelječega na pravni državi, vzajemnemu priznavanju in zaupanju, zato je odločen povečati sredstva ta program; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva k povečanju sredstev za razdelek za kulturo, ustvarjalnost in vključujočo družbo, da bi vidike spola bolje vključili v vse te programe, pa tudi podprli in spodbudili študije in raziskave o enakosti spolov v Uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je treba povečati proračunska sredstva v vrstici turške skupnosti na Cipru, kar bo odločilno prispevalo k nadaljevanju in okrepitvi misije ciprskega odbora za pogrešane osebe ter podprlo tehnični odbor za kulturno dediščino, ki ga sestavljata obe skupnosti, s tem pa spodbudilo zaupanje in spravo med skupnostma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | globoko obžaluje, da Komisija še vedno ni odgovorila na poziv Parlamenta k celovitemu pregledu proračunske vrstice za multimedijske ukrepe, zlasti v zvezi z okvirno pogodbo s kanalom Euronews; je sklenil, da bo ta proračunska sredstva prenesel v rezervo, dokler Komisija ne bo odgovorila na pomisleke Računskega sodišča; ugotavlja pa, da Računsko sodišče ni odkrilo pomanjkljivosti pri izpolnjevanju pogodbenih obveznosti kanala Euronews glede poročanja v obstoječem okviru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opominja na pomembno vlogo decentraliziranih agencij iz tega razdelka; zahteva, da se Agenciji EU za temeljne pravice (FRA) dodelijo zadostni finančni in kadrovski viri, da bo lahko opravljala svoje naloge, saj ima dodatne projekte, ki jih je izbrala v posvetovanju z deležniki; poziva, da se Evropskemu inštitutu za enakost spolov (EIGE) in Evropskemu organu za delo (ELA) dodelijo zadostna proračunska sredstva, pri tem pa se upošteva njuno pomembno poslanstvo, pa tudi pričakovana vloga organa ELA pri zagotavljanju pravične delovne mobilnosti med krizo zaradi COVID-19; poleg tega poziva, da se zadostni finančni in kadrovski viri za dodatne prednostne naloge dodelijo Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Evropskemu centru za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Evropski agenciji za zdravila (EMA); |
| --- | --- |

40.

| 41. | je sklenil ciljno povečati sredstva Evropskega javnega tožilstva, da bo lahko ta organ svoje naloge začel izvajati nemudoma in v skladu za zahtevami, naj izpolni svoje poslanstvo; meni, da njegova narava zahteva večje jamstvo neodvisnosti, zato bi bilo treba njegov proračun predstaviti v razdelku 7, kot neodvisen organ, ne pa pridružen agenciji; poudarja, da se z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva ne sme poslabšati zmožnost ustreznega delovanja Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

41.

| 42. | zavrača predlog Komisije za združitev različnih proračunskih vrstic, povezanih s cilji socialne politike; je prepričan, da lahko samo ločene proračunske vrstice – tako kot doslej – zagotovijo potrebno preglednost in sredstva za vsako od teh ključnih področij; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je sklenil prenesti proračunsko vrstico 06 04 01 (Instrument Evropske unije za okrevanje – Plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti) v poglavje 17, saj stroškov financiranja porabe, povezane s tem instrumentom, ne bi smeli šteti v zgornjo mejo večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

43.

| 44. | povečuje razdelek 2b za skupaj 5 894 270 074 EUR nad zneskom iz predloga proračuna v sredstvih za prevzem obveznosti (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), od tega 6 041 509 293 EUR za vodilne programe; |
| --- | --- |

44.

Razdelek 3

| 45. | spominja, da Evropski svet v stališču o instrumentu Evropske unije za okrevanje ni ohranil ravni podpore za Sklad za pravični prehod, kot je predvideno v predlogu Komisije; je zaskrbljen, da bo to zmanjšanje resno ogrozilo prizadevanja za okrevanje; ponovno poudarja, da je Sklad za pravični prehod bistven in nepogrešljiv gradnik strukture evropskega zelenega dogovora; zato predlaga povečanje sredstev za prevzem obveznosti za ta vodilni program v višini 500 milijonov EUR v letu 2021; |
| --- | --- |

45.

| 46. | v skladu s splošno prednostno nalogo boja proti podnebnim spremembam in preprečevanja izgube biotske raznovrstnosti želi občutno povečanje sredstev za prevzem obveznosti v znesku 237 milijonov EUR usmeriti v proračunske vrstice, ki pripadajo programu LIFE; ugotavlja, da naj bi to povečanje prispevalo h glavnim ciljem, kot so ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti, krožno gospodarstvo in kakovost življenja, prilagajanje podnebnim spremembam in njihova blažitev ter prehod na čisto energijo; pričakuje, da bo Komisija zagotovila potrebno sposobnost absorpcije, da se bodo ta dodatna sredstva učinkovito uporabila; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spominja, da je pandemija COVID-19 močno prizadela številne kmetijske sektorje, zato podpira ciljno usmerjeno povečanje proračunskih vrstic za ukrepe za tržno podporo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), katerih cilj je ublažiti učinke krize, ki jo je povzročila pandemija, zlasti na ekoloških in malih kmetijah; pričakuje, da bo dopolnilno pismo dodatno prilagodilo raven odobrenih sredstev za EKJS, pri tem pa se bodo upoštevali namenski prejemki, ki bodo predvidoma na voljo v letu 2021, in drugi parametri, kot je vpliv pandemije COVID-19 na kmetijske sektorje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da proračunskih sredstev, zlasti ne tistih za skupno kmetijsko politiko, ne bi smeli porabiti za rejo ali vzrejo bikov, ki se uporabljajo za bikoborbe, v katerih žival pogine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na posebej slabe socialno-ekonomske razmere v najbolj oddaljenih regijah Unije, ki so se zaradi pandemije COVID-19 še zaostrile; glede na to predlaga povečanje proračunske vrstice za program POSEI, da se ohranijo kmetijske dejavnosti ter omogoči oskrba s hrano in kmetijskimi proizvodi v najbolj oddaljenih regijah, katerim je treba zagotoviti ustrezne vire; poudarja tudi, da je treba pri načrtovanju programov in skladov Unije v večletnem finančnem okviru 2021–2027 in instrumentu Evropske unije za okrevanje upoštevati posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

49.

| 50. | povečuje sredstva Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za 19,6 milijona EUR; priznava, da bo leto 2021 odločilnega pomena za ribiški sektor, ki se bo moral soočiti z izzivi prilagoditve novim ciljem zelenega dogovora in tveganji, ki jih prinašata kriza zaradi COVID-19 in brexit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva za zbiranje, upravljanje, uporabo in izmenjavo podatkov v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | namerava podpreti Evropsko agencijo za okolje (EEA) z dodatnimi finančnimi in kadrovskimi viri, saj naj bi odigrala odločilno vlogo pri izvajanju ukrepov zelenega dogovora, in sicer naj bi spremljala strategijo Unije za biotsko raznovrstnost, krožno gospodarstvo, prilagajanje podnebnim spremembam in pobude za ničelno onesnaževanje ter poročala o njih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | skupno povečuje razdelek 3 za 867 937 490 EUR nad zneskom iz predloga proračuna v sredstvih za prevzem obveznosti (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), od tega 739 100 000 EUR za vodilne programe; |
| --- | --- |

53.

Razdelek 4

| 54. | povečuje sredstva za prednostne naloge Parlamenta na področjih migracij in upravljanja meja, zlasti za Sklad za integrirano upravljanje meja ter Sklad za azil in migracije; hkrati si prizadeva povečati proračunsko preglednost, tako da se posebni cilji obeh skladov vključijo v proračunsko strukturo, da bo lahko proračunski organ natančneje spremljal odhodke; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je izjemno pomembno vlagati v ustrezno financiranje in število zaposlenih za vse agencije, ki delujejo na področju migracij, azila in upravljanja meja; zahteva dodatne kadrovske vire za Evropski azilni podporni urad (EASO), saj jih bo potreboval za ustrezno izvedbo operacij na terenu, pripravo usposabljanja, analitične dejavnosti in upravljavski okvir, zahteva pa jih tudi za Agencijo Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-Lisa); zahteva dodatne finančne in kadrovske vire za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex); |
| --- | --- |

55.

| 56. | je zelo zaskrbljen, ker v Sredozemlju še vedno prihaja do smrtnih žrtev; meni, da je potreben bolj dolgoročen pristop k operacijam iskanja in reševanja, saj tega ne moremo prepustiti izključno nedržavnim akterjem; meni, da bi morala Komisija predstaviti zakonodajni predlog za ustanovitev sklada za iskanje in reševanje v podporo misijam iskanja in reševanja v Sredozemlju; zato predlaga oblikovanje nove proračunske vrstice za ta sklad, da bi spodbudili reševanje življenj in izkazali solidarnost med državami članicami pri izvajanju operacij iskanja in reševanja v skladu z mednarodnim pravom in temeljnimi pravicami, vključno s pravico do življenja in načelom nevračanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | skupaj povečuje razdelek 4 za 710 251 000 EUR nad zneskom iz predloga proračuna v sredstvih za prevzem obveznosti, od tega 500 251 000 EUR za vodilne programe; |
| --- | --- |

57.

Razdelek 5

| 58. | poudarja pomen postopnega oblikovanja skupne varnostne in obrambne politike EU; poudarja, da je treba okrepiti evropsko sodelovanje na področju obrambe, saj se s tem ne povečuje le varnost Evrope in njenih državljanov, ampak tudi zmanjšujejo stroški; poziva k povečanju sredstev za Evropski obrambni sklad, da bi v celoti omogočili inovativno in konkurenčno industrijsko bazo obrambe, ki bo prispevala k prepotrebni strateški neodvisnosti Unije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva k povečanju sredstev za vojaško mobilnost, da bi državam članicam omogočila hitrejše in učinkovitejše ukrepanje; ugotavlja, da so potrebna zadostna sredstva za podporo misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike, vključno z ukrepi, kot sta financiranje prometne infrastrukture z dvojno rabo ter poenostavitev diplomatskih dovoljenj in carinskih pravil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opominja, da decentralizirane agencije na področju varnosti in kazenskega pregona, zlasti Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), igrajo pomembno vlogo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, zato predlaga ciljno usmerjena povečanja, da bodo lahko ustrezno izvajale svoje naloge; |
| --- | --- |

60.

| 61. | povečuje razdelek 5 za 372 320 760 EUR nad zneskom iz predloga proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), od tega 312 829 132 EUR za vodilne programe; |
| --- | --- |

61.

Razdelek 6

| 62. | poudarja, da je treba v času, ko zunanji izzivi in vprašanja mednarodnih odnosov postajajo vse pomembnejši in prevladujejo v mednarodni politiki, zagotoviti, da se bo zunanja razsežnost proračuna Unije ustrezno financirala in da bo pripravljena, da se nemudoma odzove na sedanje, nastajajoče in prihodnje izzive; ugotavlja, da je večji del porabe za zunanje delovanje osredotočen v instrumentu NDICI, o katerem še potekajo medinstitucionalna zakonodajna pogajanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | obžaluje, da je nova nomenklatura, ki jo Komisija predlaga za zunanje delovanje, veliko manj podrobna kot prejšnja ter zmanjšuje preglednost, predvidljivost, odgovornost in nadzor ter omejuje zmožnost proračunskega organa, da sprejema odločitve, ki odražajo politične prednostne naloge; zato vztraja, da je potrebna bolj diferencirana struktura proračuna z namenskimi vrsticami za najpomembnejše upravičence, področja politike in podregije, če želimo povečati jasnost in berljivost proračuna; zato predlaga revidirano nomenklaturo za NDICI, prilagojeno novim instrumentom, hkrati pa uvaja več podrobnosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva, naj se povečajo ravni financiranja za vse geografske in tematske programe v instrumentu NDICI, v skladu s svojim stališčem iz prve obravnave; ponavlja, da bi bilo treba okrepiti tematske programe v instrumentu NDICI, da bo Unija lahko ohranila svojo pomembno vlogo na teh prednostnih področjih; poudarja, da je njegovo stališče o dodeljenih sredstvih za instrument NDICI popolnoma usklajeno z zneski iz njegovega stališča o tem instrumentu iz prve obravnave; |
| --- | --- |

64.

| 65. | predlaga uvedbo posebne proračunske vrstice za „podporo političnemu procesu v Libiji“, da bi prispevali k mirni rešitvi libijskega konflikta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na vztrajne izzive, s katerimi se Unija sooča v vzhodni in južni soseščini, zaradi česar bi bilo treba povečati proračun za njihovo reševanje, prav tako pa meni, da bi bilo treba Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu nameniti večjo finančno podporo, da bo lahko izpolnila svoje poslanstvo, saj so potrebe palestinskih beguncev vse večje, prav tako pa je treba vlagati v stabilnost in razvoj te regije; opozarja na pomen razvoja stabilnih odnosov in tesnega sodelovanja med Unijo in Afriko ter meni, da je primerno, da se zagotovi zadostna finančna sredstva za razvoj te celine, kar bi med drugim prispevalo k blažitvi temeljnih vzrokov prisilne migracije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je treba nujno pospešiti razvojno sodelovanje na področju zdravstva, vključujočih kakovostnih programov za učenje na daljavo, prilagajanja podnebnim spremembam in njihove blažitve, pa tudi biotske raznovrstnosti, prehrane, trajnostnega kmetijstva in prehranske varnosti, saj kriza zaradi COVID-19 negativno prispeva k svetovni lakoti, ki že tako ali tako narašča; poudarja, da je v zvezi s tem zelo pomembna podpora vzpostavljanju in krepitvi institucij ter izobraževanju za povečanje kvalificirane delovne sile; potrjuje, da je treba za ljudi, planet, blaginjo in partnerstvo v vrstici Globalni izzivi v predlogu proračuna predvideti veliko višji znesek; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je treba Zahodnemu Balkanu nameniti precejšnja finančna sredstva zaradi pristopnega procesa in številnih izzivov, s katerimi se morajo soočiti tako Unija kot države kandidatke; meni, da mora nova nomenklatura instrumenta za predpristopno pomoč III vsebovati ločene proračunske vrstice za Zahodni Balkan in Turčijo zaradi zelo občutljive narave financiranja Unije za Turčijo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | obsoja nenehne kršitve mednarodnega prava in prava Unije v Turčiji, pa tudi načel in vrednot Unije; zahteva, da se finančna sredstva za politične reforme v Turčiji porabijo izključno za gojenje dialoga in podporo civilni družbi, nedržavnim akterjem in medosebnim stikom, dokler država ne bo dosegla napredka na področju demokracije, pravne države in človekovih pravic; odločno obsoja ponavljajoče se turške provokacije ter kršitve grške in ciprske suverenosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | še zlasti zaradi pandemije COVID-19 in obžalovanja vredne odločitve Evropskega sveta, da opusti zunanji steber instrumenta Evropske unije za okrevanje, vztraja, da je treba povečati poglavje o humanitarni pomoči in zagotoviti varovala pred tem, da bi izključili notranjo in zunanjo uporabo rezerve za solidarnost in nujno pomoč; poudarja, da je treba v primeru morebitnega zastoja pri potekajočih pogajanjih o programu evropske solidarnostne enote zagotoviti nadaljnje financiranje pobude Prostovoljci EU za humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

70.

| 71. | glede na nedavne skrb zbujajoče dogodke v Belorusiji poziva k podpori Unije prek Evropske službe za zunanje delovanje, s pomočjo visokega predstavnika Unije za zunanjo in varnostno politiko, pa tudi z imenovanjem novega posebnega predstavnika za Belorusijo, da bi podprli miren prenos oblasti na osnovi dialoga pod vodstvom OZN ali OVSE, v katerem bodo zaščitene človekove pravice in volja beloruskega ljudstva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | glede na grožnje, povezane s kibernetsko varnostjo in širjenjem lažnih novic, poudarja, da jih mora proračun Unije bolje obravnavati in se odzivati nanje na horizontalni ravni, tako na sedežih kot v delegacijah EU po svetu; meni, da je treba zato povečati proračunske vrstice strateškega komuniciranja za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | povečuje razdelek 5 za 698 781 256 EUR nad zneskom iz predloga proračuna (brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov), od tega 583 041 792 EUR za vodilne programe; |
| --- | --- |

73.

Razdelek 7

| 74. | je sklenil, da na tej stopnji ne bo obnovil zneskov, ki jih je Svet zmanjšal v razdelku 7; |
| --- | --- |

74.

| 75. | globoko obžaluje, da se Komisija še ni odzvala na zahtevo Parlamenta za neoviran dostop do pogodb in informacij o pogodbah v zvezi s cepivom proti COVID-19, ki so predmet predloga spremembe proračuna št. 8/2020; zahteva, da Komisija proračunskemu organu pred koncem leta 2020 odobri dostop do pogodbe v zvezi s cepivom proti COVID-19; |
| --- | --- |

75.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 76. | opozarja na pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in uvajanje novih pobud, ki utegnejo postati stalne dejavnosti in programi Unije; po temeljiti analizi vseh predloženih predlogov sprejema uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki odražajo politične prednostne naloge Parlamenta; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s poslanci hitro začne izvajati pilotne projekte in pripravljalne ukrepe ter zagotovi povratne informacije o njihovi uspešnosti in rezultatih, doseženih na terenu; |
| --- | --- |

76.

Plačila

| 77. | poudarja, da je treba v proračunu za leto 2021 zagotoviti dovolj sredstev za plačila, ki bodo ustrezala znesku neporavnanih obveznosti ob koncu leta 2020, da bi preprečili kopičenje neplačanih zahtevkov iz večletnega finančnega okvira 2014–2020 ter pospešeno financirali odhodke, povezane s pandemijo COVID-19; ugotavlja, da bo zaradi zamud pri izvajanju v programskem obdobju 2014–2020 večina ustreznih plačil opravljena v letih 2021 in 2022; poudarja vse večjo natančnost napovedi držav članic, ki jih je treba v celoti upoštevati v proračunu za leto 2021; zato poudarja, da je potreben verodostojen načrt plačil za celoten večletni finančni okvir 2021–2027, ki bo omogočal zadostna plačila v prvih letih z možnostjo prenosa neporabljenih plačil v naslednja leta, in sicer prek posebnih instrumentov nad zgornjimi mejami plačil večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je bilo v letu 2020 sprejetih več zakonodajnih ukrepov za lažje črpanje sredstev, zmanjšanje birokracije in pospešitev dejanskega izplačevanja sredstev v več programih, da bi zagotovili denarni tok in likvidnost med hudo gospodarsko recesijo; meni, da bi bil ta pristop resno in neupravičeno ogrožen, če ne bi bil podprt z zadostno ravnjo plačil v letu 2021; zato poziva, naj se ob sprejetju proračuna za leto 2021 zagotovijo ustrezna sredstva; se zavezuje, da bo sprejel vse potrebne ukrepe za prilagoditev plačil med izvrševanjem v letu 2021; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponavlja stališče Parlamenta z dne 4. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (12); meni, da je zelo pomembno imeti mehanizem za zaščito proračuna Unije, če obstajajo sistemske grožnje vrednotam iz člena 2 Pogodbe o Evropski Uniji in če so v nevarnosti finančni interesi Unije; poudarja, da Parlament ne bo sprejel sporazuma o mehanizmu, ki proračuna Unije ne bo ščitil v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo; |
| --- | --- |

79.

Drugi oddelki

Oddelek I – Evropski parlament

| 80. | izraža presenečenje in globoko zaskrbljenost nad tem, da je Komisija predlagala zmanjšanje proračuna Parlamenta, kar ni v skladu s tradicijo dobrega sodelovanja med institucijama; obnavlja sredstva, določena v načrtu prihodkov in odhodkov na podlagi natančne in odgovorne analize potreb Parlamenta za leto 2021 ter sprejeta z veliko večino na plenarnem zasedanju v omenjeni resoluciji z dne 14. maja 2020; ob tem ta sredstva tudi prilagaja, da bi se upoštevala ustanovitev petih novih parlamentarnih odborov; poudarja, da bo treba najbrž med letom 2021 proračun prilagoditi, da bi upoštevali potek krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

80.

| 81. | je seznanjen s pogajanji o novem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ki potekajo, in z negotovostjo glede ravni financiranja novega razdelka 7 – Evropska javna uprava; poudarja, da je Parlament izpolnil cilj glede 5-odstotnega zmanjšanja števila uslužbencev, pri čemer je skupno zmanjšanje znašalo celo 6 %; poudarja, da se mora Parlament od sprejetja Lizbonske pogodbe spopadati z večjim številom nalog; ugotavlja, da so bile v zadnjem zakonodajnem obdobju dosežene sinergije in ponovna določitev prednostnih nalog; poudarja, da je delovanje Parlamenta odvisno od uresničevanja njegovih političnih, zakonodajnih in upravnih nalog, za kar je potrebno ustrezno število uslužbencev; je globoko zaskrbljen zaradi resnega in strukturnega pomanjkanja osebja v sekretariatih številnih odborov, kar je v nasprotju s pomembnim povečanjem njihove delovne obremenitve, in poziva generalnega sekretarja, naj nujno zagotovi rešitve za ustrezno število osebja v sekretariatih odborov; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponavlja prednostne naloge Parlamenta za prihodnje proračunsko leto, in sicer osredotočanje proračuna Parlamenta na njegove temeljne naloge sprejemanja zakonodaje, delovanje kot ene od vej proračunskega organa, zastopanje državljanov in nadzor dela drugih institucij ter zagotavljanje sredstev za prednostne projekte na področju sodelovanja z državljani, zelenega Parlamenta, ki spodbuja varčevanje z viri, dostopnega Parlamenta, popolnega spoštovanja enakosti spolov, povečevanja varnosti, kibernetske varnosti in razvoja IT ter večletnih gradbenih projektov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov, ki ga je sprejel Parlament:






  (a) | pozdravlja ukrepe, ki jih je Parlament sprejel v zvezi s pandemijo COVID-19, vključno z novimi začasnimi delovnimi metodami in odprtjem testnega centra za covid-19 za poslance in uslužbence; ponovno poziva generalnega sekretarja, naj oceni finančne posledice teh ukrepov za proračuna Parlamenta za leti 2020 in 2021 ter jih novembra 2020 predstavi Odboru za proračun; poziva generalnega sekretarja, naj pripravi podrobne smernice za boljšo pripravljenost na morebitne izredne dogodke v prihodnosti, da bi zagotovili nemoteno izvajanje zakonodajne funkcije Parlamenta, če ne bo mogoče ohraniti običajnega delovanja; |
| --- | --- | --- |

83.

(a)

pozdravlja ukrepe, ki jih je Parlament sprejel v zvezi s pandemijo COVID-19, vključno z novimi začasnimi delovnimi metodami in odprtjem testnega centra za covid-19 za poslance in uslužbence; ponovno poziva generalnega sekretarja, naj oceni finančne posledice teh ukrepov za proračuna Parlamenta za leti 2020 in 2021 ter jih novembra 2020 predstavi Odboru za proračun; poziva generalnega sekretarja, naj pripravi podrobne smernice za boljšo pripravljenost na morebitne izredne dogodke v prihodnosti, da bi zagotovili nemoteno izvajanje zakonodajne funkcije Parlamenta, če ne bo mogoče ohraniti običajnega delovanja;

| (b) | ponovno poziva predsedstvo, naj pripravi podroben načrt za doseganje ambicioznih okoljskih ciljev in zmanjšanje ogljičnega odtisa, kot je določeno v nedavnem sklepu predsedstva z dne 16. decembra 2019, ter naj Odboru za proračun predloži letni pregled rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

ponovno poziva predsedstvo, naj pripravi podroben načrt za doseganje ambicioznih okoljskih ciljev in zmanjšanje ogljičnega odtisa, kot je določeno v nedavnem sklepu predsedstva z dne 16. decembra 2019, ter naj Odboru za proračun predloži letni pregled rezultatov;

| (c) | opozarja na svojo zahtevo po uskladitvi nadomestil za službena potovanja akreditiranih parlamentarnih pomočnikov med tremi kraji dela Parlamenta z nadomestili za uradnike in druge uslužbence; ponovno poziva k reviziji izvedbenih določb, ki urejajo delo delegacij in misij zunaj Unije, da se preuči možnost, da akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljajo poslance na uradnih delegacijah in misijah Parlamenta; |
| --- | --- |

(c)

opozarja na svojo zahtevo po uskladitvi nadomestil za službena potovanja akreditiranih parlamentarnih pomočnikov med tremi kraji dela Parlamenta z nadomestili za uradnike in druge uslužbence; ponovno poziva k reviziji izvedbenih določb, ki urejajo delo delegacij in misij zunaj Unije, da se preuči možnost, da akreditirani parlamentarni pomočniki pod določenimi pogoji spremljajo poslance na uradnih delegacijah in misijah Parlamenta;

| (d) | ponovno poziva predsedstvo, naj zagotovi popolno prilagodljivost v zvezi z navzočnostjo poslancev med zelenimi tedni; |
| --- | --- |

(d)

ponovno poziva predsedstvo, naj zagotovi popolno prilagodljivost v zvezi z navzočnostjo poslancev med zelenimi tedni;

| (e) | poudarja, da mora Odbor za proračun pravočasno in na razumljiv način prejeti vse ustrezne informacije v zvezi s proračunom Parlamenta, da bo lahko sprejel informirane odločitve; odločno znova zahteva:






  — | podrobno analizo in utemeljitev stroškov in prihrankov, povezanih z izstopom Združenega kraljestva iz Unije, ter posredovanje natančnih zneskov Odboru za proračun v novembru 2020; |
| --- | --- | --- |

(e)

poudarja, da mora Odbor za proračun pravočasno in na razumljiv način prejeti vse ustrezne informacije v zvezi s proračunom Parlamenta, da bo lahko sprejel informirane odločitve; odločno znova zahteva:

—

podrobno analizo in utemeljitev stroškov in prihrankov, povezanih z izstopom Združenega kraljestva iz Unije, ter posredovanje natančnih zneskov Odboru za proračun v novembru 2020;

| — | podrobno razčlenitev odhodkov za odprtje novih centrov Doživi Evropo v letu 2021, ob upoštevanju morebitnih posledic pandemije COVID-19 za obete na lokalnih trgih in odpiranje teh centrov; |
| --- | --- |

—

podrobno razčlenitev odhodkov za odprtje novih centrov Doživi Evropo v letu 2021, ob upoštevanju morebitnih posledic pandemije COVID-19 za obete na lokalnih trgih in odpiranje teh centrov;

| — | podrobno razčlenitev odhodkov za novo strategijo za obiskovalce in štiriletno kampanjo obveščanja, pa tudi temeljito oceno komunikacijskih kampanj pred evropskimi volitvami 2019 in po njih; meni, da bi morali vsi novi komunikacijski ukrepi temeljiti na objektivni in stvarni analizi te ocene; |
| --- | --- |

—

podrobno razčlenitev odhodkov za novo strategijo za obiskovalce in štiriletno kampanjo obveščanja, pa tudi temeljito oceno komunikacijskih kampanj pred evropskimi volitvami 2019 in po njih; meni, da bi morali vsi novi komunikacijski ukrepi temeljiti na objektivni in stvarni analizi te ocene;

| — | podrobno in temeljito analizo stroškov za reprezentanco zaradi diplomatske navzočnosti zunaj meja Unije v Indoneziji (Džakarta), Etiopiji (Adis Abeba) in Združenih državah Amerike (New York); |
| --- | --- |

—

podrobno in temeljito analizo stroškov za reprezentanco zaradi diplomatske navzočnosti zunaj meja Unije v Indoneziji (Džakarta), Etiopiji (Adis Abeba) in Združenih državah Amerike (New York);

| — | dodatne podrobnosti o odhodkih za vodenje projekta gradnje zahodnega krila stavbe Konrad Adenauer; |
| --- | --- |

—

dodatne podrobnosti o odhodkih za vodenje projekta gradnje zahodnega krila stavbe Konrad Adenauer;

| — | pregled drugih trenutno najetih stavb Parlamenta v treh krajih dela, ki bodo ostale zasedene v letu 2021, pa tudi natančno napoved pričakovane rasti stroškov energije; v zvezi s tem poziva k prihrankom na račun zelene energije; |
| --- | --- |

—

pregled drugih trenutno najetih stavb Parlamenta v treh krajih dela, ki bodo ostale zasedene v letu 2021, pa tudi natančno napoved pričakovane rasti stroškov energije; v zvezi s tem poziva k prihrankom na račun zelene energije;

| — | analizo vpliva na človeške vire, zlasti prevajalce in tolmače, ki ga bo imel projekt generalnega direktorata za prevajanje za razvoj orodja, s katerim bo mogoče samodejno prenašati in prevajati večjezične parlamentarne razprave v realnem času; |
| --- | --- |

—

analizo vpliva na človeške vire, zlasti prevajalce in tolmače, ki ga bo imel projekt generalnega direktorata za prevajanje za razvoj orodja, s katerim bo mogoče samodejno prenašati in prevajati večjezične parlamentarne razprave v realnem času;

| — | pregleden proces odločanja na področju nepremičninske politike; |
| --- | --- |

—

pregleden proces odločanja na področju nepremičninske politike;

| (f) | poziva predsedstvo, naj objavi svoj sklep o prihodnosti stavbe Spaak v Bruslju in podrobno razčlenitev stroškov ob koncu arhitekturnega natečaja, ki ga je Parlament objavil maja 2020 za prenovo in/ali ponovno gradnjo stavbe; spominja, da proračun za leto 2021 vključuje postavke za pripravljalna dela v stavbi Spaak; |
| --- | --- |

(f)

poziva predsedstvo, naj objavi svoj sklep o prihodnosti stavbe Spaak v Bruslju in podrobno razčlenitev stroškov ob koncu arhitekturnega natečaja, ki ga je Parlament objavil maja 2020 za prenovo in/ali ponovno gradnjo stavbe; spominja, da proračun za leto 2021 vključuje postavke za pripravljalna dela v stavbi Spaak;

| (g) | želi spomniti na priporočila iz resolucij Parlamenta z dne 26. oktobra 2017 (13), 11. septembra 2018 (14) in 15. januarja 2019 (15) o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v Uniji ter ukrepih za preprečevanje trpinčenja na delovnem mestu in spolnega nadlegovanja ter boj proti njima; je seznanjen z ukrepi generalnega sekretarja za preprečevanje teh pojavov in boj proti njim; zahteva, naj generalni sekretar posreduje vse informacije o programu za bližnjo prihodnost; poziva generalnega sekretarja, naj pripravi oceno novih postopkov za primere nadlegovanja, preden bo predsedstvu predstavil načrt prihodkov in odhodkov za leto 2022; meni, da bi bilo treba uslužbence in poslance spodbujati k udeležbi na tečajih, da bi bili takšni dogodki v Parlamentu čim redkejši; |
| --- | --- |

(g)

želi spomniti na priporočila iz resolucij Parlamenta z dne 26. oktobra 2017 (13), 11. septembra 2018 (14) in 15. januarja 2019 (15) o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v Uniji ter ukrepih za preprečevanje trpinčenja na delovnem mestu in spolnega nadlegovanja ter boj proti njima; je seznanjen z ukrepi generalnega sekretarja za preprečevanje teh pojavov in boj proti njim; zahteva, naj generalni sekretar posreduje vse informacije o programu za bližnjo prihodnost; poziva generalnega sekretarja, naj pripravi oceno novih postopkov za primere nadlegovanja, preden bo predsedstvu predstavil načrt prihodkov in odhodkov za leto 2022; meni, da bi bilo treba uslužbence in poslance spodbujati k udeležbi na tečajih, da bi bili takšni dogodki v Parlamentu čim redkejši;

| (h) | opozarja na zahtevo predsedstva generalnemu sekretarju, naj takoj, ko bo to pravno mogoče, razišče načine za vzdržno financiranje prostovoljnega pokojninskega sklada; |
| --- | --- |

(h)

opozarja na zahtevo predsedstva generalnemu sekretarju, naj takoj, ko bo to pravno mogoče, razišče načine za vzdržno financiranje prostovoljnega pokojninskega sklada;

| (i) | znova poziva generalnega sekretarja, naj preveri, ali zunanji izvajalci spoštujejo najvišje standarde delovnega prava za delavce, ki izvajajo čiščenje v Parlamentu, in za delavce v samopostrežnih restavracijah, zlasti kar zadeva psihološki pritisk in delovne razmere zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

(i)

znova poziva generalnega sekretarja, naj preveri, ali zunanji izvajalci spoštujejo najvišje standarde delovnega prava za delavce, ki izvajajo čiščenje v Parlamentu, in za delavce v samopostrežnih restavracijah, zlasti kar zadeva psihološki pritisk in delovne razmere zaradi COVID-19;

Drugi oddelki (oddelki IV–X)

| 84. | ugotavlja, da predlog proračuna v glavnem odraža načrt prihodkov in odhodkov različnih institucij, ki sodijo v druge oddelke proračuna, in se zato z nekaterimi izjemami ujema z njihovimi finančnimi potrebami; meni, da bi horizontalna in sistematična zmanjšanja sredstev, ki jih predlaga Svet, zato škodljivo vplivala na delovanje teh institucij in posledično na njihov bistven prispevek k delovanju Evropske unije; v zvezi s tem predlaga obnovitev ravni iz predloga proračuna v skoraj vseh primerih, tudi kar zadeva kadrovske načrte Sodišča Evropske unije, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij, Evropskega varuha človekovih pravic in Evropske službe za zunanje delovanje; v skladu z neformalnim dogovorom ne namerava spremeniti stališča Sveta, kar zadeva Svet in Evropski svet; |
| --- | --- |

84.

| 85. | meni, da je treba v omejenem številu primerov in ob upoštevanju načrta prihodkov in odhodkov institucij povečati sredstva glede na predlog proračuna; zato predlaga:






  (a) | v zvezi z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij: da se nekaj vrsti poveča glede na predlog proračuna, da se ohranijo zneski iz načrta prihodkov in odhodkov teh dveh institucij; |
| --- | --- | --- |

85.

(a)

v zvezi z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij: da se nekaj vrsti poveča glede na predlog proračuna, da se ohranijo zneski iz načrta prihodkov in odhodkov teh dveh institucij;

| (b) | v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje: da se glede na predlog proračuna povečata vrstica 2214 „Zmogljivost strateškega komuniciranja“ in vrstica 3001 „Zunanji sodelavci in zunanje storitve“; |
| --- | --- |

(b)

v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje: da se glede na predlog proračuna povečata vrstica 2214 „Zmogljivost strateškega komuniciranja“ in vrstica 3001 „Zunanji sodelavci in zunanje storitve“;

o

o o

| 86. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj z dopolnitvami predloga splošnega proračuna posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0449.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0166.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0123.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0220.

(9)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0449.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0349.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0417.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0331.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0010.

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/80

---

P9_TA(2020)0303

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu EU/Sejšeli in njegovo izvajanje. Protokol (2020–2026) (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. novembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju (2020–2026) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

(2021/C 415/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05243/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05243/2020),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (05246/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (05246/2020),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (2020–2026), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (2020–2026),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0073/2020),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. novembra 2020 (1) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije o usklajenosti politik za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije o usklajenosti politik za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (SRP) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (SRP) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 29. aprila 2019 o predhodni in naknadni ocenjevalni študiji sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 29. aprila 2019 o predhodni in naknadni ocenjevalni študiji sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli in njegovega protokola o izvajanju,

| — | ob upoštevanju strateškega političnega okvira in časovnega načrta za modro gospodarstvo Sejšelov: načrtovanje prihodnosti (2018–2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega političnega okvira in časovnega načrta za modro gospodarstvo Sejšelov: načrtovanje prihodnosti (2018–2030),

| — | ob upoštevanju poročila z 18. zasedanja znanstvenega odbora Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) iz novembra 2015, zlasti priporočila glede rumenoplavutega tuna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z 18. zasedanja znanstvenega odbora Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) iz novembra 2015, zlasti priporočila glede rumenoplavutega tuna,

| — | ob upoštevanju poročila z 21. zasedanja znanstvenega odbora Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) iz decembra 2018, zlasti ocene o ribjih staležih v Indijskem oceanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z 21. zasedanja znanstvenega odbora Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) iz decembra 2018, zlasti ocene o ribjih staležih v Indijskem oceanu,

| — | ob upoštevanju poročila z 21. zasedanja delovne skupine IOTC za tropske tune, ki je od 21. do 26. oktobra 2019 potekalo v mestu Donostia-San Sebastian v Španiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z 21. zasedanja delovne skupine IOTC za tropske tune, ki je od 21. do 26. oktobra 2019 potekalo v mestu Donostia-San Sebastian v Španiji,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0184/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0184/2020),

| A. | ker sta se Komisija in vlada Sejšelov pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli) in o protokolu o izvajanju za šestletno obdobje; ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s Sejšeli za Unijo najpomembnejši sporazum o tunu glede na obseg ulova, saj dovoljuje dostop do voda Sejšelov za 40 plovil z zaporno plavarico, 8 plovil s površinskim parangalom in podporna plovila v skladu z ustreznimi resolucijami Komisije za tune v Indijskem oceanu; |
| --- | --- |

A.

ker sta se Komisija in vlada Sejšelov pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli) in o protokolu o izvajanju za šestletno obdobje; ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s Sejšeli za Unijo najpomembnejši sporazum o tunu glede na obseg ulova, saj dovoljuje dostop do voda Sejšelov za 40 plovil z zaporno plavarico, 8 plovil s površinskim parangalom in podporna plovila v skladu z ustreznimi resolucijami Komisije za tune v Indijskem oceanu;

| B. | ker je splošni cilj tega sporazuma spodbujati trajnostni ribolov in določiti pravila, ki urejajo dostop ribiških plovil Unije do ribolovnega območja Sejšelov; |
| --- | --- |

B.

ker je splošni cilj tega sporazuma spodbujati trajnostni ribolov in določiti pravila, ki urejajo dostop ribiških plovil Unije do ribolovnega območja Sejšelov;

| C. | ker novi protokol plovilom EU na ribolovnem območju Sejšelov dodeljuje ribolovne možnosti in jim omogoča dostop do ustreznega deleža presežka živih morskih virov v skladu z najboljšim znanstvenim mnenjem ter resolucijami in priporočili komisije IOTC v okvir razpoložljivega presežka; |
| --- | --- |

C.

ker novi protokol plovilom EU na ribolovnem območju Sejšelov dodeljuje ribolovne možnosti in jim omogoča dostop do ustreznega deleža presežka živih morskih virov v skladu z najboljšim znanstvenim mnenjem ter resolucijami in priporočili komisije IOTC v okvir razpoložljivega presežka;

| D. | ker so se doslej podpirale zaveze EU na podlagi mednarodnih sporazumov, zlasti cilji OZN za trajnostni razvoj, podporo pa je treba ohraniti tudi v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, zlasti za cilja št. 14 in št. 10; ker morajo vsi ukrepi EU, tudi sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, prispevati k tem ciljem; |
| --- | --- |

D.

ker so se doslej podpirale zaveze EU na podlagi mednarodnih sporazumov, zlasti cilji OZN za trajnostni razvoj, podporo pa je treba ohraniti tudi v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, zlasti za cilja št. 14 in št. 10; ker morajo vsi ukrepi EU, tudi sklenitev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, prispevati k tem ciljem;

| E. | ker so sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med najbolj preglednimi in trajnostnimi sporazumi o ribištvu na svetu, določajo izpopolnjen in trden pravni okvir ter spodbujajo visoke socialne in okoljske standarde in standarde skladnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med najbolj preglednimi in trajnostnimi sporazumi o ribištvu na svetu, določajo izpopolnjen in trden pravni okvir ter spodbujajo visoke socialne in okoljske standarde in standarde skladnosti;

| F. | ker sporazum spodbuja krepitev gospodarskega, finančnega in znanstvenega sodelovanja med EU in Sejšeli, da bi vzpostavili trajnostno ribištvo; |
| --- | --- |

F.

ker sporazum spodbuja krepitev gospodarskega, finančnega in znanstvenega sodelovanja med EU in Sejšeli, da bi vzpostavili trajnostno ribištvo;

| G. | ker v primerih, ko EU ni prisotna v izključni ekonomski coni tretje države, presežek staležev izkoriščajo druge flote, ki imajo pogosto nižje socialne ali okoljske standarde trajnosti in katerih nizkocenovni in netrajnostni proizvodi končajo na trgu EU; |
| --- | --- |

G.

ker v primerih, ko EU ni prisotna v izključni ekonomski coni tretje države, presežek staležev izkoriščajo druge flote, ki imajo pogosto nižje socialne ali okoljske standarde trajnosti in katerih nizkocenovni in netrajnostni proizvodi končajo na trgu EU;

| H. | ker je načelo nediskriminacije med različnimi flotami, ki lovijo v vodah tretje države, s katero je EU sklenila sporazum, temeljno načelo, ki prispeva k trajnostnemu ribolovu; |
| --- | --- |

H.

ker je načelo nediskriminacije med različnimi flotami, ki lovijo v vodah tretje države, s katero je EU sklenila sporazum, temeljno načelo, ki prispeva k trajnostnemu ribolovu;

| I. | ker sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zagotavljajo tudi skladnost med načeli, po katerih deluje skupna ribiška politika, in zavezami, sprejetimi v okviru drugih evropskih politik (trajnostno izkoriščanje virov tretjih držav, boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, vključevanje partnerskih držav v svetovno gospodarstvo, prispevek k trajnostnemu razvoju v vseh njegovih razsežnostih ter boljše politično in finančno upravljanje ribištva); |
| --- | --- |

I.

ker sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu zagotavljajo tudi skladnost med načeli, po katerih deluje skupna ribiška politika, in zavezami, sprejetimi v okviru drugih evropskih politik (trajnostno izkoriščanje virov tretjih držav, boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, vključevanje partnerskih držav v svetovno gospodarstvo, prispevek k trajnostnemu razvoju v vseh njegovih razsežnostih ter boljše politično in finančno upravljanje ribištva);

| J. | ker je cilj tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli za spodbujanje politike trajnostnega ribolova in smotrnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju Sejšelov in v Indijskem oceanu v interesu obeh pogodbenic; ker bo to sodelovanje prispevalo tudi k promociji dostojnih delovnih pogojev na področju ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli za spodbujanje politike trajnostnega ribolova in smotrnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju Sejšelov in v Indijskem oceanu v interesu obeh pogodbenic; ker bo to sodelovanje prispevalo tudi k promociji dostojnih delovnih pogojev na področju ribolovnih dejavnosti;

| K. | ker bi obnovitev protokola pripomogla k okrepitvi spremljanja, nadzora in opazovanja ter prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v regiji; |
| --- | --- |

K.

ker bi obnovitev protokola pripomogla k okrepitvi spremljanja, nadzora in opazovanja ter prispevala k boljšemu upravljanju ribištva v regiji;

| L. | ker so Sejšeli operativni in logistični center za ribolov tuna v Indijskem oceanu in ker mora Unija ohraniti inštrument, ki ji omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem v upravljanju oceanov na podregionalni ravni zaradi velikosti ribolovnega območja pod njegovo jurisdikcijo; ker krepitev odnosov s Sejšeli odpira pot za sklepanje zavezništev v okviru IOTC; |
| --- | --- |

L.

ker so Sejšeli operativni in logistični center za ribolov tuna v Indijskem oceanu in ker mora Unija ohraniti inštrument, ki ji omogoča poglobljeno sektorsko sodelovanje s pomembnim akterjem v upravljanju oceanov na podregionalni ravni zaradi velikosti ribolovnega območja pod njegovo jurisdikcijo; ker krepitev odnosov s Sejšeli odpira pot za sklepanje zavezništev v okviru IOTC;

| M. | ker Sejšeli prejemajo namensko sektorsko podporo, ki omogoča možnosti večletnega financiranja; |
| --- | --- |

M.

ker Sejšeli prejemajo namensko sektorsko podporo, ki omogoča možnosti večletnega financiranja;

| N. | ker ima ribištvo, skupaj z ribolovom tuna in plovili EU na podlagi tega sporazuma, pomembno vlogo v gospodarstvu Sejšelov, saj je bistveno za gospodarski razvoj države, ustvarjanje delovnih mest in prehransko varnost, in ker so trajnostni ribji staleži ključni za dolgoročno stabilnost države; |
| --- | --- |

N.

ker ima ribištvo, skupaj z ribolovom tuna in plovili EU na podlagi tega sporazuma, pomembno vlogo v gospodarstvu Sejšelov, saj je bistveno za gospodarski razvoj države, ustvarjanje delovnih mest in prehransko varnost, in ker so trajnostni ribji staleži ključni za dolgoročno stabilnost države;

| O. | ker sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na splošno prispeva k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Sejšelov in bi moral prispevati tudi v prihodnje, zlasti na področju obrtnega ribolova, da se zagotovi dolgoročna prehranska varnost in prehranska suverenost sejšelskega prebivalstva; |
| --- | --- |

O.

ker sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na splošno prispeva k trajnostnemu razvoju ribiškega sektorja Sejšelov in bi moral prispevati tudi v prihodnje, zlasti na področju obrtnega ribolova, da se zagotovi dolgoročna prehranska varnost in prehranska suverenost sejšelskega prebivalstva;

| P. | ker je pomembno, da sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispeva k izboljšanju delovnih pogojev v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

P.

ker je pomembno, da sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispeva k izboljšanju delovnih pogojev v ribiškem sektorju;

| Q. | ker je v skladu s prejšnjim sporazumom skupna stopnja uporabe znašala 7 % za plovila s površinskim parangalom in 69 % za plovila za ribolov tuna z zaporno plavarico, kar pomeni, da je od 40 dovoljenj na razpolago dovoljenje dobilo v povprečju 27 plovil EU z zaporno plavarico; |
| --- | --- |

Q.

ker je v skladu s prejšnjim sporazumom skupna stopnja uporabe znašala 7 % za plovila s površinskim parangalom in 69 % za plovila za ribolov tuna z zaporno plavarico, kar pomeni, da je od 40 dovoljenj na razpolago dovoljenje dobilo v povprečju 27 plovil EU z zaporno plavarico;

| R. | ker so plovila EU za ribolov tuna, ki so v obdobju 2014–2017 lovila na podlagi sporazuma, približno 22 % svojega regionalnega ulova tuna iztovorila v tovarni konzerv v Indijskem oceanu (po mednarodni tržni ceni); |
| --- | --- |

R.

ker so plovila EU za ribolov tuna, ki so v obdobju 2014–2017 lovila na podlagi sporazuma, približno 22 % svojega regionalnega ulova tuna iztovorila v tovarni konzerv v Indijskem oceanu (po mednarodni tržni ceni);

| S. | ker je eden od osnovnih pogojev za trajnostno ribištvo dostop do točnih in zanesljivih podatkov; |
| --- | --- |

S.

ker je eden od osnovnih pogojev za trajnostno ribištvo dostop do točnih in zanesljivih podatkov;

| T. | ker ocene staleža komisije IOTC kažejo, da se črtasti tun in veleoki tun izkoriščata na trajnostnih ravneh, medtem ko se rumenoplavuti tun prekomerno lovi in je predmet pretiranega ribolovnega napora v regiji; |
| --- | --- |

T.

ker ocene staleža komisije IOTC kažejo, da se črtasti tun in veleoki tun izkoriščata na trajnostnih ravneh, medtem ko se rumenoplavuti tun prekomerno lovi in je predmet pretiranega ribolovnega napora v regiji;

| U. | ker bodo podnebne spremembe predvidoma negativno vplivale na razne populacije tuna v Indijskem oceanu; |
| --- | --- |

U.

ker bodo podnebne spremembe predvidoma negativno vplivale na razne populacije tuna v Indijskem oceanu;

| V. | ker je znanstveni odbor IOTC leta 2015 priporočil zmanjšanje ulova rumenoplavutega tuna za 20 %, a se to priporočilo ni ustrezno izvajalo; ker je znanstveni odbor leta 2018 ponovno priporočil zmanjšanje ulova rumenoplavutega tuna, da bi lahko biomasa ponovno dosegla trajnostno raven; |
| --- | --- |

V.

ker je znanstveni odbor IOTC leta 2015 priporočil zmanjšanje ulova rumenoplavutega tuna za 20 %, a se to priporočilo ni ustrezno izvajalo; ker je znanstveni odbor leta 2018 ponovno priporočil zmanjšanje ulova rumenoplavutega tuna, da bi lahko biomasa ponovno dosegla trajnostno raven;

| W. | ker so v strateškem okviru politike za modro gospodarstvo Sejšelov za obdobje 2018–2030 poudarjene prednostne naloge države na področju prehranske varnosti, poklicnega usposabljanja, zaščitenih morskih območij in krepitve regionalnih partnerstev; |
| --- | --- |

W.

ker so v strateškem okviru politike za modro gospodarstvo Sejšelov za obdobje 2018–2030 poudarjene prednostne naloge države na področju prehranske varnosti, poklicnega usposabljanja, zaščitenih morskih območij in krepitve regionalnih partnerstev;

| X. | ker je boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu eden od osnovnih pogojev za doseganje trajnostnega ribištva; |
| --- | --- |

X.

ker je boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu eden od osnovnih pogojev za doseganje trajnostnega ribištva;

| Y. | ker finančni prispevek Unije Sejšelom na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu znaša 5,3 milijona EUR letno, pri čemer znaša sektorska podpora 2,8 milijona EUR; ker skupni prispevek iz proračuna EU v šestih letih znaša 31,8 milijona EUR; ker se je pristojbina, ki jo morajo plačati lastniki ladij za tono ulova tuna, na podlagi prejšnjega protokola s 55 EUR povečala na 75 EUR in ker novi protokol določa povečanje z 80 EUR na tono v letu 2020 na 85 EUR na tono v naslednjih šestih letih; ker po ocenah skupni prispevek lastnikov ladij znaša 26,4 milijona EUR v celotnem obdobju veljavnosti protokola; ker to pomeni skupni finančni prispevek Evropske unije za celotno obdobje veljavnosti protokola v višini 58,2 milijona EUR ali 9,7 milijona EUR letno; |
| --- | --- |

Y.

ker finančni prispevek Unije Sejšelom na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu znaša 5,3 milijona EUR letno, pri čemer znaša sektorska podpora 2,8 milijona EUR; ker skupni prispevek iz proračuna EU v šestih letih znaša 31,8 milijona EUR; ker se je pristojbina, ki jo morajo plačati lastniki ladij za tono ulova tuna, na podlagi prejšnjega protokola s 55 EUR povečala na 75 EUR in ker novi protokol določa povečanje z 80 EUR na tono v letu 2020 na 85 EUR na tono v naslednjih šestih letih; ker po ocenah skupni prispevek lastnikov ladij znaša 26,4 milijona EUR v celotnem obdobju veljavnosti protokola; ker to pomeni skupni finančni prispevek Evropske unije za celotno obdobje veljavnosti protokola v višini 58,2 milijona EUR ali 9,7 milijona EUR letno;

| Z. | ker je Evropska unija od leta 2018 prek Evropske investicijske banke vložila 17,5 milijona EUR v posojilih in nepovratnih sredstvih za spremembo in razširitev pristanišča Port Victoria, ki je največje komercialno pristanišče na Sejšelih; ker te naložbe ugodno vplivajo na gospodarsko konkurenčnost Sejšelov, ustvarjanje delovnih mest in trajnostno rast vseh sektorjev lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropska unija od leta 2018 prek Evropske investicijske banke vložila 17,5 milijona EUR v posojilih in nepovratnih sredstvih za spremembo in razširitev pristanišča Port Victoria, ki je največje komercialno pristanišče na Sejšelih; ker te naložbe ugodno vplivajo na gospodarsko konkurenčnost Sejšelov, ustvarjanje delovnih mest in trajnostno rast vseh sektorjev lokalnega gospodarstva;

| AA. | ker je več plovil, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, v lasti državljanov ali podjetij EU; |
| --- | --- |

AA.

ker je več plovil, ki plujejo pod zastavo Sejšelov, v lasti državljanov ali podjetij EU;

| AB. | ker je treba Parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, njegovim protokolom in po potrebi njuno obnovitvijo; |
| --- | --- |

AB.

ker je treba Parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, njegovim protokolom in po potrebi njuno obnovitvijo;

| 1. | poudarja, da bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli ob zagotavljanju ribolovnih možnosti za plovila EU in spodbujanju znanstvenega sodelovanja na splošno zagotoviti tudi, da so ribolovne dejavnosti flote EU v skladu s cilji glede trajnosti in varstva okolja ter ne škodujejo morski biotski raznovrstnosti, kar pomeni, da bi morala plovila EU loviti le ustrezen delež presežka živih morskih virov, ki se izračuna na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih ugotovitev in mnenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba spodbujati znanstveno sodelovanje in izmenjavo statističnih podatkov o biološkem ohranjanju in okolju, ki so potrebni za upravljanje in ohranjanje živih morskih virov, da lahko ribiška plovila Unije in druga ribiška plovila, ki lovijo v vodah Sejšelov, delujejo v skladu s trajnostnimi merili; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je ribištvo v pomemben gospodarski sektor za Sejšele in je bistveno za gospodarski razvoj, zaposlovanje in prehransko varnost države; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi moral biti sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu popolnoma usklajen z ukrepi za ohranjanje in upravljanje in jih podpirati, pri čemer gre za ukrepe, uvedene na podlagi resolucij in priporočil, ki jih sprejmejo regionalne organizacije, katerih partnerica je Republika Sejšeli, zlasti IOTC; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da nameravajo Sejšeli in EU okrepiti sodelovanje v okviru komisije IOTC in prispevati k njenim resolucijam in priporočilom; spodbuja Komisijo, naj pripravi skupne predloge za okrepitev spremljanja in nadzora ter o vplivu podnebnih sprememb na populacije tuna v Indijskem oceanu, tudi s spodbujanjem znanstvenega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli spodbujati nadaljnje gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje med EU in Sejšeli na področju trajnostnega ribištva in smotrnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju Sejšelov, skupaj s podporo za nadzor, spremljanje in inšpekcijske preglede ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da ribiški sektor Sejšelov, vključno z obrtnim ribolovom, ni bil dovolj vključen v pogajanja; poziva k čim boljšemu sodelovanju in dialogu z lokalnimi skupnostmi in deležniki v ribištvu, tako da se jih obvešča in sistematično vključuje v izvajanje sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, njegovega protokola in prihodnjo obnovitev, da sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli ne bi ogrozil interesov in razvoja ribiškega sektorja Sejšelov ter da se preprečijo motnje v dejavnostih obrtnega lokalnega ribolova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bi se zaradi protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli kljub znanstvenim priporočilom za zmanjšanje ulova rumenoplavutega tuna in kljub pozivom sindikata sejšelskih ribičev za zmanjšanje ribolovnega napora v regiji lahko povečale ribolovne zmogljivosti s stalnim številom pooblaščenih plovil z zaporno plavarico in večjim številom plovil s površinskimi parangali, saj niso bile izkoriščene vse možnosti na podlagi prejšnjega sporazuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k izvajanju ukrepov, ki jih priporoča komisija IOTC, zlasti ukrepov za obnovo staležev rumenoplavutega tuna; poziva Komisijo, naj skupaj s sejšelskimi organi v skladu s komisijo IOTC sprejme vse potrebne ukrepe za zaustavitev prelova rumenoplavutega tuna s strani flote EU, vključno z uvedbo omejitev ulova rumenoplavutega tuna in okrepljenim bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu; poziva Komisijo in organe Sejšelov, naj pri drugih pogodbenicah spodbujajo, da bi ukrepe izvajale vse flote, ki delujejo v vodah Sejšelov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba izboljšati selektivnost in močno zmanjšati prilov in neželeni ulov vseh vrst, zlasti občutljivih vrst in ribjih mladic, da bi zagotovili dolgoročno trajnost staležev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da je bila izpolnjena zahteva protokola, da se morajo plovila EU za ribolov tunov s potegalkami zavezati, da bodo oskrbovala obrate za konzerviranje tuna in/ali lokalno predelovalno industrijo Sejšelov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uvedbo ukrepov za omejitev števila podpornih plovil in uporabo naprav za zbiranje rib, da bi omejili njihov negativni učinek na ribje mladice in morske odpadke; pozdravlja obvezno uporabo biološko razgradljivih naprav za zbiranje rib, ki jih je treba po uporabi predelati; poudarja, da bi bilo treba te ukrepe pozorno spremljati in ocenjevati; vendar meni, da ti ukrepi ne zadostujejo za zmanjšanje negativnega vpliva, ki ga imajo naprave za zbiranje rib na biotsko raznovrstnost, in morske odpadke, in da je treba njihovo uporabo hitro in korenito zmanjšati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da nameravajo sejšelski organi ustanoviti poseben sklad za okoljsko upravljanje in opazovanje morskih ekosistemov, v katerega bodo prispevali lastniki plovil EU z zaporno plavarico; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba okrepiti ukrepe za preprečevanje in zbiranje plastičnih odpadkov in tako zmanjšati onesnaževanje morja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da so Sejšeli v zadnjih letih v svojih vodah vzpostavili zaščitena morska območja; je zaskrbljen, ker upravljanje ni učinkovito; opozarja, da jih je treba upravljati v skladu s cilji varstva okolja, in opozarja na negativne učinke, ki bi jih lahko na ta zaščitena območja imele druge gospodarske dejavnosti, kot sta iskanje in izkoriščanje nafte ali pomorski promet; opozarja na pomen nadzora in spremljanja teh območij, da bi izboljšali znanstvene ugotovitve, ki so v pomoč pri upravljanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so zbiranje točnih in zanesljivih podatkov, izmenjava in obdelava podatkov ter učinkovito opazovanje, spremljanje in nadzor ribištev bistveni za zagotavljanje trajnostnih ribjih staležev na dolgi rok ter da je treba s sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Sejšeli okrepiti sodelovanje na teh področjih; pozdravlja možnost izvajanja na tveganju temelječih skupnih inšpekcijskih programov na plovilih EU, programov spremljanja, nadzora in opazovanja ter čimprejšnji prehod na elektronski sistem poročanja (ERS), ko bo to potrdil skupni odbor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje med EU in Sejšeli v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, tudi z usposabljanjem uradnikov Sejšelov o spremljanju in inšpekcijah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja zavezo sejšelske vlade, da bo objavila vse sporazume, ki dovoljujejo tuja plovila na njenem ribolovnem območju, ribolovni napor na tej podlagi, zlasti pa število izdanih ribolovnih dovoljenj in sporočeni ulov, ter izmenjala informacije o tem, saj v sejšelskih vodah tuje flote trenutno lovijo na podlagi neobjavljenih sporazumov; ponovno poudarja, kako pomembno je, da sejšelski organi sporazume o ribolovu podpišejo le z državami, ki so zavezane boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, in s flotami, ki spoštujejo stroga pravila za trajnostno upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toplo pozdravlja zavezo sejšelskih organov, da drugim tujim flotam, ki lovijo na ribolovnem območju Sejšelov in katerih plovila enakih lastnosti so usmerjena na iste vrste, kot jih urejata ta sporazum in njegov protokol o izvajanju, ne bodo zagotavljali ugodnejših pogojev od tistih, določenih v tem sporazumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo menjava zastave na plovilih EU v skladu z Uredbo (EU) 2017/2403 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot, skupaj s spodbujanjem obvezne številke Mednarodne pomorske organizacije (IMO), ki bi bila pritrjena na plovilo vso njegovo življenjsko dobo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen natančnejšega usmerjanja sektorske podpore, da se financirajo ukrepi, ki dejansko podpirajo trajnostni razvoj lokalnega ribiškega sektorja, zlasti njegov obrtni segment, in ki prispevajo k učinkovitemu upravljanju ribištva, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti usposabljanju o varnosti posadke, boljšemu spremljanju, nadzoru in opazovanju ter usposabljanju za ženske in mlade na podlagi pozitivnih vidikov sektorske podpore iz prejšnjega sporazuma; poziva k objavi podrobnega seznama projektov, ki se financirajo s sektorsko podporo v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ter k boljšemu sporočanju rezultatov programov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja zavezo pogodbenic, da bosta podpirali gospodarsko, trgovinsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in s tem povezane dejavnosti ter spodbujali krepitev človeških in institucionalnih zmogljivosti v ribiškem sektorju, da bi izboljšali razvoj znanj in spretnosti ter povečali možnosti za usposabljanje, s čimer bi prispevali k trajnostnim ribolovnim dejavnostim na Sejšelih in k razvoju modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj v skupnem odboru in tudi sicer zagotovi potreben nadzor nad prispevkom lastnikov plovil EU v sklad, ki so ga ustanovili sejšelski organi za okoljsko upravljanje in opazovanje morskih ekosistemov v svojih vodah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k podrobni oceni učinkov sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na lokalno gospodarstvo z vidika zaposlovanja, razvoja infrastrukture ter socialnih in delovnih pogojev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj Parlamentu pošlje in objavi zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 12 sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ter ugotovitve letnih ocen; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči udeležbo na sejah skupnega odbora, tudi prek videokonference, in naj k sistemskemu sodelovanju spodbuja ribiške skupnosti Sejšelov in z njimi povezane deležnike; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament nemudoma in izčrpno obveščata v vseh fazah postopkov v zvezi s sporazumom in njegovim protokolom in, če je ustrezno, njegovo obnovitvijo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja Komisijo in Svet, da vztrajno poseganje po začasni uporabi mednarodnih sporazumov, preden jih Parlament odobri, ni v skladu z vodilnimi načeli Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje in da ta praksa škoduje demokratični podobi vse EU, zato poziva k izboljšanju postopka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Sejšeli. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0296.

(2)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(3)  UL C 58, 15.2.2018, str. 93.

---

petek, 13. november 2020

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/86

---

P9_TA(2020)0304

Program za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 („Program EU za zdravje“) ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 („Program EU za zdravje“) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 415/17)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | v skladu s členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije si Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakost ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami, tako da vzpostavlja načelo vključevanja načela enakosti spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

v skladu s členom 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije si Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakost ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami, tako da vzpostavlja načelo vključevanja načela enakosti spolov.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | V skladu s 
  členoma
  9
  in
  168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

V skladu s 
  členoma
  9
  in
  168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi.

| (2) | V skladu s 
  členi
  9
  , 114,
  168
  in 191
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s 
  členi
  9
  , 114,
  168
  in 191
  Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti
  držav članic za opredelitev njihovih zdravstvenih politik
  ter
  za organizacijo
  in
  zagotavljanje zdravstvenih storitev
  in
  zdravstvene oskrbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti
  držav članic za opredelitev njihovih zdravstvenih politik
  ter
  za organizacijo
  in
  zagotavljanje zdravstvenih storitev
  in
  zdravstvene oskrbe
  .

| (3) | Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami
  , zlasti obmejnimi regijami,
  in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti
  vsake države članice, da opredeli svojo zdravstveno politiko
  ter
  organizira, zagotovi
  in
  upravlja zdravstvene storitve
  in
  zdravstveno oskrbo
  . |
| --- | --- |

(3)

Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami
  , zlasti obmejnimi regijami,
  in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti
  vsake države članice, da opredeli svojo zdravstveno politiko
  ter
  organizira, zagotovi
  in
  upravlja zdravstvene storitve
  in
  zdravstveno oskrbo
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020
  izbruh novega koronavirusa (
  COVID-19)
  razglasila za
  svetovno pandemijo.
  Navedena pandemija
  je povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in veliko trpljenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020
  izbruh novega koronavirusa (
  COVID-19)
  razglasila za
  svetovno pandemijo.
  Navedena pandemija
  je povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in veliko trpljenja.

| (5) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020
  zaradi eksponentne rasti primerov
  COVID-19
  (bolezen, ki jo povzroča novi koronavirus SARS-CoV2
  )
  in s tem povezane bolezni dihal razglasila
  svetovno pandemijo.
  Pandemija COVID-19, natančneje zmerni in hudi primeri bolezni, pri katerih
  je
  potrebna vmesna ter intenzivna terapija in nega, je več zdravstvenih sistemov znotraj in zunaj Unije potisnila na rob zmogljivosti ter
  povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in veliko trpljenja
  , pri čemer je posebno prizadela ljudi s kroničnimi boleznimi, še najhuje pa najranljivejše skupine, bolnike, ženske, negovalce in starejše. Zaradi resnosti krize je tudi pomembno, da Unija ukrepa in se ustrezno odzove na tveganja, ki izhajajo iz nalezljivih bolezni, bolj na splošno pa, da okrepi ukrepe, s katerimi bo dopolnjevala nacionalne politike na področju javnega zdravja. |
| --- | --- |

(5)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020
  zaradi eksponentne rasti primerov
  COVID-19
  (bolezen, ki jo povzroča novi koronavirus SARS-CoV2
  )
  in s tem povezane bolezni dihal razglasila
  svetovno pandemijo.
  Pandemija COVID-19, natančneje zmerni in hudi primeri bolezni, pri katerih
  je
  potrebna vmesna ter intenzivna terapija in nega, je več zdravstvenih sistemov znotraj in zunaj Unije potisnila na rob zmogljivosti ter
  povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in veliko trpljenja
  , pri čemer je posebno prizadela ljudi s kroničnimi boleznimi, še najhuje pa najranljivejše skupine, bolnike, ženske, negovalce in starejše. Zaradi resnosti krize je tudi pomembno, da Unija ukrepa in se ustrezno odzove na tveganja, ki izhajajo iz nalezljivih bolezni, bolj na splošno pa, da okrepi ukrepe, s katerimi bo dopolnjevala nacionalne politike na področju javnega zdravja.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Najpomembnejši zdravstveni delavci med krizo zaradi COVID-19 so bile pretežno ženske, ki so v tem času izpostavljene večjim zdravstvenim tveganjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Najpomembnejši zdravstveni delavci med krizo zaradi COVID-19 so bile pretežno ženske, ki so v tem času izpostavljene večjim zdravstvenim tveganjem.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Ker imajo lahko bolezni na moške in ženske vplivajo različno, kot je jasno razvidno tudi v primeru COVID-19, pri katerem je stopnja umrljivosti višja pri moških, predlaga, da se v okviru programa preučijo vzroki za potek bolezni in s tem doseže napredek na področju patologije, zdravljenja in zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Ker imajo lahko bolezni na moške in ženske vplivajo različno, kot je jasno razvidno tudi v primeru COVID-19, pri katerem je stopnja umrljivosti višja pri moških, predlaga, da se v okviru programa preučijo vzroki za potek bolezni in s tem doseže napredek na področju patologije, zdravljenja in zdravil.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar se od njih pričakuje varovanje javnega zdravja v duhu evropske solidarnosti (8). Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje odločno ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami,
  da
  bi
  izboljšali
  preprečevanje in obvladovanje širjenja hudih človeških
  bolezni prek meja
  , se
  borili
  proti drugim resnim čezmejnim
  nevarnostim
  za zdravje ter
  zaščitili
  zdravje in dobro počutje
  ljudi v Uniji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar se od njih pričakuje varovanje javnega zdravja v duhu evropske solidarnosti (8). Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje odločno ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami,
  da
  bi
  izboljšali
  preprečevanje in obvladovanje širjenja hudih človeških
  bolezni prek meja
  , se
  borili
  proti drugim resnim čezmejnim
  nevarnostim
  za zdravje ter
  zaščitili
  zdravje in dobro počutje
  ljudi v Uniji
  .

| (6) | Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar se od njih pričakuje varovanje javnega zdravja v duhu evropske solidarnosti (8). Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje odločno ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami,
  zlasti med sosedskimi obmejnimi regijami, kot tudi med organi in ustreznimi deležniki. Na podlagi tega sodelovanja
  bi
  se moralo izboljšati
  preprečevanje in obvladovanje
  čezmejnega
  širjenja hudih človeških
  okužb in bolezni
  ,
  da bi
  se
  razvili in zagotovili izdelki za preprečevanje in zdravljenje bolezni, omogočil boj
  proti drugim resnim čezmejnim
  tveganjem
  za zdravje ter
  zaščitilo in izboljšalo
  zdravje in dobro počutje
  vseh prebivalcev Unije
  .
  Pripravljenost je ključna za izboljšanje odpornosti na prihodnje grožnje in države članice bi morale na podlagi svoje odgovornosti za zagotavljanje zdravstvenega varstva izvajati stresne teste svojih zdravstvenih sistemov, da bi opredelile pomanjkljivosti in preverile, ali so pripravljene na morebitno prihodnjo zdravstveno krizo. |
| --- | --- |

(6)

Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar se od njih pričakuje varovanje javnega zdravja v duhu evropske solidarnosti (8). Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje odločno ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami,
  zlasti med sosedskimi obmejnimi regijami, kot tudi med organi in ustreznimi deležniki. Na podlagi tega sodelovanja
  bi
  se moralo izboljšati
  preprečevanje in obvladovanje
  čezmejnega
  širjenja hudih človeških
  okužb in bolezni
  ,
  da bi
  se
  razvili in zagotovili izdelki za preprečevanje in zdravljenje bolezni, omogočil boj
  proti drugim resnim čezmejnim
  tveganjem
  za zdravje ter
  zaščitilo in izboljšalo
  zdravje in dobro počutje
  vseh prebivalcev Unije
  .
  Pripravljenost je ključna za izboljšanje odpornosti na prihodnje grožnje in države članice bi morale na podlagi svoje odgovornosti za zagotavljanje zdravstvenega varstva izvajati stresne teste svojih zdravstvenih sistemov, da bi opredelile pomanjkljivosti in preverile, ali so pripravljene na morebitno prihodnjo zdravstveno krizo.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Čeprav je delovanje Unije na področju zdravja omejeno, bi morala Unija slediti skladni strategiji na področju javnega zdravja, da bi se odzvala na sedanjo epidemijo ob upoštevanju regionalnih in nacionalnih posebnosti ter da bi imela zmogljivosti za spoprijemanje s prihodnjo zaskrbljujočo stvarnostjo in nevarnostmi za zdravje, kot so pandemije in čezmejne nevarnosti, vključno z odpornostjo proti antimikrobikom, zdravjem okolja in vplivi podnebnih sprememb na zdravje. Unija bi morala države članice podpirati pri zmanjševanju neenakosti na področju zdravja in doseganju splošnega zdravstvenega varstva, vključno z zagotavljanjem storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, obravnavanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, reševanju izzivov, s katerimi se soočajo ranljive skupine, kot so otroci, izzivov, povezanih z zdravstvenimi storitvami za majhne otroke in matere, staranjem prebivalstva, kroničnimi boleznimi ali preprečevanjem bolezni, tako da spodbujajo zdrav način življenja in preventivne storitve ter svoje zdravstvene sisteme pripravljajo na nastajajoče tehnologije, da bi lahko v celoti izkoristile digitalno revolucijo in si hkrati prizadevale za sinergije z drugimi ustreznimi programi Unije, kot so Obzorje Evropa, digitalna Evropa, Instrument za povezovanje Evrope ali vesoljski program. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Čeprav je delovanje Unije na področju zdravja omejeno, bi morala Unija slediti skladni strategiji na področju javnega zdravja, da bi se odzvala na sedanjo epidemijo ob upoštevanju regionalnih in nacionalnih posebnosti ter da bi imela zmogljivosti za spoprijemanje s prihodnjo zaskrbljujočo stvarnostjo in nevarnostmi za zdravje, kot so pandemije in čezmejne nevarnosti, vključno z odpornostjo proti antimikrobikom, zdravjem okolja in vplivi podnebnih sprememb na zdravje. Unija bi morala države članice podpirati pri zmanjševanju neenakosti na področju zdravja in doseganju splošnega zdravstvenega varstva, vključno z zagotavljanjem storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, obravnavanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, reševanju izzivov, s katerimi se soočajo ranljive skupine, kot so otroci, izzivov, povezanih z zdravstvenimi storitvami za majhne otroke in matere, staranjem prebivalstva, kroničnimi boleznimi ali preprečevanjem bolezni, tako da spodbujajo zdrav način življenja in preventivne storitve ter svoje zdravstvene sisteme pripravljajo na nastajajoče tehnologije, da bi lahko v celoti izkoristile digitalno revolucijo in si hkrati prizadevale za sinergije z drugimi ustreznimi programi Unije, kot so Obzorje Evropa, digitalna Evropa, Instrument za povezovanje Evrope ali vesoljski program.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zato je primerno, da se vzpostavi nov program za ukrepe Unije na področju zdravja, imenovan Program EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in njenimi pristojnostmi na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, ki za sodelovanje na ravni Unije prinašajo prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zato je primerno, da se vzpostavi nov program za ukrepe Unije na področju zdravja, imenovan Program EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in njenimi pristojnostmi na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, ki za sodelovanje na ravni Unije prinašajo prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg.

| (7) | Zato je primerno, da se vzpostavi nov program za ukrepe Unije na področju
  javnega
  zdravja, imenovan Program EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in njenimi pristojnostmi na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, ki za sodelovanje na ravni Unije
  , pa tudi čezmejno sodelovanje na regionalni ravni,
  prinašajo prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg.
  Za izboljšanje zdravstvenih rezultatov je potreben celosten pristop, oblikovalci politike EU pa bi morali zagotoviti, da se načelo „zdravje v vseh politikah“ uporablja pri vsakem oblikovanju politike. |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da se vzpostavi nov program za ukrepe Unije na področju
  javnega
  zdravja, imenovan Program EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in njenimi pristojnostmi na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, ki za sodelovanje na ravni Unije
  , pa tudi čezmejno sodelovanje na regionalni ravni,
  prinašajo prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg.
  Za izboljšanje zdravstvenih rezultatov je potreben celosten pristop, oblikovalci politike EU pa bi morali zagotoviti, da se načelo „zdravje v vseh politikah“ uporablja pri vsakem oblikovanju politike.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za pripravo in odzivanje na
  zdravstveno krizo
  ter
  njeno
  obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur, vzpostavljenih na ravni Unije. To bi lahko vključevalo
  strateško ustvarjanje zalog osnovne medicinske opreme ali
  krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora. V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje, njihov nadzor in obvladovanje ter zmogljivost za odzivanje akterjev nanje na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost, v skladu s 
  pristopom
  „eno zdravje“. Olajšati bi moral vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bi deloval v vseh fazah zdravstvene krize, torej pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za pripravo in odzivanje na
  zdravstveno krizo
  ter
  njeno
  obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur, vzpostavljenih na ravni Unije. To bi lahko vključevalo
  strateško ustvarjanje zalog osnovne medicinske opreme ali
  krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora. V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje, njihov nadzor in obvladovanje ter zmogljivost za odzivanje akterjev nanje na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost, v skladu s 
  pristopom
  „eno zdravje“. Olajšati bi moral vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bi deloval v vseh fazah zdravstvene krize, torej pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju.

| (10) | Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije
  , pa tudi med sosedskimi regijami,
  za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za pripravo in odzivanje na
  morebitne prihodnje zdravstvene krize
  ter
  njihovo
  obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur, vzpostavljenih na ravni Unije. To bi lahko vključevalo krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora
  , informacije na področju zdravja in platforme za izmenjavo zgledov dobre prakse
  . V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje, njihov nadzor in obvladovanje ter zmogljivost za odzivanje akterjev nanje na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost, v skladu s 
  pristopoma
  „eno zdravje“
  in „zdravje v vseh politikah“
  . Olajšati bi moral vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bi deloval v vseh fazah zdravstvene krize, torej pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije
  , pa tudi med sosedskimi regijami,
  za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za pripravo in odzivanje na
  morebitne prihodnje zdravstvene krize
  ter
  njihovo
  obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur, vzpostavljenih na ravni Unije. To bi lahko vključevalo krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora
  , informacije na področju zdravja in platforme za izmenjavo zgledov dobre prakse
  . V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje, njihov nadzor in obvladovanje ter zmogljivost za odzivanje akterjev nanje na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost, v skladu s 
  pristopoma
  „eno zdravje“
  in „zdravje v vseh politikah“
  . Olajšati bi moral vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bi deloval v vseh fazah zdravstvene krize, torej pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ker
  lahko
  med zdravstveno krizo
  vrednotenje zdravstvenih tehnologij
  in klinična preskušanja
  v izrednih razmerah prispevajo k hitremu razvoju zdravstvenih protiukrepov
  , bi moral Program zagotavljati podporo za lažje izvajanje takih ukrepov
  . Komisija je sprejela predlog (11) za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v podporo sodelovanju pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ker
  lahko
  med zdravstveno krizo
  vrednotenje zdravstvenih tehnologij
  in klinična preskušanja
  v izrednih razmerah prispevajo k hitremu razvoju zdravstvenih protiukrepov
  , bi moral Program zagotavljati podporo za lažje izvajanje takih ukrepov
  . Komisija je sprejela predlog (11) za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v podporo sodelovanju pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni Unije.

| (11) | V času zdravstvenih kriz
  lahko
  klinična preskušanja in
  vrednotenje zdravstvenih tehnologij v izrednih razmerah prispevajo k hitremu razvoju,
  opredelitvi in razpoložljivosti
  zdravstvenih protiukrepov. Komisija je sprejela predlog (11) za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v podporo sodelovanju pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni Unije.
  Program bi moral zagotoviti podporo za lažje izvajanje takšnih ukrepov. |
| --- | --- |

(11)

V času zdravstvenih kriz
  lahko
  klinična preskušanja in
  vrednotenje zdravstvenih tehnologij v izrednih razmerah prispevajo k hitremu razvoju,
  opredelitvi in razpoložljivosti
  zdravstvenih protiukrepov. Komisija je sprejela predlog (11) za vrednotenje zdravstvenih tehnologij v podporo sodelovanju pri ocenjevanju zdravstvene tehnologije na ravni Unije.
  Program bi moral zagotoviti podporo za lažje izvajanje takšnih ukrepov.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi
  z duševnimi motnjami
  in kroničnimi boleznimi, bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo stranske posledice zdravstvene krize za ljudi v takih ranljivih skupinah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi
  z duševnimi motnjami
  in kroničnimi boleznimi, bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo stranske posledice zdravstvene krize za ljudi v takih ranljivih skupinah.

| (12) | Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi
  , ki imajo duševne motnje, živijo s prenosljivimi ali neprenosljivimi boleznimi
  in kroničnimi boleznimi
  oziroma le-te nanje najbolj vplivajo, kot so debelost, rak, sladkorna bolezen, bolezni srca in ožilja ter nevrološke motnje
  , bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo stranske posledice zdravstvene krize za ljudi v takih ranljivih skupinah.
  Da bi ohranili visoke standarde osnovnih zdravstvenih storitev, vključno s preprečevanjem, bi moral Program, zlasti med krizami in pandemijami, spodbujati prehod na dostopno in cenovno ugodno medicino na daljavo, jemanje zdravil na domu ter izvajanje preventivnih načrtov in načrtov samopomoči, kjer je to mogoče in ustrezno, hkrati pa zagotoviti, da imajo kronični in ogroženi bolniki dostop do zdravstvenih in preventivnih storitev. |
| --- | --- |

(12)

Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi
  , ki imajo duševne motnje, živijo s prenosljivimi ali neprenosljivimi boleznimi
  in kroničnimi boleznimi
  oziroma le-te nanje najbolj vplivajo, kot so debelost, rak, sladkorna bolezen, bolezni srca in ožilja ter nevrološke motnje
  , bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo stranske posledice zdravstvene krize za ljudi v takih ranljivih skupinah.
  Da bi ohranili visoke standarde osnovnih zdravstvenih storitev, vključno s preprečevanjem, bi moral Program, zlasti med krizami in pandemijami, spodbujati prehod na dostopno in cenovno ugodno medicino na daljavo, jemanje zdravil na domu ter izvajanje preventivnih načrtov in načrtov samopomoči, kjer je to mogoče in ustrezno, hkrati pa zagotoviti, da imajo kronični in ogroženi bolniki dostop do zdravstvenih in preventivnih storitev.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive pri zagotavljanju oskrbe
  z
  zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so med pandemijo potrebni v Uniji. Program bi zato moral zagotavljati podporo ukrepom, ki
  spodbujajo proizvodnjo
  ,
  javno naročanje
  in
  upravljanje
  v krizi pomembnih izdelkov, in s tem povezljivost z drugimi instrumenti Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive pri zagotavljanju oskrbe
  z
  zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so med pandemijo potrebni v Uniji. Program bi zato moral zagotavljati podporo ukrepom, ki
  spodbujajo proizvodnjo
  ,
  javno naročanje
  in
  upravljanje
  v krizi pomembnih izdelkov, in s tem povezljivost z drugimi instrumenti Unije.

| (13) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive
  , vključno z odvisnostjo Unije od tretjih držav,
  pri zagotavljanju oskrbe
  s kemičnimi surovinami in vhodnimi snovmi, aktivnimi farmacevtskimi sestavinami,
  zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so med pandemijo potrebni v Uniji. Program bi zato moral zagotavljati podporo ukrepom, ki
  bodo povečali zanesljivost proizvodnje
  ,
  nabave, upravljanja in distribucije zdravil
  in
  medicinskih pripomočkov v Uniji ter zmanjšali odvisnost od tretjih držav s spodbujanjem diverzifikacije dobavnih verig in proizvodnje v Uniji, skupnim javnim naročanjem in upravljanjem
  v krizi pomembnih izdelkov, in s tem povezljivost z drugimi instrumenti Unije
  , da bi ublažili tveganje pomanjkanja, zlasti v času zdravstvenih kriz
  . |
| --- | --- |

(13)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive
  , vključno z odvisnostjo Unije od tretjih držav,
  pri zagotavljanju oskrbe
  s kemičnimi surovinami in vhodnimi snovmi, aktivnimi farmacevtskimi sestavinami,
  zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so med pandemijo potrebni v Uniji. Program bi zato moral zagotavljati podporo ukrepom, ki
  bodo povečali zanesljivost proizvodnje
  ,
  nabave, upravljanja in distribucije zdravil
  in
  medicinskih pripomočkov v Uniji ter zmanjšali odvisnost od tretjih držav s spodbujanjem diverzifikacije dobavnih verig in proizvodnje v Uniji, skupnim javnim naročanjem in upravljanjem
  v krizi pomembnih izdelkov, in s tem povezljivost z drugimi instrumenti Unije
  , da bi ublažili tveganje pomanjkanja, zlasti v času zdravstvenih kriz
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, zajemajo usklajevanje dejavnosti, ki krepijo interoperabilnost in skladnost zdravstvenih sistemov držav članic, in sicer s primerjalnimi analizami, sodelovanjem in izmenjavo
  dobrih praks
  , ter zagotavljajo njihovo zmožnost odzivanja na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, zajemajo usklajevanje dejavnosti, ki krepijo interoperabilnost in skladnost zdravstvenih sistemov držav članic, in sicer s primerjalnimi analizami, sodelovanjem in izmenjavo
  dobrih praks
  , ter zagotavljajo njihovo zmožnost odzivanja na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize.

| (14) | Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, zajemajo usklajevanje dejavnosti, ki krepijo interoperabilnost in skladnost zdravstvenih sistemov držav članic, in sicer s primerjalnimi analizami, sodelovanjem in izmenjavo
  dobre prakse, tudi z večjim številom skupnih ukrepov
  , ter zagotavljajo njihovo zmožnost odzivanja na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize
  , kar bi bilo zlasti koristno v čezmejnem okviru
  . |
| --- | --- |

(14)

Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, zajemajo usklajevanje dejavnosti, ki krepijo interoperabilnost in skladnost zdravstvenih sistemov držav članic, in sicer s primerjalnimi analizami, sodelovanjem in izmenjavo
  dobre prakse, tudi z večjim številom skupnih ukrepov
  , ter zagotavljajo njihovo zmožnost odzivanja na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize
  , kar bi bilo zlasti koristno v čezmejnem okviru
  .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Vzpostavitev komunikacijskega portala za javnost bi Uniji omogočila objavljanje preverjenih informacij, pošiljanje obvestil državljanom in boj proti dezinformacijam. Vključeval bi lahko široko paleto informacij, preventivnih kampanj in izobraževalnih programov za mlade. Ta portal bi lahko uporabili tudi za spodbujanje visoke stopnje precepljenosti na evropski ravni v sodelovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni („ECDC“). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Vzpostavitev komunikacijskega portala za javnost bi Uniji omogočila objavljanje preverjenih informacij, pošiljanje obvestil državljanom in boj proti dezinformacijam. Vključeval bi lahko široko paleto informacij, preventivnih kampanj in izobraževalnih programov za mlade. Ta portal bi lahko uporabili tudi za spodbujanje visoke stopnje precepljenosti na evropski ravni v sodelovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni („ECDC“).

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Izkušnje, pridobljene v krizi zaradi COVID-19, so pokazale, da obstaja splošna potreba po podpori strukturnemu preoblikovanju zdravstvenih sistemov in njihovih sistemskih reformah po vsej Uniji, da bi se izboljšala njihova učinkovitost, dostopnost in odpornost. V okviru takega preoblikovanja in reform bi moral Program v sinergiji s programom za digitalno Evropo spodbujati ukrepe, ki pospešujejo digitalno preobrazbo zdravstvenih storitev in povečujejo njihovo interoperabilnost, prispevajo k večji zmogljivosti zdravstvenih sistemov za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni, zagotavljanje novih modelov oskrbe in izvajanje integriranih storitev, in sicer od zunajbolnišničnega in primarnega zdravstvenega varstva do visokospecializiranih storitev, ki temeljijo na potrebah ljudi, ter zagotavljajo učinkovito delovno silo v javnem zdravstvu, ki je opremljena s pravimi znanji in spretnostmi, vključno z digitalnimi spretnostmi. Razvoj evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora bi sistemom zdravstvenega varstva, raziskovalcem in javnim organom zagotovil načine za izboljšanje razpoložljivosti in kakovosti zdravstvenega varstva. Glede na temeljno pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe iz člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter glede na skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v Sklepih Sveta z dne 2. junija 2006 (12), bi moral Program podpirati ukrepe, ki zagotavljajo univerzalno in vključujoče zdravstveno varstvo, kar pomeni, da nikomur ni onemogočen dostop do zdravstvenega varstva, ter ukrepe, ki zagotavljajo, da se pravice pacientov, vključno z varstvom njihovih podatkov, ustrezno spoštujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Izkušnje, pridobljene v krizi zaradi COVID-19, so pokazale, da obstaja splošna potreba po podpori strukturnemu preoblikovanju zdravstvenih sistemov in njihovih sistemskih reformah po vsej Uniji, da bi se izboljšala njihova učinkovitost, dostopnost in odpornost. V okviru takega preoblikovanja in reform bi moral Program v sinergiji s programom za digitalno Evropo spodbujati ukrepe, ki pospešujejo digitalno preobrazbo zdravstvenih storitev in povečujejo njihovo interoperabilnost, prispevajo k večji zmogljivosti zdravstvenih sistemov za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni, zagotavljanje novih modelov oskrbe in izvajanje integriranih storitev, in sicer od zunajbolnišničnega in primarnega zdravstvenega varstva do visokospecializiranih storitev, ki temeljijo na potrebah ljudi, ter zagotavljajo učinkovito delovno silo v javnem zdravstvu, ki je opremljena s pravimi znanji in spretnostmi, vključno z digitalnimi spretnostmi. Razvoj evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora bi sistemom zdravstvenega varstva, raziskovalcem in javnim organom zagotovil načine za izboljšanje razpoložljivosti in kakovosti zdravstvenega varstva. Glede na temeljno pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe iz člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter glede na skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v Sklepih Sveta z dne 2. junija 2006 (12), bi moral Program podpirati ukrepe, ki zagotavljajo univerzalno in vključujoče zdravstveno varstvo, kar pomeni, da nikomur ni onemogočen dostop do zdravstvenega varstva, ter ukrepe, ki zagotavljajo, da se pravice pacientov, vključno z varstvom njihovih podatkov, ustrezno spoštujejo.

| (15) | Izkušnje, pridobljene v krizi zaradi COVID-19, so pokazale, da obstaja splošna potreba po podpori strukturnemu preoblikovanju zdravstvenih sistemov in njihovih sistemskih reformah po vsej Uniji, da bi se izboljšala njihova učinkovitost, dostopnost
  , trajnost
  in odpornost. V okviru takega preoblikovanja in reform bi moral Program v sinergiji s programom za digitalno Evropo spodbujati ukrepe, ki pospešujejo digitalno preobrazbo zdravstvenih storitev in povečujejo njihovo interoperabilnost, prispevajo k večji zmogljivosti zdravstvenih sistemov za spodbujanje zdravja in
  primordialnega, primarnega, sekundarnega, terciarnega in kvartarnega
  preprečevanja bolezni, zagotavljanje novih modelov oskrbe
  , ki temeljijo na rezultatih,
  in izvajanje integriranih storitev, in sicer od zunajbolnišničnega in primarnega zdravstvenega varstva do visokospecializiranih storitev, ki temeljijo na potrebah ljudi,
  ob krepitvi zdravstvene pismenosti in digitalne zdravstvene pismenosti državljanov,
  ter
  ukrepe, ki
  zagotavljajo učinkovito delovno silo v javnem zdravstvu, ki je opremljena s pravimi znanji in spretnostmi, vključno z digitalnimi spretnostmi
  , ki se redno posodabljajo glede na znanstveni in tehnološki napredek, kot določa Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (11a)

  . Sinergija med evropskim programom za zdravje in programom Digitalna Evropa bi morala prispevati k izvajanju in širitvi e-zdravja ter s tem tudi k zmanjšanju nepotrebnih potovanj in neizpolnjenih zdravstvenih potreb
  . Razvoj evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  in evropske elektronske zdravstvene dokumentacije
  bi sistemom zdravstvenega varstva, raziskovalcem in javnim organom zagotovil načine za izboljšanje
  dostopnosti, cenovne dostopnosti,
  razpoložljivosti in kakovosti zdravstvenega varstva
  , saj bi se povečala količina podatkov, ki so na voljo pacientom in zdravstvenim delavcem, s tem pa bi se izboljšali kakovost zdravstvenega varstva in svoboda gibanja pacientov v Uniji
  . Glede na temeljno pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe iz člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter glede na skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v Sklepih Sveta z dne 2. junija 2006 (12), bi moral Program podpirati ukrepe, ki zagotavljajo univerzalno in vključujoče zdravstveno varstvo, kar pomeni, da nikomur ni onemogočen dostop do zdravstvenega varstva, ter ukrepe, ki zagotavljajo, da se pravice pacientov, vključno z varstvom njihovih podatkov, ustrezno spoštujejo.
  Program bi moral podpirati dostop do osebnih zdravstvenih podatkov in njihovo skupno rabo brez poseganja v Splošno uredbo o varstvu podatkov, ter izboljšati digitalne spretnosti in znanja pacientov. |
| --- | --- |

(15)

Izkušnje, pridobljene v krizi zaradi COVID-19, so pokazale, da obstaja splošna potreba po podpori strukturnemu preoblikovanju zdravstvenih sistemov in njihovih sistemskih reformah po vsej Uniji, da bi se izboljšala njihova učinkovitost, dostopnost
  , trajnost
  in odpornost. V okviru takega preoblikovanja in reform bi moral Program v sinergiji s programom za digitalno Evropo spodbujati ukrepe, ki pospešujejo digitalno preobrazbo zdravstvenih storitev in povečujejo njihovo interoperabilnost, prispevajo k večji zmogljivosti zdravstvenih sistemov za spodbujanje zdravja in
  primordialnega, primarnega, sekundarnega, terciarnega in kvartarnega
  preprečevanja bolezni, zagotavljanje novih modelov oskrbe
  , ki temeljijo na rezultatih,
  in izvajanje integriranih storitev, in sicer od zunajbolnišničnega in primarnega zdravstvenega varstva do visokospecializiranih storitev, ki temeljijo na potrebah ljudi,
  ob krepitvi zdravstvene pismenosti in digitalne zdravstvene pismenosti državljanov,
  ter
  ukrepe, ki
  zagotavljajo učinkovito delovno silo v javnem zdravstvu, ki je opremljena s pravimi znanji in spretnostmi, vključno z digitalnimi spretnostmi
  , ki se redno posodabljajo glede na znanstveni in tehnološki napredek, kot določa Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (11a)

  . Sinergija med evropskim programom za zdravje in programom Digitalna Evropa bi morala prispevati k izvajanju in širitvi e-zdravja ter s tem tudi k zmanjšanju nepotrebnih potovanj in neizpolnjenih zdravstvenih potreb
  . Razvoj evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  in evropske elektronske zdravstvene dokumentacije
  bi sistemom zdravstvenega varstva, raziskovalcem in javnim organom zagotovil načine za izboljšanje
  dostopnosti, cenovne dostopnosti,
  razpoložljivosti in kakovosti zdravstvenega varstva
  , saj bi se povečala količina podatkov, ki so na voljo pacientom in zdravstvenim delavcem, s tem pa bi se izboljšali kakovost zdravstvenega varstva in svoboda gibanja pacientov v Uniji
  . Glede na temeljno pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe iz člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter glede na skupne vrednote in načela zdravstvenih sistemov Evropske unije, kot so določeni v Sklepih Sveta z dne 2. junija 2006 (12), bi moral Program podpirati ukrepe, ki zagotavljajo univerzalno in vključujoče zdravstveno varstvo, kar pomeni, da nikomur ni onemogočen dostop do zdravstvenega varstva, ter ukrepe, ki zagotavljajo, da se pravice pacientov, vključno z varstvom njihovih podatkov, ustrezno spoštujejo.
  Program bi moral podpirati dostop do osebnih zdravstvenih podatkov in njihovo skupno rabo brez poseganja v Splošno uredbo o varstvu podatkov, ter izboljšati digitalne spretnosti in znanja pacientov.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Pri izobraževanju zdravstvenih delavcev, raziskavah, odkrivanju bolezni, zdravljenju ter vplivu zdravil in terapevtike je treba bolj upoštevati vidik družbenega in biološkega spola ter izboljšati znanje na področju spolov, da bi bolje razumeli in obravnavali oba spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Pri izobraževanju zdravstvenih delavcev, raziskavah, odkrivanju bolezni, zdravljenju ter vplivu zdravil in terapevtike je treba bolj upoštevati vidik družbenega in biološkega spola ter izboljšati znanje na področju spolov, da bi bolje razumeli in obravnavali oba spola.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | V skladu s členom 153 PDEU bi morala Unija podpirati in dopolnjevati dejavnosti držav članic na področju izboljšanja delovnega okolja ter varovanja zdravja, varnosti in delovnih pogojev delavcev. Upoštevati je treba, da delavci veliko časa preživijo na svojih delovnih mestih, kjer so lahko izpostavljeni morebitnih tveganjem, denimo zdravju nevarnim in rakotvornim snovem ter ponavljajočim se gibom, kar povzroča veliko breme zaradi nezmožnosti za delo in odsotnost z dela, to pa ima posledice tudi za posameznika, družino in družbo. Program bi moral prav tako odražati pomen zdravja pri delu in njegov vpliv na zdravstvene delavce in družbe. Komisija bi morala skupaj z državami članicami oblikovati novo zakonodajo za izboljšanje zdravstvenih pogojev delavcev, izboljšanje njihovih delovnih pogojev, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanje dobrega počutja in boljšega duševnega zdravja, preprečevanje predčasne upokojitve zaradi slabega zdravja in slabega upravljanja zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

V skladu s členom 153 PDEU bi morala Unija podpirati in dopolnjevati dejavnosti držav članic na področju izboljšanja delovnega okolja ter varovanja zdravja, varnosti in delovnih pogojev delavcev. Upoštevati je treba, da delavci veliko časa preživijo na svojih delovnih mestih, kjer so lahko izpostavljeni morebitnih tveganjem, denimo zdravju nevarnim in rakotvornim snovem ter ponavljajočim se gibom, kar povzroča veliko breme zaradi nezmožnosti za delo in odsotnost z dela, to pa ima posledice tudi za posameznika, družino in družbo. Program bi moral prav tako odražati pomen zdravja pri delu in njegov vpliv na zdravstvene delavce in družbe. Komisija bi morala skupaj z državami članicami oblikovati novo zakonodajo za izboljšanje zdravstvenih pogojev delavcev, izboljšanje njihovih delovnih pogojev, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanje dobrega počutja in boljšega duševnega zdravja, preprečevanje predčasne upokojitve zaradi slabega zdravja in slabega upravljanja zdravja.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Program bi moral olajšati revizijo mandata Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za spodbujanje zdravih in varnih delovnih mest po vsej Uniji ter podpirati njene dejavnosti in analize na področju varnosti in zdravja pri delu. Komisija bi morala predlagati nov strateški okvir Unije za varstvo in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 in nadaljevati posodabljanje Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (12a)

  . Program bi moral podpirati tudi ukrepe za lažjo vrnitev ljudi na delovno mesto po dolgotrajni bolniški odsotnosti in za boljše vključevanje ljudi, ki so kronično bolni ali invalidi, med delovno silo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15c)

Program bi moral olajšati revizijo mandata Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za spodbujanje zdravih in varnih delovnih mest po vsej Uniji ter podpirati njene dejavnosti in analize na področju varnosti in zdravja pri delu. Komisija bi morala predlagati nov strateški okvir Unije za varstvo in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027 in nadaljevati posodabljanje Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (12a)

  . Program bi moral podpirati tudi ukrepe za lažjo vrnitev ljudi na delovno mesto po dolgotrajni bolniški odsotnosti in za boljše vključevanje ljudi, ki so kronično bolni ali invalidi, med delovno silo.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (13). Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje
  teh ciljev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje, bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju, kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne proračune. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (13). Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje
  teh ciljev
  .

| (16) | Zdravje je naložba in to načelo bi moralo biti v samem jedru programa.
  Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje
  z izboljšanjem njihove zdravstvene pismenosti
  , bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju,
  nepravičnosti v zvezi z dostopom do zdravstvenih storitev,
  kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne
  sisteme zdravstva in
  proračune.
  Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za zmanjšanje neenakosti pri zagotavljanju zdravstvenega varstva na podeželskih in oddaljenih območjih, tudi na najbolj oddaljenih, pomembni za doseganje vključujoče rasti.
  Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (13). Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje
  ciljev trajnostnega razvoja, posledično pa bo izboljšal družbene dejavnike zdravja in zdravje državljanov Unije
  . |
| --- | --- |

(16)

Zdravje je naložba in to načelo bi moralo biti v samem jedru programa.
  Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje
  z izboljšanjem njihove zdravstvene pismenosti
  , bodo pozitivno vplivali na zdravje, neenakosti v zdravju,
  nepravičnosti v zvezi z dostopom do zdravstvenih storitev,
  kakovost življenja, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne
  sisteme zdravstva in
  proračune.
  Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za zmanjšanje neenakosti pri zagotavljanju zdravstvenega varstva na podeželskih in oddaljenih območjih, tudi na najbolj oddaljenih, pomembni za doseganje vključujoče rasti.
  Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“ (13). Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje
  ciljev trajnostnega razvoja, posledično pa bo izboljšal družbene dejavnike zdravja in zdravje državljanov Unije
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Nenalezljive bolezni so posledica kombinacije genetskih, fizioloških,
  okoljskih
  in
  vedenjskih dejavnikov
  . Take nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak, kronične bolezni dihal
  in
  sladkorna bolezen, so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji, kar ima precejšen socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje podcilja 3.4 (do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni) v okviru tretjega cilja trajnostnega razvoja je ključno zagotoviti celosten odziv, osredotočen na preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh področjih politike, skupaj s prizadevanji za okrepitev zdravstvenih sistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Nenalezljive bolezni so posledica kombinacije genetskih, fizioloških,
  okoljskih
  in
  vedenjskih dejavnikov
  . Take nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak, kronične bolezni dihal
  in
  sladkorna bolezen, so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji, kar ima precejšen socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje podcilja 3.4 (do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni) v okviru tretjega cilja trajnostnega razvoja je ključno zagotoviti celosten odziv, osredotočen na preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh področjih politike, skupaj s prizadevanji za okrepitev zdravstvenih sistemov.

| (17) | Nenalezljive bolezni so posledica kombinacije genetskih
  in zdravstvenih dejavnikov (
  fizioloških,
  vedenjskih
  in
  okoljskih)
  . Take nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak,
  debelost,
  kronične bolezni dihal, sladkorna bolezen
  , duševne in nevrološke motnje
  , so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji,
  pri čemer so bile nenalezljive bolezni v letu 2017 vzrok za 87 % nezmožnosti prilagojenih let življenja v Uniji,
  kar ima precejšen
  emocionalni,
  socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje
  zlasti, a ne izključno,
  podcilja 3.4 (do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni) v okviru tretjega cilja trajnostnega razvoja je ključno zagotoviti celosten odziv, osredotočen na
  spodbujanje zdravja in
  preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh
  specialističnih področjih ter
  področjih politike,
  ob upoštevanju medsebojne povezanosti večine nenalezljivih bolezni,
  skupaj s prizadevanji za okrepitev zdravstvenih sistemov
  in dobave ustreznih zdravil, ter tudi krepitev izvajanja Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, kar je ključnega pomena za doseganje učinkovitega in trajnega zmanjšanja primerov nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti. Program bi moral podpirati ukrepe za vključevanje duševnega zdravja na vsa področja, tudi v delovno okolje in šole, ter spodbujati ukrepe za boj proti depresiji in samomoru ter za izvajanje integrativnega varstva duševnega zdravja. |
| --- | --- |

(17)

Nenalezljive bolezni so posledica kombinacije genetskih
  in zdravstvenih dejavnikov (
  fizioloških,
  vedenjskih
  in
  okoljskih)
  . Take nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak,
  debelost,
  kronične bolezni dihal, sladkorna bolezen
  , duševne in nevrološke motnje
  , so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji,
  pri čemer so bile nenalezljive bolezni v letu 2017 vzrok za 87 % nezmožnosti prilagojenih let življenja v Uniji,
  kar ima precejšen
  emocionalni,
  socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje
  zlasti, a ne izključno,
  podcilja 3.4 (do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni) v okviru tretjega cilja trajnostnega razvoja je ključno zagotoviti celosten odziv, osredotočen na
  spodbujanje zdravja in
  preprečevanje v vseh sektorjih in na vseh
  specialističnih področjih ter
  področjih politike,
  ob upoštevanju medsebojne povezanosti večine nenalezljivih bolezni,
  skupaj s prizadevanji za okrepitev zdravstvenih sistemov
  in dobave ustreznih zdravil, ter tudi krepitev izvajanja Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, kar je ključnega pomena za doseganje učinkovitega in trajnega zmanjšanja primerov nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti. Program bi moral podpirati ukrepe za vključevanje duševnega zdravja na vsa področja, tudi v delovno okolje in šole, ter spodbujati ukrepe za boj proti depresiji in samomoru ter za izvajanje integrativnega varstva duševnega zdravja.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Program bi
  zato moral prispevati k preprečevanju bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in k spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam
  ter
  uživanje alkohola in
  prepovedanih drog
  . Prav tako bi moral prispevati k zmanjšanju zdravstvene škode zaradi uživanja drog, nezdravih prehranjevalnih navad, telesne neaktivnosti in izpostavljenosti okoljskemu onesnaževanju ter spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja, da bi dopolnjeval ukrepe držav članic na teh področjih. Zato bi moral Program prispevati tudi k ciljem evropskega zelenega dogovora, strategije „od vil do vilic“
  in
  strategije za biotsko raznovrstnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Program bi
  zato moral prispevati k preprečevanju bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in k spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov tveganja za zdravje, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam
  ter
  uživanje alkohola in
  prepovedanih drog
  . Prav tako bi moral prispevati k zmanjšanju zdravstvene škode zaradi uživanja drog, nezdravih prehranjevalnih navad, telesne neaktivnosti in izpostavljenosti okoljskemu onesnaževanju ter spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja, da bi dopolnjeval ukrepe držav članic na teh področjih. Zato bi moral Program prispevati tudi k ciljem evropskega zelenega dogovora, strategije „od vil do vilic“
  in
  strategije za biotsko raznovrstnost.

| (18) | Spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni sta stroškovno bistveno učinkovitejša od zdravljenja, tako s finančnega vidika kot z vidika bolj kakovostnega življenja,
  zato
  bi
  moral
  Program
  prispevati k preprečevanju bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in k spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov
  zdravja, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam, škodljivo uživanje alkohola, nezdravo prehranjevalno okolje ter uživanje prepovedanih drog in psihoaktivnih snovi. Za doseganje kar najboljšega zdravstvenega stanja bi moral Program obravnavati vse dejavnike zdravja. Jedro programa bi moralo biti spodbujanje zdravja, varstvo zdravja in preprečevanje bolezni v celotni življenjski dobi posameznika z obravnavanjem dejavnikov
  tveganja za
  fizično in duševno
  zdravje, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam, uživanje alkohola in
  drog ter druge odvisnosti
  . Prav tako bi moral prispevati k zmanjšanju zdravstvene škode zaradi uživanja drog,
  debelosti in
  nezdravih prehranjevalnih navad, telesne neaktivnosti in izpostavljenosti okoljskemu onesnaževanju ter spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja, da bi dopolnjeval ukrepe držav članic na teh področjih. Zato bi moral Program prispevati
  k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in preprečevanja v celotni življenjski dobi posameznika, tudi s spodbujanjem telesne aktivnosti, skrbi za prehrano in izobraževanja na področju zdravja. Program bi moral tudi krepiti in podpreti izvajanje zakonodaje Unije, povezano z zdravjem, tudi na področju zdravja okolja, kot tudi spodbujati vključevanje pristopa „zdravje v vseh politikah“. Program bi moral prispevati
  tudi k ciljem evropskega zelenega dogovora, strategije „od vil do vilic“, strategije za biotsko raznovrstnost
  in trajnostne strategije za kemikalije
  . |
| --- | --- |

(18)

Spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni sta stroškovno bistveno učinkovitejša od zdravljenja, tako s finančnega vidika kot z vidika bolj kakovostnega življenja,
  zato
  bi
  moral
  Program
  prispevati k preprečevanju bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in k spodbujanju zdravja z obravnavanjem dejavnikov
  zdravja, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam, škodljivo uživanje alkohola, nezdravo prehranjevalno okolje ter uživanje prepovedanih drog in psihoaktivnih snovi. Za doseganje kar najboljšega zdravstvenega stanja bi moral Program obravnavati vse dejavnike zdravja. Jedro programa bi moralo biti spodbujanje zdravja, varstvo zdravja in preprečevanje bolezni v celotni življenjski dobi posameznika z obravnavanjem dejavnikov
  tveganja za
  fizično in duševno
  zdravje, kot so uživanje tobačnih in povezanih izdelkov in izpostavljenost njihovim emisijam, uživanje alkohola in
  drog ter druge odvisnosti
  . Prav tako bi moral prispevati k zmanjšanju zdravstvene škode zaradi uživanja drog,
  debelosti in
  nezdravih prehranjevalnih navad, telesne neaktivnosti in izpostavljenosti okoljskemu onesnaževanju ter spodbujati okolje, ki podpira zdrav način življenja, da bi dopolnjeval ukrepe držav članic na teh področjih. Zato bi moral Program prispevati
  k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in preprečevanja v celotni življenjski dobi posameznika, tudi s spodbujanjem telesne aktivnosti, skrbi za prehrano in izobraževanja na področju zdravja. Program bi moral tudi krepiti in podpreti izvajanje zakonodaje Unije, povezano z zdravjem, tudi na področju zdravja okolja, kot tudi spodbujati vključevanje pristopa „zdravje v vseh politikah“. Program bi moral prispevati
  tudi k ciljem evropskega zelenega dogovora, strategije „od vil do vilic“, strategije za biotsko raznovrstnost
  in trajnostne strategije za kemikalije
  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Program bi moral še naprej podpirati ukrepe na področju zmanjševanja in preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola v skladu s prenovljeno strategijo Unije na področju alkohola. Ena od prednostnih nalog Programa bi morala biti zaščita otrok pred alkoholom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Program bi moral še naprej podpirati ukrepe na področju zmanjševanja in preprečevanja škode zaradi uživanja alkohola v skladu s prenovljeno strategijo Unije na področju alkohola. Ena od prednostnih nalog Programa bi morala biti zaščita otrok pred alkoholom.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Kronične bolezni v Uniji še vedno predstavljajo znatno breme. Kronične bolezni se razvijajo počasi, so dolgotrajne in pogosto neozdravljive. Kronične bolezni so pogosto povezane z več kot eno pridruženo motnjo, zato jih je še težje zdraviti in obvladati. Povzročajo veliko trpljenja in tudi zelo obremenjujejo zdravstvene sisteme. Številne kronične bolezni, kot so bolezni srca in ožilja in diabetes tipa 2, bi lahko preprečili z zdravim življenjskim slogom, druge, na primer nevrološke bolezni, pa je mogoče zdraviti in upočasniti njihovo napredovanje, če jih odkrijejo zgodaj, ali pa pacientom pomagati, da se počutijo bolje in dlje časa ostanejo aktivni. Zato lahko Unija in države članice močno zmanjšajo breme za države članice, tako da si skupaj prizadevajo za boljše in učinkovitejše obvladovanje bolezni, Program pa bi moral podpirati ukrepe na tem področju. Program bi moral podpirati pripravo posebnih evropskih smernic za preprečevanje in obvladovanje bolezni na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, nevrodegenerativne bolezni, bolezni dihal in sladkorna bolezen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Kronične bolezni v Uniji še vedno predstavljajo znatno breme. Kronične bolezni se razvijajo počasi, so dolgotrajne in pogosto neozdravljive. Kronične bolezni so pogosto povezane z več kot eno pridruženo motnjo, zato jih je še težje zdraviti in obvladati. Povzročajo veliko trpljenja in tudi zelo obremenjujejo zdravstvene sisteme. Številne kronične bolezni, kot so bolezni srca in ožilja in diabetes tipa 2, bi lahko preprečili z zdravim življenjskim slogom, druge, na primer nevrološke bolezni, pa je mogoče zdraviti in upočasniti njihovo napredovanje, če jih odkrijejo zgodaj, ali pa pacientom pomagati, da se počutijo bolje in dlje časa ostanejo aktivni. Zato lahko Unija in države članice močno zmanjšajo breme za države članice, tako da si skupaj prizadevajo za boljše in učinkovitejše obvladovanje bolezni, Program pa bi moral podpirati ukrepe na tem področju. Program bi moral podpirati pripravo posebnih evropskih smernic za preprečevanje in obvladovanje bolezni na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, nevrodegenerativne bolezni, bolezni dihal in sladkorna bolezen.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Rak je drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah po boleznih srca in ožilja. Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov. Leta 2020 je Komisija napovedala evropski načrt za boj proti raku, ki bi zajemal
  celoten cikel
  bolezni,
  od preprečevanja in zgodnjega odkrivanja do zdravljenja
  ter
  kakovosti življenja pacientov
  in
  preživelih
  . Program in misija za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa naj bi pripomogla k tem ukrepom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Rak je drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah po boleznih srca in ožilja. Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov. Leta 2020 je Komisija napovedala evropski načrt za boj proti raku, ki bi zajemal
  celoten cikel
  bolezni,
  od preprečevanja in zgodnjega odkrivanja do zdravljenja
  ter
  kakovosti življenja pacientov
  in
  preživelih
  . Program in misija za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa naj bi pripomogla k tem ukrepom.

| (19) | Rak je drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah po boleznih srca in ožilja.
  Raka povzročajo številni dejavniki, zato je potrebna nova paradigma preprečevanja, ki obravnava dejavnike zdravja posameznikov (genski dejavniki, življenjski slog) in širše dejavnike (prebivalstvo), povezane z dejavniki poklicne, okoljske in socialne izpostavljenosti.
  Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja
  z drugimi
  ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov.
  Slaba prehrana, telesna neaktivnost, debelost, tobak in alkohol so dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim, kot so bolezni srca in ožilja, zato je treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni.
  Leta 2020 je Komisija napovedala evropski načrt za boj proti raku, ki bi zajemal
  vse ključne stopnje
  bolezni
  : preprečevanje
  ,
  odkrivanje, zdravljenje, življenje kot oseba, ki je preživela raka, ponovno vključevanje
  ter
  paliativno oskrbo in obvladovanje bolečine. Program bi moral spodbujati ukrepe, ki dopolnjujejo evropski načrt za boj proti raku
  in
  tako izboljšujejo kakovost življenja obolelih za rakom
  . Program in misija za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa naj bi pripomogla k tem ukrepom
  , zlasti s pobudami, ki podpirajo srednjeročne in dolgoročne cilje načrta in obravnavati skupne dejavnike tveganja in povezave z drugimi glavnimi nenalezljivimi boleznimi
  . |
| --- | --- |

(19)

Rak je drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah po boleznih srca in ožilja.
  Raka povzročajo številni dejavniki, zato je potrebna nova paradigma preprečevanja, ki obravnava dejavnike zdravja posameznikov (genski dejavniki, življenjski slog) in širše dejavnike (prebivalstvo), povezane z dejavniki poklicne, okoljske in socialne izpostavljenosti.
  Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja
  z drugimi
  ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov.
  Slaba prehrana, telesna neaktivnost, debelost, tobak in alkohol so dejavniki tveganja, ki so skupni tudi drugim kroničnim boleznim, kot so bolezni srca in ožilja, zato je treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni.
  Leta 2020 je Komisija napovedala evropski načrt za boj proti raku, ki bi zajemal
  vse ključne stopnje
  bolezni
  : preprečevanje
  ,
  odkrivanje, zdravljenje, življenje kot oseba, ki je preživela raka, ponovno vključevanje
  ter
  paliativno oskrbo in obvladovanje bolečine. Program bi moral spodbujati ukrepe, ki dopolnjujejo evropski načrt za boj proti raku
  in
  tako izboljšujejo kakovost življenja obolelih za rakom
  . Program in misija za boj proti raku iz programa Obzorje Evropa naj bi pripomogla k tem ukrepom
  , zlasti s pobudami, ki podpirajo srednjeročne in dolgoročne cilje načrta in obravnavati skupne dejavnike tveganja in povezave z drugimi glavnimi nenalezljivimi boleznimi
  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Program
  EU za zdravje
  bo deloval v sinergiji in povezljivosti z drugimi politikami in skladi EU, kot so ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, instrumenta za nujno pomoč, Evropskega socialnega sklada plus (ESS+, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v EU), vključno s sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), sklada InvestEU, programa za enotni trg, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno z orodjem za izvajanje reform, programa Erasmus, evropske solidarnostne enote, podpore zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) ter instrumentov EU za zunanje ukrepanje, kot sta instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter instrument za predpristopno pomoč III. Po potrebi bodo vzpostavljena skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med skladi, hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Program
  EU za zdravje
  bo deloval v sinergiji in povezljivosti z drugimi politikami in skladi EU, kot so ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, instrumenta za nujno pomoč, Evropskega socialnega sklada plus (ESS+, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v EU), vključno s sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), sklada InvestEU, programa za enotni trg, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno z orodjem za izvajanje reform, programa Erasmus, evropske solidarnostne enote, podpore zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) ter instrumentov EU za zunanje ukrepanje, kot sta instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter instrument za predpristopno pomoč III. Po potrebi bodo vzpostavljena skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med skladi, hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+.

| (20) | Program bo deloval v sinergiji in povezljivosti z drugimi politikami
  , programi
  in skladi EU, kot so ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, instrumenta za nujno pomoč, Evropskega socialnega sklada plus (ESS+, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v EU), vključno s sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), sklada InvestEU, programa za enotni trg, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR),
  vključno z Interregom,
  mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno z orodjem za izvajanje reform, programa Erasmus, evropske solidarnostne enote, podpore zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) ter instrumentov EU za zunanje ukrepanje, kot sta instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter instrument za predpristopno pomoč III. Po potrebi bodo vzpostavljena skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med skladi,
  izogibanje morebitnemu prekrivanju ali podvajanju financiranja,
  hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+. |
| --- | --- |

(20)

Program bo deloval v sinergiji in povezljivosti z drugimi politikami
  , programi
  in skladi EU, kot so ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, instrumenta za nujno pomoč, Evropskega socialnega sklada plus (ESS+, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v EU), vključno s sklopom za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), sklada InvestEU, programa za enotni trg, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR),
  vključno z Interregom,
  mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno z orodjem za izvajanje reform, programa Erasmus, evropske solidarnostne enote, podpore zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) ter instrumentov EU za zunanje ukrepanje, kot sta instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter instrument za predpristopno pomoč III. Po potrebi bodo vzpostavljena skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med skladi,
  izogibanje morebitnemu prekrivanju ali podvajanju financiranja,
  hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+.

Sprememba 249

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Program bi moral prispevati k oblikovanju rezerve proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, kot so osnovna zdravila, cepiva in medicinski pripomočki, v sinergiji in povezljivosti z rescEU, instrumentom za nujno pomoč v Uniji, instrumentom za odpornost ter drugimi politikami, programi in skladi Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Program bi moral prispevati k oblikovanju rezerve proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, kot so osnovna zdravila, cepiva in medicinski pripomočki, v sinergiji in povezljivosti z rescEU, instrumentom za nujno pomoč v Uniji, instrumentom za odpornost ter drugimi politikami, programi in skladi Unije.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | V skladu s členom 114 PDEU bi morala zakonodaja, ki jo sprejme Unija za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zagotavljati visoko raven varovanja zdravja. Na podlagi člena 114 PDEU in točke (c) člena 168(4) PDEU je bil oblikovan obsežen pravni red Unije, ki zagotavlja visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do visokokakovostnih zdravstvenih izdelkov in jih lahko v celoti izkoristijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

V skladu s členom 114 PDEU bi morala zakonodaja, ki jo sprejme Unija za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zagotavljati visoko raven varovanja zdravja. Na podlagi člena 114 PDEU in točke (c) člena 168(4) PDEU je bil oblikovan obsežen pravni red Unije, ki zagotavlja visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do visokokakovostnih zdravstvenih izdelkov in jih lahko v celoti izkoristijo.

| (21) | V skladu s členom 114 PDEU bi morala zakonodaja, ki jo sprejme Unija za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zagotavljati visoko raven varovanja zdravja. Na podlagi člena 114 PDEU in točke (c) člena 168(4) PDEU je bil oblikovan obsežen pravni red Unije, ki zagotavlja visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do
  trajnostnih, učinkovitih, enakopravnih, cenovno dostopnih in
  visokokakovostnih zdravstvenih izdelkov
  , tudi v čezmejnem okviru,
  in jih lahko v celoti izkoristijo
  na podlagi preglednih in doslednih zdravstvenih informacij, ki so osredotočene na paciente
  . |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 114 PDEU bi morala zakonodaja, ki jo sprejme Unija za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, zagotavljati visoko raven varovanja zdravja. Na podlagi člena 114 PDEU in točke (c) člena 168(4) PDEU je bil oblikovan obsežen pravni red Unije, ki zagotavlja visoke standarde kakovosti in varnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do
  trajnostnih, učinkovitih, enakopravnih, cenovno dostopnih in
  visokokakovostnih zdravstvenih izdelkov
  , tudi v čezmejnem okviru,
  in jih lahko v celoti izkoristijo
  na podlagi preglednih in doslednih zdravstvenih informacij, ki so osredotočene na paciente
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Program bi
  zato
  moral podpirati
  ukrepe za spremljanje pomanjkanja
  zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih zdravstvenih izdelkov ter za zagotovitev večje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh izdelkov, hkrati pa omejiti odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav. Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za
  klinična preskušanja
  , da bi
  se pospešili
  razvoj
  in
  odobritev
  inovativnih in
  učinkovitih zdravil ter dostop do njih,
  podpirale spodbude za
  razvoj
  takih
  zdravil
  kot
  antimikrobikov ter
  spodbujala digitalna preobrazba
  zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Program bi
  zato
  moral podpirati
  ukrepe za spremljanje pomanjkanja
  zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih zdravstvenih izdelkov ter za zagotovitev večje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh izdelkov, hkrati pa omejiti odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav. Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za
  klinična preskušanja
  , da bi
  se pospešili
  razvoj
  in
  odobritev
  inovativnih in
  učinkovitih zdravil ter dostop do njih,
  podpirale spodbude za
  razvoj
  takih
  zdravil
  kot
  antimikrobikov ter
  spodbujala digitalna preobrazba
  zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih.

| (22) | Program bi moral podpirati
  razvoj evropskega sistema spremljanja, poročanja in obveščanja o pomanjkanju
  zdravil, medicinskih pripomočkov
  , cepiv, diagnostičnih instrumentov
  in drugih zdravstvenih izdelkov
  za preprečevanje razdrobljenosti enotnega trga
  ter za zagotovitev večje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh izdelkov, hkrati pa omejiti odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav.
  Program bi zato moral spodbujati proizvodnjo zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji.
  Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za
  ustvarjanje kliničnih in resničnih dokazov
  , da bi
  omogočili
  razvoj, odobritev
  in ocenjevanje
  učinkovitih
  novih
  zdravil ter dostop do njih,
  vključno z generičnimi in podobnimi biološkimi zdravili, medicinskimi pripomočki in zdravljenjem, spodbujali raziskave in
  razvoj
  novih
  zdravil
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti antimikrobikom in cepivom za boj proti antimikrobikom in boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, podpirali spodbude za pospeševanje proizvodnih zmogljivosti
  antimikrobikov
  , posamezniku prilagojenega zdravljenja in cepljenja
  ter
  spodbujali digitalno preobrazbo
  zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih.
  Program bi moral tudi okrepiti sprejemanje odločitev o zdravilih, tako da bi regulativnim organom in organom za vrednotenje zdravstvenih tehnologij omogočil dostop do realnih svetovnih podatkov o zdravstvenem varstvu. Prispevati bi moral k zagotovitvi najboljše uporabe rezultatov raziskav ter olajšati uvedbo, razširitev in uporabo zdravstvenih inovacij v sistemih zdravstvenega varstva in klinični praksi. |
| --- | --- |

(22)

Program bi moral podpirati
  razvoj evropskega sistema spremljanja, poročanja in obveščanja o pomanjkanju
  zdravil, medicinskih pripomočkov
  , cepiv, diagnostičnih instrumentov
  in drugih zdravstvenih izdelkov
  za preprečevanje razdrobljenosti enotnega trga
  ter za zagotovitev večje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh izdelkov, hkrati pa omejiti odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav.
  Program bi zato moral spodbujati proizvodnjo zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji.
  Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za
  ustvarjanje kliničnih in resničnih dokazov
  , da bi
  omogočili
  razvoj, odobritev
  in ocenjevanje
  učinkovitih
  novih
  zdravil ter dostop do njih,
  vključno z generičnimi in podobnimi biološkimi zdravili, medicinskimi pripomočki in zdravljenjem, spodbujali raziskave in
  razvoj
  novih
  zdravil
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti antimikrobikom in cepivom za boj proti antimikrobikom in boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, podpirali spodbude za pospeševanje proizvodnih zmogljivosti
  antimikrobikov
  , posamezniku prilagojenega zdravljenja in cepljenja
  ter
  spodbujali digitalno preobrazbo
  zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih.
  Program bi moral tudi okrepiti sprejemanje odločitev o zdravilih, tako da bi regulativnim organom in organom za vrednotenje zdravstvenih tehnologij omogočil dostop do realnih svetovnih podatkov o zdravstvenem varstvu. Prispevati bi moral k zagotovitvi najboljše uporabe rezultatov raziskav ter olajšati uvedbo, razširitev in uporabo zdravstvenih inovacij v sistemih zdravstvenega varstva in klinični praksi.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Na ravni Unije bi bilo treba določiti harmonizirano opredelitev pojmov „pomanjkanje“, „težave“, „motnje v oskrbi“ in „prekomerno kopičenje zalog“. Pri usklajeni opredelitvi teh pojmov bi morala Komisija tesno sodelovati z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami bolnikov. Zlasti bi morala okrepiti opredelitev „pomanjkanja“, kot ga je leta 2019 opredelila projektna skupina, v kateri so sodelovali Evropska agencija za zdravila in vodje agencij za zdravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Na ravni Unije bi bilo treba določiti harmonizirano opredelitev pojmov „pomanjkanje“, „težave“, „motnje v oskrbi“ in „prekomerno kopičenje zalog“. Pri usklajeni opredelitvi teh pojmov bi morala Komisija tesno sodelovati z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami bolnikov. Zlasti bi morala okrepiti opredelitev „pomanjkanja“, kot ga je leta 2019 opredelila projektna skupina, v kateri so sodelovali Evropska agencija za zdravila in vodje agencij za zdravila.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Ker optimalna uporaba zdravil in antimikrobikov koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo. V skladu z evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (14), ki je bil sprejet junija 2017 na zahtevo držav članic, in
  ob upoštevanju izkušenj s sekundarnimi bakterijskimi okužbami, povezanimi
  z 
  boleznijo COVID-19
  , je bistveno, da Program podpira ukrepe za preudarno rabo antimikrobikov pri ljudeh, živalih in kmetijskih rastlinah v okviru celostne politike o varnosti pacientov in preprečevanju zdravstvenih napak. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Ker optimalna uporaba zdravil in antimikrobikov koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo. V skladu z evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (14), ki je bil sprejet junija 2017 na zahtevo držav članic, in
  ob upoštevanju izkušenj s sekundarnimi bakterijskimi okužbami, povezanimi
  z 
  boleznijo COVID-19
  , je bistveno, da Program podpira ukrepe za preudarno rabo antimikrobikov pri ljudeh, živalih in kmetijskih rastlinah v okviru celostne politike o varnosti pacientov in preprečevanju zdravstvenih napak.

| (23) | Ker optimalna uporaba zdravil in antimikrobikov koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo. V skladu z evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (14), ki je bil sprejet junija 2017 na zahtevo držav članic, in
  ker so okužbe ter sepsa kot posledica okužbe
  z 
  bakterijami, odpornimi na antibiotike, vzrok za veliko število smrtnih primerov v Uniji
  , je bistveno, da Program podpira ukrepe za preudarno rabo antimikrobikov pri ljudeh, živalih in kmetijskih rastlinah
  ter ukrepe, ki vključujejo uporabo neantibiotičnih integrativnih načinov zdravljenja,
  v okviru celostne politike o varnosti pacientov in preprečevanju zdravstvenih napak.
  Program bi moral podpirati programe spremljanja in nadzora v zvezi z uporabo antimikrobikov in odpornostjo proti antimikrobikom ter podpirati izvajanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih načrtov za boj proti odpornosti proti antimikrobikom, podprtih s strategijami, ki temeljijo na dokazih, in izmenjavo dobre prakse v Uniji. |
| --- | --- |

(23)

Ker optimalna uporaba zdravil in antimikrobikov koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo. V skladu z evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (14), ki je bil sprejet junija 2017 na zahtevo držav članic, in
  ker so okužbe ter sepsa kot posledica okužbe
  z 
  bakterijami, odpornimi na antibiotike, vzrok za veliko število smrtnih primerov v Uniji
  , je bistveno, da Program podpira ukrepe za preudarno rabo antimikrobikov pri ljudeh, živalih in kmetijskih rastlinah
  ter ukrepe, ki vključujejo uporabo neantibiotičnih integrativnih načinov zdravljenja,
  v okviru celostne politike o varnosti pacientov in preprečevanju zdravstvenih napak.
  Program bi moral podpirati programe spremljanja in nadzora v zvezi z uporabo antimikrobikov in odpornostjo proti antimikrobikom ter podpirati izvajanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih načrtov za boj proti odpornosti proti antimikrobikom, podprtih s strategijami, ki temeljijo na dokazih, in izmenjavo dobre prakse v Uniji.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Ker je onesnaževanje okolja, ki ga povzročajo farmacevtske snovi v humani in veterinarski medicini, vse večji okoljski problem, ki lahko vpliva na javno zdravje, bi moral Program v skladu s strateškim pristopom Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (15) spodbujati ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Ker je onesnaževanje okolja, ki ga povzročajo farmacevtske snovi v humani in veterinarski medicini, vse večji okoljski problem, ki lahko vpliva na javno zdravje, bi moral Program v skladu s strateškim pristopom Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (15) spodbujati ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil.

| (24) | Ker je onesnaževanje, ki ga povzročajo farmacevtske snovi v humani in veterinarski medicini, vse večji okoljski problem, ki lahko vpliva na javno zdravje, bi moral Program v skladu s strateškim pristopom Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (15) spodbujati ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil. |
| --- | --- |

(24)

Ker je onesnaževanje, ki ga povzročajo farmacevtske snovi v humani in veterinarski medicini, vse večji okoljski problem, ki lahko vpliva na javno zdravje, bi moral Program v skladu s strateškim pristopom Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (15) spodbujati ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje, življenja državljank in državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije (zdravila, medicinske pripomočke in snovi človeškega izvora) ter za zakonodajo o tobaku, pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje je bistven za varovanje zdravja v Uniji. Program bi
  zato
  moral podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter zagotavljati visokokakovostne, primerljive in zanesljive podatke
  v podporo oblikovanju
  in
  spremljanju
  politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje, življenja državljank in državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije (zdravila, medicinske pripomočke in snovi človeškega izvora) ter za zakonodajo o tobaku, pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje je bistven za varovanje zdravja v Uniji. Program bi
  zato
  moral podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter zagotavljati visokokakovostne, primerljive in zanesljive podatke
  v podporo oblikovanju
  in
  spremljanju
  politik.

| (25) | Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje
  in varnost
  , življenja državljank in državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije (zdravila, medicinske pripomočke in snovi človeškega izvora) ter za zakonodajo o tobaku, pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje je bistven za varovanje zdravja v Uniji. Program bi moral
  zato
  podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter
  v sodelovanju s ključnimi partnerji, kot sta Evropska agencija za zdravila in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni,
  zagotavljati visokokakovostne
  , nepristranske
  , primerljive in zanesljive podatke
  , vključno s podatki o dejanskem zdravstvenem varstvu, ki se zbirajo lokalno po vsej Evropi, z uporabo natančno opredeljene enotne metodologije, da bi s tem podprli oblikovanje
  in
  spremljanje
  politik
  , opredelili cilje in razvili orodja za merjenje napredka
  . |
| --- | --- |

(25)

Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje
  in varnost
  , življenja državljank in državljanov, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter dobro delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije (zdravila, medicinske pripomočke in snovi človeškega izvora) ter za zakonodajo o tobaku, pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje je bistven za varovanje zdravja v Uniji. Program bi moral
  zato
  podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter
  v sodelovanju s ključnimi partnerji, kot sta Evropska agencija za zdravila in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni,
  zagotavljati visokokakovostne
  , nepristranske
  , primerljive in zanesljive podatke
  , vključno s podatki o dejanskem zdravstvenem varstvu, ki se zbirajo lokalno po vsej Evropi, z uporabo natančno opredeljene enotne metodologije, da bi s tem podprli oblikovanje
  in
  spremljanje
  politik
  , opredelili cilje in razvili orodja za merjenje napredka
  .

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami, pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in v evropskih referenčnih mrežah so primeri področij, na katerih je bilo z integriranim delom držav članic dokazano, da imajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem zdravja na splošno. Program bi zato moral
  podpirati dejavnosti
  ,
  ki omogočajo
  tako integrirano in usklajeno delo,
  s katerim se spodbuja tudi izvajanje
  praks z velikim učinkom,
  katerih cilj je čim učinkovito razdeliti
  razpoložljiva sredstva
  zadevnim prebivalkam in prebivalcem ter
  območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami, pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in v evropskih referenčnih mrežah so primeri področij, na katerih je bilo z integriranim delom držav članic dokazano, da imajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem zdravja na splošno. Program bi zato moral
  podpirati dejavnosti
  ,
  ki omogočajo
  tako integrirano in usklajeno delo,
  s katerim se spodbuja tudi izvajanje
  praks z velikim učinkom,
  katerih cilj je čim učinkovito razdeliti
  razpoložljiva sredstva
  zadevnim prebivalkam in prebivalcem ter
  območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek.

| (26) | Čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami
  ali živijo v obmejnih regijah
  , pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in v evropskih referenčnih mrežah so primeri področij, na katerih je bilo z integriranim delom držav članic dokazano, da imajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem zdravja na splošno. Program bi zato moral
  zagotoviti
  ,
  da se bo
  tako integrirano in usklajeno delo
  razvijalo in izvajalo tako
  ,
  da bo na področjih, kot sta vrednotenje zdravstvenih tehnologij in evropske referenčne mreže, dosežen polni potencial sodelovanja. Na ta način bi spodbujali k izvajanju
  praks z velikim učinkom,
  tako da bi
  razpoložljiva sredstva
  čim učinkoviteje porazdelili ustreznim skupinam prebivalstva in
  območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek. |
| --- | --- |

(26)

Čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami
  ali živijo v obmejnih regijah
  , pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in v evropskih referenčnih mrežah so primeri področij, na katerih je bilo z integriranim delom držav članic dokazano, da imajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem zdravja na splošno. Program bi zato moral
  zagotoviti
  ,
  da se bo
  tako integrirano in usklajeno delo
  razvijalo in izvajalo tako
  ,
  da bo na področjih, kot sta vrednotenje zdravstvenih tehnologij in evropske referenčne mreže, dosežen polni potencial sodelovanja. Na ta način bi spodbujali k izvajanju
  praks z velikim učinkom,
  tako da bi
  razpoložljiva sredstva
  čim učinkoviteje porazdelili ustreznim skupinam prebivalstva in
  območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Solidarnost in enotnost sta načeli Unije in Program bi moral zagotoviti skladen pristop Unije k boju proti čezmejnim nevarnostim za zdravje. V skladu s členom 168 PDEU bi moral podpirati oblikovanje evropskega mehanizma za odziv na področju zdravja, pripravljenega na odzivanje na nevarnosti za javno zdravje, ki bi ga usklajeval Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, vodila pa bi ga komisar za zdravje in komisar za krizno upravljanje ter bi bil v celoti usklajen z drugimi zdravstvenimi agencijami EU. Ta mehanizem z lastnimi zdravstvenimi sredstvi v okviru okrepljenega mehanizma Unije na področju civilne zaščite bi moral biti pripravljen z načrtom za ukrepanje v primeru pandemije, da se zagotovita usklajen odziv in sposobnost za hitro okrepitev odziva na prihodnje zdravstvene krize na podlagi standardiziranih informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Solidarnost in enotnost sta načeli Unije in Program bi moral zagotoviti skladen pristop Unije k boju proti čezmejnim nevarnostim za zdravje. V skladu s členom 168 PDEU bi moral podpirati oblikovanje evropskega mehanizma za odziv na področju zdravja, pripravljenega na odzivanje na nevarnosti za javno zdravje, ki bi ga usklajeval Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, vodila pa bi ga komisar za zdravje in komisar za krizno upravljanje ter bi bil v celoti usklajen z drugimi zdravstvenimi agencijami EU. Ta mehanizem z lastnimi zdravstvenimi sredstvi v okviru okrepljenega mehanizma Unije na področju civilne zaščite bi moral biti pripravljen z načrtom za ukrepanje v primeru pandemije, da se zagotovita usklajen odziv in sposobnost za hitro okrepitev odziva na prihodnje zdravstvene krize na podlagi standardiziranih informacij.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Evropske referenčne mreže, vzpostavljene v skladu z Direktivo 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov. Ker lahko mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij. V okviru Programa bi bilo treba proučiti možnost
  razširitve
  evropskih referenčnih mrež, tako da
  ne
  bi
  vključevale samo redkih
  bolezni,
  pač
  pa tudi
  nalezljive
  in
  nenalezljive
  bolezni,
  kot je rak
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Evropske referenčne mreže, vzpostavljene v skladu z Direktivo 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov. Ker lahko mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij. V okviru Programa bi bilo treba proučiti možnost
  razširitve
  evropskih referenčnih mrež, tako da
  ne
  bi
  vključevale samo redkih
  bolezni,
  pač
  pa tudi
  nalezljive
  in
  nenalezljive
  bolezni,
  kot je rak
  .

| (27) | Evropske referenčne mreže, vzpostavljene v skladu z Direktivo 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov.
  Evropske referenčne mreže so prebojna platforma in edinstvena priložnost, ki se opira na inovativno rabo in čezmejno izmenjevanje znanja in zdravstvenih podatkov, z njimi pa naj bi izboljšali diagnosticiranje in oskrbo ljudi z redkimi ali kompleksnimi boleznimi. Zato bi bilo treba v Programu zagotoviti ustrezno financiranje za podporo dejavnostim usklajevanja in sodelovanja že obstoječih in tudi novih evropskih referenčnih mrež ali drugih instrumentov, ki bodo ustrezali temu namenu. Sedanje financiranje bi bilo treba povečati in tako poskrbeti, da bodo evropske referenčne mreže lahko izpolnile zastavljene cilje iz svoje misije.
  Ker lahko mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati
  tudi
  k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij. V okviru Programa bi bilo treba proučiti možnost
  okrepitve
  evropskih referenčnih mrež
  in vzpostavitve novih
  , tako da
  bi zajeli tudi nalezljive bolezni, zapleteno nosečnost ter redke in kompleksne duševne bolezni. Okrepitev evropskih referenčnih mrež bi lahko pomembno prispevala k sprejetju skupnega novega okvira za presejalne preglede na ravni Unije, in sicer bi kot izhodišče vzeli merila in mehanizme za izbor bolezni, cilj pa bi bil odpraviti sedanjo neenakost glede pokritosti s presejalnimi pregledi v državah članicah. Program bi moral upoštevati
  tudi
  razvoj mrež odličnosti na področju nalezljivih
  in
  nenalezljivih
  bolezni,
  vključno z rakom in rakom pri otrocih, boleznimi srca in ožilja, kroničnimi boleznimi dihal, sladkorno boleznijo, duševnimi motnjami, nevrodegenerativnimi boleznimi in drugimi poglavitnejšimi kroničnimi boleznimi, ter na področju obvladovanja zdravstvenih kriz
  . |
| --- | --- |

(27)

Evropske referenčne mreže, vzpostavljene v skladu z Direktivo 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov.
  Evropske referenčne mreže so prebojna platforma in edinstvena priložnost, ki se opira na inovativno rabo in čezmejno izmenjevanje znanja in zdravstvenih podatkov, z njimi pa naj bi izboljšali diagnosticiranje in oskrbo ljudi z redkimi ali kompleksnimi boleznimi. Zato bi bilo treba v Programu zagotoviti ustrezno financiranje za podporo dejavnostim usklajevanja in sodelovanja že obstoječih in tudi novih evropskih referenčnih mrež ali drugih instrumentov, ki bodo ustrezali temu namenu. Sedanje financiranje bi bilo treba povečati in tako poskrbeti, da bodo evropske referenčne mreže lahko izpolnile zastavljene cilje iz svoje misije.
  Ker lahko mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati
  tudi
  k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij. V okviru Programa bi bilo treba proučiti možnost
  okrepitve
  evropskih referenčnih mrež
  in vzpostavitve novih
  , tako da
  bi zajeli tudi nalezljive bolezni, zapleteno nosečnost ter redke in kompleksne duševne bolezni. Okrepitev evropskih referenčnih mrež bi lahko pomembno prispevala k sprejetju skupnega novega okvira za presejalne preglede na ravni Unije, in sicer bi kot izhodišče vzeli merila in mehanizme za izbor bolezni, cilj pa bi bil odpraviti sedanjo neenakost glede pokritosti s presejalnimi pregledi v državah članicah. Program bi moral upoštevati
  tudi
  razvoj mrež odličnosti na področju nalezljivih
  in
  nenalezljivih
  bolezni,
  vključno z rakom in rakom pri otrocih, boleznimi srca in ožilja, kroničnimi boleznimi dihal, sladkorno boleznijo, duševnimi motnjami, nevrodegenerativnimi boleznimi in drugimi poglavitnejšimi kroničnimi boleznimi, ter na področju obvladovanja zdravstvenih kriz
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Evropske referenčne mreže se soočajo z velikimi izzivi pri zagotavljanju svoje finančne vzdržnosti in učinkovitega delovanja v nacionalnih zdravstvenih sistemih in med njimi, kot je poudarilo Evropsko računsko sodišče v „Posebnem poročilu št. 07/2019: ukrepi EU na področju čezmejnega zdravstvenega varstva“

   (16a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Evropske referenčne mreže se soočajo z velikimi izzivi pri zagotavljanju svoje finančne vzdržnosti in učinkovitega delovanja v nacionalnih zdravstvenih sistemih in med njimi, kot je poudarilo Evropsko računsko sodišče v „Posebnem poročilu št. 07/2019: ukrepi EU na področju čezmejnega zdravstvenega varstva“

   (16a)

  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom za ukrepe Unije na področju zdravja in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja. Za čim večjo sinergijo bi bilo treba zagotoviti ključne omogočitvene mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom za ukrepe Unije na področju zdravja in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja. Za čim večjo sinergijo bi bilo treba zagotoviti ključne omogočitvene mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije.

| (30) | Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom za ukrepe Unije na področju zdravja in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja
  , zlasti s programom Interreg, ki že obravnava čezmejno sodelovanje na področju zdravja in spodbuja čezmejno mobilnost pacientov in zdravstvenih delavcev ter razvija dostop do visokokakovostnega zdravstvenega varstva z uporabo skupne opreme, skupnih storitev in skupnih objektov na čezmejnih območjih
  . Za čim večjo sinergijo
  in preprečevanje podvajanj
  bi bilo treba zagotoviti ključne omogočitvene mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije
  , da se zagotovi podrobno in pregledno poročanje
  . |
| --- | --- |

(30)

Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom za ukrepe Unije na področju zdravja in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja
  , zlasti s programom Interreg, ki že obravnava čezmejno sodelovanje na področju zdravja in spodbuja čezmejno mobilnost pacientov in zdravstvenih delavcev ter razvija dostop do visokokakovostnega zdravstvenega varstva z uporabo skupne opreme, skupnih storitev in skupnih objektov na čezmejnih območjih
  . Za čim večjo sinergijo
  in preprečevanje podvajanj
  bi bilo treba zagotoviti ključne omogočitvene mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo iz Programa za ukrepe Unije na področju zdravja in drugega programa Unije
  , da se zagotovi podrobno in pregledno poročanje
  .

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje povezanih dejavnosti. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje povezanih dejavnosti. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov.

| (31) | Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje povezanih dejavnosti. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov.
  Naložbe iz programa bi bilo treba izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami, zlasti na področjih v nacionalni pristojnosti. |
| --- | --- |

(31)

Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje povezanih dejavnosti. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice same, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov.
  Naložbe iz programa bi bilo treba izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami, zlasti na področjih v nacionalni pristojnosti.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | Da se zagotovi, da se vsak od teh ciljev izvaja na ravni Unije, bi morala Komisija povečati proračun in predložiti predlog za povečanje mandatov Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropske agencije za zdravila, ki si na svojih področjih že prizadevajo za uresničitev nekaterih ciljev programa za ukrepe Unije na področju zdravja, ter bi morala imeti večjo vlogo pri upravljanju Programa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31a)

Da se zagotovi, da se vsak od teh ciljev izvaja na ravni Unije, bi morala Komisija povečati proračun in predložiti predlog za povečanje mandatov Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropske agencije za zdravila, ki si na svojih področjih že prizadevajo za uresničitev nekaterih ciljev programa za ukrepe Unije na področju zdravja, ter bi morala imeti večjo vlogo pri upravljanju Programa.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti za pravično in univerzalno pokritost s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami kot podlago za politike Unije na tem področju in da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri svetovnih zdravstvenih izzivih (19), bi moral Program podpirati prispevek Unije k mednarodnim in svetovnim zdravstvenim pobudam za izboljšanje zdravja, zmanjšanje neenakosti in boljšo zaščito pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti za pravično in univerzalno pokritost s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami kot podlago za politike Unije na tem področju in da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri svetovnih zdravstvenih izzivih (19), bi moral Program podpirati prispevek Unije k mednarodnim in svetovnim zdravstvenim pobudam za izboljšanje zdravja, zmanjšanje neenakosti in boljšo zaščito pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje.

| (33) | Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti za
  dostopno,
  pravično in univerzalno pokritost s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami
  , tudi v čezmejnem okviru,
  kot podlago za politike Unije na tem področju in da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri svetovnih zdravstvenih izzivih (19), bi moral Program podpirati prispevek Unije k mednarodnim in svetovnim zdravstvenim pobudam za izboljšanje zdravja, zmanjšanje neenakosti in boljšo zaščito pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje. |
| --- | --- |

(33)

Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti za
  dostopno,
  pravično in univerzalno pokritost s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami
  , tudi v čezmejnem okviru,
  kot podlago za politike Unije na tem področju in da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka pri svetovnih zdravstvenih izzivih (19), bi moral Program podpirati prispevek Unije k mednarodnim in svetovnim zdravstvenim pobudam za izboljšanje zdravja, zmanjšanje neenakosti in boljšo zaščito pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (34) | Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (20) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34)

Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (20) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.

| (34) | Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z 
  državami članicami in
  ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (20) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z 
  državami članicami in
  ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in njihove specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (20) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | Program bi moral zagotoviti močno vključenost civilne družbe, zlasti združenj pacientov, in akademikov, zlasti društev zdravstvenih delavcev, da bi zagotovili uravnoteženo zastopanost in sodelovanje pri doseganju ciljev na področju javnega zdravja. K izvajanju in vrednotenju Programa bi morale prispevati evropske zdravstvene organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34a)

Program bi moral zagotoviti močno vključenost civilne družbe, zlasti združenj pacientov, in akademikov, zlasti društev zdravstvenih delavcev, da bi zagotovili uravnoteženo zastopanost in sodelovanje pri doseganju ciljev na področju javnega zdravja. K izvajanju in vrednotenju Programa bi morale prispevati evropske zdravstvene organizacije.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34b) | Za povezano izvajanje ukrepov iz Programa bi bilo treba ustanoviti usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34b)

Za povezano izvajanje ukrepov iz Programa bi bilo treba ustanoviti usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (39a) | Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – tudi čist zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje –, in ocenjuje, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in toplotne preobremenjenosti vsako leto umrlo dodatnih 250 000  ljudi, izredno visoke temperature zraka pa bodo neposredno prispevale k večji umrljivosti zlasti med starejšimi in ranljivimi osebami. Poplave, vročinski valovi, suše in požari, ki so posledica podnebnih sprememb, občutno vplivajo na zdravje ljudi in med drugim povzročajo podhranjenost, bolezni srca in ožilja, bolezni dihal in okužbe z vektorsko nalezljivimi boleznimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39a)

Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – tudi čist zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje –, in ocenjuje, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in toplotne preobremenjenosti vsako leto umrlo dodatnih 250 000  ljudi, izredno visoke temperature zraka pa bodo neposredno prispevale k večji umrljivosti zlasti med starejšimi in ranljivimi osebami. Poplave, vročinski valovi, suše in požari, ki so posledica podnebnih sprememb, občutno vplivajo na zdravje ljudi in med drugim povzročajo podhranjenost, bolezni srca in ožilja, bolezni dihal in okužbe z vektorsko nalezljivimi boleznimi.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da
  25
   % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da
  25
   % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene.

| (40) | Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da
  30
   % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene. |
| --- | --- |

(40)

Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da
  30
   % proračunskih odhodkov EU podpira podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (40a) | Program bi moral prispevati k vključevanju načela enakosti spolov v politike Unije, saj priznava, da je treba to enakost doseči. Da bi se vidika spola in razlike med njima upoštevali v odzivu na zdravstvene krize ter da bodo med zdravstveno krizo in po njej obravnavane posebne zdravstvene potrebe žensk in deklet, bi se morala uporabljati orodja, ki vključujejo načelo enakosti spolov in ga upoštevajo pri pripravi proračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40a)

Program bi moral prispevati k vključevanju načela enakosti spolov v politike Unije, saj priznava, da je treba to enakost doseči. Da bi se vidika spola in razlike med njima upoštevali v odzivu na zdravstvene krize ter da bodo med zdravstveno krizo in po njej obravnavane posebne zdravstvene potrebe žensk in deklet, bi se morala uporabljati orodja, ki vključujejo načelo enakosti spolov in ga upoštevajo pri pripravi proračuna.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje ljudi države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji se
  lahko
  ukrepi na ravni Unije
  sprejmejo
  tudi za podporo prizadevanjem držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v krizi pomembnih izdelkov v Uniji, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju dobre prakse med državami članicami ter za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej EU na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje ljudi države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji se
  lahko
  ukrepi na ravni Unije
  sprejmejo
  tudi za podporo prizadevanjem držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v krizi pomembnih izdelkov v Uniji, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju dobre prakse med državami članicami ter za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej EU na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (43) | Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje ljudi države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji
  bi
  se
  morali
  ukrepi na ravni Unije
  sprejeti
  tudi za podporo prizadevanjem držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti
  , trajnosti, sprejemljivosti, varnosti
  in cenovne dostopnosti zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v 
  zdravstveni
  krizi pomembnih izdelkov
  in storitev
  v Uniji, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju dobre prakse med državami članicami
  in med njihovimi regijami
  ter za zmanjšanje neenakosti
  in nepravičnosti
  pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej EU na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(43)

Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje ljudi države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji
  bi
  se
  morali
  ukrepi na ravni Unije
  sprejeti
  tudi za podporo prizadevanjem držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti
  , trajnosti, sprejemljivosti, varnosti
  in cenovne dostopnosti zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v 
  zdravstveni
  krizi pomembnih izdelkov
  in storitev
  v Uniji, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju dobre prakse med državami članicami
  in med njihovimi regijami
  ter za zmanjšanje neenakosti
  in nepravičnosti
  pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej EU na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „zdravstvena kriza“ pomeni vsako krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega ali
  okoljskega
  izvora in ima zdravstveno razsežnost ter ki zahteva nujno ukrepanje organov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

„zdravstvena kriza“ pomeni vsako krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega ali
  okoljskega
  izvora in ima zdravstveno razsežnost ter ki zahteva nujno ukrepanje organov;

| (3) | „zdravstvena kriza“ pomeni vsako krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega
  , kemičnega, biološkega, radiološkega, jedrskega, okoljskega
  ali
  neznanega
  izvora in ima zdravstveno razsežnost ter ki zahteva nujno ukrepanje organov; |
| --- | --- |

(3)

„zdravstvena kriza“ pomeni vsako krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega
  , kemičnega, biološkega, radiološkega, jedrskega, okoljskega
  ali
  neznanega
  izvora in ima zdravstveno razsežnost ter ki zahteva nujno ukrepanje organov;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „v krizi pomembni izdelki“ pomenijo izdelke in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic in ki med drugim vključujejo: zdravila, vključno s cepivi, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine; medicinske pripomočke; bolnišnično in medicinsko opremo (kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja); osebno zaščitno opremo; razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

„v krizi pomembni izdelki“ pomenijo izdelke in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic in ki med drugim vključujejo: zdravila, vključno s cepivi, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine; medicinske pripomočke; bolnišnično in medicinsko opremo (kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja); osebno zaščitno opremo; razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo;

| (4) | „v krizi pomembni izdelki“ pomenijo izdelke
  , orodja
  in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic
  ter spremljanje in epidemiološki nadzor bolezni in okužb
  in ki med drugim vključujejo: zdravila, vključno s cepivi, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine; medicinske pripomočke; bolnišnično in medicinsko opremo (kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja); osebno zaščitno opremo; razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo; |
| --- | --- |

(4)

„v krizi pomembni izdelki“ pomenijo izdelke
  , orodja
  in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic
  ter spremljanje in epidemiološki nadzor bolezni in okužb
  in ki med drugim vključujejo: zdravila, vključno s cepivi, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine; medicinske pripomočke; bolnišnično in medicinsko opremo (kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja); osebno zaščitno opremo; razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo;

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni pristop, ki priznava
  , da obstaja medsebojna povezava
  med
  zdravjem ljudi
  in
  zdravjem živali
  , da se lahko bolezni prenašajo z 
  ljudi
  na
  živali in obratno
  in jih je zato treba obravnavati
  na obeh področjih, ter da okolje povezuje ljudi in živali
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni pristop, ki priznava
  , da obstaja medsebojna povezava
  med
  zdravjem ljudi
  in
  zdravjem živali
  , da se lahko bolezni prenašajo z 
  ljudi
  na
  živali in obratno
  in jih je zato treba obravnavati
  na obeh področjih, ter da okolje povezuje ljudi in živali
  ;

| (5) | „pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni pristop, ki priznava
  medsebojno povezavo
  med
  človeško, živalsko
  in
  okoljsko sfero
  , da se lahko bolezni prenašajo z 
  enega stebra
  na
  drugega
  in jih je zato treba obravnavati
  celostno
  ; |
| --- | --- |

(5)

„pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni pristop, ki priznava
  medsebojno povezavo
  med
  človeško, živalsko
  in
  okoljsko sfero
  , da se lahko bolezni prenašajo z 
  enega stebra
  na
  drugega
  in jih je zato treba obravnavati
  celostno
  ;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pomeni znatno tveganje za širjenje prek nacionalnih meja držav članic in za katero je morda potrebno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pomeni znatno tveganje za širjenje prek nacionalnih meja držav članic in za katero je morda potrebno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| (9) | „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega,
  radiološkega, jedrskega,
  okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pomeni znatno tveganje za širjenje prek nacionalnih meja držav članic in za katero je morda potrebno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

(9)

„resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega,
  radiološkega, jedrskega,
  okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pomeni znatno tveganje za širjenje prek nacionalnih meja držav članic in za katero je morda potrebno usklajevanje na ravni Unije, da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi;

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | „zdravje v vseh politikah“ pomeni pristop k razvoju, izvajanju in pregledu javnih politik ne glede na sektor, pri katerem se upoštevajo zdravstvene posledice odločitev in se skušajo doseči sinergije ter preprečiti škodljivi vplivi na zdravje, ki jih te politike lahko povzročijo, da bi izboljšali zdravje prebivalstva in enakost na področju zdravja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | „dejavniki zdravja“ pomeni vrsto dejavnikov, kot so vedenjski, biološki, socialno-ekonomski in okoljski dejavniki, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program je namenjen uresničevanju naslednjih splošnih ciljev v skladu s pristopom
  „eno zdravje“
  ,
  kadar
  je to ustrezno: | Program je namenjen uresničevanju naslednjih splošnih ciljev v skladu s pristopom
  „zdravje v vseh politikah“
  ,
  kadar
  je to ustrezno
  , in pristopom „eno zdravje“: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Program je namenjen uresničevanju naslednjih splošnih ciljev v skladu s pristopom
  „eno zdravje“
  ,
  kadar
  je to ustrezno:

Program je namenjen uresničevanju naslednjih splošnih ciljev v skladu s pristopom
  „zdravje v vseh politikah“
  ,
  kadar
  je to ustrezno
  , in pristopom „eno zdravje“:

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | varovanje ljudi
  v Uniji
  pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

varovanje ljudi
  v Uniji
  pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje;

| (1) | izboljšanje in spodbujanje zdravja
  v Uniji
  , in sicer s podpiranjem zdravja in preprečevanja bolezni, zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja ter zagotavljanjem enakega in polnega dostopa do zdravstva; |
| --- | --- |

(1)

izboljšanje in spodbujanje zdravja
  v Uniji
  , in sicer s podpiranjem zdravja in preprečevanja bolezni, zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja ter zagotavljanjem enakega in polnega dostopa do zdravstva;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | varovanje ljudi v Uniji pred vsemi resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje; podpiranje razvoja in vzpostavljanja boljše pripravljenosti in usklajevanja v državah članicah in med njimi v izrednih zdravstvenih razmerah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | izboljšanje razpoložljivosti zdravil
  ,
  medicinskih pripomočkov
  in
  drugih v krizi pomembnih izdelkov
  v Uniji
  , prispevanje k njihovi cenovni dostopnosti
  in
  podpiranje inovacij
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

izboljšanje razpoložljivosti zdravil
  ,
  medicinskih pripomočkov
  in
  drugih v krizi pomembnih izdelkov
  v Uniji
  , prispevanje k njihovi cenovni dostopnosti
  in
  podpiranje inovacij
  ;

| (2) | podpiranje obstoječe in prihodnje zakonodaje in politik Unije, da bi med drugim ponovno vzpostavili farmacevtsko neodvisnost in odpravili pomanjkanje
  ,
  izboljšali razpoložljivost, dostopnost
  in
  cenovno dostopnost na področju zdravstvenega varstva in storitev
  v Uniji
  ter podprli raziskave in inovacije ter razvoj na področju zdravja
  in
  zdravstvenega varstva, ne da bi pri tem podvajali prizadevanja v okviru drugih programov, vključno s programom Obzorje Evropa
  ; |
| --- | --- |

(2)

podpiranje obstoječe in prihodnje zakonodaje in politik Unije, da bi med drugim ponovno vzpostavili farmacevtsko neodvisnost in odpravili pomanjkanje
  ,
  izboljšali razpoložljivost, dostopnost
  in
  cenovno dostopnost na področju zdravstvenega varstva in storitev
  v Uniji
  ter podprli raziskave in inovacije ter razvoj na področju zdravja
  in
  zdravstvenega varstva, ne da bi pri tem podvajali prizadevanja v okviru drugih programov, vključno s programom Obzorje Evropa
  ;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | krepitev zdravstvenih sistemov in delovne sile v zdravstvu, vključno z digitalno preobrazbo ter z bolj integriranim in usklajenim delom med državami članicami ter s stalnim izvajanjem dobre prakse in izmenjave podatkov, da se
  zviša
  splošna raven javnega zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

krepitev zdravstvenih sistemov in delovne sile v zdravstvu, vključno z digitalno preobrazbo ter z bolj integriranim in usklajenim delom med državami članicami ter s stalnim izvajanjem dobre prakse in izmenjave podatkov, da se
  zviša
  splošna raven javnega zdravja.

| (3) | krepitev zdravstvenih sistemov in
  njihove vzdržnosti, pa tudi
  delovne sile v zdravstvu, vključno z digitalno preobrazbo ter z bolj integriranim in usklajenim delom med državami članicami
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  ter s stalnim izvajanjem dobre prakse in izmenjave
  primerljivih in interoperabilnih
  podatkov, da
  bi
  se
  zvišala
  splošna raven javnega zdravja
  in zdravstvena pismenost ter da bi postali zdravstveni sistemi odpornejši in odzivnejši
  . |
| --- | --- |

(3)

krepitev zdravstvenih sistemov in
  njihove vzdržnosti, pa tudi
  delovne sile v zdravstvu, vključno z digitalno preobrazbo ter z bolj integriranim in usklajenim delom med državami članicami
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  ter s stalnim izvajanjem dobre prakse in izmenjave
  primerljivih in interoperabilnih
  podatkov, da
  bi
  se
  zvišala
  splošna raven javnega zdravja
  in zdravstvena pismenost ter da bi postali zdravstveni sistemi odpornejši in odzivnejši
  .

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Splošni cilji iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi specifičnimi cilji v skladu s pristopom
  „eno zdravje“
  ,
  kadar
  je to ustrezno: | Splošni cilji iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi specifičnimi cilji v skladu s pristopom
  „zdravje v vseh politikah“
  ,
  kjer
  je to ustrezno
  , in pristopom „eno zdravje“
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Splošni cilji iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi specifičnimi cilji v skladu s pristopom
  „eno zdravje“
  ,
  kadar
  je to ustrezno:

Splošni cilji iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi specifičnimi cilji v skladu s pristopom
  „zdravje v vseh politikah“
  ,
  kjer
  je to ustrezno
  , in pristopom „eno zdravje“
  :

Sprememba 226

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in odzivanje nanje ter za upravljanje zdravstvenih kriz, vključno z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, zbiranjem podatkov in nadzorom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in odzivanje nanje ter za upravljanje zdravstvenih kriz, vključno z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, zbiranjem podatkov in nadzorom;

| (1) | krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in
  hitro
  odzivanje nanje ter za upravljanje zdravstvenih kriz, vključno z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, zbiranjem podatkov in nadzorom
  , z usklajevanjem stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva in razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo
  ; |
| --- | --- |

(1)

krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in
  hitro
  odzivanje nanje ter za upravljanje zdravstvenih kriz, vključno z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, zbiranjem podatkov in nadzorom
  , z usklajevanjem stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva in razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo
  ;

Sprememba 250

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | zagotavljanje razpoložljivosti rezerv ali zalog v krizi pomembnih izdelkov v Uniji ter seznama medicinskih in zdravstvenih delavcev ter podpornega osebja, ki se lahko mobilizirajo
  v primeru krize; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

zagotavljanje razpoložljivosti rezerv ali zalog v krizi pomembnih izdelkov v Uniji ter seznama medicinskih in zdravstvenih delavcev ter podpornega osebja, ki se lahko mobilizirajo
  v primeru krize;

| (2) | v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije podpiranje ukrepov, ki omogočajo, da se
  v primeru krize
  mobilizirajo medicinski in zdravstveni delavci ter podporno osebje, kot je osebje evropske zdravstvene enote, vključno z izboljšanjem usposabljanja osebja in posodobitvijo njegovega znanja, ter podpornimi ukrepi za razpoložljivost proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, kot so osnovna zdravila, cepiva in medicinski pripomočki
  ; |
| --- | --- |

(2)

v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije podpiranje ukrepov, ki omogočajo, da se
  v primeru krize
  mobilizirajo medicinski in zdravstveni delavci ter podporno osebje, kot je osebje evropske zdravstvene enote, vključno z izboljšanjem usposabljanja osebja in posodobitvijo njegovega znanja, ter podpornimi ukrepi za razpoložljivost proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, kot so osnovna zdravila, cepiva in medicinski pripomočki
  ;

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | podpiranje ukrepov za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti
  ,
  dostopnosti
  in
  cenovne dostopnosti v krizi pomembnih izdelkov
  in druge potrebne zdravstvene opreme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

podpiranje ukrepov za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti
  ,
  dostopnosti
  in
  cenovne dostopnosti v krizi pomembnih izdelkov
  in druge potrebne zdravstvene opreme;

| (3) | krepitev evropskega trga zdravil, da bi z vzdržno zasnovanim pristopom zagotovili razpoložljivost
  ,
  dostopnost
  in
  cenovno dostopnost zdravil, rešitev e-zdravja, medicinskih pripomočkov
  in druge potrebne zdravstvene opreme
  ter zdravil, pomembnih v času krize
  ; |
| --- | --- |

(3)

krepitev evropskega trga zdravil, da bi z vzdržno zasnovanim pristopom zagotovili razpoložljivost
  ,
  dostopnost
  in
  cenovno dostopnost zdravil, rešitev e-zdravja, medicinskih pripomočkov
  in druge potrebne zdravstvene opreme
  ter zdravil, pomembnih v času krize
  ;

Sprememba 222

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | krepitev učinkovitosti, dostopnosti, vzdržnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem digitalne preobrazbe,
  uporabo digitalnih orodij in storitev
  , sistemskimi reformami, izvajanjem novih modelov oskrbe
  in
  splošnega zdravstvenega varstva ter
  obravnavanjem
  neenakosti na področju zdravja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

krepitev učinkovitosti, dostopnosti, vzdržnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem digitalne preobrazbe,
  uporabo digitalnih orodij in storitev
  , sistemskimi reformami, izvajanjem novih modelov oskrbe
  in
  splošnega zdravstvenega varstva ter
  obravnavanjem
  neenakosti na področju zdravja;

| (4) | krepitev učinkovitosti, dostopnosti, vzdržnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem digitalne preobrazbe,
  tudi z vzpostavitvijo in izvajanjem evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , sistemskimi reformami, izvajanjem novih modelov oskrbe
  , pa tudi s krepitvijo enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnega, vzdržnega, cenovno dostopnega zdravstvenega varstva in z njim povezanih storitev oskrbe, ki naj bodo osredotočeni na posameznika in zasnovani glede na rezultate, ter doseganjem
  splošnega zdravstvenega varstva
  , ki vključuje dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic,
  ter
  zmanjšanjem
  neenakosti
  in nepravičnosti
  na področju zdravja; |
| --- | --- |

(4)

krepitev učinkovitosti, dostopnosti, vzdržnosti in odpornosti zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem digitalne preobrazbe,
  tudi z vzpostavitvijo in izvajanjem evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , sistemskimi reformami, izvajanjem novih modelov oskrbe
  , pa tudi s krepitvijo enakega in pravočasnega dostopa do kakovostnega, vzdržnega, cenovno dostopnega zdravstvenega varstva in z njim povezanih storitev oskrbe, ki naj bodo osredotočeni na posameznika in zasnovani glede na rezultate, ter doseganjem
  splošnega zdravstvenega varstva
  , ki vključuje dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic,
  ter
  zmanjšanjem
  neenakosti
  in nepravičnosti
  na področju zdravja;

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | krepitev inovativnosti Unije, da bi glede na vse večje zdravstvene izzive in pričakovanja ustrezno napredovala razvoj in uporaba naslednje generacije zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | podpiranje ukrepov
  za krepitev
  zmožnosti zdravstvenih sistemov za
  spodbujanje zdravja
  in
  preprečevanja bolezni
  ,
  pravic pacientov in čezmejnega zdravstvenega varstva ter spodbujanje odličnosti medicinskih
  in
  zdravstvenih delavcev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

podpiranje ukrepov
  za krepitev
  zmožnosti zdravstvenih sistemov za
  spodbujanje zdravja
  in
  preprečevanja bolezni
  ,
  pravic pacientov in čezmejnega zdravstvenega varstva ter spodbujanje odličnosti medicinskih
  in
  zdravstvenih delavcev
  ;

| (5) | podpiranje ukrepov
  , s katerimi bi okrepili
  zmožnosti zdravstvenih sistemov za
  preprečevanja bolezni, izvajanje presejalnih pregledov
  in
  zgodnje diagnosticiranje
  ,
  spodbujanje zdravja, obravnavanje dejavnikov zdravja, izboljšanje zdravstvene pismenosti, pa tudi krepitev pravic
  in
  varnosti pacientov ter čezmejnega zdravstvenega varstva
  ; |
| --- | --- |

(5)

podpiranje ukrepov
  , s katerimi bi okrepili
  zmožnosti zdravstvenih sistemov za
  preprečevanja bolezni, izvajanje presejalnih pregledov
  in
  zgodnje diagnosticiranje
  ,
  spodbujanje zdravja, obravnavanje dejavnikov zdravja, izboljšanje zdravstvene pismenosti, pa tudi krepitev pravic
  in
  varnosti pacientov ter čezmejnega zdravstvenega varstva
  ;

Sprememba 245

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | podpiranje ukrepov za nadzor, preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nenalezljivih bolezni, zlasti raka, ter z njimi povezano oskrbo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

podpiranje ukrepov za nadzor, preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nenalezljivih bolezni, zlasti raka, ter z njimi povezano oskrbo;

| (6) | podpiranje ukrepov za nadzor, preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nenalezljivih bolezni,
  zgodnje diagnosticiranje nevrodegenerativnih obolenj in drugih možganskih bolezni,
  zlasti raka, ter z njimi povezano oskrbo; |
| --- | --- |

(6)

podpiranje ukrepov za nadzor, preprečevanje, diagnosticiranje in zdravljenje nenalezljivih bolezni,
  zgodnje diagnosticiranje nevrodegenerativnih obolenj in drugih možganskih bolezni,
  zlasti raka, ter z njimi povezano oskrbo;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | krepitev boja Unije proti raku v sinergiji z evropskim načrtom za boj proti raku, vključno s podpiranjem ukrepov za nadzor, preprečevanje, zgodnje odkrivanje in zdravljenje raka, vključno z rakom pri otrocih, ter s podpiranjem ustanovitve evropskega inštituta za boj proti raku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | krepitev programov za boj proti nalezljivim boleznim in nevarnostim za zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | obravnavanje nezaupanja v cepljenje in podpiranje ukrepov za odpravo bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, vključno z nekaterimi vrstami raka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | spodbujanje in podpiranje preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov,
  ter
  okolju prijaznejše proizvodnje in odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

spodbujanje in podpiranje preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov,
  ter
  okolju prijaznejše proizvodnje in odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov;

| (7) | spodbujanje in podpiranje
  informirane,
  preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov,
  razvoja zdravil, ki so sama po sebi manj škodljiva za okolje,
  okolju prijaznejše proizvodnje
  zdravil
  in
  okolju prijaznega
  odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(7)

spodbujanje in podpiranje
  informirane,
  preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov,
  razvoja zdravil, ki so sama po sebi manj škodljiva za okolje,
  okolju prijaznejše proizvodnje
  zdravil
  in
  okolju prijaznega
  odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov;

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja zdravstvene zakonodaje Unije ter zagotavljanje visokokakovostnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v podporo oblikovanju politik in spremljanju ter spodbujanje uporabe ocen vplivov zadevnih politik na zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja zdravstvene zakonodaje Unije ter zagotavljanje visokokakovostnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v podporo oblikovanju politik in spremljanju ter spodbujanje uporabe ocen vplivov zadevnih politik na zdravje;

| (8) | podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja zdravstvene zakonodaje Unije
  , po potrebi pa tudi njene revizije,
  ter zagotavljanje visokokakovostnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v podporo oblikovanju politik in spremljanju
  , podpiranje oskrbe in odzivanje na nezadovoljene zdravstvene potrebe
  ter spodbujanje uporabe ocen vplivov
  drugih
  zadevnih politik
  Unije
  na zdravje; |
| --- | --- |

(8)

podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja zdravstvene zakonodaje Unije
  , po potrebi pa tudi njene revizije,
  ter zagotavljanje visokokakovostnih, primerljivih in zanesljivih podatkov v podporo oblikovanju politik in spremljanju
  , podpiranje oskrbe in odzivanje na nezadovoljene zdravstvene potrebe
  ter spodbujanje uporabe ocen vplivov
  drugih
  zadevnih politik
  Unije
  na zdravje;

Spremembi 246 in 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | podpiranje integriranega prizadevanja držav članic, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom,
  in
  krepitev
  povezovanja
  v okviru evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih mrež; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

podpiranje integriranega prizadevanja držav članic, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom,
  in
  krepitev
  povezovanja
  v okviru evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih mrež;

| (9) | podpiranje integriranega prizadevanja držav članic, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom,
  podpiranje ugotavljanja, katere zdravstvene tehnologije je treba oceniti na ravni Unije,
  krepitev
  in povezovanje
  v okviru evropskih referenčnih mrež
  , oblikovanje
  in
  izvajanje mrež odličnosti za zelo razširjene nalezljive in nenalezljive bolezni ter
  drugih nadnacionalnih mrež
  , tudi mreže Orphanet, in sicer v polni sinergiji s programom Obzorje Evropa ter njegovimi misijami in partnerstvi, ter prizadevanje za zajetje večjega števila pacientov ter večji odziv na bolezni in zdravstvene težave
  ; |
| --- | --- |

(9)

podpiranje integriranega prizadevanja držav članic, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom,
  podpiranje ugotavljanja, katere zdravstvene tehnologije je treba oceniti na ravni Unije,
  krepitev
  in povezovanje
  v okviru evropskih referenčnih mrež
  , oblikovanje
  in
  izvajanje mrež odličnosti za zelo razširjene nalezljive in nenalezljive bolezni ter
  drugih nadnacionalnih mrež
  , tudi mreže Orphanet, in sicer v polni sinergiji s programom Obzorje Evropa ter njegovimi misijami in partnerstvi, ter prizadevanje za zajetje večjega števila pacientov ter večji odziv na bolezni in zdravstvene težave
  ;

Sprememba 223

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | podpiranje prispevka Unije k mednarodnim in globalnim pobudam na področju zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

podpiranje prispevka Unije k mednarodnim in globalnim pobudam na področju zdravja.

| (10) | podpiranje prispevka Unije k mednarodnim in globalnim
  zavezam in
  pobudam na področju zdravja
  , vključno z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic
  ; |
| --- | --- |

(10)

podpiranje prispevka Unije k mednarodnim in globalnim
  zavezam in
  pobudam na področju zdravja
  , vključno z dostopom do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic
  ;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 946 614 000
   EUR v tekočih cenah. | 1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  10 398 000 000
   EUR v tekočih cenah
  (9 370 000 000  EUR v stalnih cenah)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  1 946 614 000
   EUR v tekočih cenah.

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo
  10 398 000 000
   EUR v tekočih cenah
  (9 370 000 000  EUR v stalnih cenah)
  .

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, npr. za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. | 2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi
  tudi
  za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, npr. za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.
  Upravni izdatki za posredne ukrepe ne smejo preseči 5 % celotnega zneska, dodeljenega Programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, npr. za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi
  tudi
  za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, npr. za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.
  Upravni izdatki za posredne ukrepe ne smejo preseči 5 % celotnega zneska, dodeljenega Programu.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | črtano |
| Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje | |
| Za izvajanje ukrepov iz člena 2 uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v okviru Programa je namenjenih največ 8 451 000 000  EUR v tekočih cenah iz točke (iii) člena 3(2)(a) navedene uredbe, ob upoštevanju člena 5(4) in (8) navedene uredbe. | |
| Ti zneski so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

črtano

črtano

Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

Za izvajanje ukrepov iz člena 2 uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v okviru Programa je namenjenih največ 8 451 000 000  EUR v tekočih cenah iz točke (iii) člena 3(2)(a) navedene uredbe, ob upoštevanju člena 5(4) in (8) navedene uredbe.

Za izvajanje ukrepov iz člena 2 uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v okviru Programa je namenjenih največ 8 451 000 000  EUR v tekočih cenah iz točke (iii) člena 3(2)(a) navedene uredbe, ob upoštevanju člena 5(4) in (8) navedene uredbe.

Ti zneski so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Ti zneski so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Prispevki vseh pridruženih držav se vključijo v ustrezne dele Programa. Komisija v okviru letnega proračunskega postopka Svetu in Parlamentu poroča o skupnem proračunu vsakega dela Programa, pri tem pa navede vse pridružene države, prispevke posameznih držav in njihovo finančno bilanco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1a)

(1a)

Prispevki vseh pridruženih držav se vključijo v ustrezne dele Programa. Komisija v okviru letnega proračunskega postopka Svetu in Parlamentu poroča o skupnem proračunu vsakega dela Programa, pri tem pa navede vse pridružene države, prispevke posameznih držav in njihovo finančno bilanco.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. | 1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  , da bi preprečili prekrivanje z drugimi programi financiranja na ravni Unije ali njihovo podvajanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  , da bi preprečili prekrivanje z drugimi programi financiranja na ravni Unije ali njihovo podvajanje
  .

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Program lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. | 2.   Program lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.
  Komisija si prizadeva za učinkovito in uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, med drugim tako, da državam članicam pomaga povečati zmogljivosti in tako doseči višjo kakovost projektov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Program lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.

2.   Program lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.
  Komisija si prizadeva za učinkovito in uravnoteženo geografsko porazdelitev po Uniji, med drugim tako, da državam članicam pomaga povečati zmogljivosti in tako doseči višjo kakovost projektov.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4 a (novo)

Člen 8 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija spodbuja skladno izvajanje Programa in si pri tem prizadeva za čim večjo administrativno poenostavitev. Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi ustvarjajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje med Programom ter drugimi programi in skladi Unije. |
| | V ta namen: |
| | (a) | tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja zagotavljajo dopolnjevanje, sinergije, doslednost in skladnost med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, zlasti pa v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s sredstvi Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija spodbuja skladno izvajanje Programa in si pri tem prizadeva za čim večjo administrativno poenostavitev. Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi ustvarjajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje med Programom ter drugimi programi in skladi Unije.

V ta namen:

V ta namen:

(a)

(a)

tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja zagotavljajo dopolnjevanje, sinergije, doslednost in skladnost med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, zlasti pa v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s sredstvi Unije;

tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja zagotavljajo dopolnjevanje, sinergije, doslednost in skladnost med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, zlasti pa v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s sredstvi Unije;

| (b) | optimizirajo usklajevalne mehanizme, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj; |
| --- | --- |

(b)

(b)

optimizirajo usklajevalne mehanizme, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj;

optimizirajo usklajevalne mehanizme, da ne bi prihajalo do podvajanja prizadevanj;

| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, da bi se v okviru instrumenta izvajali dosledni in racionalizirani podporni ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, da bi se v okviru instrumenta izvajali dosledni in racionalizirani podporni ukrepi.

zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, po potrebi pa tudi na regionalni ravni, da bi se v okviru instrumenta izvajali dosledni in racionalizirani podporni ukrepi.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4 b (novo)

Člen 8 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Da bi povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in mednarodni ravni, začne Komisija za izvajanje Programa sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Organizacija združenih narodov in njene specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Da bi povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in mednarodni ravni, začne Komisija za izvajanje Programa sodelovati z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Organizacija združenih narodov in njene specializirane agencije, zlasti Svetovna zdravstvena organizacija (SZO), ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4 c (novo)

Člen 8 – odstavek 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Komisija se na vseh stopnjah izvajanja Programa posvetuje z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni ali drugih ustreznih skupinah strokovnjakov Komisije ter z deležniki, zlasti strokovnimi organi v zdravstvenem sektorju in nevladnimi organizacijami na tem področju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.
     
  Komisija se na vseh stopnjah izvajanja Programa posvetuje z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni ali drugih ustreznih skupinah strokovnjakov Komisije ter z deležniki, zlasti strokovnimi organi v zdravstvenem sektorju in nevladnimi organizacijami na tem področju;

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Merila za dodelitev sredstev |
| | Merila za dodelitev sredstev se določijo v programih dela iz člena 18 in v razpisih za zbiranje predlogov ter v največji možni meri upoštevajo naslednje elemente: |
| | (a) | skladnost s specifičnimi cilji iz člena 4; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Merila za dodelitev sredstev

Merila za dodelitev sredstev

Merila za dodelitev sredstev se določijo v programih dela iz člena 18 in v razpisih za zbiranje predlogov ter v največji možni meri upoštevajo naslednje elemente:

Merila za dodelitev sredstev se določijo v programih dela iz člena 18 in v razpisih za zbiranje predlogov ter v največji možni meri upoštevajo naslednje elemente:

(a)

(a)

skladnost s specifičnimi cilji iz člena 4;

skladnost s specifičnimi cilji iz člena 4;

| (b) | prispevek k dostopnosti in cenovni dostopnosti zdravstvenega sistema; |
| --- | --- |

(b)

(b)

prispevek k dostopnosti in cenovni dostopnosti zdravstvenega sistema;

prispevek k dostopnosti in cenovni dostopnosti zdravstvenega sistema;

| (c) | čezmejna razsežnost: |
| --- | --- |

(c)

(c)

čezmejna razsežnost:

čezmejna razsežnost:

| (d) | prispevek k digitalni preobrazbi; |
| --- | --- |

(d)

(d)

prispevek k digitalni preobrazbi;

prispevek k digitalni preobrazbi;

| (e) | socialni učinek (koristi in stroški); |
| --- | --- |

(e)

(e)

socialni učinek (koristi in stroški);

socialni učinek (koristi in stroški);

| (f) | skladnost z določbami Priloge 1; |
| --- | --- |

(f)

(f)

skladnost z določbami Priloge 1;

skladnost z določbami Priloge 1;

| (g) | prispevek k preprečevanju bolezni, zlasti raka; |
| --- | --- |

(g)

(g)

prispevek k preprečevanju bolezni, zlasti raka;

prispevek k preprečevanju bolezni, zlasti raka;

| (h) | prispevek k dostopu do zdravil; |
| --- | --- |

(h)

(h)

prispevek k dostopu do zdravil;

prispevek k dostopu do zdravil;

| (i) | zrelost ukrepa v razvoju projekta; |
| --- | --- |

(i)

(i)

zrelost ukrepa v razvoju projekta;

zrelost ukrepa v razvoju projekta;

| (j) | smotrnost predlaganega izvedbenega načrta. |
| --- | --- |

(j)

(j)

smotrnost predlaganega izvedbenega načrta.

smotrnost predlaganega izvedbenega načrta.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vzpostavi se zanesljiv in učinkovit mehanizem, da bi preprečili podvajanje financiranja ter zagotovili sinergije med različnimi programi in politikami Unije, ki so namenjeni izpolnjevanju ciljev na področju zdravja. V okviru tega mehanizma se zbirajo vsi podatki o operacijah financiranja in ukrepih, ki se financirajo v okviru različnih programov in skladov Unije. Pri mehanizmu se upošteva načelo preglednosti in odgovornosti ter omogočata boljše spremljanje in ocenjevanje ukrepov, namenjenih izpolnjevanju ciljev na področju zdravja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vzpostavi se zanesljiv in učinkovit mehanizem, da bi preprečili podvajanje financiranja ter zagotovili sinergije med različnimi programi in politikami Unije, ki so namenjeni izpolnjevanju ciljev na področju zdravja. V okviru tega mehanizma se zbirajo vsi podatki o operacijah financiranja in ukrepih, ki se financirajo v okviru različnih programov in skladov Unije. Pri mehanizmu se upošteva načelo preglednosti in odgovornosti ter omogočata boljše spremljanje in ocenjevanje ukrepov, namenjenih izpolnjevanju ciljev na področju zdravja.

Vzpostavi se zanesljiv in učinkovit mehanizem, da bi preprečili podvajanje financiranja ter zagotovili sinergije med različnimi programi in politikami Unije, ki so namenjeni izpolnjevanju ciljev na področju zdravja. V okviru tega mehanizma se zbirajo vsi podatki o operacijah financiranja in ukrepih, ki se financirajo v okviru različnih programov in skladov Unije. Pri mehanizmu se upošteva načelo preglednosti in odgovornosti ter omogočata boljše spremljanje in ocenjevanje ukrepov, namenjenih izpolnjevanju ciljev na področju zdravja.

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

Člen 14 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije.

| (b) | vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije
  , kot so javni organi, organi javnega sektorja, zdravstvene ustanove, raziskovalni inštituti, univerze in visokošolski zavodi, združenja pacientov
  . |
| --- | --- |

(b)

vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse
  ustrezne
  mednarodne organizacije
  , kot so javni organi, organi javnega sektorja, zdravstvene ustanove, raziskovalni inštituti, univerze in visokošolski zavodi, združenja pacientov
  .

ustrezne

, kot so javni organi, organi javnega sektorja, zdravstvene ustanove, raziskovalni inštituti, univerze in visokošolski zavodi, združenja pacientov

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu,
  načeloma krijejo
  stroške svojega sodelovanja. | 3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu,
  bi morali kriti
  stroške svojega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu,
  načeloma krijejo
  stroške svojega sodelovanja.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu,
  bi morali kriti
  stroške svojega sodelovanja.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

Člen 14 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  dodelijo
  za financiranje ukrepov
  z
  jasno dodano
  vrednostjo Unije, ki
  jih sofinancirajo organi, pristojni za področje zdravja, v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih Programu, ustrezne mednarodne zdravstvene organizacije ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in jih pooblastijo navedeni pristojni organi. | 5.   V okviru Programa se
  lahko
  neposredna nepovratna sredstva
  dodelijo
  brez razpisa za zbiranje predlogov za financiranje ukrepov
  , če so ta nepovratna sredstva ustrezno utemeljena, če imajo
  jasno
  evropsko
  dodano
  vrednost in če
  jih sofinancirajo
  lokalni, regionalni ali nacionalni
  organi, pristojni za področje zdravja v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih Programu, ustrezne mednarodne zdravstvene organizacije ali
  programi Interreg,
  organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in jih pooblastijo navedeni pristojni organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  dodelijo
  za financiranje ukrepov
  z
  jasno dodano
  vrednostjo Unije, ki
  jih sofinancirajo organi, pristojni za področje zdravja, v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih Programu, ustrezne mednarodne zdravstvene organizacije ali organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in jih pooblastijo navedeni pristojni organi.

5.   V okviru Programa se
  lahko
  neposredna nepovratna sredstva
  dodelijo
  brez razpisa za zbiranje predlogov za financiranje ukrepov
  , če so ta nepovratna sredstva ustrezno utemeljena, če imajo
  jasno
  evropsko
  dodano
  vrednost in če
  jih sofinancirajo
  lokalni, regionalni ali nacionalni
  organi, pristojni za področje zdravja v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih Programu, ustrezne mednarodne zdravstvene organizacije ali
  programi Interreg,
  organi javnega sektorja in nevladni organi, ki delujejo individualno ali kot mreža in jih pooblastijo navedeni pristojni organi.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 6

Člen 14 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  dodelijo evropskim referenčnim mrežam
  . Neposredna nepovratna sredstva se lahko dodelijo tudi drugim nadnacionalnim mrežam, ki so določene v skladu s 
  pravili EU
  . | 6.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  dodelijo evropskim referenčnim mrežam
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  ter s poenostavljenim finančnim in tehničnim sistemom poročanja
  . Neposredna nepovratna sredstva se lahko dodelijo tudi drugim nadnacionalnim mrežam,
  vključno s programi Interreg,
  ki so določene v skladu s 
  pravom Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  lahko
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  dodelijo evropskim referenčnim mrežam
  . Neposredna nepovratna sredstva se lahko dodelijo tudi drugim nadnacionalnim mrežam, ki so določene v skladu s 
  pravili EU
  .

6.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva
  dodelijo evropskim referenčnim mrežam
  brez razpisa za zbiranje predlogov
  ter s poenostavljenim finančnim in tehničnim sistemom poročanja
  . Neposredna nepovratna sredstva se lahko dodelijo tudi drugim nadnacionalnim mrežam,
  vključno s programi Interreg,
  ki so določene v skladu s 
  pravom Unije
  .

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 6 a (novo)

Člen 14 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Zagotovi se ustrezno financiranje, da bi se utrdil in razširil model evropske referenčne mreže čezmejnega zdravstvenega varstva, in sicer z zagotavljanjem vrste kliničnih storitev prek različnih kanalov, vključno s spletnimi drugimi mnenji in specialističnim svetovanjem za paciente glede zdravljenja in obravnave ter spletnimi klinikami za ambulantno zdravljenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Zagotovi se ustrezno financiranje, da bi se utrdil in razširil model evropske referenčne mreže čezmejnega zdravstvenega varstva, in sicer z zagotavljanjem vrste kliničnih storitev prek različnih kanalov, vključno s spletnimi drugimi mnenji in specialističnim svetovanjem za paciente glede zdravljenja in obravnave ter spletnimi klinikami za ambulantno zdravljenje.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za Program, njegovih prednostnih nalogah in strateških usmeritvah ter njegovem izvajanju. | Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni posvetuje o 
  letnih
  delovnih načrtih, vzpostavljenih za Program, njegovih prednostnih nalogah in strateških usmeritvah ter njegovem izvajanju
  , pa tudi o možnih sinergijah z lastnimi sredstvi držav članic, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni posvetuje o delovnih načrtih, vzpostavljenih za Program, njegovih prednostnih nalogah in strateških usmeritvah ter njegovem izvajanju.

Komisija se z zdravstvenimi organi držav članic v usmerjevalni skupini za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obvladovanje nenalezljivih bolezni posvetuje o 
  letnih
  delovnih načrtih, vzpostavljenih za Program, njegovih prednostnih nalogah in strateških usmeritvah ter njegovem izvajanju
  , pa tudi o možnih sinergijah z lastnimi sredstvi držav članic, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni
  .

letnih

, pa tudi o možnih sinergijah z lastnimi sredstvi držav članic, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija se z usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje posvetuje o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju, pa tudi o možnih sinergijah z evropskimi skladi, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se z usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje posvetuje o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju, pa tudi o možnih sinergijah z evropskimi skladi, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni.

Komisija se z usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje posvetuje o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju, pa tudi o možnih sinergijah z evropskimi skladi, da bi bili ukrepi dolgoročno učinkoviti in vzdržni.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 b (novo)

Člen 16 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija se o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju posvetuje tudi z ustreznimi decentraliziranimi agencijami Unije in deležniki, kot so predstavniki organizacij civilne družbe, zlasti organizacij bolnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija se o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju posvetuje tudi z ustreznimi decentraliziranimi agencijami Unije in deležniki, kot so predstavniki organizacij civilne družbe, zlasti organizacij bolnikov.

Komisija se o letnih delovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru Programa, ter njegovih prednostnih nalogah, strateških usmeritvah in izvajanju posvetuje tudi z ustreznimi decentraliziranimi agencijami Unije in deležniki, kot so predstavniki organizacij civilne družbe, zlasti organizacij bolnikov.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 c (novo)

Člen 16 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija sprejme letne delovne načrte z delegiranimi akti. Ti se sprejmejo v skladu s členom 24 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija sprejme letne delovne načrte z delegiranimi akti. Ti se sprejmejo v skladu s členom 24 te uredbe.

Komisija sprejme letne delovne načrte z delegiranimi akti. Ti se sprejmejo v skladu s členom 24 te uredbe.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 a (novo)

Člen 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 16a |
| | Ustanovitev usmerjevalne skupine Programa EU za zdravje |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina). |
| | 2.
     
  Usmerjevalna skupina: |
| | (i) | pripravi celovito strategijo, usmerja in prispeva k letnim delovnim načrtom Programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 16a

Člen 16a

Ustanovitev usmerjevalne skupine Programa EU za zdravje

Ustanovitev usmerjevalne skupine Programa EU za zdravje

1.
     
  Komisija ustanovi usmerjevalno skupino Programa EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalna skupina).

2.
     
  Usmerjevalna skupina:

(i)

(i)

pripravi celovito strategijo, usmerja in prispeva k letnim delovnim načrtom Programa;

pripravi celovito strategijo, usmerja in prispeva k letnim delovnim načrtom Programa;

| (ii) | izdela načrt za usmerjanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij med Programom in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

izdela načrt za usmerjanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij med Programom in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja;

izdela načrt za usmerjanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij med Programom in drugimi programi, ki vključujejo razsežnost zdravja;

| (iii) | oblikuje vrednostno zasnovane zdravstvene ukrepe, skrbi za vzdržnost in pripravlja boljše zdravstvene rešitve, spodbuja dostop do zdravstva in zmanjšuje neenakosti na področju zdravja, podpira sodelovanje pacientov in družbe. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

oblikuje vrednostno zasnovane zdravstvene ukrepe, skrbi za vzdržnost in pripravlja boljše zdravstvene rešitve, spodbuja dostop do zdravstva in zmanjšuje neenakosti na področju zdravja, podpira sodelovanje pacientov in družbe.

oblikuje vrednostno zasnovane zdravstvene ukrepe, skrbi za vzdržnost in pripravlja boljše zdravstvene rešitve, spodbuja dostop do zdravstva in zmanjšuje neenakosti na področju zdravja, podpira sodelovanje pacientov in družbe.

3.
     
  Usmerjevalna skupina je neodvisna skupina deležnikov, ki so akterji na področju javnega zdravja, kot so predstavniki Evropskega parlamenta, neodvisni zdravstveni strokovnjaki in predstavniki pacientov.

4.
     
  Usmerjevalno skupino sestavlja 20 oseb na visoki ravni, pri čemer se spoštujejo načelo geografske uravnoteženosti in uravnotežene zastopanosti spolov, poleg tega pa osebe izhajajo iz različnih disciplin in dejavnosti iz odstavka 3.

5.
     
  Člane usmerjevalne skupine imenuje Komisija v posvetovanju s Parlamentom, in sicer po odprtem razpisu za kandidature ali za prijavo interesa.

Člani so imenovani za obdobje, določeno v členu 1(2). Komisija med njenimi člani imenuje tudi predsednika.

6.
     
  Usmerjevalna skupina se sestane vsaj trikrat letno, kar omogoča redno in pregledno izmenjavo mnenj.

Z načrtom za usmerjanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij pomaga pri zagotavljanju prepoznavnosti in usklajevanju vseh obstoječih finančnih mehanizmov, pomembnih za zdravje, ter pri usmerjanju usklajevanja in sodelovanja.

Z načrtom za usmerjanje usklajevanja, sodelovanja in sinergij pomaga pri zagotavljanju prepoznavnosti in usklajevanju vseh obstoječih finančnih mehanizmov, pomembnih za zdravje, ter pri usmerjanju usklajevanja in sodelovanja.

Komisija se lahko z usmerjevalno skupino posvetuje tudi glede drugih vprašanj, ki v odstavku 2 niso navedena.

Komisija se lahko z usmerjevalno skupino posvetuje tudi glede drugih vprašanj, ki v odstavku 2 niso navedena.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Program se izvaja
  s
  programi dela iz člena 110 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. | Program se izvaja
  z letnimi
  programi dela iz člena 110 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Program se izvaja
  s
  programi dela iz člena 110 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

s

Program se izvaja
  z letnimi
  programi dela iz člena 110 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja.

z letnimi

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 a (novo)

Člen 18 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V delovnih programih se upošteva ocena učinka na enakost spolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V delovnih programih se upošteva ocena učinka na enakost spolov.

V delovnih programih se upošteva ocena učinka na enakost spolov.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev iz členov 3 in 4 so določeni v Prilogi II. | 1.   Kazalniki
  , tudi specifični kazalniki o programih in ukrepih,
  za poročanje o napredku Programa pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev iz členov 3 in 4 so določeni v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev iz členov 3 in 4 so določeni v Prilogi II.

1.   Kazalniki
  , tudi specifični kazalniki o programih in ukrepih,
  za poročanje o napredku Programa pri uresničevanju splošnih in specifičnih ciljev iz členov 3 in 4 so določeni v Prilogi II.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1 a (novo)

Člen 19 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija stalno spremlja upravljanje in izvajanje Programa. Za večjo preglednost so podatki o upravljanju in izvajanju, ki se stalno posodabljajo, javno dostopni na spletnem mestu Komisije. |
| | V isto podatkovno zbirko se vključijo zlasti podatki o financiranih projektih. Ti podatki vključujejo: |
| | (a) | informacije o vrstah financiranja in upravičencev, na podlagi katerih je mogoče dodeljenim finančnim sredstvom pregledno slediti; podroben pregled sinergij z drugimi programi Unije, vključno z dejavnostmi, ki jih izvajajo agencije Unije, na podlagi katerega je mogoče ustrezno analizirati dopolnjevanje med različnimi dejavnostmi, ki jih je treba izvajati; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija stalno spremlja upravljanje in izvajanje Programa. Za večjo preglednost so podatki o upravljanju in izvajanju, ki se stalno posodabljajo, javno dostopni na spletnem mestu Komisije.

V isto podatkovno zbirko se vključijo zlasti podatki o financiranih projektih. Ti podatki vključujejo:

V isto podatkovno zbirko se vključijo zlasti podatki o financiranih projektih. Ti podatki vključujejo:

(a)

(a)

informacije o vrstah financiranja in upravičencev, na podlagi katerih je mogoče dodeljenim finančnim sredstvom pregledno slediti; podroben pregled sinergij z drugimi programi Unije, vključno z dejavnostmi, ki jih izvajajo agencije Unije, na podlagi katerega je mogoče ustrezno analizirati dopolnjevanje med različnimi dejavnostmi, ki jih je treba izvajati;

informacije o vrstah financiranja in upravičencev, na podlagi katerih je mogoče dodeljenim finančnim sredstvom pregledno slediti; podroben pregled sinergij z drugimi programi Unije, vključno z dejavnostmi, ki jih izvajajo agencije Unije, na podlagi katerega je mogoče ustrezno analizirati dopolnjevanje med različnimi dejavnostmi, ki jih je treba izvajati;

| (b) | višino odhodkov, razčlenjenih po projektih, da se lahko opravi posebna analiza, med drugim za posamezna področja ukrepanja, kot so opredeljena v členu 13 in Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

(b)

višino odhodkov, razčlenjenih po projektih, da se lahko opravi posebna analiza, med drugim za posamezna področja ukrepanja, kot so opredeljena v členu 13 in Prilogi I.

višino odhodkov, razčlenjenih po projektih, da se lahko opravi posebna analiza, med drugim za posamezna področja ukrepanja, kot so opredeljena v členu 13 in Prilogi I.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Na Komisijo se v skladu s členom 24 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami Priloge II, da spremeni in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno. | 2.   Na Komisijo se v skladu s členom 24 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami Priloge II, da spremeni in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno
  , tudi specifične kazalnike o programih in ukrepih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Na Komisijo se v skladu s členom 24 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami Priloge II, da spremeni in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno.

2.   Na Komisijo se v skladu s členom 24 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami Priloge II, da spremeni in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno
  , tudi specifične kazalnike o programih in ukrepih
  .

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kazalniki se po potrebi zbirajo razčlenjeni po spolu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Kazalniki se po potrebi zbirajo razčlenjeni po spolu.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

Člen 19 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je to ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. | 3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno
  , pri čemer se ne sme povečati upravno breme upravičencev
  . V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je to ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je to ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno
  , pri čemer se ne sme povečati upravno breme upravičencev
  . V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je to ustrezno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 4

Člen 20 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  zaključke teh
  ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. | 4.   Komisija
  ugotovitve vmesnih in končnih
  ocen
  objavi ter jih
  skupaj s svojimi pripombami predloži
  in predstavi
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija
  zaključke teh
  ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   Komisija
  ugotovitve vmesnih in končnih
  ocen
  objavi ter jih
  skupaj s svojimi pripombami predloži
  in predstavi
  Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 a (novo)

Člen 21 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Pri sistemu za revizijo Programa se zagotovi ustrezno ravnotežje med zaupanjem in nadzorom, tako da se upoštevajo upravni in drugi stroški preverjanja na vseh ravneh, zlasti za upravičence. Revizijska pravila so v celotnem Programu jasna, dosledna in skladna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri sistemu za revizijo Programa se zagotovi ustrezno ravnotežje med zaupanjem in nadzorom, tako da se upoštevajo upravni in drugi stroški preverjanja na vseh ravneh, zlasti za upravičence. Revizijska pravila so v celotnem Programu jasna, dosledna in skladna.

Pri sistemu za revizijo Programa se zagotovi ustrezno ravnotežje med zaupanjem in nadzorom, tako da se upoštevajo upravni in drugi stroški preverjanja na vseh ravneh, zlasti za upravičence. Revizijska pravila so v celotnem Programu jasna, dosledna in skladna.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 b (novo)

Člen 21 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem Programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki se hkrati financirajo iz različnih programov Unije, se revizija opravi le enkrat, pri čemer se upoštevajo vsi vključeni programi in pravila, ki veljajo zanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem Programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki se hkrati financirajo iz različnih programov Unije, se revizija opravi le enkrat, pri čemer se upoštevajo vsi vključeni programi in pravila, ki veljajo zanje.

Revizijska strategija za Program temelji na finančni reviziji reprezentativnega vzorca odhodkov v celotnem Programu. Reprezentativni vzorec se dopolni z izborom, ki temelji na oceni tveganj, povezanih z odhodki. Za ukrepe, ki se hkrati financirajo iz različnih programov Unije, se revizija opravi le enkrat, pri čemer se upoštevajo vsi vključeni programi in pravila, ki veljajo zanje.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 c (novo)

Člen 21 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija ali organ financiranja lahko za upravičence uporabi tudi sistem kombiniranih pregledov. Uporaba teh kombiniranih pregledov je v primeru določenih vrst upravičencev prostovoljna, vključujejo pa revizijo sistemov in postopkov, ki jo dopolnjuje revizija transakcij, ki jo izvede pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES

   (1a)

  . Komisija ali organ financiranja jih lahko uporabi, da preveri, ali je v zvezi z odhodki na splošno zagotovljeno dobro finančno poslovodenje, in da ponovno preuči obseg naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija ali organ financiranja lahko za upravičence uporabi tudi sistem kombiniranih pregledov. Uporaba teh kombiniranih pregledov je v primeru določenih vrst upravičencev prostovoljna, vključujejo pa revizijo sistemov in postopkov, ki jo dopolnjuje revizija transakcij, ki jo izvede pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES

   (1a)

  . Komisija ali organ financiranja jih lahko uporabi, da preveri, ali je v zvezi z odhodki na splošno zagotovljeno dobro finančno poslovodenje, in da ponovno preuči obseg naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih.

Komisija ali organ financiranja lahko za upravičence uporabi tudi sistem kombiniranih pregledov. Uporaba teh kombiniranih pregledov je v primeru določenih vrst upravičencev prostovoljna, vključujejo pa revizijo sistemov in postopkov, ki jo dopolnjuje revizija transakcij, ki jo izvede pristojni neodvisni revizor, usposobljen za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin v skladu z Direktivo 2006/43/ES

1a

. Komisija ali organ financiranja jih lahko uporabi, da preveri, ali je v zvezi z odhodki na splošno zagotovljeno dobro finančno poslovodenje, in da ponovno preuči obseg naknadnih revizij in potrdil o računovodskih izkazih.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 d (novo)

Člen 21 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po končnem plačilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po končnem plačilu.

Revizije se lahko opravijo najpozneje dve leti po končnem plačilu.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1 e (novo)

Člen 21 – odstavek 1 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija objavi smernice za revizijo, da bi se revizijski postopki in pravila med celotnim trajanjem Programa verodostojno in enotno uporabljali in razlagali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija objavi smernice za revizijo, da bi se revizijski postopki in pravila med celotnim trajanjem Programa verodostojno in enotno uporabljali in razlagali.

Komisija objavi smernice za revizijo, da bi se revizijski postopki in pravila med celotnim trajanjem Programa verodostojno in enotno uporabljali in razlagali.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2) se na Komisijo
  prenese do


  31
  .
  decembra 2028
  . | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2) se
  prenese
  na Komisijo
  za obdobje treh let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  .
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem tega triletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2) se na Komisijo
  prenese do


  31
  .
  decembra 2028
  .

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2) se
  prenese
  na Komisijo
  za obdobje treh let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  .
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem tega triletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka a – točka ii

Priloga I – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | ključno zdravstveno infrastrukturo
  , pomembno za zdravstvene krize, orodja, strukture, procese, proizvodnjo in laboratorijske zmogljivosti, vključno z orodji za nadziranje, modeliranje, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

ključno zdravstveno infrastrukturo
  , pomembno za zdravstvene krize, orodja, strukture, procese, proizvodnjo in laboratorijske zmogljivosti, vključno z orodji za nadziranje, modeliranje, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov.

ključno zdravstveno infrastrukturo

| (ii) | usklajeno delovanje
  , pomembno za zdravstvene krize, orodja
  , mehanizme
  , strukture, procese, proizvodnjo in laboratorijske zmogljivosti, vključno z orodji za nadziranje, modeliranje, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov. |
| --- | --- |

(ii)

usklajeno delovanje
  , pomembno za zdravstvene krize, orodja
  , mehanizme
  , strukture, procese, proizvodnjo in laboratorijske zmogljivosti, vključno z orodji za nadziranje, modeliranje, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov.

usklajeno delovanje

, mehanizme

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka b

Priloga I – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Prenos, prilagajanje in uvedba dobrih praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami ter podpora, prilagojena posameznim državam ali skupinam držav z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

Prenos, prilagajanje in uvedba dobrih praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami ter podpora, prilagojena posameznim državam ali skupinam držav z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo.

| (b) | Prenos, prilagajanje in uvedba dobrih praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami
  ali regijami
  ter podpora, prilagojena posameznim
  regijam,
  državam ali skupinam
  regij oz.
  držav z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo. |
| --- | --- |

(b)

Prenos, prilagajanje in uvedba dobrih praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami
  ali regijami
  ter podpora, prilagojena posameznim
  regijam,
  državam ali skupinam
  regij oz.
  držav z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo.

ali regijami

regijam,

regij oz.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka c – točka i

Priloga I – točka c – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | raziskave, študije, zbiranje podatkov in
  statistike
  , metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike, posredovanje znanja in primerjalne analize; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

raziskave, študije, zbiranje podatkov in
  statistike
  , metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije, kazalnike, posredovanje znanja in primerjalne analize;

statistike

| (i) | raziskave, študije, zbiranje
  primerljivih
  podatkov in
  statističnih podatkov
  ,
  ki so po potrebi razčlenjeni po spolu in starosti,
  metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije
  , pilotne študije
  , kazalnike, posredovanje znanja in primerjalne analize; |
| --- | --- |

(i)

raziskave, študije, zbiranje
  primerljivih
  podatkov in
  statističnih podatkov
  ,
  ki so po potrebi razčlenjeni po spolu in starosti,
  metodologije, klasifikacije, mikrosimulacije
  , pilotne študije
  , kazalnike, posredovanje znanja in primerjalne analize;

primerljivih

statističnih podatkov

ki so po potrebi razčlenjeni po spolu in starosti,

, pilotne študije

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka c – točka iii

Priloga I – točka c – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | strokovne skupine in svete, ki zagotavljajo svetovanje, podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

strokovne skupine in svete, ki zagotavljajo svetovanje, podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike;

| (iii) | strokovne skupine in svete,
  v katere so po potrebi vključeni predstavniki ustreznih deležnikov,
  ki zagotavljajo svetovanje,
  oceno,
  podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike
  , vključno z naknadno oceno izvajanja zdravstvenih politik
  ; |
| --- | --- |

(iii)

strokovne skupine in svete,
  v katere so po potrebi vključeni predstavniki ustreznih deležnikov,
  ki zagotavljajo svetovanje,
  oceno,
  podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike
  , vključno z naknadno oceno izvajanja zdravstvenih politik
  ;

v katere so po potrebi vključeni predstavniki ustreznih deležnikov,

oceno,

, vključno z naknadno oceno izvajanja zdravstvenih politik

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka c – točka iv

Priloga I – točka c – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | študije in analize ter znanstveno svetovanje za podporo oblikovanju politik in podporo znanstvenima odboroma za varstvo potrošnikov ter za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

študije in analize ter znanstveno svetovanje za podporo oblikovanju politik in podporo znanstvenima odboroma za varstvo potrošnikov ter za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja.

| (iv) | študije in analize
  , sistematično ocenjevanje učinka drugih političnih ukrepov Unije na zdravje
  ter znanstveno svetovanje za podporo oblikovanju
  na dokazih utemeljenih
  politik in podporo znanstvenima odboroma za varstvo potrošnikov ter za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja
  , pa tudi strokovni skupini za vrednotenje delovanja zdravstvenih sistemov
  . |
| --- | --- |

(iv)

študije in analize
  , sistematično ocenjevanje učinka drugih političnih ukrepov Unije na zdravje
  ter znanstveno svetovanje za podporo oblikovanju
  na dokazih utemeljenih
  politik in podporo znanstvenima odboroma za varstvo potrošnikov ter za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja
  , pa tudi strokovni skupini za vrednotenje delovanja zdravstvenih sistemov
  .

, sistematično ocenjevanje učinka drugih političnih ukrepov Unije na zdravje

na dokazih utemeljenih

, pa tudi strokovni skupini za vrednotenje delovanja zdravstvenih sistemov

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – uvodni del

Priloga I – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Razvoj
  in
  izvajanje zdravstvene zakonodaje in ukrepov Unije, zlasti s podporo za naslednje dejavnosti in subjekte: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Razvoj
  in
  izvajanje zdravstvene zakonodaje in ukrepov Unije, zlasti s podporo za naslednje dejavnosti in subjekte:

in

| (d) | Razvoj, izvajanje
  in oceno
  zdravstvene zakonodaje in ukrepov Unije, zlasti s podporo za naslednje dejavnosti in subjekte: |
| --- | --- |

(d)

Razvoj, izvajanje
  in oceno
  zdravstvene zakonodaje in ukrepov Unije, zlasti s podporo za naslednje dejavnosti in subjekte:

in oceno

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – točka i

Priloga I – točka d – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | izvajanje, izvrševanje in spremljanje zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva ter tehnično podporo za izvajanje pravnih zahtev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

izvajanje, izvrševanje in spremljanje zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva ter tehnično podporo za izvajanje pravnih zahtev;

| (i) | izvajanje, izvrševanje in spremljanje zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva
  , vključno s spodbujanjem zdravja,
  ter tehnično podporo za
  celovito
  izvajanje pravnih
  in operativnih
  zahtev
  povsod v državah članicah
  ; |
| --- | --- |

(i)

izvajanje, izvrševanje in spremljanje zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva
  , vključno s spodbujanjem zdravja,
  ter tehnično podporo za
  celovito
  izvajanje pravnih
  in operativnih
  zahtev
  povsod v državah članicah
  ;

, vključno s spodbujanjem zdravja,

celovito

in operativnih

povsod v državah članicah

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – točka iv

Priloga I – točka d – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | razvoj in
  delovanje
  podatkovnih zbirk in digitalnih orodij ter njihovo interoperabilnost, po potrebi
  vključno
  z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

razvoj in
  delovanje
  podatkovnih zbirk in digitalnih orodij ter njihovo interoperabilnost, po potrebi
  vključno
  z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije;

delovanje

vključno

| (iv) | razvoj
  , delovanje
  in
  vzdrževanje
  podatkovnih zbirk in digitalnih orodij
  , med drugim tudi že vzpostavljenih projektov,
  ter njihovo interoperabilnost, po potrebi
  pa tudi interoperabilnost
  z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije
  in umetna inteligenca
  ; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj
  , delovanje
  in
  vzdrževanje
  podatkovnih zbirk in digitalnih orodij
  , med drugim tudi že vzpostavljenih projektov,
  ter njihovo interoperabilnost, po potrebi
  pa tudi interoperabilnost
  z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije
  in umetna inteligenca
  ;

, delovanje

vzdrževanje

, med drugim tudi že vzpostavljenih projektov,

pa tudi interoperabilnost

in umetna inteligenca

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – točka v

Priloga I – točka d – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | revizije
  in
  ocenjevanje v skladu z zakonodajo Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

revizije
  in
  ocenjevanje v skladu z zakonodajo Unije;

in

| (v) | revizije, ocenjevanje
  in nadzor
  v skladu z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

(v)

revizije, ocenjevanje
  in nadzor
  v skladu z zakonodajo Unije;

in nadzor

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – točka x

Priloga I – točka d – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | nacionalne kontaktne točke, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč v zvezi z izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(x)

nacionalne kontaktne točke, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč v zvezi z izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa;

| (x) | nacionalne kontaktne točke, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč v zvezi z 
  uveljavljanjem in
  izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa; |
| --- | --- |

(x)

nacionalne kontaktne točke, ki zagotavljajo smernice, informacije in pomoč v zvezi z 
  uveljavljanjem in
  izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa;

uveljavljanjem in

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka d – točka xi

Priloga I – točka d – točka xi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (xi) | zainteresirane strani z namenom nadnacionalnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xi)

zainteresirane strani z namenom nadnacionalnega sodelovanja.

| (xi) | zainteresirane strani z namenom nadnacionalnega
  in regionalnega
  sodelovanja. |
| --- | --- |

(xi)

zainteresirane strani z namenom nadnacionalnega
  in regionalnega
  sodelovanja.

in regionalnega

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka e

Priloga I – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | Strukturne zaloge in pripravljenost na krize: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

Strukturne zaloge in pripravljenost na krize:

Strukturne zaloge in pripravljenost na krize:

črtano

črtano

| | (i) | vzpostavitev mehanizma za razvijanje, naročanje in upravljanje v krizi pomembnih izdelkov ter podpora zanj; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

vzpostavitev mehanizma za razvijanje, naročanje in upravljanje v krizi pomembnih izdelkov ter podpora zanj;

vzpostavitev mehanizma za razvijanje, naročanje in upravljanje v krizi pomembnih izdelkov ter podpora zanj;

| (ii) | vzpostavitev in upravljanje evropskih rezerv in zalog v krizi pomembnih izdelkov v povezljivosti z drugimi instrumenti Unije; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

vzpostavitev in upravljanje evropskih rezerv in zalog v krizi pomembnih izdelkov v povezljivosti z drugimi instrumenti Unije;

vzpostavitev in upravljanje evropskih rezerv in zalog v krizi pomembnih izdelkov v povezljivosti z drugimi instrumenti Unije;

| (iii) | vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in dodeljevanje razpoložljivih zmogljivosti oskrbe (kot so bolniške postelje in prosta mesta v enotah intenzivne terapije), za razdeljevanje ali dodeljevanje blaga in storitev, potrebnih v primeru zdravstvene krize, ter za zagotavljanje dobave in varne uporabe zdravil, zdravil v preskušanju in medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in dodeljevanje razpoložljivih zmogljivosti oskrbe (kot so bolniške postelje in prosta mesta v enotah intenzivne terapije), za razdeljevanje ali dodeljevanje blaga in storitev, potrebnih v primeru zdravstvene krize, ter za zagotavljanje dobave in varne uporabe zdravil, zdravil v preskušanju in medicinskih pripomočkov;

vzpostavitev mehanizmov za učinkovito spremljanje in dodeljevanje razpoložljivih zmogljivosti oskrbe (kot so bolniške postelje in prosta mesta v enotah intenzivne terapije), za razdeljevanje ali dodeljevanje blaga in storitev, potrebnih v primeru zdravstvene krize, ter za zagotavljanje dobave in varne uporabe zdravil, zdravil v preskušanju in medicinskih pripomočkov;

| (iv) | naročanje blaga in storitev, potrebnih za preprečevanje in obvladovanje zdravstvenih kriz, ter ukrepanje za zagotovitev dostopa do navedenega osnovnega blaga in storitev; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

naročanje blaga in storitev, potrebnih za preprečevanje in obvladovanje zdravstvenih kriz, ter ukrepanje za zagotovitev dostopa do navedenega osnovnega blaga in storitev;

naročanje blaga in storitev, potrebnih za preprečevanje in obvladovanje zdravstvenih kriz, ter ukrepanje za zagotovitev dostopa do navedenega osnovnega blaga in storitev;

| (v) | vzpostavitev in delovanje rezervnega seznama Unije za medicinske in zdravstvene delavce in strokovnjake ter mehanizma za napotitev takih delavcev in strokovnjakov, če je to potrebno, za preprečevanje zdravstvenih kriz ali odzivanje nanje v vsej Uniji; ustanovitev in delovanje ekipe Unije za izredne zdravstvene razmere za strokovno svetovanje in tehnično pomoč na zahtevo Komisije v primeru zdravstvene krize. |
| --- | --- |

(v)

(v)

vzpostavitev in delovanje rezervnega seznama Unije za medicinske in zdravstvene delavce in strokovnjake ter mehanizma za napotitev takih delavcev in strokovnjakov, če je to potrebno, za preprečevanje zdravstvenih kriz ali odzivanje nanje v vsej Uniji; ustanovitev in delovanje ekipe Unije za izredne zdravstvene razmere za strokovno svetovanje in tehnično pomoč na zahtevo Komisije v primeru zdravstvene krize.

vzpostavitev in delovanje rezervnega seznama Unije za medicinske in zdravstvene delavce in strokovnjake ter mehanizma za napotitev takih delavcev in strokovnjakov, če je to potrebno, za preprečevanje zdravstvenih kriz ali odzivanje nanje v vsej Uniji; ustanovitev in delovanje ekipe Unije za izredne zdravstvene razmere za strokovno svetovanje in tehnično pomoč na zahtevo Komisije v primeru zdravstvene krize.

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka i

Priloga I – točka f – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ukrepi za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za vseevropsko in medsektorsko preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravljenost nanje, njihovo obvladovanje in odzivanje nanje, vključno
  z
  načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost ter izpopolnjevanjem medicinskih, zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ukrepi za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za vseevropsko in medsektorsko preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravljenost nanje, njihovo obvladovanje in odzivanje nanje, vključno
  z
  načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere in vajami za pripravljenost ter izpopolnjevanjem medicinskih, zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev;

z

| (i) | ukrepi za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za vseevropsko in medsektorsko preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravljenost nanje, njihovo obvladovanje in odzivanje nanje, vključno
  s stresnimi testi,
  načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere
  , razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo
  in vajami za pripravljenost ter izpopolnjevanjem medicinskih, zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za vseevropsko in medsektorsko preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravljenost nanje, njihovo obvladovanje in odzivanje nanje, vključno
  s stresnimi testi,
  načrtovanjem ukrepov za nepredvidljive razmere
  , razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo
  in vajami za pripravljenost ter izpopolnjevanjem medicinskih, zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev;

s stresnimi testi,

, razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka i a (novo)

Priloga I – točka f – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | vzpostavitev evropskega mehanizma za odzivanje na zdravstvene razmere, s katerim bi se odzivali na vse vrste zdravstvenih groženj in kriz ter okrepili operativno usklajevanje na evropski ravni, ki bi ga vodili prek mehanizma ob pomoči ustreznih agencij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

vzpostavitev evropskega mehanizma za odzivanje na zdravstvene razmere, s katerim bi se odzivali na vse vrste zdravstvenih groženj in kriz ter okrepili operativno usklajevanje na evropski ravni, ki bi ga vodili prek mehanizma ob pomoči ustreznih agencij;

vzpostavitev evropskega mehanizma za odzivanje na zdravstvene razmere, s katerim bi se odzivali na vse vrste zdravstvenih groženj in kriz ter okrepili operativno usklajevanje na evropski ravni, ki bi ga vodili prek mehanizma ob pomoči ustreznih agencij;

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka i b (novo)

Priloga I – točka f – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | prispeva k vzpostavitvi rezerve proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, v povezljivosti z rescEU, instrumentom za nujno pomoč v Uniji, instrumentom za odpornost ter drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, ter zagotavlja razpoložljivost takih proizvodov v času krize; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

prispeva k vzpostavitvi rezerve proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, v povezljivosti z rescEU, instrumentom za nujno pomoč v Uniji, instrumentom za odpornost ter drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, ter zagotavlja razpoložljivost takih proizvodov v času krize;

prispeva k vzpostavitvi rezerve proizvodov, pomembnih v zdravstvenih krizah, v povezljivosti z rescEU, instrumentom za nujno pomoč v Uniji, instrumentom za odpornost ter drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, ter zagotavlja razpoložljivost takih proizvodov v času krize;

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka iii

Priloga I – točka f – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpiranje in/ali naročanje izredne proizvodnje zdravstvenih protiukrepov, vključno z osnovnimi kemikalijami in aktivnimi snovmi, ter financiranje sodelovanja pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in kliničnih preskušanjih v izrednih razmerah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

podpiranje in/ali naročanje izredne proizvodnje zdravstvenih protiukrepov, vključno z osnovnimi kemikalijami in aktivnimi snovmi, ter financiranje sodelovanja pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in kliničnih preskušanjih v izrednih razmerah;

podpiranje in/ali naročanje izredne proizvodnje zdravstvenih protiukrepov, vključno z osnovnimi kemikalijami in aktivnimi snovmi, ter financiranje sodelovanja pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij in kliničnih preskušanjih v izrednih razmerah;

črtano

črtano

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka iv

Priloga I – točka f – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | preventivni ukrepi za zaščito ranljivih skupin pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepi za prilagoditev odzivanja na krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

preventivni ukrepi za zaščito ranljivih skupin pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepi za prilagoditev odzivanja na krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin;

| (iv) | preventivni ukrepi za zaščito
  vseh državljanov, zlasti pa
  ranljivih skupin, pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepi za prilagoditev odzivanja na krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin
  , na primer z zagotovljeno osnovno oskrbo za paciente s kroničnimi boleznimi, ki potrebujejo paliativno nego in zdravljenje za obvladovanje bolečine
  ; |
| --- | --- |

(iv)

preventivni ukrepi za zaščito
  vseh državljanov, zlasti pa
  ranljivih skupin, pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepi za prilagoditev odzivanja na krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin
  , na primer z zagotovljeno osnovno oskrbo za paciente s kroničnimi boleznimi, ki potrebujejo paliativno nego in zdravljenje za obvladovanje bolečine
  ;

vseh državljanov, zlasti pa

, na primer z zagotovljeno osnovno oskrbo za paciente s kroničnimi boleznimi, ki potrebujejo paliativno nego in zdravljenje za obvladovanje bolečine

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka iv a (novo)

Priloga I – točka f – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | ukrepi v podporo e-zdravju, npr. prehodu na telemedicino, dajanju zdravil na domu in izvajanju preventivnih načrtov in načrtov za samopomoč, kjer je to možno in primerno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

ukrepi v podporo e-zdravju, npr. prehodu na telemedicino, dajanju zdravil na domu in izvajanju preventivnih načrtov in načrtov za samopomoč, kjer je to možno in primerno;

ukrepi v podporo e-zdravju, npr. prehodu na telemedicino, dajanju zdravil na domu in izvajanju preventivnih načrtov in načrtov za samopomoč, kjer je to možno in primerno;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka iv b (novo)

Priloga I – točka f – točka iv b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ivb) | ukrepi v podporo čezmejnemu sodelovanju, da bi zagotovili dostop do hitrega zdravljenja za vse paciente v Uniji, zlasti za tiste z redkimi boleznimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ivb)

(ivb)

ukrepi v podporo čezmejnemu sodelovanju, da bi zagotovili dostop do hitrega zdravljenja za vse paciente v Uniji, zlasti za tiste z redkimi boleznimi;

ukrepi v podporo čezmejnemu sodelovanju, da bi zagotovili dostop do hitrega zdravljenja za vse paciente v Uniji, zlasti za tiste z redkimi boleznimi;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka v

Priloga I – točka f – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | ukrepi za obravnavanje stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti na duševno zdravje, paciente s kroničnimi boleznimi in
  druge ranljive skupine
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

ukrepi za obravnavanje stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti na duševno zdravje, paciente s kroničnimi boleznimi in
  druge ranljive skupine
  ;

druge ranljive skupine

| (v) | ukrepi za obravnavanje
  in obvladovanje
  stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti na duševno zdravje, paciente s kroničnimi boleznimi in
  drugimi ranljivimi stanji, tudi osebe, ki trpijo zaradi zasvojenosti, HIV/aidsa ali tuberkuloze
  ; |
| --- | --- |

(v)

ukrepi za obravnavanje
  in obvladovanje
  stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti na duševno zdravje, paciente s kroničnimi boleznimi in
  drugimi ranljivimi stanji, tudi osebe, ki trpijo zaradi zasvojenosti, HIV/aidsa ali tuberkuloze
  ;

in obvladovanje

drugimi ranljivimi stanji, tudi osebe, ki trpijo zaradi zasvojenosti, HIV/aidsa ali tuberkuloze

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka viii a (novo)

Priloga I – točka f – točka viii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viiia) | podpora ukrepom v zvezi z epidemiološkim spremljanjem, ki se osredotočajo na nacionalne zdravstvene subjekte in prispevajo k oceni dejavnikov, ki vplivajo na zdravje državljanov ali ga določajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viiia)

(viiia)

podpora ukrepom v zvezi z epidemiološkim spremljanjem, ki se osredotočajo na nacionalne zdravstvene subjekte in prispevajo k oceni dejavnikov, ki vplivajo na zdravje državljanov ali ga določajo;

podpora ukrepom v zvezi z epidemiološkim spremljanjem, ki se osredotočajo na nacionalne zdravstvene subjekte in prispevajo k oceni dejavnikov, ki vplivajo na zdravje državljanov ali ga določajo;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka f – točka viii b (novo)

Priloga I – točka f – točka viii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viiib) | ukrepi za zagotovitev nemotenega dostopa do zdravil in neprekinjene oskrbe in zdravljenja, predvsem za bolnike s kroničnimi boleznimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viiib)

(viiib)

ukrepi za zagotovitev nemotenega dostopa do zdravil in neprekinjene oskrbe in zdravljenja, predvsem za bolnike s kroničnimi boleznimi;

ukrepi za zagotovitev nemotenega dostopa do zdravil in neprekinjene oskrbe in zdravljenja, predvsem za bolnike s kroničnimi boleznimi;

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – uvodni del

Priloga I – točka g – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | Okrepitev nacionalnih zdravstvenih sistemov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

Okrepitev nacionalnih zdravstvenih sistemov:

| (g) | Okrepitev nacionalnih zdravstvenih sistemov
  , spodbujanje in zaščita zdravja ter preprečevanje bolezni
  : |
| --- | --- |

(g)

Okrepitev nacionalnih zdravstvenih sistemov
  , spodbujanje in zaščita zdravja ter preprečevanje bolezni
  :

, spodbujanje in zaščita zdravja ter preprečevanje bolezni

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka i

Priloga I – točka g – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti, trajnostnosti in odpornosti nacionalnih reformnih procesov, zlasti za obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru, za okrepitev primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter za doseganje splošnega zdravstvenega varstva in enakopravnega dostopa do zdravstvenega varstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti, trajnostnosti in odpornosti nacionalnih reformnih procesov, zlasti za obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru, za okrepitev primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter za doseganje splošnega zdravstvenega varstva in enakopravnega dostopa do zdravstvenega varstva;

| (i) | podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti, trajnostnosti in odpornosti nacionalnih reformnih procesov
  ob povezovanju razpoložljivega financiranja Unije
  , zlasti za obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru
  in priporočilih za posamezne države glede zdravja
  , za okrepitev primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter za doseganje splošnega zdravstvenega varstva in enakopravnega dostopa do
  kakovostnega
  zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(i)

podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije za izboljšanje učinkovitosti, dostopnosti, trajnostnosti in odpornosti nacionalnih reformnih procesov
  ob povezovanju razpoložljivega financiranja Unije
  , zlasti za obravnavanje izzivov, opredeljenih v evropskem semestru
  in priporočilih za posamezne države glede zdravja
  , za okrepitev primarnega zdravstvenega varstva in integracije oskrbe ter za doseganje splošnega zdravstvenega varstva in enakopravnega dostopa do
  kakovostnega
  zdravstvenega varstva;

ob povezovanju razpoložljivega financiranja Unije

in priporočilih za posamezne države glede zdravja

kakovostnega

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka i a (novo)

Priloga I – točka g – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | podpora izvajanju politik in ukrepov za zmanjšanje neenakosti in nepravičnosti v zvezi z zdravstvom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

podpora izvajanju politik in ukrepov za zmanjšanje neenakosti in nepravičnosti v zvezi z zdravstvom;

podpora izvajanju politik in ukrepov za zmanjšanje neenakosti in nepravičnosti v zvezi z zdravstvom;

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka ii

Priloga I – točka g – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | programi usposabljanja
  za medicinske in zdravstvene delavce ter programi za začasne izmenjave delavcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

programi usposabljanja
  za medicinske in zdravstvene delavce ter programi za začasne izmenjave delavcev;

programi usposabljanja

| (ii) | podpora v sinergiji z drugimi programi za izobraževanje in usposabljanje
  za medicinske in zdravstvene delavce
  , vključno s spletnimi programi,
  ter programi za začasne izmenjave delavcev
  , zlasti zato, da bi izboljšali njihove učne načrte in digitalne veščine
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podpora v sinergiji z drugimi programi za izobraževanje in usposabljanje
  za medicinske in zdravstvene delavce
  , vključno s spletnimi programi,
  ter programi za začasne izmenjave delavcev
  , zlasti zato, da bi izboljšali njihove učne načrte in digitalne veščine
  ;

podpora v sinergiji z drugimi programi za izobraževanje in usposabljanje

, vključno s spletnimi programi,

, zlasti zato, da bi izboljšali njihove učne načrte in digitalne veščine

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka iii

Priloga I – točka g – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpora za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu in
  preprečevanje slabe zdravstvene pokritosti
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

podpora za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu in
  preprečevanje slabe zdravstvene pokritosti
  ;

preprečevanje slabe zdravstvene pokritosti

| (iii) | podpora
  v sinergiji z drugimi programi
  za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu
  , pri čemer je treba zagotoviti, da je ta porazdelitev delovne sile sorazmerna tudi s prebivalstvom zadevnega območja ali regije,
  in
  s tem preprečiti slabo zdravstveno pokritost ter spodbuditi in izvajati politike za zadržanje delavcev
  ; |
| --- | --- |

(iii)

podpora
  v sinergiji z drugimi programi
  za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu
  , pri čemer je treba zagotoviti, da je ta porazdelitev delovne sile sorazmerna tudi s prebivalstvom zadevnega območja ali regije,
  in
  s tem preprečiti slabo zdravstveno pokritost ter spodbuditi in izvajati politike za zadržanje delavcev
  ;

v sinergiji z drugimi programi

, pri čemer je treba zagotoviti, da je ta porazdelitev delovne sile sorazmerna tudi s prebivalstvom zadevnega območja ali regije,

s tem preprečiti slabo zdravstveno pokritost ter spodbuditi in izvajati politike za zadržanje delavcev

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka iv

Priloga I – točka g – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | podpora za vzpostavitev in
  usklajevanje
  referenčnih laboratorijev in centrov Unije
  ter
  centrov odličnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

podpora za vzpostavitev in
  usklajevanje
  referenčnih laboratorijev in centrov Unije
  ter
  centrov odličnosti;

usklajevanje

ter

| (iv) | podpora za vzpostavitev
  , usklajevanje
  in
  uporabo
  referenčnih laboratorijev in centrov Unije, centrov odličnosti
  in namenskih platform EU za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in referenčno usklajevanje dobre prakse med državami članicami
  ; |
| --- | --- |

(iv)

podpora za vzpostavitev
  , usklajevanje
  in
  uporabo
  referenčnih laboratorijev in centrov Unije, centrov odličnosti
  in namenskih platform EU za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in referenčno usklajevanje dobre prakse med državami članicami
  ;

, usklajevanje

uporabo

in namenskih platform EU za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in referenčno usklajevanje dobre prakse med državami članicami

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka v

Priloga I – točka g – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | revizija ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja (kot so krizno upravljanje,
  antimikrobična
  odpornost, cepljenje); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

revizija ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja (kot so krizno upravljanje,
  antimikrobična
  odpornost, cepljenje);

antimikrobična

| (v) | revizija ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja (kot so krizno upravljanje, odpornost
  na antimikrobike
  , cepljenje)
  ter izvajanja njihovih nacionalnih strategij ali programov za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni
  ; |
| --- | --- |

(v)

revizija ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja (kot so krizno upravljanje, odpornost
  na antimikrobike
  , cepljenje)
  ter izvajanja njihovih nacionalnih strategij ali programov za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni
  ;

na antimikrobike

ter izvajanja njihovih nacionalnih strategij ali programov za spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka viii a (novo)

Priloga I – točka g – točka viii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viiia) | podpora okviru Unije in povezanim interoperabilnim digitalnim orodjem za okrepitev sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij med državami članicami in v omrežjih, vključno z mrežami, ki državam članicam omogočajo zagotavljanje in izmenjavo pravočasnih, zanesljivih in kakovostnih kliničnih ocen ter skupna znanstvena posvetovanja in druge ustrezne dejavnosti za podporo nosilcem odločanja pri izmenjavi rezultatov sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viiia)

(viiia)

podpora okviru Unije in povezanim interoperabilnim digitalnim orodjem za okrepitev sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij med državami članicami in v omrežjih, vključno z mrežami, ki državam članicam omogočajo zagotavljanje in izmenjavo pravočasnih, zanesljivih in kakovostnih kliničnih ocen ter skupna znanstvena posvetovanja in druge ustrezne dejavnosti za podporo nosilcem odločanja pri izmenjavi rezultatov sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij;

podpora okviru Unije in povezanim interoperabilnim digitalnim orodjem za okrepitev sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij med državami članicami in v omrežjih, vključno z mrežami, ki državam članicam omogočajo zagotavljanje in izmenjavo pravočasnih, zanesljivih in kakovostnih kliničnih ocen ter skupna znanstvena posvetovanja in druge ustrezne dejavnosti za podporo nosilcem odločanja pri izmenjavi rezultatov sodelovanja na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij;

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka ix

Priloga I – točka g – točka ix

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ix) | podpora za vzpostavitev in izvajanje programov, ki podpirajo države članice in njihove ukrepe pri večjem spodbujanju zdravja in boljšem preprečevanju bolezni (za nalezljive in nenalezljive bolezni); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ix)

podpora za vzpostavitev in izvajanje programov, ki podpirajo države članice in njihove ukrepe pri večjem spodbujanju zdravja in boljšem preprečevanju bolezni (za nalezljive in nenalezljive bolezni);

| (ix) | podpora za vzpostavitev in izvajanje
  nacionalnih in evropskih programov, tudi digitalnih in na dokazih temelječih
  programov, ki podpirajo države članice in njihove ukrepe pri večjem spodbujanju zdravja
  , zdravstvene pismenosti
  in boljšem preprečevanju bolezni (za nalezljive in nenalezljive bolezni)
  v zdravstvenih enotah in skupnostih ter blažijo glavne dejavnike tveganja za kronične bolezni
  ; |
| --- | --- |

(ix)

podpora za vzpostavitev in izvajanje
  nacionalnih in evropskih programov, tudi digitalnih in na dokazih temelječih
  programov, ki podpirajo države članice in njihove ukrepe pri večjem spodbujanju zdravja
  , zdravstvene pismenosti
  in boljšem preprečevanju bolezni (za nalezljive in nenalezljive bolezni)
  v zdravstvenih enotah in skupnostih ter blažijo glavne dejavnike tveganja za kronične bolezni
  ;

nacionalnih in evropskih programov, tudi digitalnih in na dokazih temelječih

, zdravstvene pismenosti

v zdravstvenih enotah in skupnostih ter blažijo glavne dejavnike tveganja za kronične bolezni

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka ix a (novo)

Priloga I – točka g – točka ix a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ixa) | podpora za vzpostavitev in delovanje platform Unije za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni, predvsem pa na področju kroničnih bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ixa)

(ixa)

podpora za vzpostavitev in delovanje platform Unije za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni, predvsem pa na področju kroničnih bolezni;

podpora za vzpostavitev in delovanje platform Unije za posamezne bolezni za izmenjavo, primerjavo in izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni, predvsem pa na področju kroničnih bolezni;

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka ix b (novo)

Priloga I – točka g – točka ix b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ixb) | podpora za razvoj smernic za preprečevanje in obvladovanje bolezni na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ixb)

(ixb)

podpora za razvoj smernic za preprečevanje in obvladovanje bolezni na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni;

podpora za razvoj smernic za preprečevanje in obvladovanje bolezni na področju nalezljivih in nenalezljivih bolezni;

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka x

Priloga I – točka g – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | podpiranje ukrepov
  držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se omogoči zdrav način življenja in
  spodbujajo
  zdrave prehranjevalne navade, ob upoštevanju potreb
  ranljivih skupin
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(x)

podpiranje ukrepov
  držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se omogoči zdrav način življenja in
  spodbujajo
  zdrave prehranjevalne navade, ob upoštevanju potreb
  ranljivih skupin
  ;

podpiranje ukrepov

spodbujajo

ranljivih skupin

| (x) | podpora za ukrepe
  držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se
  spodbuja duševno zdravje, zdravstvena vzgoja,
  omogoči zdrav način življenja in
  spodbuja redna fizična dejavnost in
  zdrave prehranjevalne navade, ob upoštevanju potreb
  ljudi v vseh življenjskih obdobjih, da se spodbuja vseživljenjsko zdravje
  ; |
| --- | --- |

(x)

podpora za ukrepe
  držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se
  spodbuja duševno zdravje, zdravstvena vzgoja,
  omogoči zdrav način življenja in
  spodbuja redna fizična dejavnost in
  zdrave prehranjevalne navade, ob upoštevanju potreb
  ljudi v vseh življenjskih obdobjih, da se spodbuja vseživljenjsko zdravje
  ;

podpora za ukrepe

spodbuja duševno zdravje, zdravstvena vzgoja,

spodbuja redna fizična dejavnost in

ljudi v vseh življenjskih obdobjih, da se spodbuja vseživljenjsko zdravje

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka x a (novo)

Priloga I – točka g – točka x a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xa) | podpora za ukrepe držav članic za obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode zaradi uživanja alkohola in uporabe tobaka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xa)

(xa)

podpora za ukrepe držav članic za obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode zaradi uživanja alkohola in uporabe tobaka;

podpora za ukrepe držav članic za obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode zaradi uživanja alkohola in uporabe tobaka;

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka x b (novo)

Priloga I – točka g – točka x b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xb) | podpora za ukrepe držav članic za zagotovitev dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in s tem povezanih zdravil ter podpora za celostne in presečne pristope k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in negi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xb)

(xb)

podpora za ukrepe držav članic za zagotovitev dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in s tem povezanih zdravil ter podpora za celostne in presečne pristope k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in negi;

podpora za ukrepe držav članic za zagotovitev dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in s tem povezanih zdravil ter podpora za celostne in presečne pristope k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in negi;

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka x c (novo)

Priloga I – točka g – točka x c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xc) | ukrepi za spodbujanje oskrbe in podpore za žrtve nasilja na podlagi spola; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xc)

(xc)

ukrepi za spodbujanje oskrbe in podpore za žrtve nasilja na podlagi spola;

ukrepi za spodbujanje oskrbe in podpore za žrtve nasilja na podlagi spola;

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka x d (novo)

Priloga I – točka g – točka x d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xd) | ukrepi za spodbujanje enakega dostopa invalidov do zdravstvenih storitev in s tem povezanih ustanov ter do oskrbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xd)

(xd)

ukrepi za spodbujanje enakega dostopa invalidov do zdravstvenih storitev in s tem povezanih ustanov ter do oskrbe;

ukrepi za spodbujanje enakega dostopa invalidov do zdravstvenih storitev in s tem povezanih ustanov ter do oskrbe;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka xi a (novo)

Priloga I – točka g – točka xi a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xia) | podpora državam članicam pri reviziji njihovih nacionalnih načrtov glede redkih bolezni, da bi vzpostavile finančne in organizacijske ureditve, ki so potrebne za dejansko vključitev sistema evropskih referenčnih mrež v nacionalne zdravstvene sisteme, in hkrati podpora za razvoj in izvajanje nabora politik, pravil in postopkov, ki so potrebni za utrditev sistema evropskih referenčnih mrež na nacionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xia)

(xia)

podpora državam članicam pri reviziji njihovih nacionalnih načrtov glede redkih bolezni, da bi vzpostavile finančne in organizacijske ureditve, ki so potrebne za dejansko vključitev sistema evropskih referenčnih mrež v nacionalne zdravstvene sisteme, in hkrati podpora za razvoj in izvajanje nabora politik, pravil in postopkov, ki so potrebni za utrditev sistema evropskih referenčnih mrež na nacionalni ravni;

podpora državam članicam pri reviziji njihovih nacionalnih načrtov glede redkih bolezni, da bi vzpostavile finančne in organizacijske ureditve, ki so potrebne za dejansko vključitev sistema evropskih referenčnih mrež v nacionalne zdravstvene sisteme, in hkrati podpora za razvoj in izvajanje nabora politik, pravil in postopkov, ki so potrebni za utrditev sistema evropskih referenčnih mrež na nacionalni ravni;

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka xi b (novo)

Priloga I – točka g – točka xi b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xib) | podpora pri izvajanju sistema evropskih referenčnih mrež za stalno vrednotenje, spremljanje, oceno in izboljšanje kakovosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xib)

(xib)

podpora pri izvajanju sistema evropskih referenčnih mrež za stalno vrednotenje, spremljanje, oceno in izboljšanje kakovosti;

podpora pri izvajanju sistema evropskih referenčnih mrež za stalno vrednotenje, spremljanje, oceno in izboljšanje kakovosti;

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka xi c (novo)

Priloga I – točka g – točka xi c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xic) | zagotovitev sredstev za vzpostavitev učinkovitih in stalnih mehanizmov za sodelovanje evropskih referenčnih mrež pri obravnavanju večsistemskih potreb, ki izhajajo iz bolezni z nizko prevalenco in redkih bolezni, in za zagotovitev lažjega diagonalnega povezovanja med različnimi specialističnimi področji in disciplinami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xic)

(xic)

zagotovitev sredstev za vzpostavitev učinkovitih in stalnih mehanizmov za sodelovanje evropskih referenčnih mrež pri obravnavanju večsistemskih potreb, ki izhajajo iz bolezni z nizko prevalenco in redkih bolezni, in za zagotovitev lažjega diagonalnega povezovanja med različnimi specialističnimi področji in disciplinami;

zagotovitev sredstev za vzpostavitev učinkovitih in stalnih mehanizmov za sodelovanje evropskih referenčnih mrež pri obravnavanju večsistemskih potreb, ki izhajajo iz bolezni z nizko prevalenco in redkih bolezni, in za zagotovitev lažjega diagonalnega povezovanja med različnimi specialističnimi področji in disciplinami;

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka xi d (novo)

Priloga I – točka g – točka xi d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xid) | podpora državam članicam pri krepitvi njihovih strokovnih centrov za redke bolezni, da bi povečali zmogljivosti nacionalnih zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje takih bolezni, nadnacionalno sodelovanje na področju kodifikacije, informacij in znanja na področju redkih bolezni, predvsem prek podatkovne zbirke Orphanet; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xid)

(xid)

podpora državam članicam pri krepitvi njihovih strokovnih centrov za redke bolezni, da bi povečali zmogljivosti nacionalnih zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje takih bolezni, nadnacionalno sodelovanje na področju kodifikacije, informacij in znanja na področju redkih bolezni, predvsem prek podatkovne zbirke Orphanet;

podpora državam članicam pri krepitvi njihovih strokovnih centrov za redke bolezni, da bi povečali zmogljivosti nacionalnih zdravstvenih sistemov za diagnosticiranje, zdravljenje in obvladovanje takih bolezni, nadnacionalno sodelovanje na področju kodifikacije, informacij in znanja na področju redkih bolezni, predvsem prek podatkovne zbirke Orphanet;

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka g – točka xii a (novo)

Priloga I – točka g – točka xii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xiia) | podpora sodelovanju in usklajevanju med državami članicami pri vzpostavitvi evropske mreže za odličnost bolnišnic, ki bo izboljšala čezmejno zdravljenje redkih bolezni in okrepila dostop do zdravljenja za vse državljane Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xiia)

(xiia)

podpora sodelovanju in usklajevanju med državami članicami pri vzpostavitvi evropske mreže za odličnost bolnišnic, ki bo izboljšala čezmejno zdravljenje redkih bolezni in okrepila dostop do zdravljenja za vse državljane Unije;

podpora sodelovanju in usklajevanju med državami članicami pri vzpostavitvi evropske mreže za odličnost bolnišnic, ki bo izboljšala čezmejno zdravljenje redkih bolezni in okrepila dostop do zdravljenja za vse državljane Unije;

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – uvodni del

Priloga I – točka h – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | Ukrepi za boj proti raku: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

Ukrepi za boj proti raku:

| (h) | Ukrepi za boj proti raku
  , vključno z rakom pri otrocih
  : |
| --- | --- |

(h)

Ukrepi za boj proti raku
  , vključno z rakom pri otrocih
  :

, vključno z rakom pri otrocih

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka i

Priloga I – točka h – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | podpiranje držav članic in nevladnih organizacij pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa proti raku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

podpiranje držav članic in nevladnih organizacij pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa proti raku;

| (i) | podpiranje držav članic
  , Mednarodne agencije za raziskave raka
  in nevladnih organizacij pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa proti raku;
  podpora za revizijo in stalno posodabljanje trenutne izdaje Evropskega kodeksa za boj proti raku; |
| --- | --- |

(i)

podpiranje držav članic
  , Mednarodne agencije za raziskave raka
  in nevladnih organizacij pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa proti raku;
  podpora za revizijo in stalno posodabljanje trenutne izdaje Evropskega kodeksa za boj proti raku;

, Mednarodne agencije za raziskave raka

podpora za revizijo in stalno posodabljanje trenutne izdaje Evropskega kodeksa za boj proti raku;

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka i a (novo)

Priloga I – točka h – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | podpora ustanovitvi evropskega onkološkega inštituta kot platforme za izvajanje evropskih referenčnih mrež za raka, zbiranje kliničnih podatkov med centri iz vseh sodelujočih držav v Uniji in prednostno obravnavo akademskih in kliničnih raziskovalnih programov odličnosti na področju raka, vključno z rakom pri otrocih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

podpora ustanovitvi evropskega onkološkega inštituta kot platforme za izvajanje evropskih referenčnih mrež za raka, zbiranje kliničnih podatkov med centri iz vseh sodelujočih držav v Uniji in prednostno obravnavo akademskih in kliničnih raziskovalnih programov odličnosti na področju raka, vključno z rakom pri otrocih;

podpora ustanovitvi evropskega onkološkega inštituta kot platforme za izvajanje evropskih referenčnih mrež za raka, zbiranje kliničnih podatkov med centri iz vseh sodelujočih držav v Uniji in prednostno obravnavo akademskih in kliničnih raziskovalnih programov odličnosti na področju raka, vključno z rakom pri otrocih;

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka iii

Priloga I – točka h – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpora za programe preprečevanja v zvezi z glavnimi dejavniki tveganja za raka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

podpora za programe preprečevanja v zvezi z glavnimi dejavniki tveganja za raka;

| (iii) | podpora za programe preprečevanja v zvezi z glavnimi dejavniki tveganja za raka
  , ki so dokazano učinkoviti in podprti s trdnimi dokazi
  ; |
| --- | --- |

(iii)

podpora za programe preprečevanja v zvezi z glavnimi dejavniki tveganja za raka
  , ki so dokazano učinkoviti in podprti s trdnimi dokazi
  ;

, ki so dokazano učinkoviti in podprti s trdnimi dokazi

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka iv a (novo)

Priloga I – točka h – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | ukrepi za podporo uporabi evidenc o raku v vseh državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

ukrepi za podporo uporabi evidenc o raku v vseh državah članicah;

ukrepi za podporo uporabi evidenc o raku v vseh državah članicah;

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka v

Priloga I – točka h – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | ukrepi, ki podpirajo
  dostop
  do
  onkoloških storitev
  in do inovativnih zdravil za
  zdravljenje raka
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

ukrepi, ki podpirajo
  dostop
  do
  onkoloških storitev
  in do inovativnih zdravil za
  zdravljenje raka
  ;

dostop

onkoloških storitev

zdravljenje raka

| (v) | ukrepi, ki podpirajo
  izvajanje politik, nacionalnih programov in smernic, v skladu z evropskim načrtom za boj proti raku z namenom zmanjšanja neenakosti ter zagotavljanja dostopa
  do
  storitev v zvezi z rakom, podporne in paliativne oskrbe
  in do inovativnih
  , dostopnih in učinkovitih presejalnih testov, zdravljenja in
  zdravil za
  raka v vseh državah članicah v polni sinergiji s programom Obzorje Evropa ter njegovimi misijami in partnerstvi
  ; |
| --- | --- |

(v)

ukrepi, ki podpirajo
  izvajanje politik, nacionalnih programov in smernic, v skladu z evropskim načrtom za boj proti raku z namenom zmanjšanja neenakosti ter zagotavljanja dostopa
  do
  storitev v zvezi z rakom, podporne in paliativne oskrbe
  in do inovativnih
  , dostopnih in učinkovitih presejalnih testov, zdravljenja in
  zdravil za
  raka v vseh državah članicah v polni sinergiji s programom Obzorje Evropa ter njegovimi misijami in partnerstvi
  ;

izvajanje politik, nacionalnih programov in smernic, v skladu z evropskim načrtom za boj proti raku z namenom zmanjšanja neenakosti ter zagotavljanja dostopa

storitev v zvezi z rakom, podporne in paliativne oskrbe

, dostopnih in učinkovitih presejalnih testov, zdravljenja in

raka v vseh državah članicah v polni sinergiji s programom Obzorje Evropa ter njegovimi misijami in partnerstvi

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka v a (novo)

Priloga I – točka h – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | ukrepi, ki podpirajo enakopraven in pravočasen dostop do novih in inovativnih zdravil in načinov zdravljenja, tudi za podporno in paliativno oskrbo, v primeru malignih bolezni pri otrocih v vsej Evropi ter spodbujanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh zdravil in zdravljenja v odmerkih in formulacijah, ki so za otroke primerni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(va)

(va)

ukrepi, ki podpirajo enakopraven in pravočasen dostop do novih in inovativnih zdravil in načinov zdravljenja, tudi za podporno in paliativno oskrbo, v primeru malignih bolezni pri otrocih v vsej Evropi ter spodbujanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh zdravil in zdravljenja v odmerkih in formulacijah, ki so za otroke primerni;

ukrepi, ki podpirajo enakopraven in pravočasen dostop do novih in inovativnih zdravil in načinov zdravljenja, tudi za podporno in paliativno oskrbo, v primeru malignih bolezni pri otrocih v vsej Evropi ter spodbujanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti teh zdravil in zdravljenja v odmerkih in formulacijah, ki so za otroke primerni;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka v b (novo)

Priloga I – točka h – točka v b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (vb) | ukrepi za obravnavanje neizpolnjenih potreb otrok in mladostnikov z rakom in tistih, ki so raka preživeli, z namenskimi programi in načrti, ki bodo omogočili delovanje evropskih referenčnih mrež, tudi tistih za raka pri otrocih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vb)

(vb)

ukrepi za obravnavanje neizpolnjenih potreb otrok in mladostnikov z rakom in tistih, ki so raka preživeli, z namenskimi programi in načrti, ki bodo omogočili delovanje evropskih referenčnih mrež, tudi tistih za raka pri otrocih;

ukrepi za obravnavanje neizpolnjenih potreb otrok in mladostnikov z rakom in tistih, ki so raka preživeli, z namenskimi programi in načrti, ki bodo omogočili delovanje evropskih referenčnih mrež, tudi tistih za raka pri otrocih;

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka vii

Priloga I – točka h – točka vii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vii) | ukrepi, ki podpirajo kakovostno preprečevanje raka in zdravstveno oskrbo pri raku, vključno z diagnosticiranjem in
  zdravljenjem
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vii)

ukrepi, ki podpirajo kakovostno preprečevanje raka in zdravstveno oskrbo pri raku, vključno z diagnosticiranjem in
  zdravljenjem
  ;

zdravljenjem

| (vii) | ukrepi, ki podpirajo kakovostno preprečevanje raka in zdravstveno oskrbo pri raku, vključno z diagnosticiranjem
  , zdravljenjem, spremljanjem ter podporno
  in
  paliativno oskrbo
  ; |
| --- | --- |

(vii)

ukrepi, ki podpirajo kakovostno preprečevanje raka in zdravstveno oskrbo pri raku, vključno z diagnosticiranjem
  , zdravljenjem, spremljanjem ter podporno
  in
  paliativno oskrbo
  ;

, zdravljenjem, spremljanjem ter podporno

paliativno oskrbo

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka viii

Priloga I – točka h – točka viii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (viii) | ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viii)

ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev;

| (viii) | ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev
  , vključno z zagotavljanjem psihološke podpore, lajšanjem bolečine in ponovnim poklicnim vključevanjem
  ; |
| --- | --- |

(viii)

ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev
  , vključno z zagotavljanjem psihološke podpore, lajšanjem bolečine in ponovnim poklicnim vključevanjem
  ;

, vključno z zagotavljanjem psihološke podpore, lajšanjem bolečine in ponovnim poklicnim vključevanjem

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka ix

Priloga I – točka h – točka ix

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ix) | podpora za izvajanje politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ix)

podpora za izvajanje politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom;

| (ix) | podpora za izvajanje politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom
  ter druge povezane zakonodaje na področju preprečevanja in spodbujanja zdravja, tudi za zmanjševanje škode, ki jo povzroči alkohol
  ; |
| --- | --- |

(ix)

podpora za izvajanje politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom
  ter druge povezane zakonodaje na področju preprečevanja in spodbujanja zdravja, tudi za zmanjševanje škode, ki jo povzroči alkohol
  ;

ter druge povezane zakonodaje na področju preprečevanja in spodbujanja zdravja, tudi za zmanjševanje škode, ki jo povzroči alkohol

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka x

Priloga I – točka h – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | vzpostavitev in podpiranje mehanizmov za krepitev zmogljivosti in stalno izobraževanje na področju multidisciplinarne onkološke oskrbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(x)

vzpostavitev in podpiranje mehanizmov za krepitev zmogljivosti in stalno izobraževanje na področju multidisciplinarne onkološke oskrbe.

| (x) | vzpostavitev in podpiranje mehanizmov za krepitev zmogljivosti in stalno izobraževanje
  zdravstvenih delavcev in neformalnih negovalcev
  na področju multidisciplinarne onkološke oskrbe
  , presejalnih testov in zgodnjega diagnosticiranja, predvsem na področju raka pri otrocih z namenom, da bi izboljšali kakovost oskrbe; |
| --- | --- |

(x)

vzpostavitev in podpiranje mehanizmov za krepitev zmogljivosti in stalno izobraževanje
  zdravstvenih delavcev in neformalnih negovalcev
  na področju multidisciplinarne onkološke oskrbe
  , presejalnih testov in zgodnjega diagnosticiranja, predvsem na področju raka pri otrocih z namenom, da bi izboljšali kakovost oskrbe;

zdravstvenih delavcev in neformalnih negovalcev

, presejalnih testov in zgodnjega diagnosticiranja, predvsem na področju raka pri otrocih z namenom, da bi izboljšali kakovost oskrbe;

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka h – točka x a (novo)

Priloga I – točka h – točka x a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xa) | ukrepi, ki podpirajo vključujoč, usklajen, večdisciplinaren in bolniku prilagojen pristop v primeru onkoloških bolnikov in oseb, ki so raka prebolele; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xa)

(xa)

ukrepi, ki podpirajo vključujoč, usklajen, večdisciplinaren in bolniku prilagojen pristop v primeru onkoloških bolnikov in oseb, ki so raka prebolele;

ukrepi, ki podpirajo vključujoč, usklajen, večdisciplinaren in bolniku prilagojen pristop v primeru onkoloških bolnikov in oseb, ki so raka prebolele;

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka ii

Priloga I – točka i – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | podpiranje ukrepov za odpravo nezaupanja v cepljenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

podpiranje ukrepov za odpravo nezaupanja v cepljenje;

| (ii) | podpiranje ukrepov za odpravo nezaupanja v cepljenje
  in širjenja neresničnih informacij ter za spodbujanje imunizacije v vseh življenjskih obdobjih ljudi
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podpiranje ukrepov za odpravo nezaupanja v cepljenje
  in širjenja neresničnih informacij ter za spodbujanje imunizacije v vseh življenjskih obdobjih ljudi
  ;

in širjenja neresničnih informacij ter za spodbujanje imunizacije v vseh življenjskih obdobjih ljudi

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka ii a (novo)

Priloga I – točka i – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | podporna orodja in platforme za zbiranje stvarnih dokazov o varnosti, učinkovitosti in učinku cepiv po uporabi, brez poseganja v zbiranje trdnih dokazov v fazi predhodne odobritve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

podporna orodja in platforme za zbiranje stvarnih dokazov o varnosti, učinkovitosti in učinku cepiv po uporabi, brez poseganja v zbiranje trdnih dokazov v fazi predhodne odobritve;

podporna orodja in platforme za zbiranje stvarnih dokazov o varnosti, učinkovitosti in učinku cepiv po uporabi, brez poseganja v zbiranje trdnih dokazov v fazi predhodne odobritve;

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka ii b (novo)

Priloga I – točka i – točka ii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iib) | podpora za ukrepe za odpravo bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iib)

(iib)

podpora za ukrepe za odpravo bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem;

podpora za ukrepe za odpravo bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem;

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka iii

Priloga I – točka i – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpiranje kliničnega preskušanja za hitrejši razvoj, odobritev in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

podpiranje kliničnega preskušanja za hitrejši razvoj, odobritev in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv;

| (iii) | podpiranje kliničnega preskušanja
  in uporabe podatkov iz prakse, tudi tistih, za katere je potrebno večje usklajevanje na ravni Unije in z Evropsko agencijo za zdravila,
  za hitrejši razvoj, odobritev in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv; |
| --- | --- |

(iii)

podpiranje kliničnega preskušanja
  in uporabe podatkov iz prakse, tudi tistih, za katere je potrebno večje usklajevanje na ravni Unije in z Evropsko agencijo za zdravila,
  za hitrejši razvoj, odobritev in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv;

in uporabe podatkov iz prakse, tudi tistih, za katere je potrebno večje usklajevanje na ravni Unije in z Evropsko agencijo za zdravila,

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka iii a (novo)

Priloga I – točka i – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | podpora za ukrepe za vzpostavitev in razvoj evropskega digitalnega mehanizma za boljše poročanje, obveščanje in spremljanje morebitnega pomanjkanja v obliki platforme Unije za pomanjkanje zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov na podlagi enega usklajenega in interoperabilnega modela za zbiranje podatkov in nacionalnih sistemov za sporočanje pomanjkanja vključno s celovitim izvajanjem učinkovite telematske infrastrukture Unije, ki bo povezovala podatke o zdravilih in dobavnih verigah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

podpora za ukrepe za vzpostavitev in razvoj evropskega digitalnega mehanizma za boljše poročanje, obveščanje in spremljanje morebitnega pomanjkanja v obliki platforme Unije za pomanjkanje zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov na podlagi enega usklajenega in interoperabilnega modela za zbiranje podatkov in nacionalnih sistemov za sporočanje pomanjkanja vključno s celovitim izvajanjem učinkovite telematske infrastrukture Unije, ki bo povezovala podatke o zdravilih in dobavnih verigah;

podpora za ukrepe za vzpostavitev in razvoj evropskega digitalnega mehanizma za boljše poročanje, obveščanje in spremljanje morebitnega pomanjkanja v obliki platforme Unije za pomanjkanje zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov na podlagi enega usklajenega in interoperabilnega modela za zbiranje podatkov in nacionalnih sistemov za sporočanje pomanjkanja vključno s celovitim izvajanjem učinkovite telematske infrastrukture Unije, ki bo povezovala podatke o zdravilih in dobavnih verigah;

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka iii b (novo)

Priloga I – točka i – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | podpora za ukrepe za spodbujanje večje proizvodnje bistvenih ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji, vključno z diverzifikacijo proizvodnje aktivnih učinkovin in generičnih zdravil v dobavni verigi v Uniji, da bi zmanjšali odvisnost držav članic od nekaterih tretjih držav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

podpora za ukrepe za spodbujanje večje proizvodnje bistvenih ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji, vključno z diverzifikacijo proizvodnje aktivnih učinkovin in generičnih zdravil v dobavni verigi v Uniji, da bi zmanjšali odvisnost držav članic od nekaterih tretjih držav;

podpora za ukrepe za spodbujanje večje proizvodnje bistvenih ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji, vključno z diverzifikacijo proizvodnje aktivnih učinkovin in generičnih zdravil v dobavni verigi v Uniji, da bi zmanjšali odvisnost držav članic od nekaterih tretjih držav;

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka iv

Priloga I – točka i – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | podpiranje ukrepov za zagotovitev večje razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji ter prispevanje k njihovi cenovni dostopnosti za paciente in zdravstvene sisteme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

podpiranje ukrepov za zagotovitev večje razpoložljivosti zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji ter prispevanje k njihovi cenovni dostopnosti za paciente in zdravstvene sisteme;

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka v

Priloga I – točka i – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | podpiranje ukrepov za spodbujanje razvoja inovativnih
  izdelkov
  in
  komercialno manj zanimivih izdelkov, kot so antimikrobiki
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

podpiranje ukrepov za spodbujanje razvoja inovativnih
  izdelkov
  in
  komercialno manj zanimivih izdelkov, kot so antimikrobiki
  ;

izdelkov

komercialno manj zanimivih izdelkov, kot so antimikrobiki

| (v) | podpiranje ukrepov za spodbujanje
  odkrivanja in
  razvoja inovativnih
  zdravil
  in
  cepiv v odziv na vse večje zdravstvene izzive in potrebe pacientov
  ; |
| --- | --- |

(v)

podpiranje ukrepov za spodbujanje
  odkrivanja in
  razvoja inovativnih
  zdravil
  in
  cepiv v odziv na vse večje zdravstvene izzive in potrebe pacientov
  ;

odkrivanja in

zdravil

cepiv v odziv na vse večje zdravstvene izzive in potrebe pacientov

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka v a (novo)

Priloga I – točka i – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | podpiranje ukrepov za spodbujanje inovacij na področju spremembe namena, spremembe sestave in kombinacij zdravil brez patentne zaščite, ki zagotavljajo pomembne izboljšave za paciente, zdravstvene delavce in/ali zdravstvene sisteme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(va)

(va)

podpiranje ukrepov za spodbujanje inovacij na področju spremembe namena, spremembe sestave in kombinacij zdravil brez patentne zaščite, ki zagotavljajo pomembne izboljšave za paciente, zdravstvene delavce in/ali zdravstvene sisteme;

podpiranje ukrepov za spodbujanje inovacij na področju spremembe namena, spremembe sestave in kombinacij zdravil brez patentne zaščite, ki zagotavljajo pomembne izboljšave za paciente, zdravstvene delavce in/ali zdravstvene sisteme;

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka v b (novo)

Priloga I – točka i – točka v b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (vb) | ukrepanje za odpravo nedelovanja trga v zvezi z antibiotiki in spodbujanje trajnostnih naložb za odkrivanje in razvoj novih antimikrobikov, zdravil za redke bolezni in zdravil za bolj proti nalezljivim boleznim s hkratnim zagotavljanjem enakopravnega dostopa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vb)

(vb)

ukrepanje za odpravo nedelovanja trga v zvezi z antibiotiki in spodbujanje trajnostnih naložb za odkrivanje in razvoj novih antimikrobikov, zdravil za redke bolezni in zdravil za bolj proti nalezljivim boleznim s hkratnim zagotavljanjem enakopravnega dostopa;

ukrepanje za odpravo nedelovanja trga v zvezi z antibiotiki in spodbujanje trajnostnih naložb za odkrivanje in razvoj novih antimikrobikov, zdravil za redke bolezni in zdravil za bolj proti nalezljivim boleznim s hkratnim zagotavljanjem enakopravnega dostopa;

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka vi

Priloga I – točka i – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | podpiranje ukrepov za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki se pojavlja v bolnišnicah in lekarnah, da se odpravi tako pomanjkanje in poveča zanesljivost oskrbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vi)

podpiranje ukrepov za spremljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki se pojavlja v bolnišnicah in lekarnah, da se odpravi tako pomanjkanje in poveča zanesljivost oskrbe;

| (vi) | podpiranje ukrepov za spremljanje
  , preprečevanje, upravljanje, sporočanje in priglasitev
  pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki se pojavlja v bolnišnicah in lekarnah
  , da se sporočeno pomanjkanje zbere v centralizirani podatkovni zbirki, ki je interoperabilna s podatkovnimi zbirkami, ki so vsebovale regulativne podatke o zdravilih
  , da se odpravi tako pomanjkanje in poveča zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

(vi)

podpiranje ukrepov za spremljanje
  , preprečevanje, upravljanje, sporočanje in priglasitev
  pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov, ki se pojavlja v bolnišnicah in lekarnah
  , da se sporočeno pomanjkanje zbere v centralizirani podatkovni zbirki, ki je interoperabilna s podatkovnimi zbirkami, ki so vsebovale regulativne podatke o zdravilih
  , da se odpravi tako pomanjkanje in poveča zanesljivost oskrbe;

, preprečevanje, upravljanje, sporočanje in priglasitev

, da se sporočeno pomanjkanje zbere v centralizirani podatkovni zbirki, ki je interoperabilna s podatkovnimi zbirkami, ki so vsebovale regulativne podatke o zdravilih

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka viii

Priloga I – točka i – točka viii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (viii) | ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil za okolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viii)

ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil za okolje;

| (viii) | ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil
  in medicinskih pripomočkov
  za okolje; |
| --- | --- |

(viii)

ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil
  in medicinskih pripomočkov
  za okolje;

in medicinskih pripomočkov

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka ix

Priloga I – točka i – točka ix

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ix) | ukrepi za spodbujanje preudarne rabe in odstranjevanja antimikrobikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ix)

ukrepi za spodbujanje preudarne rabe in odstranjevanja antimikrobikov;

| (ix) | ukrepi za spodbujanje preudarne rabe in odstranjevanja
  zdravil, predvsem
  antimikrobikov
  , in za zmanjšanje splošne rabe zdravil, ukrepi za podporo nadzoru rabe antimikrobikov in podporo boju proti odpornosti proti antimikrobikom
  ; |
| --- | --- |

(ix)

ukrepi za spodbujanje preudarne rabe in odstranjevanja
  zdravil, predvsem
  antimikrobikov
  , in za zmanjšanje splošne rabe zdravil, ukrepi za podporo nadzoru rabe antimikrobikov in podporo boju proti odpornosti proti antimikrobikom
  ;

zdravil, predvsem

, in za zmanjšanje splošne rabe zdravil, ukrepi za podporo nadzoru rabe antimikrobikov in podporo boju proti odpornosti proti antimikrobikom

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka i – točka x

Priloga I – točka i – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(x)

podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov.

| (x) | podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov
  ter zanašanja nanje in za izboljšanje regulativnega nadzora Unije
  . |
| --- | --- |

(x)

podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov
  ter zanašanja nanje in za izboljšanje regulativnega nadzora Unije
  .

ter zanašanja nanje in za izboljšanje regulativnega nadzora Unije

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka i

Priloga I – točka j – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov zagotavljanja kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z uporabo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov zagotavljanja kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z uporabo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk;

| (i) | podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov zagotavljanja
  varnosti in
  kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z 
  izboljšanjem in boljšo
  uporabo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

(i)

podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov zagotavljanja
  varnosti in
  kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z 
  izboljšanjem in boljšo
  uporabo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk;

varnosti in

izboljšanjem in boljšo

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka i a (novo)

Priloga I – točka j – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | vzpostavitev podpiranje razvoja evropskega elektronskega zdravstvenega zapisa in podpora njegovemu izvajanju v državah članicah za večjo uporabo e-zdravja ter izboljšanje trajnosti in odpornosti sistemov zdravstvenega varstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

vzpostavitev podpiranje razvoja evropskega elektronskega zdravstvenega zapisa in podpora njegovemu izvajanju v državah članicah za večjo uporabo e-zdravja ter izboljšanje trajnosti in odpornosti sistemov zdravstvenega varstva;

vzpostavitev podpiranje razvoja evropskega elektronskega zdravstvenega zapisa in podpora njegovemu izvajanju v državah članicah za večjo uporabo e-zdravja ter izboljšanje trajnosti in odpornosti sistemov zdravstvenega varstva;

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka i b (novo)

Priloga I – točka j – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | podpiranje držav članic pri izboljšanju ter nadaljnjem razvoju in izvajanju registrov evropskih referenčnih mrež; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

podpiranje držav članic pri izboljšanju ter nadaljnjem razvoju in izvajanju registrov evropskih referenčnih mrež;

podpiranje držav članic pri izboljšanju ter nadaljnjem razvoju in izvajanju registrov evropskih referenčnih mrež;

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka ii

Priloga I – točka j – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | podpora za digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij;
  digitalno izpopolnjevanje
  zdravstvenih delavcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

podpora za digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij;
  digitalno izpopolnjevanje
  zdravstvenih delavcev;

digitalno izpopolnjevanje

| (ii) | podpora za digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij
  ter krepitvijo varne uporabe in ponovne uporabe zdravstvenih podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov
  ;
  podpiranje in izvajanje digitalnega izpopolnjevanja
  zdravstvenih delavcev
  in državljanov z okrepljenim izobraževanjem, usposabljanjem in ukrepi za (digitalno) zdravstveno pismenost
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podpora za digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij
  ter krepitvijo varne uporabe in ponovne uporabe zdravstvenih podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov
  ;
  podpiranje in izvajanje digitalnega izpopolnjevanja
  zdravstvenih delavcev
  in državljanov z okrepljenim izobraževanjem, usposabljanjem in ukrepi za (digitalno) zdravstveno pismenost
  ;

ter krepitvijo varne uporabe in ponovne uporabe zdravstvenih podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov

podpiranje in izvajanje digitalnega izpopolnjevanja

in državljanov z okrepljenim izobraževanjem, usposabljanjem in ukrepi za (digitalno) zdravstveno pismenost

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka iii

Priloga I – točka j – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami in organi Unije; razvoj ustreznih struktur upravljanja ter trajnostnih in interoperabilnih informacijskih sistemov Unije na področju zdravja v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter
  izboljšanje dostopa
  državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in
  nadzora
  nad
  temi podatki
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami in organi Unije; razvoj ustreznih struktur upravljanja ter trajnostnih in interoperabilnih informacijskih sistemov Unije na področju zdravja v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora ter
  izboljšanje dostopa
  državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in
  nadzora
  nad
  temi podatki
  ;

izboljšanje dostopa

nadzora

temi podatki

| (iii) | podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami
  , agencijami
  in organi Unije, razvoj ustreznih struktur upravljanja ter trajnostnih in interoperabilnih informacijskih sistemov Unije na področju zdravja v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , da bi zagotovili varno in učinkovito uporabo umetne inteligence v zdravstvenem varstvu
  ter
  s tem okrepili in omogočili lažji dostop
  državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in
  nadzor
  nad
  njimi; podpiranje uporabe in širšega izvajanja sedanjih uspešnih pobud in projektov na področju digitalnega zdravja, osredotočenega na posameznika, in zdravstvenih podatkov; |
| --- | --- |

(iii)

podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami
  , agencijami
  in organi Unije, razvoj ustreznih struktur upravljanja ter trajnostnih in interoperabilnih informacijskih sistemov Unije na področju zdravja v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora
  , da bi zagotovili varno in učinkovito uporabo umetne inteligence v zdravstvenem varstvu
  ter
  s tem okrepili in omogočili lažji dostop
  državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in
  nadzor
  nad
  njimi; podpiranje uporabe in širšega izvajanja sedanjih uspešnih pobud in projektov na področju digitalnega zdravja, osredotočenega na posameznika, in zdravstvenih podatkov;

, agencijami

, da bi zagotovili varno in učinkovito uporabo umetne inteligence v zdravstvenem varstvu

s tem okrepili in omogočili lažji dostop

nadzor

njimi; podpiranje uporabe in širšega izvajanja sedanjih uspešnih pobud in projektov na področju digitalnega zdravja, osredotočenega na posameznika, in zdravstvenih podatkov;

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka j – točka iv

Priloga I – točka j – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | podpiranje optimalne uporabe telemedicine/telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, ter spodbujanje digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in digitalnih orodij, ki podpirajo krepitev vloge državljank in državljanov in oskrbo, osredotočeno na posameznika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

podpiranje optimalne uporabe telemedicine/telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, ter spodbujanje digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in digitalnih orodij, ki podpirajo krepitev vloge državljank in državljanov in oskrbo, osredotočeno na posameznika.

| (iv) | podpiranje
  dostopa do in
  optimalne uporabe telemedicine/telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, ter spodbujanje digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in digitalnih orodij, ki podpirajo krepitev vloge državljank in državljanov in oskrbo, osredotočeno na posameznika
  ; spodbujanje sodelovanja pacientov in zdravstvenih delavcev pri sooblikovanju in sorazvoju uporabniku prijaznih, dostopnih, varnih in učinkovitih rešitev telemedicine/telezdravja in drugih digitalnih rešitev; |
| --- | --- |

(iv)

podpiranje
  dostopa do in
  optimalne uporabe telemedicine/telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, ter spodbujanje digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in digitalnih orodij, ki podpirajo krepitev vloge državljank in državljanov in oskrbo, osredotočeno na posameznika
  ; spodbujanje sodelovanja pacientov in zdravstvenih delavcev pri sooblikovanju in sorazvoju uporabniku prijaznih, dostopnih, varnih in učinkovitih rešitev telemedicine/telezdravja in drugih digitalnih rešitev;

dostopa do in

; spodbujanje sodelovanja pacientov in zdravstvenih delavcev pri sooblikovanju in sorazvoju uporabniku prijaznih, dostopnih, varnih in učinkovitih rešitev telemedicine/telezdravja in drugih digitalnih rešitev;

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka k – točka iii

Priloga I – točka k – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | komunikacija za spodbujanje
  preprečevanja bolezni in
  zdravega načina življenja v sodelovanju z vsemi zadevnimi akterji na mednarodni in
  nacionalni
  ravni ter na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

komunikacija za spodbujanje
  preprečevanja bolezni in
  zdravega načina življenja v sodelovanju z vsemi zadevnimi akterji na mednarodni in
  nacionalni
  ravni ter na ravni Unije.

preprečevanja bolezni in

nacionalni

| (iii) | komunikacija za spodbujanje
  zdravja,
  zdravega načina življenja
  in preprečevanja bolezni
  v sodelovanju z vsemi zadevnimi akterji na mednarodni
  , nacionalni
  in
  regionalni
  ravni ter na ravni Unije; |
| --- | --- |

(iii)

komunikacija za spodbujanje
  zdravja,
  zdravega načina življenja
  in preprečevanja bolezni
  v sodelovanju z vsemi zadevnimi akterji na mednarodni
  , nacionalni
  in
  regionalni
  ravni ter na ravni Unije;

zdravja,

in preprečevanja bolezni

, nacionalni

regionalni

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka k – točka iii a (novo)

Priloga I – točka k – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | kampanje za ozaveščanje splošne javnosti in ciljnih skupin ter projekti, ki jih vodijo deležniki, vključno s preprečevanjem širjenja neresničnih informacij in bojem proti njim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

kampanje za ozaveščanje splošne javnosti in ciljnih skupin ter projekti, ki jih vodijo deležniki, vključno s preprečevanjem širjenja neresničnih informacij in bojem proti njim;

kampanje za ozaveščanje splošne javnosti in ciljnih skupin ter projekti, ki jih vodijo deležniki, vključno s preprečevanjem širjenja neresničnih informacij in bojem proti njim;

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka k – točka iii b (novo)

Priloga I – točka k – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | komunikacijske dejavnosti, namenjene boju proti napačnim informacijam in dezinformacijam, kot so lažne novice, v zvezi z zdravili, cepivi, zdravstvenimi izdelki, vzroki in zdravljenjem bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

komunikacijske dejavnosti, namenjene boju proti napačnim informacijam in dezinformacijam, kot so lažne novice, v zvezi z zdravili, cepivi, zdravstvenimi izdelki, vzroki in zdravljenjem bolezni;

komunikacijske dejavnosti, namenjene boju proti napačnim informacijam in dezinformacijam, kot so lažne novice, v zvezi z zdravili, cepivi, zdravstvenimi izdelki, vzroki in zdravljenjem bolezni;

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka k – točka iii c (novo)

Priloga I – točka k – točka iii c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiic) | obveščanje državljanov o tveganjih za zdravje in determinantah zdravja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiic)

(iiic)

obveščanje državljanov o tveganjih za zdravje in determinantah zdravja;

obveščanje državljanov o tveganjih za zdravje in determinantah zdravja;

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – točka k – točka iii d (novo)

Priloga I – točka k – točka iii d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiid) | komunikacijske in informacijske kampanje ter kampanje za ozaveščanje o darovanju krvi, organov, tkiv in celic, ki javnost opomnijo na pomembnost tega darovanja v smislu solidarnosti, zdravstvene politike in terapevtskih koristi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiid)

(iiid)

komunikacijske in informacijske kampanje ter kampanje za ozaveščanje o darovanju krvi, organov, tkiv in celic, ki javnost opomnijo na pomembnost tega darovanja v smislu solidarnosti, zdravstvene politike in terapevtskih koristi;

komunikacijske in informacijske kampanje ter kampanje za ozaveščanje o darovanju krvi, organov, tkiv in celic, ki javnost opomnijo na pomembnost tega darovanja v smislu solidarnosti, zdravstvene politike in terapevtskih koristi;

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del A – točka I

Priloga II – del A – točka I

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| I. | Kakovost in
  popolnost pripravljenosti
  EU in držav članic ter njihovega načrtovanja odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

I.

Kakovost in
  popolnost pripravljenosti
  EU in držav članic ter njihovega načrtovanja odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje

popolnost pripravljenosti

| I. | Kakovost in
  polna pripravljenost
  EU in držav članic ter njihovega načrtovanja odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje
  , vključno s kazalniki za oceno odpornosti v vsej EU |
| --- | --- |

I.

Kakovost in
  polna pripravljenost
  EU in držav članic ter njihovega načrtovanja odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje
  , vključno s kazalniki za oceno odpornosti v vsej EU

polna pripravljenost

, vključno s kazalniki za oceno odpornosti v vsej EU

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del A – točka II

Priloga II – del A – točka II

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| II. | Dostopnost zdravil z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, v primeru neizpolnjenih potreb, npr. dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, pediatričnih zdravil ali cepiv |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

II.

Dostopnost zdravil z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, v primeru neizpolnjenih potreb, npr. dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, pediatričnih zdravil ali cepiv

| II. | Dostopnost zdravil
  in medicinskih pripomočkov
  z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, v primeru neizpolnjenih potreb, npr.
  obstoječih in novih
  dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, pediatričnih zdravil ali cepiv |
| --- | --- |

II.

Dostopnost zdravil
  in medicinskih pripomočkov
  z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, v primeru neizpolnjenih potreb, npr.
  obstoječih in novih
  dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, pediatričnih zdravil ali cepiv

in medicinskih pripomočkov

obstoječih in novih

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del A – točka III

Priloga II – del A – točka III

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| III. | Število ukrepov in
  dobrih praks
  , ki neposredno prispevajo k 
  cilju trajnostnega razvoja 3.4
  , na državo članico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

III.

Število ukrepov in
  dobrih praks
  , ki neposredno prispevajo k 
  cilju trajnostnega razvoja 3.4
  , na državo članico

dobrih praks

cilju trajnostnega razvoja 3.4

| III. | Število ukrepov in
  primerov dobre prakse
  , ki neposredno prispevajo k 
  zagotovitvi splošnega zdravstvenega varstva
  , na državo članico |
| --- | --- |

III.

Število ukrepov in
  primerov dobre prakse
  , ki neposredno prispevajo k 
  zagotovitvi splošnega zdravstvenega varstva
  , na državo članico

primerov dobre prakse

zagotovitvi splošnega zdravstvenega varstva

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del A – točka IV

Priloga II – del A – točka IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| IV. | Izvajanje
  dobrih praks
  v državah članicah EU |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

IV.

Izvajanje
  dobrih praks
  v državah članicah EU

dobrih praks

| IV. | Izvajanje
  zdravstvenih programov
  v državah članicah EU
  za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obravnavanje neenakosti v zdravju; |
| --- | --- |

IV.

Izvajanje
  zdravstvenih programov
  v državah članicah EU
  za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obravnavanje neenakosti v zdravju;

zdravstvenih programov

za spodbujanje zdravja, preprečevanje bolezni in obravnavanje neenakosti v zdravju;

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del A – točka IV a (novo)

Priloga II – del A – točka IV a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | IVa. | Vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

IVa.

IVa.

Vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 1 a (novo)

Priloga II – del B – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | število novih postopkov, s katerimi se bosta po potrebi ob upoštevanju novih tehnologij pospešila razvoj in vrednotenje zdravil, ki izpolnjujejo večje javnozdravstvene potrebe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

število novih postopkov, s katerimi se bosta po potrebi ob upoštevanju novih tehnologij pospešila razvoj in vrednotenje zdravil, ki izpolnjujejo večje javnozdravstvene potrebe;

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 1 b (novo)

Priloga II – del B – točka 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b. | število držav članic z ustrezno stopnjo infrastrukture za digitalno zdravstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.

1b.

število držav članic z ustrezno stopnjo infrastrukture za digitalno zdravstvo;

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 1 c (novo)

Priloga II – del B – točka 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c. | število držav članic, ki so uvedle evropsko elektronsko zdravstveno kartoteko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.

1c.

število držav članic, ki so uvedle evropsko elektronsko zdravstveno kartoteko;

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 1 d (novo)

Priloga II – del B – točka 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d. | delež državljanov držav članic z dostopom do svojih podatkov v evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru na državo članico; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.

1d.

delež državljanov držav članic z dostopom do svojih podatkov v evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru na državo članico;

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 3

Priloga II – del B – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | število
  razdeljenih
  odmerkov cepiva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

število
  razdeljenih
  odmerkov cepiva;

razdeljenih

| 3. | število odmerkov cepiva
  , ki je na voljo, po vrsti cepiva in po državi članici
  ; |
| --- | --- |

3.

število odmerkov cepiva
  , ki je na voljo, po vrsti cepiva in po državi članici
  ;

, ki je na voljo, po vrsti cepiva in po državi članici

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 3 a (novo)

Priloga II – del B – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a. | precepljenost po starosti in na bolezen, ki jo je mogoče preprečiti s cepljenjem |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.

3a.

precepljenost po starosti in na bolezen, ki jo je mogoče preprečiti s cepljenjem

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 6

Priloga II – del B – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6. | starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom
  materničnega vratu
  ,
  dojke ter debelega črevesa
  in
  danke
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.

starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom
  materničnega vratu
  ,
  dojke ter debelega črevesa
  in
  danke
  ;

materničnega vratu

dojke ter debelega črevesa

danke

| 6. | starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom,
  po vrsti raka, starosti, spolu
  in
  državah članicah
  ; |
| --- | --- |

6.

starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom,
  po vrsti raka, starosti, spolu
  in
  državah članicah
  ;

po vrsti raka, starosti, spolu

državah članicah

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 6 a (novo)

Priloga II – del B – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a. | starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom pri otrocih, po vrsti raka, starosti, spolu in državah članicah |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.

6a.

starostno standardizirano petletno neto preživetje z rakom pri otrocih, po vrsti raka, starosti, spolu in državah članicah

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 6 b (novo)

Priloga II – del B – točka 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b. | presejalni pregledi za raka na dojki, materničnem vratu ter na debelem črevesju in danki po vrsti, starosti, spolu in na državo članico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.

6b.

presejalni pregledi za raka na dojki, materničnem vratu ter na debelem črevesju in danki po vrsti, starosti, spolu in na državo članico

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7

Priloga II – del B – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7. | razmerje med številom registrov raka in držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka
  materničnega vratu, dojke ter debelega črevesa in danke
  , ko je postavljena diagnoza; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.

razmerje med številom registrov raka in držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka
  materničnega vratu, dojke ter debelega črevesa in danke
  , ko je postavljena diagnoza;

materničnega vratu, dojke ter debelega črevesa in danke

| 7. | razmerje med številom registrov raka in
  številom
  držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka, ko je postavljena diagnoza; |
| --- | --- |

7.

razmerje med številom registrov raka in
  številom
  držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka, ko je postavljena diagnoza;

številom

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 a (novo)

Priloga II – del B – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a. | delež oseb, sprejetih v paliativno oskrbo in rezultati za raka in raka pri otrocih po vrsti, starosti, spolu in državi članici |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.

7a.

delež oseb, sprejetih v paliativno oskrbo in rezultati za raka in raka pri otrocih po vrsti, starosti, spolu in državi članici

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 b (novo)

Priloga II – del B – točka 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7b. | razmerje med številom registrov raka na državo članico in številom držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka pri otrocih, ko je postavljena diagnoza |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7b.

7b.

razmerje med številom registrov raka na državo članico in številom držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka pri otrocih, ko je postavljena diagnoza

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 c (novo)

Priloga II – del B – točka 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7c. | prevalenca večjih kroničnih bolezni na državo članico, po bolezni, spolu in starosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7c.

7c.

prevalenca večjih kroničnih bolezni na državo članico, po bolezni, spolu in starosti

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 d (novo)

Priloga II – del B – točka 7 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7d. | starostno standardizirana stopnja umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni (na 100 000  oseb), na bolezen; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7d.

7d.

starostno standardizirana stopnja umrljivosti zaradi nenalezljivih bolezni (na 100 000  oseb), na bolezen;

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 e (novo)

Priloga II – del B – točka 7 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7e. | delež pacientov s HIV/aidsom z dostopom do ustreznega zdravljenja po državah članicah, spolu in starosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7e.

7e.

delež pacientov s HIV/aidsom z dostopom do ustreznega zdravljenja po državah članicah, spolu in starosti;

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 7 f (novo)

Priloga II – del B – točka 7 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7f. | delež pacientov s tuberkulozo z dostopom do ustreznega zdravljenja po državah članicah, spolu in starosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7f.

7f.

delež pacientov s tuberkulozo z dostopom do ustreznega zdravljenja po državah članicah, spolu in starosti;

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 8

Priloga II – del B – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8. | razširjenost kajenja
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.

razširjenost kajenja
  ;

razširjenost kajenja

| 8. | starostno standardizirana razširjenost uporabe tobaka po spolu
  ; |
| --- | --- |

8.

starostno standardizirana razširjenost uporabe tobaka po spolu
  ;

starostno standardizirana razširjenost uporabe tobaka po spolu

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 8 a (novo)

Priloga II – del B – točka 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a. | starostno standardizirana razširjenost škodljivega uživanja alkohola po spolu in starosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.

8a.

starostno standardizirana razširjenost škodljivega uživanja alkohola po spolu in starosti;

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 9

Priloga II – del B – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9. | število primerov pomanjkanja zdravil v 
  mreži enotnih kontaktnih točk
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.

število primerov pomanjkanja zdravil v 
  mreži enotnih kontaktnih točk
  ;

mreži enotnih kontaktnih točk

| 9. | število primerov pomanjkanja zdravil v 
  državah članicah
  ; |
| --- | --- |

9.

število primerov pomanjkanja zdravil v 
  državah članicah
  ;

državah članicah

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 9 a (novo)

Priloga II – del B – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a. | ukrepi za spodbujanje proizvodnje bistvenih aktivnih farmacevtskih sestavin in zdravil v EU |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9a.

9a.

ukrepi za spodbujanje proizvodnje bistvenih aktivnih farmacevtskih sestavin in zdravil v EU

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 12 a (novo)

Priloga II – del B – točka 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12a. | uporaba antimikrobikov na anatomsko-terapevtsko-kemično oznako in na državo članico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12a.

12a.

uporaba antimikrobikov na anatomsko-terapevtsko-kemično oznako in na državo članico

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 12 b (novo)

Priloga II – del B – točka 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12b. | umrljivost, pripisljiva okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, po starosti, spolu in na državo članico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12b.

12b.

umrljivost, pripisljiva okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, po starosti, spolu in na državo članico

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 12 c (novo)

Priloga II – del B – točka 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12c. | smrti, ki bi jih bilo mogoče preprečiti in se jih pripisuje boleznim srca in ožilja, raku in sladkorni bolezni, izgubljena leta življenja zaradi bolezni, invalidnosti ali prezgodnje smrti, ki se jih pripisuje nenalezljivi bolezni, leta zdravstveno kakovostnega življenja s kronično respiratorno boleznijo pri osebah, mlajših od 75 let po spolu in na državo članico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

12c.

12c.

smrti, ki bi jih bilo mogoče preprečiti in se jih pripisuje boleznim srca in ožilja, raku in sladkorni bolezni, izgubljena leta življenja zaradi bolezni, invalidnosti ali prezgodnje smrti, ki se jih pripisuje nenalezljivi bolezni, leta zdravstveno kakovostnega življenja s kronično respiratorno boleznijo pri osebah, mlajših od 75 let po spolu in na državo članico

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 13

Priloga II – del B – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 13. | število
  bolnišničnih
  enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

13.

število
  bolnišničnih
  enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež;

bolnišničnih

| 13. | število
  zdravstvenih
  enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež; |
| --- | --- |

13.

število
  zdravstvenih
  enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež;

zdravstvenih

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 14 a (novo)

Priloga II – del B – točka 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14a. | število ocen učinkov politik Unije na zdravje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

14a.

14a.

število ocen učinkov politik Unije na zdravje;

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 14 b (novo)

Priloga II – del B – točka 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14b. | po starosti standardizirana razširjenost debelosti po spolu, starosti in državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

14b.

14b.

po starosti standardizirana razširjenost debelosti po spolu, starosti in državah članicah;

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 14 c (novo)

Priloga II – del B – točka 14 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14c. | stopnja umrljivosti mater po starosti in državah članicah |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

14c.

14c.

stopnja umrljivosti mater po starosti in državah članicah

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 14 d (novo)

Priloga II – del B – točka 14 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14d. | umrljivost dojenčkov po državah članicah |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

14d.

14d.

umrljivost dojenčkov po državah članicah

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del B – točka 14 e (novo)

Priloga II – del B – točka 14 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 14e. | starostno standardizirane smrti, ki jih je mogoče pripisati onesnaženosti okolja (na 100 000  oseb), po spolu in starosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

14e.

14e.

starostno standardizirane smrti, ki jih je mogoče pripisati onesnaženosti okolja (na 100 000  oseb), po spolu in starosti;

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0196/2020).

1

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki in Euroskupini o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020) 
  112 final
  z dne 13. marca 2020).

8

112 final

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki in Euroskupini o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)
  0112
  z dne 13. marca 2020).

8

0112

(10)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

10

(10)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

10

(11)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU, COM(2018) 
  51 final
  z dne 31. januarja 2018.

11

51 final

(11)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU, COM(2018)
  0051
  z dne 31. januarja 2018.

11

0051

(12)  Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije (UL C 146, 22.6.2006, str. 1).

12

(11a)  
  Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

11a

Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(12)  Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije (UL C 146, 22.6.2006, str. 1).

12

(12a)  

  12a Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (UL L 158, 30.4.2004, str. 50).

12a

12a

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novih ukrepih za trajnostno prihodnost Evrope. Evropsko ukrepanje za trajnost COM(2016) 
  739 final
  z dne 22. novembra 2016.

13

739 final

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novih ukrepih za trajnostno prihodnost Evrope. Evropsko ukrepanje za trajnost COM(2016)
  0739
  z dne 22. novembra 2016.

13

0739

(14)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom, COM(2017) 
  339 final
  z dne 29. junija 2017.

14

339 final

(14)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom, COM(2017)
  0339
  z dne 29. junija 2017.

14

0339

(15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strateškem pristopu Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju, COM(2019) 128 final z dne 11. marca 2019.

15

(15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strateškem pristopu Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju, COM(2019)0128 z dne 11. marca 2019.

15

(16)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

16

(16)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

16

(16a)  

  UL C 192, 7.6.2019, str. 5.

16a

UL C 192, 7.6.2019, str. 5.

(19)  Sklepi Sveta o vlogi EU na področju zdravja v svetu, 3011. seja Sveta za zunanje zadeve, Bruselj, 10. maj 2010.

19

(19)  Sklepi Sveta o vlogi EU na področju zdravja v svetu, 3011. seja Sveta za zunanje zadeve, Bruselj, 10. maj 2010.

19

(20)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

20

(20)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

20

(1a)  
  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

1a

Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

---

| 13.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/165

---

P9_TA(2020)0306

Program InvestEU ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 13. novembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Sprememba 1

(2021/C 415/18)

PREDLOGI SPREMEMB EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa InvestEU

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173 in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pandemija COVID-19 pomeni velik
  simetrični
  pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije
  in je imela v državah članicah in regijah velik nesimetričen socialni in gospodarski učinek
  . Nujni zajezitveni ukrepi so povzročili znaten upad gospodarske dejavnosti v EU.
  Iz evropske gospodarske napovedi Komisije iz poletja 2020 izhaja, da naj bi se
  BDP EU ▌ v letu 2020 zmanjšal za okoli
  8,3 %
  ,
  torej še bolj, kot je Komisija predvidevala v napovedi iz pomladi 2020
  in veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009
  , v nekaterih sektorjih pa se bo obseg dejavnosti skrčil še bolj kot drugje
  . Pandemija je pokazala medsebojno povezanost svetovnih dobavnih verig in razkrila nekaj šibkih točk, kot je preveliko zanašanje strateških gospodarskih panog na nediverzificirane zunanje dobavne vire
  in odsotnost kritične infrastrukture
  . Te šibke točke je treba odpraviti
  zlasti za mala, srednja in mikropodjetja
  , da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost vsega gospodarstva, hkrati pa ohrani njegova odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z ustreznimi pravili. Pričakuje se, da se bo naložbena dejavnost znatno zmanjšala. Celo pred pandemijo, ko je bilo mogoče v Uniji opaziti zviševanje deleža naložb v razmerju do BDP, je bila naložbena dejavnost nižja, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhna, da bi nadomestila leta nezadostnega vlaganja, ki so sledila krizi leta 2009. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi zaradi tehnoloških sprememb in svetovne konkurenčnosti ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah za ponovni zagon in ohranjanje dolgoročne rasti, med drugim tudi na področju inovacij, znanj in spretnosti, infrastrukture ter malih in srednjih podjetij, ter ne zadoščajo za spoprijemanje s ključnimi družbenimi izzivi, kot sta trajnostnost ali staranje prebivalstva. Da bi uresničili cilje politik Unije
  , vključno s sporočili Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo, z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo in z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo,
  ter podprli hitro,
  trajnostno,
  vključujoče
  , trajno
  in zdravo gospodarsko okrevanje, je treba podpreti odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin ter zmanjšati naložbeno vrzel v ciljnih sektorjih. |
| --- | --- |

(1)

Pandemija COVID-19 pomeni velik
  simetrični
  pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije
  in je imela v državah članicah in regijah velik nesimetričen socialni in gospodarski učinek
  . Nujni zajezitveni ukrepi so povzročili znaten upad gospodarske dejavnosti v EU.
  Iz evropske gospodarske napovedi Komisije iz poletja 2020 izhaja, da naj bi se
  BDP EU ▌ v letu 2020 zmanjšal za okoli
  8,3 %
  ,
  torej še bolj, kot je Komisija predvidevala v napovedi iz pomladi 2020
  in veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009
  , v nekaterih sektorjih pa se bo obseg dejavnosti skrčil še bolj kot drugje
  . Pandemija je pokazala medsebojno povezanost svetovnih dobavnih verig in razkrila nekaj šibkih točk, kot je preveliko zanašanje strateških gospodarskih panog na nediverzificirane zunanje dobavne vire
  in odsotnost kritične infrastrukture
  . Te šibke točke je treba odpraviti
  zlasti za mala, srednja in mikropodjetja
  , da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost vsega gospodarstva, hkrati pa ohrani njegova odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z ustreznimi pravili. Pričakuje se, da se bo naložbena dejavnost znatno zmanjšala. Celo pred pandemijo, ko je bilo mogoče v Uniji opaziti zviševanje deleža naložb v razmerju do BDP, je bila naložbena dejavnost nižja, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhna, da bi nadomestila leta nezadostnega vlaganja, ki so sledila krizi leta 2009. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi zaradi tehnoloških sprememb in svetovne konkurenčnosti ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah za ponovni zagon in ohranjanje dolgoročne rasti, med drugim tudi na področju inovacij, znanj in spretnosti, infrastrukture ter malih in srednjih podjetij, ter ne zadoščajo za spoprijemanje s ključnimi družbenimi izzivi, kot sta trajnostnost ali staranje prebivalstva. Da bi uresničili cilje politik Unije
  , vključno s sporočili Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo, z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo in z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo,
  ter podprli hitro,
  trajnostno,
  vključujoče
  , trajno
  in zdravo gospodarsko okrevanje, je treba podpreti odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin ter zmanjšati naložbeno vrzel v ciljnih sektorjih.

| (2) | V ocenah je bilo poudarjeno, da je zaradi velike raznovrstnosti finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, prišlo do prekrivanja med njihovimi področji uporabe. Obenem je ta raznolikost obremenila posrednike in končne prejemnike, ki so morali upoštevati različna pravila glede upravičenosti in poročanja. Ker pravila niso bila združljiva, je bilo ovirano tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo to koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, torej sklad InvestEU, ki bi se opiral na izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), ustanovljenim z naložbenim načrtom za Evropo, da bi končnim prejemnikom zagotovili učinkovitejšo podporo s povezovanjem in poenostavitvijo financiranja, ponujenega v okviru enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek podpore Unije in hkrati zmanjšalo stroške Unije, ki se krijejo iz proračuna. |
| --- | --- |

(2)

V ocenah je bilo poudarjeno, da je zaradi velike raznovrstnosti finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, prišlo do prekrivanja med njihovimi področji uporabe. Obenem je ta raznolikost obremenila posrednike in končne prejemnike, ki so morali upoštevati različna pravila glede upravičenosti in poročanja. Ker pravila niso bila združljiva, je bilo ovirano tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo to koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, torej sklad InvestEU, ki bi se opiral na izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), ustanovljenim z naložbenim načrtom za Evropo, da bi končnim prejemnikom zagotovili učinkovitejšo podporo s povezovanjem in poenostavitvijo financiranja, ponujenega v okviru enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek podpore Unije in hkrati zmanjšalo stroške Unije, ki se krijejo iz proračuna.

| (3) | Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije
  in besedila
  za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti in delovnih mest, kot so strategija Evropa 2020 z dne 3. marca 2010, akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov z dne 30. septembra 2015, nova agenda za kulturo z dne 22. maja 2018,
  akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027,
  Čista energija za vse Evropejce z dne 30. novembra 2016, Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo z dne 2. decembra 2015, evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami z dne 20. julija 2016, evropski obrambni akcijski načrt z dne 30. novembra 2016, Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada z dne 7. junija 2017, vesoljska strategija za Evropo z dne 26. oktobra 2016, medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017,
  dolgoročna strategija do leta 2050, imenovana Čist planet za vse, z dne 28. novembra 2018,
  evropski zeleni dogovor z dne 11. decembra 2019, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor z dne 14. januarja 2020, močna socialna Evropa za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, evropska podatkovna strategija in sporočilo o umetni inteligenci z dne 19. februarja 2020,
  [uredba o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)],
  nova industrijska strategija za Evropo z dne 10. marca 2020 ter strategija za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo z dne 10. marca 2020
  , strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 z dne 20. maja 2020, Uredba (EU) 2020/852 z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088, strategija za povezovanje energetskih sistemov in strategija za vodik z dne 8. julija 2020
  . Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergijo med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije
  in besedila
  za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti in delovnih mest, kot so strategija Evropa 2020 z dne 3. marca 2010, akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov z dne 30. septembra 2015, nova agenda za kulturo z dne 22. maja 2018,
  akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027,
  Čista energija za vse Evropejce z dne 30. novembra 2016, Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo z dne 2. decembra 2015, evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami z dne 20. julija 2016, evropski obrambni akcijski načrt z dne 30. novembra 2016, Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada z dne 7. junija 2017, vesoljska strategija za Evropo z dne 26. oktobra 2016, medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017,
  dolgoročna strategija do leta 2050, imenovana Čist planet za vse, z dne 28. novembra 2018,
  evropski zeleni dogovor z dne 11. decembra 2019, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor z dne 14. januarja 2020, močna socialna Evropa za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, evropska podatkovna strategija in sporočilo o umetni inteligenci z dne 19. februarja 2020,
  [uredba o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)],
  nova industrijska strategija za Evropo z dne 10. marca 2020 ter strategija za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo z dne 10. marca 2020
  , strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 z dne 20. maja 2020, Uredba (EU) 2020/852 z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088, strategija za povezovanje energetskih sistemov in strategija za vodik z dne 8. julija 2020
  . Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergijo med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja.

| (4) | Na ravni Unije je ustrezni okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih področij reform ter za nadzor nad njihovim izvajanjem evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik. Države članice v podporo svojim prednostnim področjem reform oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, po možnosti v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi lahko oblikovali in uskladili prednostne naložbene projekte, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije ali z obojimi. Prav tako bi se moralo za te strategije usklajeno uporabljati financiranje Unije in doseči čim višjo dodano vrednost finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost ter programa InvestEU. |
| --- | --- |

(4)

Na ravni Unije je ustrezni okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih področij reform ter za nadzor nad njihovim izvajanjem evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik. Države članice v podporo svojim prednostnim področjem reform oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije, po možnosti v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi lahko oblikovali in uskladili prednostne naložbene projekte, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije ali z obojimi. Prav tako bi se moralo za te strategije usklajeno uporabljati financiranje Unije in doseči čim višjo dodano vrednost finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost ter programa InvestEU.

| (5) | Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti ter socialno-ekonomske konvergence in kohezije Unije, tudi na področju inovacij in digitalizacije, k učinkoviti rabi virov v skladu s krožnim gospodarstvom, trajnostnosti in vključevalnosti gospodarske rasti Unije ter socialni odpornosti in povezovanju kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za odpravo razdrobljenosti teh trgov in diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral sklad podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških, lastniških
  in navideznih lastniških
  instrumentov
  (kot so hibridni dolg, podrejeni dolg ali zamenljivi lastniški kapital)
  ter instrumentov delitve tveganj, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in finančni prispevki izvajalskih partnerjev, kot je ustrezno. Sklad InvestEU bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi moral biti osredotočen na strateške, dolgoročne koristi na ključnih področjih politik Unije, ki se sicer ne bi financirala ali se ne bi financirala dovolj, saj bo tako prispeval k doseganju ciljev politik Unije. Podpora v okviru sklada InvestEU bi morala zajemati širok razpon sektorjev in regij, pri tem pa ne bi smeli povzročiti pretirane sektorske ali geografske koncentracije in bi morali olajšati
  izvajanje
  projektov, ki jih sestavljajo partnerski subjekti
  , in projektov, s katerimi se bo v
  regijah EU
  spodbujalo nastajanje mrež, grozdov in vozlišč za digitalne inovacije
  . |
| --- | --- |

(5)

Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti ter socialno-ekonomske konvergence in kohezije Unije, tudi na področju inovacij in digitalizacije, k učinkoviti rabi virov v skladu s krožnim gospodarstvom, trajnostnosti in vključevalnosti gospodarske rasti Unije ter socialni odpornosti in povezovanju kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za odpravo razdrobljenosti teh trgov in diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral sklad podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških, lastniških
  in navideznih lastniških
  instrumentov
  (kot so hibridni dolg, podrejeni dolg ali zamenljivi lastniški kapital)
  ter instrumentov delitve tveganj, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in finančni prispevki izvajalskih partnerjev, kot je ustrezno. Sklad InvestEU bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi moral biti osredotočen na strateške, dolgoročne koristi na ključnih področjih politik Unije, ki se sicer ne bi financirala ali se ne bi financirala dovolj, saj bo tako prispeval k doseganju ciljev politik Unije. Podpora v okviru sklada InvestEU bi morala zajemati širok razpon sektorjev in regij, pri tem pa ne bi smeli povzročiti pretirane sektorske ali geografske koncentracije in bi morali olajšati
  izvajanje
  projektov, ki jih sestavljajo partnerski subjekti
  , in projektov, s katerimi se bo v
  regijah EU
  spodbujalo nastajanje mrež, grozdov in vozlišč za digitalne inovacije
  .

| (6) | Kulturni in ustvarjalni sektorji so ključni in hitro rastoči sektorji v Uniji, ki
  lahko pomembno prispevajo k trajnostnemu okrevanju ter
  intelektualno lastnino in ustvarjalnost posameznikov pretvarjajo v ekonomsko in kulturno vrednost. Vendar ▌ omejevanje socialnih stikov
  in javnih prireditev
  , ki je bilo vzpostavljeno
  ob začetku krize
  zaradi COVID-19,
  velja še naprej in ima
  zelo negativne gospodarske posledice za te sektorje
  in ljudi, ki delajo v njih, ter bi lahko dolgoročno strukturno poslabšalo dostop do jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   (4)

  , ali do kompleksnih finančnih instrumentov
  . Poleg tega neoprijemljiva narava sredstev v teh sektorjih omejuje dostop malih in srednjih podjetij in organizacij iz teh sektorjev do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, povečanje obsega in konkurenčnost na mednarodni ravni. Malim in srednjim podjetjem ter organizacijam iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev bi bilo treba s programom InvestEU še naprej olajševati dostop do financiranja. Kulturni in ustvarjalni, avdiovizualni in medijski sektor so bistveni za našo kulturno raznovrstnost in
  oblikovanje demokratičnih in povezanih družb
  v digitalni dobi ter neločljiv del naše suverenosti in neodvisnosti, strateške naložbe v avdiovizualne in medijske vsebine in tehnologijo pa bodo določale
  konkurenčnost teh sektorjev in njihove
  dolgoročne zmogljivosti za proizvodnjo in razširjanje
  visokokakovostnih
  vsebin širokemu občinstvu prek nacionalnih meja
  ob spoštovanju pluralizma in svobode govora
  . |
| --- | --- |

(6)

Kulturni in ustvarjalni sektorji so ključni in hitro rastoči sektorji v Uniji, ki
  lahko pomembno prispevajo k trajnostnemu okrevanju ter
  intelektualno lastnino in ustvarjalnost posameznikov pretvarjajo v ekonomsko in kulturno vrednost. Vendar ▌ omejevanje socialnih stikov
  in javnih prireditev
  , ki je bilo vzpostavljeno
  ob začetku krize
  zaradi COVID-19,
  velja še naprej in ima
  zelo negativne gospodarske posledice za te sektorje
  in ljudi, ki delajo v njih, ter bi lahko dolgoročno strukturno poslabšalo dostop do jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje, ustanovljenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
   (4)

  , ali do kompleksnih finančnih instrumentov
  . Poleg tega neoprijemljiva narava sredstev v teh sektorjih omejuje dostop malih in srednjih podjetij in organizacij iz teh sektorjev do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, povečanje obsega in konkurenčnost na mednarodni ravni. Malim in srednjim podjetjem ter organizacijam iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev bi bilo treba s programom InvestEU še naprej olajševati dostop do financiranja. Kulturni in ustvarjalni, avdiovizualni in medijski sektor so bistveni za našo kulturno raznovrstnost in
  oblikovanje demokratičnih in povezanih družb
  v digitalni dobi ter neločljiv del naše suverenosti in neodvisnosti, strateške naložbe v avdiovizualne in medijske vsebine in tehnologijo pa bodo določale
  konkurenčnost teh sektorjev in njihove
  dolgoročne zmogljivosti za proizvodnjo in razširjanje
  visokokakovostnih
  vsebin širokemu občinstvu prek nacionalnih meja
  ob spoštovanju pluralizma in svobode govora
  .

| (7) | Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, tudi v kulturno dediščino, da bi spodbudili trajnostno in vključujočo rast, naložbe in zaposlovanje ter s tem prispevali k večji blaginji, pravičnejši porazdelitvi dohodka ter večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji. Projekti, ki se bodo financirali iz sklada InvestEU, bi morali ustrezati okoljskim in socialnim standardom Unije, tudi kar zadeva pravice delavcev. Uporaba sklada bi morala dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(7)

Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, tudi v kulturno dediščino, da bi spodbudili trajnostno in vključujočo rast, naložbe in zaposlovanje ter s tem prispevali k večji blaginji, pravičnejši porazdelitvi dohodka ter večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji. Projekti, ki se bodo financirali iz sklada InvestEU, bi morali ustrezati okoljskim in socialnim standardom Unije, tudi kar zadeva pravice delavcev. Uporaba sklada bi morala dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi.

| (8) | Unija je potrdila cilje iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno z njenimi cilji trajnostnega razvoja, Pariški sporazum, sprejet v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (Pariški sporazum), in Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev teh ciljev, pa tudi tistih, ki so določeni v okoljskih politikah Unije, je treba znatno okrepiti prizadevanja za trajnostni razvoj. Zato bi morala imeti načela trajnostnega razvoja pomembno vlogo pri oblikovanju sklada InvestEU. |
| --- | --- |

(8)

Unija je potrdila cilje iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno z njenimi cilji trajnostnega razvoja, Pariški sporazum, sprejet v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (Pariški sporazum), in Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev teh ciljev, pa tudi tistih, ki so določeni v okoljskih politikah Unije, je treba znatno okrepiti prizadevanja za trajnostni razvoj. Zato bi morala imeti načela trajnostnega razvoja pomembno vlogo pri oblikovanju sklada InvestEU.

| (9) | Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz
  sporočil
  Komisije z dne 8. marca 2018 o akcijskem načrtu za financiranje trajnostne rasti
  , z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo
  in ▌z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor. |
| --- | --- |

(9)

Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz
  sporočil
  Komisije z dne 8. marca 2018 o akcijskem načrtu za financiranje trajnostne rasti
  , z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo, z dne 10. marca 2020 o strategiji za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo
  in ▌z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor.

| (10) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev trajnostnega razvoja, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja nameniti
  vsaj 30 %
  proračunskih odhodkov Unije podpiranju podnebnih ciljev. Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili
  vsaj
  30 % skupnih finančnih sredstev programa. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev trajnostnega razvoja, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja nameniti
  vsaj 30 %
  proračunskih odhodkov Unije podpiranju podnebnih ciljev. Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili
  vsaj
  30 % skupnih finančnih sredstev programa. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov.

| (11) | Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema Unije za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga bo Komisija zasnovala v sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji, in ob ustrezni uporabi meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (6)], da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih vidikov ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema Unije za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga bo Komisija zasnovala v sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji, in ob ustrezni uporabi meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (6)], da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih vidikov ciljev trajnostnega razvoja.

| (12) | V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica od desetih najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezana z okoljem. Zajemajo onesnaževanje zraka, tal, celinskih voda in oceanov, ekstremne vremenske pojave, izgubljanje biotske raznovrstnosti ter neuspešno blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Okoljska načela so dobro zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati upoštevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja ter preprečevanje in obvladovanje s tem povezanih tveganj. Unija bi morala slediti tudi odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadzorom nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti (7) in Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Zato bi bilo treba naložbe za cilje okoljske trajnostnosti spremljati z uporabo skupnih metodologij, skladnih z metodologijami v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja zraka, zato da bi omogočili oceno individualnega in skupnega vpliva naložb na najpomembnejše sestavine naravnega kapitala, torej zrak, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica od desetih najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezana z okoljem. Zajemajo onesnaževanje zraka, tal, celinskih voda in oceanov, ekstremne vremenske pojave, izgubljanje biotske raznovrstnosti ter neuspešno blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Okoljska načela so dobro zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati upoštevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja ter preprečevanje in obvladovanje s tem povezanih tveganj. Unija bi morala slediti tudi odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadzorom nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti (7) in Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Zato bi bilo treba naložbe za cilje okoljske trajnostnosti spremljati z uporabo skupnih metodologij, skladnih z metodologijami v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje na področju podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja zraka, zato da bi omogočili oceno individualnega in skupnega vpliva naložb na najpomembnejše sestavine naravnega kapitala, torej zrak, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnost.

| (13) | Naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moral pregledati izvajalski partner, da bi ugotovil, ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Pri naložbenih projektih, ki ta učinek imajo, bi bilo treba opraviti preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala Komisija oblikovati v tesnem sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU. Pri smernicah bi morala biti ustrezno uporabljena merila, določena v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna in skladna s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale smernice vsebovati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, poleg tega pa bi bilo treba projekte, ki ne dosegajo v smernicah določene velikosti, izključiti iz preverjanja trajnostnosti. Če bi izvajalski partner ugotovil, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, bi moral naložbenemu odboru, ustanovljenemu za sklad InvestEU, predložiti utemeljitev. Operacije, ki ne bodo skladne z doseganjem podnebnih ciljev, ne bi smele biti upravičene do podpore v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(13)

Naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moral pregledati izvajalski partner, da bi ugotovil, ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Pri naložbenih projektih, ki ta učinek imajo, bi bilo treba opraviti preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala Komisija oblikovati v tesnem sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU. Pri smernicah bi morala biti ustrezno uporabljena merila, določena v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna in skladna s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale smernice vsebovati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, poleg tega pa bi bilo treba projekte, ki ne dosegajo v smernicah določene velikosti, izključiti iz preverjanja trajnostnosti. Če bi izvajalski partner ugotovil, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, bi moral naložbenemu odboru, ustanovljenemu za sklad InvestEU, predložiti utemeljitev. Operacije, ki ne bodo skladne z doseganjem podnebnih ciljev, ne bi smele biti upravičene do podpore v skladu s to uredbo.

| (14) | Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo in znova med krizo zaradi COVID-19 so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti,
  prizadevanj za podnebno nevtralnost,
  konkurenčnosti in konvergence
  navzgor glede življenjskih razmer v Uniji in odpiranja novih delovnih mest
  . To prinaša tudi tveganje
  vse večjih razhajanj in neenakosti v državah članicah in med njimi ter
  dolgoročno vpliva na razvoj regij
  ter s tem na konvergenco in kohezijo Unije, kar se kaže predvsem pri digitalni infrastrukturi
  .
  Bistveno je podpirati hitro in ultrahitro širokopasovno povezljivost v vseh podeželskih in mestnih regijah Unije, zagotavljati podporo digitalnim zagonskim podjetjem in inovativnim malim in srednjim podjetjem, da bi jim omogočili povečanje konkurenčnosti in poslovnega obsega, ter pospešiti digitalno preobrazbo vsega gospodarstva Unije, da bi povečali njegovo dolgoročno konkurenčnost in odpornost.
  Da bi dosegli trajnostne cilje Unije, vključno z njenimi zavezami glede ciljev trajnostnega razvoja, ter energetske in podnebne cilje za leto 2030, so bistvenega pomena obsežne naložbe v infrastrukturo Unije, zlasti v zvezi z medsebojno povezanostjo in energijsko učinkovitostjo ter oblikovanjem enotnega evropskega prometnega prostora. V skladu s tem bi bilo treba podporo sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih nizkoemisijskih virov) in okoljsko infrastrukturo, infrastrukturo, povezano s podnebnimi ukrepi, ter pomorsko in digitalno infrastrukturo. V programu InvestEU bi bilo treba dati prednost področjem, kjer je stopnja vlaganja nizka in so potrebne dodatne naložbe. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil prepoznavnost nabora projektov in kar najbolj povečal sinergijo med primernimi programi Unije na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija. Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi groženj za varnost in zaščito vključiti ukrepe za odpornost infrastrukture, med drugim njeno vzdrževanje in varnost, ter upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja v okviru drugih skladov Unije, ki zagotavljajo podporo za varnostne komponente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(14)

Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo in znova med krizo zaradi COVID-19 so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti,
  prizadevanj za podnebno nevtralnost,
  konkurenčnosti in konvergence
  navzgor glede življenjskih razmer v Uniji in odpiranja novih delovnih mest
  . To prinaša tudi tveganje
  vse večjih razhajanj in neenakosti v državah članicah in med njimi ter
  dolgoročno vpliva na razvoj regij
  ter s tem na konvergenco in kohezijo Unije, kar se kaže predvsem pri digitalni infrastrukturi
  .
  Bistveno je podpirati hitro in ultrahitro širokopasovno povezljivost v vseh podeželskih in mestnih regijah Unije, zagotavljati podporo digitalnim zagonskim podjetjem in inovativnim malim in srednjim podjetjem, da bi jim omogočili povečanje konkurenčnosti in poslovnega obsega, ter pospešiti digitalno preobrazbo vsega gospodarstva Unije, da bi povečali njegovo dolgoročno konkurenčnost in odpornost.
  Da bi dosegli trajnostne cilje Unije, vključno z njenimi zavezami glede ciljev trajnostnega razvoja, ter energetske in podnebne cilje za leto 2030, so bistvenega pomena obsežne naložbe v infrastrukturo Unije, zlasti v zvezi z medsebojno povezanostjo in energijsko učinkovitostjo ter oblikovanjem enotnega evropskega prometnega prostora. V skladu s tem bi bilo treba podporo sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih nizkoemisijskih virov) in okoljsko infrastrukturo, infrastrukturo, povezano s podnebnimi ukrepi, ter pomorsko in digitalno infrastrukturo. V programu InvestEU bi bilo treba dati prednost področjem, kjer je stopnja vlaganja nizka in so potrebne dodatne naložbe. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil prepoznavnost nabora projektov in kar najbolj povečal sinergijo med primernimi programi Unije na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija. Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi groženj za varnost in zaščito vključiti ukrepe za odpornost infrastrukture, med drugim njeno vzdrževanje in varnost, ter upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja v okviru drugih skladov Unije, ki zagotavljajo podporo za varnostne komponente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj.

| (15) | Program InvestEU bi moral po možnosti prispevati k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in uredbe o upravljanju (10) ter pri naložbenih odločitvah spodbujati energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(15)

Program InvestEU bi moral po možnosti prispevati k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in uredbe o upravljanju (10) ter pri naložbenih odločitvah spodbujati energijsko učinkovitost.

| (16) | Resnična večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergijo med njimi. Program InvestEU bi moral podpirati naložbe v večmodalna prometna vozlišča, saj kljub znatnemu gospodarskemu potencialu in upravičenosti pomenijo precejšnje tveganje za zasebne vlagatelje. Prav tako bi moral prispevati k razvoju in uvedbi inteligentnih prometnih sistemov. Pripomoči bi moral k okrepitvi prizadevanj za zasnovo in uporabo tehnologij, ki bodo izboljšale varnost vozil in cestne infrastrukture. |
| --- | --- |

(16)

Resnična večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergijo med njimi. Program InvestEU bi moral podpirati naložbe v večmodalna prometna vozlišča, saj kljub znatnemu gospodarskemu potencialu in upravičenosti pomenijo precejšnje tveganje za zasebne vlagatelje. Prav tako bi moral prispevati k razvoju in uvedbi inteligentnih prometnih sistemov. Pripomoči bi moral k okrepitvi prizadevanj za zasnovo in uporabo tehnologij, ki bodo izboljšale varnost vozil in cestne infrastrukture.

| (17) | Program InvestEU bi moral prispevati k politikam Unije v zvezi z morji in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva. To lahko zajema ukrepe na področju pomorskega podjetništva in industrije, inovativnega in konkurenčnega pomorskega sektorja, pa tudi oceanske energije in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(17)

Program InvestEU bi moral prispevati k politikam Unije v zvezi z morji in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva. To lahko zajema ukrepe na področju pomorskega podjetništva in industrije, inovativnega in konkurenčnega pomorskega sektorja, pa tudi oceanske energije in krožnega gospodarstva.

| (18) | Čeprav se je v Uniji raven skupnih naložb pred krizo zaradi COVID-19 povečevala, so bile naložbe v dejavnosti z višjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne in naj bi zdaj zaradi krize utrpele znaten upad.
  Raziskave in inovacije bodo imele bistveno vlogo pri premagovanju krize, utrjevanju odpornosti Unije pri spoprijemanju s prihodnjimi izzivi in ustvarjanju potrebnih tehnologij za uresničevanje politik in ciljev Unije. Zato je treba doseči cilj, da se vsaj 3 % BDP vloži v raziskave in inovacije, kakor so se države članice dogovorile v okviru strategije Evropa 2020. Zato bi moral sklad InvestEU pomagati urediti sedanjo nezadostno raven naložb, saj naj bi znatno prispeval k povečanju javnih in zasebnih naložb v raziskave in inovacije v državah članicah, s čimer bo pripomogel k uresničevanju krovnega cilja glede vsaj 3 % BDP Unije. Države članice in zasebni sektor bi morali za izpolnitev tega cilja dopolniti sklad InvestEU z lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij, da naložb
  v raziskave in inovacije
  ne bi bilo premalo, saj to
  negativno vpliva na industrijsko in gospodarsko konkurenčnost Unije ter kakovost življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita nadgradnja in uvedba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo te rešitve konkurenčne na svetovnih trgih in da se spodbudi odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij na svetovni ravni; to bi se moralo odvijati v medsebojnem dopolnjevanju z Obzorjem Evropa, med drugim tudi z Evropskim svetom za inovacije. V zvezi s tem bi morale izkušnje s finančnimi instrumenti (kot je InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki je bil uveden v okviru programa Obzorje 2020 za lažji in hitrejši dostop inovativnih podjetij do financiranja) služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te ciljno usmerjene podpore. |
| --- | --- |

(18)

Čeprav se je v Uniji raven skupnih naložb pred krizo zaradi COVID-19 povečevala, so bile naložbe v dejavnosti z višjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne in naj bi zdaj zaradi krize utrpele znaten upad.
  Raziskave in inovacije bodo imele bistveno vlogo pri premagovanju krize, utrjevanju odpornosti Unije pri spoprijemanju s prihodnjimi izzivi in ustvarjanju potrebnih tehnologij za uresničevanje politik in ciljev Unije. Zato je treba doseči cilj, da se vsaj 3 % BDP vloži v raziskave in inovacije, kakor so se države članice dogovorile v okviru strategije Evropa 2020. Zato bi moral sklad InvestEU pomagati urediti sedanjo nezadostno raven naložb, saj naj bi znatno prispeval k povečanju javnih in zasebnih naložb v raziskave in inovacije v državah članicah, s čimer bo pripomogel k uresničevanju krovnega cilja glede vsaj 3 % BDP Unije. Države članice in zasebni sektor bi morali za izpolnitev tega cilja dopolniti sklad InvestEU z lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij, da naložb
  v raziskave in inovacije
  ne bi bilo premalo, saj to
  negativno vpliva na industrijsko in gospodarsko konkurenčnost Unije ter kakovost življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita nadgradnja in uvedba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo te rešitve konkurenčne na svetovnih trgih in da se spodbudi odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij na svetovni ravni; to bi se moralo odvijati v medsebojnem dopolnjevanju z Obzorjem Evropa, med drugim tudi z Evropskim svetom za inovacije. V zvezi s tem bi morale izkušnje s finančnimi instrumenti (kot je InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki je bil uveden v okviru programa Obzorje 2020 za lažji in hitrejši dostop inovativnih podjetij do financiranja) služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te ciljno usmerjene podpore.

| (19) | Turizem
  in gostinstvo sta
  e za gospodarstvo Unije in držav članic
  strateško pomembni področji, na katerih
  se je gospodarska dejavnost zaradi pandemije COVID-19
  , omejevanja stikov in zaprtja meja
  še posebej močno skrčila.
  To so izrazito občutila mala, srednja in družinska podjetja, skrčenje pa je povzročilo tudi obsežno brezposelnost, ki je močno prizadela predvsem ženske, mlade, sezonske delavce in tiste v ranljivem položaju, podjetja pa so utrpela hude izgube.
  Program InvestEU bi moral
  podpreti okrevanje tega sektorja in njegovih vrednostnih verig ter
  prispevati k 
  njihovi
  dolgoročni konkurenčnosti
  in trajnostnosti
  , in v ta namen podpirati operacije za prehod na trajnostni, inovativni in digitalni turizem
  , med odzivanjem na krizo zaradi COVID-19 tudi z inovativnimi ukrepi za zmanjšanje njegovega podnebnega in okoljskega odtisa
  .
  Vzdržno okrevanje turizma bi moralo pomagati ustvariti mnoga stalna, lokalna, kakovostna delovna mesta, tako da bodo lahko regije, ki so močno odvisne od turizma in se pri gospodarskem razvoju spoprijemajo s specifičnimi izzivi, pritegnile naložbe, ki jih brez zagona programa InvestEU in njegovih zmogljivosti za pritegnitev zasebnih vlagateljev ne bi mogle, saj bo z jamstvom EU zagotovljen učinek privabljanja. |
| --- | --- |

(19)

Turizem
  in gostinstvo sta
  e za gospodarstvo Unije in držav članic
  strateško pomembni področji, na katerih
  se je gospodarska dejavnost zaradi pandemije COVID-19
  , omejevanja stikov in zaprtja meja
  še posebej močno skrčila.
  To so izrazito občutila mala, srednja in družinska podjetja, skrčenje pa je povzročilo tudi obsežno brezposelnost, ki je močno prizadela predvsem ženske, mlade, sezonske delavce in tiste v ranljivem položaju, podjetja pa so utrpela hude izgube.
  Program InvestEU bi moral
  podpreti okrevanje tega sektorja in njegovih vrednostnih verig ter
  prispevati k 
  njihovi
  dolgoročni konkurenčnosti
  in trajnostnosti
  , in v ta namen podpirati operacije za prehod na trajnostni, inovativni in digitalni turizem
  , med odzivanjem na krizo zaradi COVID-19 tudi z inovativnimi ukrepi za zmanjšanje njegovega podnebnega in okoljskega odtisa
  .
  Vzdržno okrevanje turizma bi moralo pomagati ustvariti mnoga stalna, lokalna, kakovostna delovna mesta, tako da bodo lahko regije, ki so močno odvisne od turizma in se pri gospodarskem razvoju spoprijemajo s specifičnimi izzivi, pritegnile naložbe, ki jih brez zagona programa InvestEU in njegovih zmogljivosti za pritegnitev zasebnih vlagateljev ne bi mogle, saj bo z jamstvom EU zagotovljen učinek privabljanja.

| (20) | Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo, njeno pospešitev ter širjenje njenih koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco v skladu s programom za digitalno Evropo. |
| --- | --- |

(20)

Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo, njeno pospešitev ter širjenje njenih koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco v skladu s programom za digitalno Evropo.

| (21) | Mala in srednja podjetja predstavljajo več kot 99 % podjetij v Uniji in njihova gospodarska vrednost je visoka in ključnega pomena, vendar se jim pripisuje visoka tveganost in nezadostno zavarovanje s premoženjem, zato imajo težave pri dostopanju do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz potrebe malih in srednjih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, da ostanejo konkurenčna z digitalizacijo, internacionalizacijo, preobrazbo v smislu krožnega gospodarstva in inovacij ter z izpopolnjevanjem znanj in spretnosti svoje delovne sile.
  Kriza zaradi COVID-19 je močno vplivala prav na mala in srednja podjetja, predvsem v storitvenem sektorju, proizvodnji, gradbeništvu, turizmu ter kulturnem in ustvarjalnem sektorju.
  Poleg tega imajo ta podjetja v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja, ker običajno ne izdajajo obveznic in imajo le omejen dostop do borz ali velikih institucionalnih vlagateljev. Zanje so tudi vse bolj značilne inovativne rešitve, kot je delavski odkup podjetja ali udeležba zaposlenih v lastništvu podjetja. Dostop do finančnih sredstev je še toliko težji za tista mala in srednja podjetja, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. V Uniji so mala in srednja podjetja močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki kreditov za prekoračitev stanja na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. Malim in srednjim podjetjem, ki se soočajo z omenjenimi izzivi, je treba olajšati dostop do financiranja in jim ponuditi bolj diverzificirane vire, da bodo bolj zmožna financirati svojo ustanovitev, rast, inovacije in trajnostni razvoj, da bodo konkurenčna in odpornejša proti gospodarskim pretresom ter bodo s tem prispevala k odpornosti vsega gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ter da bodo lahko ustvarjala delovna mesta in socialno blaginjo. Ta uredba dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov. Sklad InvestEU bi se zato moral opreti na uspešne programe Unije, kot je program za konkurenčnost podjetij in mala in srednja podjetja (COSME), ter zagotavljati obratna sredstva in naložbe v celotnem življenjskem ciklu podjetja, financirati posle finančnega zakupa ter nuditi priložnost za osredotočanje na specifične in bolj ciljno usmerjene finančne produkte. Prav tako bi moral čim bolj okrepiti učinkovitost javnih/zasebnih skladov, kot je sklad za prvo javno ponudbo malih in srednjih podjetij, ter tako podpirati ta podjetja z usmerjanjem bolj zasebnega in javnega kapitala, zlasti v strateških podjetjih. |
| --- | --- |

(21)

Mala in srednja podjetja predstavljajo več kot 99 % podjetij v Uniji in njihova gospodarska vrednost je visoka in ključnega pomena, vendar se jim pripisuje visoka tveganost in nezadostno zavarovanje s premoženjem, zato imajo težave pri dostopanju do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz potrebe malih in srednjih podjetij ter podjetij socialnega gospodarstva, da ostanejo konkurenčna z digitalizacijo, internacionalizacijo, preobrazbo v smislu krožnega gospodarstva in inovacij ter z izpopolnjevanjem znanj in spretnosti svoje delovne sile.
  Kriza zaradi COVID-19 je močno vplivala prav na mala in srednja podjetja, predvsem v storitvenem sektorju, proizvodnji, gradbeništvu, turizmu ter kulturnem in ustvarjalnem sektorju.
  Poleg tega imajo ta podjetja v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja, ker običajno ne izdajajo obveznic in imajo le omejen dostop do borz ali velikih institucionalnih vlagateljev. Zanje so tudi vse bolj značilne inovativne rešitve, kot je delavski odkup podjetja ali udeležba zaposlenih v lastništvu podjetja. Dostop do finančnih sredstev je še toliko težji za tista mala in srednja podjetja, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. V Uniji so mala in srednja podjetja močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki kreditov za prekoračitev stanja na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. Malim in srednjim podjetjem, ki se soočajo z omenjenimi izzivi, je treba olajšati dostop do financiranja in jim ponuditi bolj diverzificirane vire, da bodo bolj zmožna financirati svojo ustanovitev, rast, inovacije in trajnostni razvoj, da bodo konkurenčna in odpornejša proti gospodarskim pretresom ter bodo s tem prispevala k odpornosti vsega gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ter da bodo lahko ustvarjala delovna mesta in socialno blaginjo. Ta uredba dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov. Sklad InvestEU bi se zato moral opreti na uspešne programe Unije, kot je program za konkurenčnost podjetij in mala in srednja podjetja (COSME), ter zagotavljati obratna sredstva in naložbe v celotnem življenjskem ciklu podjetja, financirati posle finančnega zakupa ter nuditi priložnost za osredotočanje na specifične in bolj ciljno usmerjene finančne produkte. Prav tako bi moral čim bolj okrepiti učinkovitost javnih/zasebnih skladov, kot je sklad za prvo javno ponudbo malih in srednjih podjetij, ter tako podpirati ta podjetja z usmerjanjem bolj zasebnega in javnega kapitala, zlasti v strateških podjetjih.

| (22) | Kot je zapisano v razmisleku Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017, sporočilu o evropskem stebru socialnih pravic, okviru Unije o Konvenciji OZN o pravicah invalidov in sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenakost možnosti zadeva zlasti dostop do izobraževanja, usposabljanja, kulture, zaposlovanja ter zdravstvenih in socialnih storitev. Naložbe v gospodarstvo, povezano s socialnim kapitalom, znanji in spretnostmi ter človeškimi viri, ter naložbe v vključevanje ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije.
  Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da tovrstne naložbe povečujejo odpornost družbe na krize in da so nujne naložbe v socialno infrastrukturo in projekte na področju socialnih in zdravstvenih storitev, izobraževanja, oskrbe in socialnih stanovanj.
  S skladom InvestEU bi bilo treba podpirati naložbe v izobraževanje in usposabljanje, vključno s prekvalificiranjem in strokovnim izpopolnjevanjem delavcev, med drugim v regijah, ki so odvisne od ogljično intenzivnega gospodarstva in se spoprijemajo s posledicami strukturnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. S skladom bi bilo treba podpirati projekte s pozitivnimi učinki na družbo, ki krepijo socialno vključenost s spodbujanjem večje zaposlenosti v vseh regijah, zlasti med nekvalificiranimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter izboljšati razmere glede enakosti spolov, enakih možnosti, nediskriminacije, dostopnosti, medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Poleg tega bi moral program InvestEU podpirati tudi evropsko kulturo in ustvarjalnost s socialnim ciljem. |
| --- | --- |

(22)

Kot je zapisano v razmisleku Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017, sporočilu o evropskem stebru socialnih pravic, okviru Unije o Konvenciji OZN o pravicah invalidov in sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenakost možnosti zadeva zlasti dostop do izobraževanja, usposabljanja, kulture, zaposlovanja ter zdravstvenih in socialnih storitev. Naložbe v gospodarstvo, povezano s socialnim kapitalom, znanji in spretnostmi ter človeškimi viri, ter naložbe v vključevanje ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije.
  Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da tovrstne naložbe povečujejo odpornost družbe na krize in da so nujne naložbe v socialno infrastrukturo in projekte na področju socialnih in zdravstvenih storitev, izobraževanja, oskrbe in socialnih stanovanj.
  S skladom InvestEU bi bilo treba podpirati naložbe v izobraževanje in usposabljanje, vključno s prekvalificiranjem in strokovnim izpopolnjevanjem delavcev, med drugim v regijah, ki so odvisne od ogljično intenzivnega gospodarstva in se spoprijemajo s posledicami strukturnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. S skladom bi bilo treba podpirati projekte s pozitivnimi učinki na družbo, ki krepijo socialno vključenost s spodbujanjem večje zaposlenosti v vseh regijah, zlasti med nekvalificiranimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter izboljšati razmere glede enakosti spolov, enakih možnosti, nediskriminacije, dostopnosti, medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Poleg tega bi moral program InvestEU podpirati tudi evropsko kulturo in ustvarjalnost s socialnim ciljem.

| (22a) | Kriza zaradi COVID-19 je nesorazmerno močno prizadela ženske, tako v socialnem kot ekonomskem pogledu, saj so mnoge izgubile službo, nosijo breme neplačane oskrbe in pogosteje doživljajo nasilje v družini. Glede na vse to in glede na člen 8 Pogodbe bi moral program InvestEU pomagati uresničevati politike Unije za enakosti spolov ter spodbujati in krepiti vlogo žensk, med drugim z odpravljanjem digitalne vrzeli, s spodbujanjem ustvarjalnosti žensk in njihovega podjetniškega potenciala ter s podporo za gradnjo oskrbne infrastrukture in infrastrukture za žrtve nasilja. |
| --- | --- |

(22a)

Kriza zaradi COVID-19 je nesorazmerno močno prizadela ženske, tako v socialnem kot ekonomskem pogledu, saj so mnoge izgubile službo, nosijo breme neplačane oskrbe in pogosteje doživljajo nasilje v družini. Glede na vse to in glede na člen 8 Pogodbe bi moral program InvestEU pomagati uresničevati politike Unije za enakosti spolov ter spodbujati in krepiti vlogo žensk, med drugim z odpravljanjem digitalne vrzeli, s spodbujanjem ustvarjalnosti žensk in njihovega podjetniškega potenciala ter s podporo za gradnjo oskrbne infrastrukture in infrastrukture za žrtve nasilja.

| (23) | Da bi v prihodnjem desetletju obvladali negativne posledice velikih sprememb v družbi Unije in na trgu dela, je treba vlagati v človeški kapital, socialno infrastrukturo, mikrofinanciranje, financiranje etičnih in socialnih podjetij ter nove poslovne modele socialnega gospodarstva, poskrbeti pa tudi za naložbe v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikropodjetja in socialna podjetja ter ustanove socialne solidarnosti, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu projektne skupine na visoki ravni za vlaganje v socialno infrastrukturo v Evropi z naslovom Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi, ki je bilo objavljeno januarja 2018, je bila za obdobje 2018–2030 na področju socialne infrastrukture in storitev, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ugotovljena skupna naložbena vrzel v višini vsaj 1,5 bilijona EUR. Zato je potrebna podpora, tudi na ravni Unije. Izkoristiti bi bilo torej treba združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij in alternativnih ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, da bi podprli razvoj vrednostne verige socialnega trga in utrdili odpornost Unije. |
| --- | --- |

(23)

Da bi v prihodnjem desetletju obvladali negativne posledice velikih sprememb v družbi Unije in na trgu dela, je treba vlagati v človeški kapital, socialno infrastrukturo, mikrofinanciranje, financiranje etičnih in socialnih podjetij ter nove poslovne modele socialnega gospodarstva, poskrbeti pa tudi za naložbe v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikropodjetja in socialna podjetja ter ustanove socialne solidarnosti, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu projektne skupine na visoki ravni za vlaganje v socialno infrastrukturo v Evropi z naslovom Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi, ki je bilo objavljeno januarja 2018, je bila za obdobje 2018–2030 na področju socialne infrastrukture in storitev, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ugotovljena skupna naložbena vrzel v višini vsaj 1,5 bilijona EUR. Zato je potrebna podpora, tudi na ravni Unije. Izkoristiti bi bilo torej treba združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij in alternativnih ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, da bi podprli razvoj vrednostne verige socialnega trga in utrdili odpornost Unije.

| (24) | Pri gospodarski krizi zaradi pandemije COVID-19 tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, tok zasebnih naložb pa močno ovira občutek tveganosti. V teh okoliščinah je še posebej dragocena osrednja značilnost sklada InvestEU, tj. zmanjševanje tveganja ekonomsko vzdržnih projektov za pritegnitev zasebnega financiranja, in bi jo bilo treba okrepiti, med drugim za preprečitev tveganja asimetričnega okrevanja
  in za zmanjševanje razlik med državami članicami
  . Program InvestEU bi moral zagotavljati ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja,
  zlasti malim in srednjim,
  pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične
  in zakonodajne
  prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor,
  [evropska podnebna pravila],
  strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope
  , nova industrijska strategija za Evropo, prizadevanja v okviru programa Obzorje Evropa, val prenove, evropski steber socialnih pravic
  in močna socialna Evropa za pravičen prehod
  , pri tem pa je treba upoštevati tudi načelo, da se ne škoduje bistveno
  . Znatno bi moral povečati sposobnost prevzemanja tveganj skupine Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) ter nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij kot tudi drugih izvajalskih partnerjev v podporo
  projektom, ki se sicer ne bi mogli izvesti, in s tem tudi v pomoč
  gospodarskemu okrevanju. |
| --- | --- |

(24)

Pri gospodarski krizi zaradi pandemije COVID-19 tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, tok zasebnih naložb pa močno ovira občutek tveganosti. V teh okoliščinah je še posebej dragocena osrednja značilnost sklada InvestEU, tj. zmanjševanje tveganja ekonomsko vzdržnih projektov za pritegnitev zasebnega financiranja, in bi jo bilo treba okrepiti, med drugim za preprečitev tveganja asimetričnega okrevanja
  in za zmanjševanje razlik med državami članicami
  . Program InvestEU bi moral zagotavljati ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja,
  zlasti malim in srednjim,
  pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične
  in zakonodajne
  prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor,
  [evropska podnebna pravila],
  strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope
  , nova industrijska strategija za Evropo, prizadevanja v okviru programa Obzorje Evropa, val prenove, evropski steber socialnih pravic
  in močna socialna Evropa za pravičen prehod
  , pri tem pa je treba upoštevati tudi načelo, da se ne škoduje bistveno
  . Znatno bi moral povečati sposobnost prevzemanja tveganj skupine Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) ter nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij kot tudi drugih izvajalskih partnerjev v podporo
  projektom, ki se sicer ne bi mogli izvesti, in s tem tudi v pomoč
  gospodarskemu okrevanju.

| (25) | Pandemija COVID-19 pomeni velik pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije. BDP EU naj bi se zmanjšal veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009, kar bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Pandemija je pokazala, da je treba
  nujno in dokončno
  odpraviti strateške šibke točke, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost
  in trajnostnost
  vsega gospodarstva. Samo odporno,
  trajnostno,
  vključujoče in povezano evropsko gospodarstvo lahko ohrani
  celovit
  enotni trg in enake konkurenčne pogoje tudi v korist najbolj prizadetih držav članic
  in regij
  . |
| --- | --- |

(25)

Pandemija COVID-19 pomeni velik pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije. BDP EU naj bi se zmanjšal veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009, kar bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Pandemija je pokazala, da je treba
  nujno in dokončno
  odpraviti strateške šibke točke, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost
  in trajnostnost
  vsega gospodarstva. Samo odporno,
  trajnostno,
  vključujoče in povezano evropsko gospodarstvo lahko ohrani
  celovit
  enotni trg in enake konkurenčne pogoje tudi v korist najbolj prizadetih držav članic
  in regij
  .

| (26) | Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru
  šestih
  sklopov politike, in sicer sklopa za trajnostno infrastrukturo, sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo, sklopa za mala in srednja podjetja, sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, sklopa za strateške evropske naložbe
  ter sklopa za podporo plačilni sposobnosti
  . |
| --- | --- |

(26)

Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru
  šestih
  sklopov politike, in sicer sklopa za trajnostno infrastrukturo, sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo, sklopa za mala in srednja podjetja, sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, sklopa za strateške evropske naložbe
  ter sklopa za podporo plačilni sposobnosti
  .

| (27) | Čeprav naj bi bil sklop politike za mala in srednja podjetja osredotočen predvsem na pomoč tem podjetjem, bi morala biti do podpore v okviru tega sklopa upravičena tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi morala biti upravičena tudi do podpore iz preostalih
  petih
  sklopov politike. |
| --- | --- |

(27)

Čeprav naj bi bil sklop politike za mala in srednja podjetja osredotočen predvsem na pomoč tem podjetjem, bi morala biti do podpore v okviru tega sklopa upravičena tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi morala biti upravičena tudi do podpore iz preostalih
  petih
  sklopov politike.

| (28) | Primarni poudarek sklopa za strateške evropske naložbe bi moral biti na podpori končnim prejemnikom, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo,
  v skladu s prednostnimi nalogami iz nove industrijske strategije za konkurenčno, zeleno in digitalno Evropo ter razvojnim modelom, ki bo temeljil na industrijskih ekosistemih
  .
  Ta sklop bi moral pomagati povečati konkurenčnost gospodarstev Unije, in sicer tudi s podpiranjem nujno potrebne obnove proizvodnih zmogljivosti držav članic in izvajanjem v prihodnost usmerjenih naložb, ki bodo spodbujale podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest, ter pri povečevanju odpornosti, tudi z zmanjšanjem odvisnosti od nezanesljivih dobavnih verig. Projekti bi morali zagotoviti dodano vrednost Unije in biti čezmejni ali pa zaradi učinkov prelivanja ustvariti resnično dodano vrednost v več kot eni državi članici ali regiji. Proračunska podpora ne bi smela biti namenjena neposredno nacionalnim proračunom ali nadomestiti nacionalnih proračunskih odhodkov, kot so socialni transferji. Strateško pomembna področja so:
  (i) zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje
  zdravil, vključno s cepivi in vmesnimi izdelki ter farmacevtskimi učinkovinami in surovinami
  ,
  medicinski pripomočki, bolnišnična in medicinska oprema, kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja, osebna zaščitna oprema, razkužila ter njihovi vmesni izdelki in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo, krepitev odpornosti zdravstvenega varstva in zdravstvenega sistema pri pripravljanju
  zmogljivosti za odzivanje na prihodnje krize
  , tudi z izvajanjem stresnih testov v nacionalnih in regionalnih sistemih zdravstvenega varstva,
  in sistema civilne zaščite
  , na podlagi načel široke razpoložljivosti in cenovne dostopnosti izdelkov, ki so med zdravstvenimi izrednimi razmerami nepogrešljivi
  ; (ii)
  kritična infrastruktura, tako fizična in analogna kot virtualna, vključno z infrastrukturnimi elementi in mobilnimi sredstvi, ki veljajo za kritične, na področjih energetike, javnega prometa in aktivne mobilnosti, logistike, okolja, vode, zdravja, varnih digitalnih komunikacij in omrežij, omrežja 5G in elektronskih komunikacij zelo visokih hitrosti, interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva na robu in v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja, varnosti in obrambe, komunikacij, medijev, avdiovizualnega, kulturnega in ustvarjalnega področja, izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov, javne uprave, varnosti, stanovanj, pa tudi zemljišč in nepremičnin, ki so nujno potrebni za uporabo te kritične infrastrukture
  ; (iii) zagotavljanje
  strokovnega znanja in izkušenj,
  blaga
  , tehnologij
  in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje ključne infrastrukture
  in mobilnih sredstev
  ; (iv)
  ključne omogočitvene, preobrazbene, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije
  , kadar so naložbe strateškega pomena za
  gospodarstvo Unije ter njeno trajnostno in inovativno
  industrijsko prihodnost ▌, vključno z umetno inteligenco, blokovno verigo
  in tehnologijo razpršene evidence
  , programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka
  in
  na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo,
  tehnologijami za varno, pametno in avtomatizirano mobilnost in logistiko v vseh načinih prevoza,
  tehnologijami energije iz obnovljivih virov
  in drugimi energetskimi tehnologijami, ki bodo prispevale k podnebni nevtralnosti do leta 2050
  , tehnologijami shranjevanja energije, vključno
  s trajnostnimi
  baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje industrije,
  na primer proizvodnjo jekla brez CO2 in infrastrukturo za zajemanje in shranjevanja
  ogljika
  v industrijskih procesih, bioelektrarnami in proizvodnimi obrati, usmerjenimi v energetski prehod
  , tehnologijami
  in dobavnimi verigami
  krožnega gospodarstva, biomedicino, nanotehnologijami, farmacevtskimi izdelki
  ter
  naprednimi
  , obnovljivimi in krožnimi
  materiali
  , vesoljskimi sistemi in tehnologijami, vključno s kritičnimi vesoljskimi komponentami, pa tudi storitvami in aplikacijami na podlagi vesoljskih tehnologij, in turizmom
  ; (v) 
  obrati
  za
  recikliranje in
  serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v 
  Uniji, vključno z energijo ali surovinami – razen če se zanje že uporabljajo zakonske zahteve –, ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah in strateških ekosistemih
  ; (vi) dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v Uniji; (vii)
  kritične tehnologije, viri in aplikacije
  za varnost Unije in njenih držav članic, kot so
  varnostni,
  obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost
  , vključno z omrežjem 5G,
  ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009
  ; (viia) naložbe in tehnična pomoč podjetjem, zlasti malim, srednjim, zagonskim in družinskim, za večjo odpornost njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov, spodbujanje podjetniških veščin ter podpiranje okolja za uveljavljanje podjetništva, na primer z razvojem mrež grozdov in vozlišč za digitalne inovacije ter tehnološki in trajnostni sektorski razvoj; (viib) ključno zgodnje odkrivanje tveganj za nastanek kriz in zmogljivosti za usklajeno institucionalno in gospodarsko odzivanje nanje ter razvoj rešitev za neprekinjeno poslovanje in opravljanje storitev v najpomembnejših javnih in zasebnih institucijah in sektorjih; (viic) naložbe v dejavnosti novega vesoljskega programa, tako v proizvodnem kot v prodajnem sektorju, da bi na trg prišle najbolj obetavne tehnologije in aplikacije, s čimer bi zagotovili tudi konkurenčnost vesoljske industrije Unije; (viid) strateške naložbe v projekte na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno s prenovo stavb, ki lahko znatno prispevajo k doseganju ciljev iz direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 in (EU) 2018/844 in k doseganju podnebno nevtralnega in energijsko učinkovitega stavbnega sektorja v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v [strategiji za val prenove], ali dejavnosti v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov
  . Končni prejemniki bi morali imeti registrirani sedež v eni od držav članic in biti dejavni v Uniji, kar pomeni, da imajo v Uniji znatne dejavnosti v smislu osebja, proizvodnje, raziskav in razvoja ali drugih poslovnih dejavnosti.
  Noben končni prejemnik ne bi smel imeti hčerinskih družb, ki bi izvajale dejavnosti brez gospodarske vsebine v državah, ki so na unijskem seznamu nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene.
  Do podpore bi morali biti upravičeni projekti, ki prispevajo k diverzifikaciji strateških dobavnih verig na enotnem trgu prek operacij na več lokacijah po vsej
  Uniji
  . |
| --- | --- |

(28)

Primarni poudarek sklopa za strateške evropske naložbe bi moral biti na podpori končnim prejemnikom, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo,
  v skladu s prednostnimi nalogami iz nove industrijske strategije za konkurenčno, zeleno in digitalno Evropo ter razvojnim modelom, ki bo temeljil na industrijskih ekosistemih
  .
  Ta sklop bi moral pomagati povečati konkurenčnost gospodarstev Unije, in sicer tudi s podpiranjem nujno potrebne obnove proizvodnih zmogljivosti držav članic in izvajanjem v prihodnost usmerjenih naložb, ki bodo spodbujale podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest, ter pri povečevanju odpornosti, tudi z zmanjšanjem odvisnosti od nezanesljivih dobavnih verig. Projekti bi morali zagotoviti dodano vrednost Unije in biti čezmejni ali pa zaradi učinkov prelivanja ustvariti resnično dodano vrednost v več kot eni državi članici ali regiji. Proračunska podpora ne bi smela biti namenjena neposredno nacionalnim proračunom ali nadomestiti nacionalnih proračunskih odhodkov, kot so socialni transferji. Strateško pomembna področja so:
  (i) zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje
  zdravil, vključno s cepivi in vmesnimi izdelki ter farmacevtskimi učinkovinami in surovinami
  ,
  medicinski pripomočki, bolnišnična in medicinska oprema, kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja, osebna zaščitna oprema, razkužila ter njihovi vmesni izdelki in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo, krepitev odpornosti zdravstvenega varstva in zdravstvenega sistema pri pripravljanju
  zmogljivosti za odzivanje na prihodnje krize
  , tudi z izvajanjem stresnih testov v nacionalnih in regionalnih sistemih zdravstvenega varstva,
  in sistema civilne zaščite
  , na podlagi načel široke razpoložljivosti in cenovne dostopnosti izdelkov, ki so med zdravstvenimi izrednimi razmerami nepogrešljivi
  ; (ii)
  kritična infrastruktura, tako fizična in analogna kot virtualna, vključno z infrastrukturnimi elementi in mobilnimi sredstvi, ki veljajo za kritične, na področjih energetike, javnega prometa in aktivne mobilnosti, logistike, okolja, vode, zdravja, varnih digitalnih komunikacij in omrežij, omrežja 5G in elektronskih komunikacij zelo visokih hitrosti, interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva na robu in v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja, varnosti in obrambe, komunikacij, medijev, avdiovizualnega, kulturnega in ustvarjalnega področja, izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov, javne uprave, varnosti, stanovanj, pa tudi zemljišč in nepremičnin, ki so nujno potrebni za uporabo te kritične infrastrukture
  ; (iii) zagotavljanje
  strokovnega znanja in izkušenj,
  blaga
  , tehnologij
  in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje ključne infrastrukture
  in mobilnih sredstev
  ; (iv)
  ključne omogočitvene, preobrazbene, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije
  , kadar so naložbe strateškega pomena za
  gospodarstvo Unije ter njeno trajnostno in inovativno
  industrijsko prihodnost ▌, vključno z umetno inteligenco, blokovno verigo
  in tehnologijo razpršene evidence
  , programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka
  in
  na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo,
  tehnologijami za varno, pametno in avtomatizirano mobilnost in logistiko v vseh načinih prevoza,
  tehnologijami energije iz obnovljivih virov
  in drugimi energetskimi tehnologijami, ki bodo prispevale k podnebni nevtralnosti do leta 2050
  , tehnologijami shranjevanja energije, vključno
  s trajnostnimi
  baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje industrije,
  na primer proizvodnjo jekla brez CO2 in infrastrukturo za zajemanje in shranjevanja
  ogljika
  v industrijskih procesih, bioelektrarnami in proizvodnimi obrati, usmerjenimi v energetski prehod
  , tehnologijami
  in dobavnimi verigami
  krožnega gospodarstva, biomedicino, nanotehnologijami, farmacevtskimi izdelki
  ter
  naprednimi
  , obnovljivimi in krožnimi
  materiali
  , vesoljskimi sistemi in tehnologijami, vključno s kritičnimi vesoljskimi komponentami, pa tudi storitvami in aplikacijami na podlagi vesoljskih tehnologij, in turizmom
  ; (v) 
  obrati
  za
  recikliranje in
  serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v 
  Uniji, vključno z energijo ali surovinami – razen če se zanje že uporabljajo zakonske zahteve –, ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah in strateških ekosistemih
  ; (vi) dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v Uniji; (vii)
  kritične tehnologije, viri in aplikacije
  za varnost Unije in njenih držav članic, kot so
  varnostni,
  obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost
  , vključno z omrežjem 5G,
  ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009
  ; (viia) naložbe in tehnična pomoč podjetjem, zlasti malim, srednjim, zagonskim in družinskim, za večjo odpornost njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov, spodbujanje podjetniških veščin ter podpiranje okolja za uveljavljanje podjetništva, na primer z razvojem mrež grozdov in vozlišč za digitalne inovacije ter tehnološki in trajnostni sektorski razvoj; (viib) ključno zgodnje odkrivanje tveganj za nastanek kriz in zmogljivosti za usklajeno institucionalno in gospodarsko odzivanje nanje ter razvoj rešitev za neprekinjeno poslovanje in opravljanje storitev v najpomembnejših javnih in zasebnih institucijah in sektorjih; (viic) naložbe v dejavnosti novega vesoljskega programa, tako v proizvodnem kot v prodajnem sektorju, da bi na trg prišle najbolj obetavne tehnologije in aplikacije, s čimer bi zagotovili tudi konkurenčnost vesoljske industrije Unije; (viid) strateške naložbe v projekte na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno s prenovo stavb, ki lahko znatno prispevajo k doseganju ciljev iz direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 in (EU) 2018/844 in k doseganju podnebno nevtralnega in energijsko učinkovitega stavbnega sektorja v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v [strategiji za val prenove], ali dejavnosti v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov
  . Končni prejemniki bi morali imeti registrirani sedež v eni od držav članic in biti dejavni v Uniji, kar pomeni, da imajo v Uniji znatne dejavnosti v smislu osebja, proizvodnje, raziskav in razvoja ali drugih poslovnih dejavnosti.
  Noben končni prejemnik ne bi smel imeti hčerinskih družb, ki bi izvajale dejavnosti brez gospodarske vsebine v državah, ki so na unijskem seznamu nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene.
  Do podpore bi morali biti upravičeni projekti, ki prispevajo k diverzifikaciji strateških dobavnih verig na enotnem trgu prek operacij na več lokacijah po vsej
  Uniji
  .

| (29) | Sklop za strateške evropske naložbe bi moral biti namenjen tudi dobaviteljem, ki imajo sedež in glavno dejavnost v Uniji ter katerih delovanje je strateškega pomena za Unijo in ki bi potrebovali dolgoročne naložbe ali so vključeni v mehanizem za pregled neposrednih tujih naložb. Poleg tega bi morali biti podpore iz tega sklopa deležni pomembni projekti skupnega evropskega interesa.
  Ta sklop bi moral podpirati tudi strateško sodelovanje med industrijskimi partnerji in akterji na področju raziskav ter tako povečati sinergijo med programoma InvestEU in Obzorje Evropa. |
| --- | --- |

(29)

Sklop za strateške evropske naložbe bi moral biti namenjen tudi dobaviteljem, ki imajo sedež in glavno dejavnost v Uniji ter katerih delovanje je strateškega pomena za Unijo in ki bi potrebovali dolgoročne naložbe ali so vključeni v mehanizem za pregled neposrednih tujih naložb. Poleg tega bi morali biti podpore iz tega sklopa deležni pomembni projekti skupnega evropskega interesa.
  Ta sklop bi moral podpirati tudi strateško sodelovanje med industrijskimi partnerji in akterji na področju raziskav ter tako povečati sinergijo med programoma InvestEU in Obzorje Evropa.

| (29a) | Namen sklopa za podporo plačilni sposobnosti je pomagati podjetjem pri premagovanju tega težkega obdobja, tako da bodo zmožna okrevati, ohraniti raven zaposlenosti in kljubovati pričakovanim motnjam na enotnem trgu, saj nimajo vsa podjetja enakih možnosti za dostopanje do tržnega financiranja in tudi nekatere države članice nimajo ustreznih proračunskih sredstev za primerno podporo podjetjem, ki so v težavah. Možnost nacionalnih ukrepov za podporo plačilni sposobnosti podjetij se zato lahko precej razlikuje med državami članicami in privede do neenakih konkurenčnih pogojev. Poleg tega obstaja veliko tveganje, da bo učinek izbruha COVID-19 dolgotrajen, zato lahko to pomanjkanje zmogljivosti za pomoč uspešnim podjetjem povzroči sistemska izkrivljanja ter privede do novih neskladij ali poglobi že obstoječa. Zaradi močne povezanosti gospodarstva Unije bi lahko upad gospodarske rasti v enem delu Unije imel negativne učinke prelivanja na čezmejne dobavne verige in vse gospodarstvo Unije. Iz istega razloga pa bi lahko zaradi učinkov prelivanja podpora v enem delu Unije pozitivno vplivala na čezmejne dobavne verige in vse gospodarstvo Unije. |
| --- | --- |

(29a)

Namen sklopa za podporo plačilni sposobnosti je pomagati podjetjem pri premagovanju tega težkega obdobja, tako da bodo zmožna okrevati, ohraniti raven zaposlenosti in kljubovati pričakovanim motnjam na enotnem trgu, saj nimajo vsa podjetja enakih možnosti za dostopanje do tržnega financiranja in tudi nekatere države članice nimajo ustreznih proračunskih sredstev za primerno podporo podjetjem, ki so v težavah. Možnost nacionalnih ukrepov za podporo plačilni sposobnosti podjetij se zato lahko precej razlikuje med državami članicami in privede do neenakih konkurenčnih pogojev. Poleg tega obstaja veliko tveganje, da bo učinek izbruha COVID-19 dolgotrajen, zato lahko to pomanjkanje zmogljivosti za pomoč uspešnim podjetjem povzroči sistemska izkrivljanja ter privede do novih neskladij ali poglobi že obstoječa. Zaradi močne povezanosti gospodarstva Unije bi lahko upad gospodarske rasti v enem delu Unije imel negativne učinke prelivanja na čezmejne dobavne verige in vse gospodarstvo Unije. Iz istega razloga pa bi lahko zaradi učinkov prelivanja podpora v enem delu Unije pozitivno vplivala na čezmejne dobavne verige in vse gospodarstvo Unije.

| (29b) | Da bi preprečili zlorabe in čim bolj povečali učinek na realno gospodarstvo in zaposlovanje, bi morale v obdobju jamstva za podjetja, ki so upravičena do financiranja iz sklopa za podporo plačilni sposobnosti v znesku 30 milijonov EUR ali več, veljati omejitve glede izplačila dividend, plač vodstvenega osebja in odkupov delnic. |
| --- | --- |

(29b)

Da bi preprečili zlorabe in čim bolj povečali učinek na realno gospodarstvo in zaposlovanje, bi morale v obdobju jamstva za podjetja, ki so upravičena do financiranja iz sklopa za podporo plačilni sposobnosti v znesku 30 milijonov EUR ali več, veljati omejitve glede izplačila dividend, plač vodstvenega osebja in odkupov delnic.

| (30) | Kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor, bi morali vzpostaviti mehanizem za pravični prehod, s katerim bi se spoprijeli s socialnimi gospodarskimi in okoljskimi izzivi za doseganje cilja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2030 in njenega cilja glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. Mehanizem, ki ga sestavljajo Sklad za pravični prehod (steber 1), namenski program za pravični prehod v okviru InvestEU (steber 2) in instrument za posojila v javnem sektorju (steber 3), bi moral biti osredotočen na regije, ki so zaradi zelenega prehoda najbolj prizadete in imajo manjše zmogljivosti za financiranje potrebnih naložb.
  Sklad InvestEU bi
  torej
  moral zagotavljati tudi podporo za naložbe v korist regij za pravični prehod
  in jim omogočiti, da izkoristijo namensko tehnično pomoč svetovalnega vozlišča InvestEU
  . |
| --- | --- |

(30)

Kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor, bi morali vzpostaviti mehanizem za pravični prehod, s katerim bi se spoprijeli s socialnimi gospodarskimi in okoljskimi izzivi za doseganje cilja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2030 in njenega cilja glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. Mehanizem, ki ga sestavljajo Sklad za pravični prehod (steber 1), namenski program za pravični prehod v okviru InvestEU (steber 2) in instrument za posojila v javnem sektorju (steber 3), bi moral biti osredotočen na regije, ki so zaradi zelenega prehoda najbolj prizadete in imajo manjše zmogljivosti za financiranje potrebnih naložb.
  Sklad InvestEU bi
  torej
  moral zagotavljati tudi podporo za naložbe v korist regij za pravični prehod
  in jim omogočiti, da izkoristijo namensko tehnično pomoč svetovalnega vozlišča InvestEU
  .

| (30a) | Za izvajanje drugega stebra v okviru mehanizma za pravični prehod bi se moral v okviru programa InvestEU horizontalno vzpostaviti namenski program za pravični prehod, ki bi zajemal vse sklope politike. Zagotavljati bi moral financiranje za dodatne naložbene potrebe v podporo regijam, opredeljenim v območnih načrtih za pravični prehod, ki jih v skladu z uredbo [o ustanovitvi Sklada za pravični prehod] pripravijo države članice in odobri Komisija. |
| --- | --- |

(30a)

Za izvajanje drugega stebra v okviru mehanizma za pravični prehod bi se moral v okviru programa InvestEU horizontalno vzpostaviti namenski program za pravični prehod, ki bi zajemal vse sklope politike. Zagotavljati bi moral financiranje za dodatne naložbene potrebe v podporo regijam, opredeljenim v območnih načrtih za pravični prehod, ki jih v skladu z uredbo [o ustanovitvi Sklada za pravični prehod] pripravijo države članice in odobri Komisija.

| (31) | Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral sorazmerno učinkovati za odpravo specifičnih primerov nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin na ravni Unije ali držav članic. Podprte operacije bi morale imeti nedvomno evropsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam in prek njih regionalnim organom omogočiti, da prispevajo delež svojih sredstev iz skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevkov, ki so jim na voljo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  , k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU ter to jamstvo uporabijo za operacije financiranja ali naložbene operacije, da bi na svojem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, v skladu s sporazumom o prispevku odpravili specifične primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, da se dosežejo cilji skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost
  .
  Poleg tega bi lahko načrti za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost vsebovali tudi prispevke v oddelek za države članice. To bi med drugim lahko omogočilo podporo plačilni sposobnosti podjetij s sedežem v ustreznih državah članicah.
  Operacije, ki jih sklad InvestEU podpira prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(31)

Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral sorazmerno učinkovati za odpravo specifičnih primerov nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin na ravni Unije ali držav članic. Podprte operacije bi morale imeti nedvomno evropsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam in prek njih regionalnim organom omogočiti, da prispevajo delež svojih sredstev iz skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevkov, ki so jim na voljo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  , k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU ter to jamstvo uporabijo za operacije financiranja ali naložbene operacije, da bi na svojem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, v skladu s sporazumom o prispevku odpravili specifične primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, da se dosežejo cilji skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost
  .
  Poleg tega bi lahko načrti za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost vsebovali tudi prispevke v oddelek za države članice. To bi med drugim lahko omogočilo podporo plačilni sposobnosti podjetij s sedežem v ustreznih državah članicah.
  Operacije, ki jih sklad InvestEU podpira prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu.

| (32) | Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da bi omogočal uporabo skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevkov iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija. To bi povečalo dodano vrednost jamstva EU, saj bi bila njegova podpora na voljo širšemu krogu finančnih prejemnikov in projektov, obenem pa bi se diverzificirali načini za doseganje ciljev skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost
  ob hkratnem doslednem obvladovanju tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva EU v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala jamčiti za operacije financiranja in naložbene operacije, določene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v okviru oddelka za države članice. Sredstva v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevki iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  bi
  morali
  zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo po stopnji rezervacij, ki jo določi Komisija in je navedena v sporazumu o prispevku, sklenjenem z državo članico, pri čemer se upoštevajo narava operacij in posledične pričakovane izgube. Država članica bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije prevzela izgube, ki bi presegale pričakovane izgube. Ta ureditev bi morala biti določena v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki bi prostovoljno izbrala to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici na podlagi pravil sklada InvestEU, in morebitne regionalne omejitve. Za določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej je potrebno odstopanje od člena 211(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določitev zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi skladi
  ali s prispevki iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  , kar bi olajšalo njihovo kombiniranje. |
| --- | --- |

(32)

Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da bi omogočal uporabo skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevkov iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija. To bi povečalo dodano vrednost jamstva EU, saj bi bila njegova podpora na voljo širšemu krogu finančnih prejemnikov in projektov, obenem pa bi se diverzificirali načini za doseganje ciljev skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost
  ob hkratnem doslednem obvladovanju tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva EU v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala jamčiti za operacije financiranja in naložbene operacije, določene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v okviru oddelka za države članice. Sredstva v okviru deljenega upravljanja
  ali prispevki iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  bi
  morali
  zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo po stopnji rezervacij, ki jo določi Komisija in je navedena v sporazumu o prispevku, sklenjenem z državo članico, pri čemer se upoštevajo narava operacij in posledične pričakovane izgube. Država članica bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije prevzela izgube, ki bi presegale pričakovane izgube. Ta ureditev bi morala biti določena v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki bi prostovoljno izbrala to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici na podlagi pravil sklada InvestEU, in morebitne regionalne omejitve. Za določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej je potrebno odstopanje od člena 211(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določitev zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi skladi
  ali s prispevki iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost
  , kar bi olajšalo njihovo kombiniranje.

| (33) | Med Komisijo in skupino EIB bi bilo treba oblikovati partnerstvo na osnovi relativnih prednosti obeh partnerskih strani, da se zagotovi čim večji učinek politike, učinkovita uporaba ter ustrezen nadzor nad upravljanjem proračuna in tveganj, ter z njim podpreti učinkovit in vključujoč neposreden dostop do jamstva EU. |
| --- | --- |

(33)

Med Komisijo in skupino EIB bi bilo treba oblikovati partnerstvo na osnovi relativnih prednosti obeh partnerskih strani, da se zagotovi čim večji učinek politike, učinkovita uporaba ter ustrezen nadzor nad upravljanjem proračuna in tveganj, ter z njim podpreti učinkovit in vključujoč neposreden dostop do jamstva EU.

| (34) | Da bi Komisija lahko podprla evropsko gospodarstvo prek Evropskega investicijskega sklada (v nadaljnjem besedilu: EIF), bi morala imeti možnost udeležbe v enem ali več možnih povečanjih kapitala EIF, da bi lahko še naprej podpiral evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF ob upoštevanju finančnih posledic. V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 bi bilo treba v ta namen predvideti zadostna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(34)

Da bi Komisija lahko podprla evropsko gospodarstvo prek Evropskega investicijskega sklada (v nadaljnjem besedilu: EIF), bi morala imeti možnost udeležbe v enem ali več možnih povečanjih kapitala EIF, da bi lahko še naprej podpiral evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF ob upoštevanju finančnih posledic. V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 bi bilo treba v ta namen predvideti zadostna finančna sredstva.

| (35) | Komisija bi se morala s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji po potrebi posvetovati o naložbenih smernicah, sistemu za spremljanje podnebnih ukrepov ter smernicah in skupnih metodologijah na področju preverjanja trajnostnosti, da bi zagotovila vključevalnost in delovanje, dokler ne bodo ustanovljeni upravljavski organi, nato pa bi morali izvajalski partnerji sodelovati v svetovalnem in usmerjevalnem odboru programa InvestEU. |
| --- | --- |

(35)

Komisija bi se morala s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji po potrebi posvetovati o naložbenih smernicah, sistemu za spremljanje podnebnih ukrepov ter smernicah in skupnih metodologijah na področju preverjanja trajnostnosti, da bi zagotovila vključevalnost in delovanje, dokler ne bodo ustanovljeni upravljavski organi, nato pa bi morali izvajalski partnerji sodelovati v svetovalnem in usmerjevalnem odboru programa InvestEU.

| (36) | Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, pristopnih držav, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, ki jih določijo Unija in te države. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer bi bilo to primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

(36)

Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, pristopnih držav, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, ki jih določijo Unija in te države. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer bi bilo to primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter malih in srednjih podjetij.

| (37) | Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 16 predloga z dne 2. decembra 2013 za medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, kakor so ga sprejele navedene institucije (12)]. |
| --- | --- |

(37)

Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [sklic se ustrezno posodobi v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 16 predloga z dne 2. decembra 2013 za medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, kakor so ga sprejele navedene institucije (12)].

| (38) | Jamstvo EU v višini
  91 773 320 000 EUR
  (v tekočih cenah) na ravni Unije naj bi mobiliziralo več kot
  1 200 000 000 000 EUR
  dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba okvirno razporediti med sklope politik. Sklopu za strateške evropske naložbe bi moral biti namenjen poseben del jamstva EU. |
| --- | --- |

(38)

Jamstvo EU v višini
  91 773 320 000 EUR
  (v tekočih cenah) na ravni Unije naj bi mobiliziralo več kot
  1 200 000 000 000 EUR
  dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba okvirno razporediti med sklope politik. Sklopu za strateške evropske naložbe bi moral biti namenjen poseben del jamstva EU.

| (39) | Komisija je 18. aprila 2019 izjavila, da bi bilo treba enkratne prispevke, ki jih v tematske ali večdržavne naložbene platforme vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice –, brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu členov 5(1) in 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 (13) ter člena 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (14). Poleg tega
  bo
  Komisija brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta ▌ preučila, do katere mere bi bilo mogoče program InvestEU kot instrument, ki je nasledil EFSI, obravnavati enako kot EFSI v kontekstu njenega sporočila o prilagodljivosti, kar zadeva enkratne gotovinske prispevke držav članic za financiranje dodatnega zneska jamstva EU v okviru oddelka za države članice. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 18. aprila 2019 izjavila, da bi bilo treba enkratne prispevke, ki jih v tematske ali večdržavne naložbene platforme vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice –, brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu členov 5(1) in 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 (13) ter člena 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (14). Poleg tega
  bo
  Komisija brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta ▌ preučila, do katere mere bi bilo mogoče program InvestEU kot instrument, ki je nasledil EFSI, obravnavati enako kot EFSI v kontekstu njenega sporočila o prilagodljivosti, kar zadeva enkratne gotovinske prispevke držav članic za financiranje dodatnega zneska jamstva EU v okviru oddelka za države članice.

| (40) | Jamstvo EU, ki bo podpiralo sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki lahko dosežejo finančne posrednike, kjer je to ustrezno, oziroma končne prejemnike. Izvajalski partnerji bi morali biti izbrani pregledno in brez navzkrižja interesov. Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli jamstvena zmogljivost sklada InvestEU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki izpolnjujejo cilje in merila sklada za upravičenost. Obvladovanje tveganj v zvezi z jamstvom EU izvajalskih partnerjev ne bi smelo ovirati pri neposrednem dostopanju do jamstva. Potem ko se v oddelku za EU izvajalskim partnerjem odobri jamstvo EU, bi morali biti izvajalski partnerji v celoti odgovorni za ves naložbeni proces in primerno skrbnost pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki jih izvajalski partnerji podpirajo z običajnimi operacijami, in ki jih z drugimi javnimi ali zasebnimi viri brez podpore iz sklada InvestEU v obdobju, v katerem je mogoče uporabiti jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti oziroma jih ne bi bilo mogoče izvesti v enakem obsegu. Vendar lahko za merilo dodatnosti v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v okviru sklopa za strateške evropske naložbe veljajo posebni pogoji, ki izhajajo iz cilja tega sklopa. |
| --- | --- |

(40)

Jamstvo EU, ki bo podpiralo sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki lahko dosežejo finančne posrednike, kjer je to ustrezno, oziroma končne prejemnike. Izvajalski partnerji bi morali biti izbrani pregledno in brez navzkrižja interesov. Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli jamstvena zmogljivost sklada InvestEU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki izpolnjujejo cilje in merila sklada za upravičenost. Obvladovanje tveganj v zvezi z jamstvom EU izvajalskih partnerjev ne bi smelo ovirati pri neposrednem dostopanju do jamstva. Potem ko se v oddelku za EU izvajalskim partnerjem odobri jamstvo EU, bi morali biti izvajalski partnerji v celoti odgovorni za ves naložbeni proces in primerno skrbnost pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki jih izvajalski partnerji podpirajo z običajnimi operacijami, in ki jih z drugimi javnimi ali zasebnimi viri brez podpore iz sklada InvestEU v obdobju, v katerem je mogoče uporabiti jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti oziroma jih ne bi bilo mogoče izvesti v enakem obsegu. Vendar lahko za merilo dodatnosti v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v okviru sklopa za strateške evropske naložbe veljajo posebni pogoji, ki izhajajo iz cilja tega sklopa.

| (41) | Sklad InvestEU bi moral imeti upravljavsko strukturo, katere naloga bi morala biti skladna z njenim edinim namenom, tj. skrbjo za primerno uporabo jamstva EU ob zagotavljanju politične neodvisnosti pri naložbenih odločitvah. Upravljavsko strukturo bi morali sestavljati svetovalni, usmerjevalni in povsem neodvisen naložbeni odbor. Pri sestavi upravljavske strukture bi si morali prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov. Upravljavska struktura ne bi smela posegati v odločitve skupine EIB in drugih izvajalskih partnerjev oziroma jih ovirati, prav tako pa ne bi smela nadomeščati njihovih upravljavskih organov. |
| --- | --- |

(41)

Sklad InvestEU bi moral imeti upravljavsko strukturo, katere naloga bi morala biti skladna z njenim edinim namenom, tj. skrbjo za primerno uporabo jamstva EU ob zagotavljanju politične neodvisnosti pri naložbenih odločitvah. Upravljavsko strukturo bi morali sestavljati svetovalni, usmerjevalni in povsem neodvisen naložbeni odbor. Pri sestavi upravljavske strukture bi si morali prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov. Upravljavska struktura ne bi smela posegati v odločitve skupine EIB in drugih izvajalskih partnerjev oziroma jih ovirati, prav tako pa ne bi smela nadomeščati njihovih upravljavskih organov.

| (42) | Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki izvajalskih partnerjev in držav članic, strokovnjak, ki bi ga imenoval Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki bi ga imenoval Odbor regij; svetovalni odbor bi si izmenjeval informacije in mnenja o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru sklada InvestEU, ter razpravljal o novih potrebah in novih produktih, vključno s specifičnimi tržnimi vrzelmi na posameznih ozemljih. |
| --- | --- |

(42)

Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki izvajalskih partnerjev in držav članic, strokovnjak, ki bi ga imenoval Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki bi ga imenoval Odbor regij; svetovalni odbor bi si izmenjeval informacije in mnenja o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru sklada InvestEU, ter razpravljal o novih potrebah in novih produktih, vključno s specifičnimi tržnimi vrzelmi na posameznih ozemljih.

| (43) | Da bi svetovalni odbor lahko sestavili že takoj na začetku, bi morala Komisija za eno leto začasno imenovati predstavnike potencialnih izvajalskih partnerjev, po tem obdobju pa bi to odgovornost prevzeli izvajalski partnerji, ki so podpisali sporazume o jamstvu. |
| --- | --- |

(43)

Da bi svetovalni odbor lahko sestavili že takoj na začetku, bi morala Komisija za eno leto začasno imenovati predstavnike potencialnih izvajalskih partnerjev, po tem obdobju pa bi to odgovornost prevzeli izvajalski partnerji, ki so podpisali sporazume o jamstvu.

| (44) | Usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Komisije, predstavnikov izvajalskih partnerjev in strokovnjaka brez glasovalne pravice, ki ga imenuje Evropski parlament, bi moral določiti strateške in operativne smernice za sklad InvestEU. |
| --- | --- |

(44)

Usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Komisije, predstavnikov izvajalskih partnerjev in strokovnjaka brez glasovalne pravice, ki ga imenuje Evropski parlament, bi moral določiti strateške in operativne smernice za sklad InvestEU.

| (45) | Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, z vsem pravom in politikami Unije. Odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, z vsem pravom in politikami Unije. Odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner.

| (46) | O odobritvi podpore jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, bi moral odločati naložbeni odbor, ki bi bil sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov, kar bi zagotavljalo zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah. |
| --- | --- |

(46)

O odobritvi podpore jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost, bi moral odločati naložbeni odbor, ki bi bil sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov, kar bi zagotavljalo zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah.

| (47) | Naložbeni odbor bi moral od svoje ustanovitve postati odgovoren tudi za odobritev jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017, da ne bi nastajale vzporedne podobne strukture za ocenjevanje predlogov za uporabo jamstva EU. |
| --- | --- |

(47)

Naložbeni odbor bi moral od svoje ustanovitve postati odgovoren tudi za odobritev jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017, da ne bi nastajale vzporedne podobne strukture za ocenjevanje predlogov za uporabo jamstva EU.

| (48) | Naložbenemu odboru bi moral pomagati neodvisen sekretariat v sklopu Komisije, odgovoren predsedniku odbora. |
| --- | --- |

(48)

Naložbenemu odboru bi moral pomagati neodvisen sekretariat v sklopu Komisije, odgovoren predsedniku odbora.

| (49) | Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za uporabo sklada InvestEU upoštevati zmožnost nasprotne stranke, da izpolni cilje sklada InvestEU in prispeva lastna sredstva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna diverzifikacija tveganj in rešitve za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin. Skupina EIB bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter zbrane izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU sklada InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti nacionalne spodbujevalne banke ali institucije možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov, saj bi bile lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na nacionalni in regionalni ravni koristne za kar največji učinek javnih sredstev na vsem ozemlju Unije in za pravično geografsko uravnoteženost projektov. Program InvestEU bi bilo treba izvajati tako, da bi se spodbujali enaki konkurenčni pogoji za manjše in novejše spodbujevalne banke in institucije. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da bi bili lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti če imajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v posameznih državah članicah in če imajo večinski delež v njih delničarji iz Unije. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za uporabo sklada InvestEU upoštevati zmožnost nasprotne stranke, da izpolni cilje sklada InvestEU in prispeva lastna sredstva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna diverzifikacija tveganj in rešitve za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin. Skupina EIB bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter zbrane izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU sklada InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti nacionalne spodbujevalne banke ali institucije možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov, saj bi bile lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na nacionalni in regionalni ravni koristne za kar največji učinek javnih sredstev na vsem ozemlju Unije in za pravično geografsko uravnoteženost projektov. Program InvestEU bi bilo treba izvajati tako, da bi se spodbujali enaki konkurenčni pogoji za manjše in novejše spodbujevalne banke in institucije. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da bi bili lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti če imajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v posameznih državah članicah in če imajo večinski delež v njih delničarji iz Unije. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe.

| (50) | Za spodbujanje boljše geografske razpršenosti se lahko vzpostavijo naložbene platforme, ki prizadevanja in strokovno znanje izvajalskih partnerjev združujejo z drugimi nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, ki imajo omejene izkušnje z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Primerno bi bilo združiti sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, primerne socialne partnerje, predstavnike civilne družbe in druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, da se v ustreznih sektorjih spodbudi uporaba naložbenih platform. |
| --- | --- |

(50)

Za spodbujanje boljše geografske razpršenosti se lahko vzpostavijo naložbene platforme, ki prizadevanja in strokovno znanje izvajalskih partnerjev združujejo z drugimi nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, ki imajo omejene izkušnje z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Primerno bi bilo združiti sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, primerne socialne partnerje, predstavnike civilne družbe in druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, da se v ustreznih sektorjih spodbudi uporaba naložbenih platform.

| (51) | Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je do tega upravičen v skladu s točko (c) člena 62(1) finančne uredbe, vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, EIF in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge posameznih držav članic, kot so podani v sporazumu o prispevku. V skladu s členom 154 finančne uredbe mora Komisija oceniti pravila in postopke izvajalskega partnerja in se prepričati, da resnično zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

(51)

Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je do tega upravičen v skladu s točko (c) člena 62(1) finančne uredbe, vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, EIF in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge posameznih držav članic, kot so podani v sporazumu o prispevku. V skladu s členom 154 finančne uredbe mora Komisija oceniti pravila in postopke izvajalskega partnerja in se prepričati, da resnično zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija.

| (52) | O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje odločati izvajalski partner v svojem imenu, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi internimi pravili, politikami in postopki ter prikazane v njegovih računovodskih izkazih oziroma po možnosti razkrite v opombah k računovodskim izkazom. Zato bi morala Komisija izključno prikazati vsako finančno obveznost, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami v zvezi z zagotovljenim jamstvom. |
| --- | --- |

(52)

O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje odločati izvajalski partner v svojem imenu, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi internimi pravili, politikami in postopki ter prikazane v njegovih računovodskih izkazih oziroma po možnosti razkrite v opombah k računovodskim izkazom. Zato bi morala Komisija izključno prikazati vsako finančno obveznost, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami v zvezi z zagotovljenim jamstvom.

| (53) | Sklad InvestEU bi moral, kadar je primerno, omogočiti nemoteno, tekoče in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali drugih skladov, kot je inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ali obojih s tem jamstvom v primerih, ko je to potrebno, da se kar najbolje podprejo naložbe zaradi odprave konkretne tržne pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin. |
| --- | --- |

(53)

Sklad InvestEU bi moral, kadar je primerno, omogočiti nemoteno, tekoče in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna Unije ali drugih skladov, kot je inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), ali obojih s tem jamstvom v primerih, ko je to potrebno, da se kar najbolje podprejo naložbe zaradi odprave konkretne tržne pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin.

| (54) | Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz programa InvestEU in pri katerih se podpora iz sklada InvestEU kombinira s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni s cilji in merili za upravičenost ustreznih drugih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s programom InvestEU. |
| --- | --- |

(54)

Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz programa InvestEU in pri katerih se podpora iz sklada InvestEU kombinira s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni s cilji in merili za upravičenost ustreznih drugih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s programom InvestEU.

| (55) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo prek svetovalnih pobud, ki jih izvajajo skupina EIB ali drugi svetovalni partnerji oziroma jih neposredno izvaja Komisija, podpirati razvoj zanesljivega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike. Svetovalno vozlišče InvestEU bi se moralo zavzemati za geografsko razpršenost, da bi prispevalo k doseganju ciljev Unije na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter k zmanjševanja regionalnih razlik. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti povezovanju majhnih projektov in njihovemu združevanju v večje portfelje. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, ter pri tem upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev pa tudi Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Poleg tega bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU zagotoviti osrednjo vstopno točko za pomoč pri razvoju projektov, ki se v njegovem okviru ponudi javnim organom in nosilcem projektov. |
| --- | --- |

(55)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo prek svetovalnih pobud, ki jih izvajajo skupina EIB ali drugi svetovalni partnerji oziroma jih neposredno izvaja Komisija, podpirati razvoj zanesljivega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike. Svetovalno vozlišče InvestEU bi se moralo zavzemati za geografsko razpršenost, da bi prispevalo k doseganju ciljev Unije na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter k zmanjševanja regionalnih razlik. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti povezovanju majhnih projektov in njihovemu združevanju v večje portfelje. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, ter pri tem upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev pa tudi Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Poleg tega bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU zagotoviti osrednjo vstopno točko za pomoč pri razvoju projektov, ki se v njegovem okviru ponudi javnim organom in nosilcem projektov.

| (56) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi morala ustanoviti Komisija skupaj s skupino EIB kot glavno partnerico, pri tem pa bi se morala opreti na izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Komisija bi morala biti odgovorna za usmerjanje politik svetovalnega vozlišča InvestEU in za upravljanje osrednje vstopne točke. Skupina EIB bi morala svetovalne pobude izvajati po posameznih sklopih politike. Poleg tega bi morala opravljati operativne storitve za Komisijo ter pri tem med drugim prispevati k strateškim in političnim smernicam glede svetovalnih pobud, evidentirati obstoječe in nove svetovalne pobude, ocenjevati potrebe po svetovanju in svetovati Komisiji o optimalnih načinih za zadostitev teh potreb z obstoječimi ali novimi svetovalnimi pobudami. |
| --- | --- |

(56)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi morala ustanoviti Komisija skupaj s skupino EIB kot glavno partnerico, pri tem pa bi se morala opreti na izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Komisija bi morala biti odgovorna za usmerjanje politik svetovalnega vozlišča InvestEU in za upravljanje osrednje vstopne točke. Skupina EIB bi morala svetovalne pobude izvajati po posameznih sklopih politike. Poleg tega bi morala opravljati operativne storitve za Komisijo ter pri tem med drugim prispevati k strateškim in političnim smernicam glede svetovalnih pobud, evidentirati obstoječe in nove svetovalne pobude, ocenjevati potrebe po svetovanju in svetovati Komisiji o optimalnih načinih za zadostitev teh potreb z obstoječimi ali novimi svetovalnimi pobudami.

| (57) | Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno izkoristili lokalno seznanjenost s skladom InvestEU, bi bilo treba po potrebi in ob upoštevanju obstoječih podpornih shem ter prisotnosti lokalnih partnerjev zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno pomoč na terenu. Da bi se olajšalo zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni ter poskrbelo za učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami ter izkoristiti njihovo strokovno znanje. |
| --- | --- |

(57)

Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno izkoristili lokalno seznanjenost s skladom InvestEU, bi bilo treba po potrebi in ob upoštevanju obstoječih podpornih shem ter prisotnosti lokalnih partnerjev zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno pomoč na terenu. Da bi se olajšalo zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni ter poskrbelo za učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami ter izkoristiti njihovo strokovno znanje.

| (58) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo pri manjših projektih in projektih za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo ta podjetja zaščititi svoje naložbe v raziskave in inovacije s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti, pri tem pa izkoristiti sinergijo z drugimi storitvami, ki lahko krijejo te ukrepe, in poiskati nove. |
| --- | --- |

(58)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo pri manjših projektih in projektih za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo ta podjetja zaščititi svoje naložbe v raziskave in inovacije s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti, pri tem pa izkoristiti sinergijo z drugimi storitvami, ki lahko krijejo te ukrepe, in poiskati nove.

| (59) | V okviru sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za razvoj projektov in gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti razvoja trga, ki so potrebne za pripravljanje kakovostnih projektov. Podpora bi morala biti usmerjena tudi na finančne posrednike, ki lahko malim
  in srednjim
  podjetjem
  ter drugim akterjem
  ključno pomagajo, da pridobijo financiranje in v celoti izkoristijo svoj potencial
  , to pa bi moralo zajemati tudi tehnično pomoč
  . Poleg tega je namen svetovalne podpore ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v novih tržnih segmentih, zlasti zaradi kadar se majhnega obsega posameznih projektov znatno povečajo stroški poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja, vključno s človekoljubnimi organizacijami, ali kulturni in ustvarjalni sektor. Zato bi morala podpora za gradnjo zmogljivosti dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, in se izvajati vzporedno z njimi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti potencialnih nosilcev projektov, zlasti lokalnih organizacij in organov. |
| --- | --- |

(59)

V okviru sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za razvoj projektov in gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti razvoja trga, ki so potrebne za pripravljanje kakovostnih projektov. Podpora bi morala biti usmerjena tudi na finančne posrednike, ki lahko malim
  in srednjim
  podjetjem
  ter drugim akterjem
  ključno pomagajo, da pridobijo financiranje in v celoti izkoristijo svoj potencial
  , to pa bi moralo zajemati tudi tehnično pomoč
  . Poleg tega je namen svetovalne podpore ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v novih tržnih segmentih, zlasti zaradi kadar se majhnega obsega posameznih projektov znatno povečajo stroški poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja, vključno s človekoljubnimi organizacijami, ali kulturni in ustvarjalni sektor. Zato bi morala podpora za gradnjo zmogljivosti dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, in se izvajati vzporedno z njimi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti potencialnih nosilcev projektov, zlasti lokalnih organizacij in organov.

| (60) | Treba bi bilo vzpostaviti portal InvestEU, ki bi bil zlahka dostopna in uporabniku prijazna podatkovna zbirka projektov, zaradi katere bi bili naložbeni projekti, ki iščejo financiranje, bolj prepoznavni in ki bi stremela predvsem k temu, da bi izvajalskim partnerjem zagotavljala možen nabor naložbenih projektov, ki bi bili združljivi s pravom in politikami Unije. |
| --- | --- |

(60)

Treba bi bilo vzpostaviti portal InvestEU, ki bi bil zlahka dostopna in uporabniku prijazna podatkovna zbirka projektov, zaradi katere bi bili naložbeni projekti, ki iščejo financiranje, bolj prepoznavni in ki bi stremela predvsem k temu, da bi izvajalskim partnerjem zagotavljala možen nabor naložbenih projektov, ki bi bili združljivi s pravom in politikami Unije.

| (61) | V skladu z uredbo [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] in v mejah virov, dodeljenih v tem skladu, bi morali biti ukrepi ▌v okviru InvestEU namenjeni odpravljanju učinka krize zaradi COVID-19
  ter dolgoročni krepitvi evropskega gospodarstva
  . Ti dodatni viri bi se morali uporabiti tako, da bi bila zagotovljena skladnost s časovnimi omejitvami, določenimi v uredbi [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].
  To zahtevo bi izpolnili, če bi z izvedbenimi partnerji ustrezne sporazume o jamstvu sklenili do 31. decembra 2023. |
| --- | --- |

(61)

V skladu z uredbo [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] in v mejah virov, dodeljenih v tem skladu, bi morali biti ukrepi ▌v okviru InvestEU namenjeni odpravljanju učinka krize zaradi COVID-19
  ter dolgoročni krepitvi evropskega gospodarstva
  . Ti dodatni viri bi se morali uporabiti tako, da bi bila zagotovljena skladnost s časovnimi omejitvami, določenimi v uredbi [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].
  To zahtevo bi izpolnili, če bi z izvedbenimi partnerji ustrezne sporazume o jamstvu sklenili do 31. decembra 2023.

| (62) | V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16) je treba program InvestEU oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi specifičnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogibati prekomerni regulaciji in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa InvestEU na terenu. |
| --- | --- |

(62)

V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (16) je treba program InvestEU oceniti na podlagi informacij, zbranih na podlagi specifičnih zahtev glede spremljanja, pri čemer se je treba izogibati prekomerni regulaciji in upravnim bremenom, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki so podlaga za ocenjevanje učinkov programa InvestEU na terenu.

| (63) | Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba izvajati trden okvir za spremljanje, ki bi temeljil na kazalnikih izložkov, izidov in učinkov. Za zagotovitev odgovornosti do državljanov Unije bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah programa InvestEU. |
| --- | --- |

(63)

Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba izvajati trden okvir za spremljanje, ki bi temeljil na kazalnikih izložkov, izidov in učinkov. Za zagotovitev odgovornosti do državljanov Unije bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah programa InvestEU.

| (64) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje s strani EU. |
| --- | --- |

(64)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven pogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje s strani EU.

| (65) | Za program InvestEU se uporablja finančna uredba, ki določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(65)

Za program InvestEU se uporablja finančna uredba, ki določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o proračunskih jamstvih.

| (66) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, med drugim goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja kazniva dejanja zoper finančne interese Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, podeliti ustrezne pravice in dostop Komisiji, OLAF, EJT – za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 – in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (18), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (19) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (20) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, med drugim goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja kazniva dejanja zoper finančne interese Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (21). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, podeliti ustrezne pravice in dostop Komisiji, OLAF, EJT – za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 – in Evropskemu računskemu sodišču (ERS) ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (67) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa, da se programi izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba dodati posebno določbo, s katero bi zagotovili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bodo lahko nemoteno izvajali svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(67)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko sodelujejo v programih Unije v okviru sodelovanja, vzpostavljenega s Sporazumom EGP, ki določa, da se programi izvajajo s sklepom na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba dodati posebno določbo, s katero bi zagotovili potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bodo lahko nemoteno izvajali svoje pristojnosti.

| (68) | V skladu s členom 83 [predloga sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)] (22), so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa InvestEU ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država oz. ozemlje povezana. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 83 [predloga sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)] (22), so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa InvestEU ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država oz. ozemlje povezana.

| (69) | Da bi nebistvene elemente te uredbe dopolnili z naložbenimi smernicami in preglednico kazalnikov, olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  z določitvijo kazalnikov, na podlagi katerih usmerjevalni odbor ugotavlja, katere države članice in katere sektorje je pandemija COVID-19 najbolj prizadela ter v katerih državah članicah je možnost državne podpore za plačilno sposobnost bolj omejena, in v zvezi z določitvijo metodologije za uporabo teh kazalnikov, pa tudi v zvezi
  s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, preglednico kazalnikov, spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter prilagoditvijo stopnje rezervacij. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale te naložbene smernice vključevati ustrezne določbe, da bi se izognili nepotrebni upravni obremenitvi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(69)

Da bi nebistvene elemente te uredbe dopolnili z naložbenimi smernicami in preglednico kazalnikov, olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi
  z določitvijo kazalnikov, na podlagi katerih usmerjevalni odbor ugotavlja, katere države članice in katere sektorje je pandemija COVID-19 najbolj prizadela ter v katerih državah članicah je možnost državne podpore za plačilno sposobnost bolj omejena, in v zvezi z določitvijo metodologije za uporabo teh kazalnikov, pa tudi v zvezi
  s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, preglednico kazalnikov, spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter prilagoditvijo stopnje rezervacij. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale te naložbene smernice vključevati ustrezne določbe, da bi se izognili nepotrebni upravni obremenitvi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (69a) | Zagotoviti je treba, da se bo program InvestEU začel izvajati čim prej po začetku njegove veljavnosti. Zato bi bilo primerno izvajalskim partnerjem omogočiti, da operacije financiranja in naložbene operacije Komisiji predložijo še pred začetkom delovanja naložbenega odbora oz. pred sklenitvijo ustreznega sporazuma o jamstvu. V teh primerih bi morala biti za odobritev operacij pristojna Komisija. Zagotoviti bi bilo treba tudi, da se lahko tako finančni instrumenti, vzpostavljeni s programi iz Priloge IV k tej uredbi, kot jamstvo EU, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2015/1017, na podlagi predhodne ocene združijo s finančnimi instrumenti iz te uredbe, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

(69a)

Zagotoviti je treba, da se bo program InvestEU začel izvajati čim prej po začetku njegove veljavnosti. Zato bi bilo primerno izvajalskim partnerjem omogočiti, da operacije financiranja in naložbene operacije Komisiji predložijo še pred začetkom delovanja naložbenega odbora oz. pred sklenitvijo ustreznega sporazuma o jamstvu. V teh primerih bi morala biti za odobritev operacij pristojna Komisija. Zagotoviti bi bilo treba tudi, da se lahko tako finančni instrumenti, vzpostavljeni s programi iz Priloge IV k tej uredbi, kot jamstvo EU, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2015/1017, na podlagi predhodne ocene združijo s finančnimi instrumenti iz te uredbe, če je to ustrezno.

| (70) | Program InvestEU bi moral odpravljati specifične primere nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin v celotni Uniji in državah članicah ter pri novih ali zapletenih primerih nedelovanja trga zagotoviti tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov in sisteme za njihovo širjenje v celotni Uniji. Zato so upravičeni ukrepi na ravni Unije – |
| --- | --- |

(70)

Program InvestEU bi moral odpravljati specifične primere nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin v celotni Uniji in državah članicah ter pri novih ali zapletenih primerih nedelovanja trga zagotoviti tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov in sisteme za njihovo širjenje v celotni Uniji. Zato so upravičeni ukrepi na ravni Unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavi sklad InvestEU, ki zagotavlja jamstvo EU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki jih izvajajo izvajalski partnerji, ki prispevajo k ciljem notranjih politik Unije.

2.   S to uredbo se vzpostavi tudi svetovalna podpora pri razvoju projektov, primernih za naložbe, in dostopanju do financiranja ter pri zagotavljanju s tem povezane pomoči za gradnjo zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: svetovalno vozlišče InvestEU). Poleg tega se vzpostavi podatkovna zbirka, ki zagotavlja opaznost projektov, za katere si nosilci projektov prizadevajo pridobiti sredstva, in ki vlagateljem zagotavlja informacije o naložbenih priložnostih (v nadaljnjem besedilu: portal InvestEU).

3.   V tej uredbi so določeni cilji programa InvestEU, njegov proračun in znesek jamstva EU za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje tega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „program InvestEU“ je skupaj sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(1)

„program InvestEU“ je skupaj sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja;

| (2) | „jamstvo EU“ je celovito nepreklicno, brezpogojno in na zahtevo pridobljeno proračunsko jamstvo, dano iz proračuna Unije, v skladu s katerim ob začetku veljavnosti posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s členom 219(1) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(2)

„jamstvo EU“ je celovito nepreklicno, brezpogojno in na zahtevo pridobljeno proračunsko jamstvo, dano iz proračuna Unije, v skladu s katerim ob začetku veljavnosti posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s členom 219(1) finančne uredbe;

| (3) | „sklop politike“ je ciljno področje za podporo jamstva EU, kakor je določeno v členu 7(1); |
| --- | --- |

(3)

„sklop politike“ je ciljno področje za podporo jamstva EU, kakor je določeno v členu 7(1);

| (4) | „oddelek“ je del jamstva EU, opredeljen glede na izvor sredstev, s katerimi je podprt; |
| --- | --- |

(4)

„oddelek“ je del jamstva EU, opredeljen glede na izvor sredstev, s katerimi je podprt;

| (5) | „operacija mešanega financiranja“ je operacija, ki jo podpira proračun Unije in ki združuje nepovratne ali povratne oblike podpore ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij ali iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve so lahko programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, tako kot na primer inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), poistoveteni s programi Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(5)

„operacija mešanega financiranja“ je operacija, ki jo podpira proračun Unije in ki združuje nepovratne ali povratne oblike podpore ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij ali iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve so lahko programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, tako kot na primer inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS), poistoveteni s programi Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije;

| (6) | „EIB“ je Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

(6)

„EIB“ je Evropska investicijska banka;

| (7) | „skupina EIB“ je Evropska investicijska banka, njene podrejene družbe in drugi subjekti, ustanovljeni v skladu s členom 28(1) Protokola (št. 5) o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB); |
| --- | --- |

(7)

„skupina EIB“ je Evropska investicijska banka, njene podrejene družbe in drugi subjekti, ustanovljeni v skladu s členom 28(1) Protokola (št. 5) o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB);

| (8) | „finančni prispevek“ je prispevek izvajalskega partnerja v obliki lastne zmogljivosti za prevzem tveganja, ki se zagotovi na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) z jamstvom EU ali v drugi obliki, ki omogoča učinkovito izvajanje programa InvestEU, ob zagotavljanju ustrezne uskladitve interesov; |
| --- | --- |

(8)

„finančni prispevek“ je prispevek izvajalskega partnerja v obliki lastne zmogljivosti za prevzem tveganja, ki se zagotovi na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) z jamstvom EU ali v drugi obliki, ki omogoča učinkovito izvajanje programa InvestEU, ob zagotavljanju ustrezne uskladitve interesov;

| (9) | „sporazum o prispevku“ je pravni instrument, s katerim Komisija in ena ali več držav članic določijo pogoje jamstva EU v oddelku za države članice iz člena 9; |
| --- | --- |

(9)

„sporazum o prispevku“ je pravni instrument, s katerim Komisija in ena ali več držav članic določijo pogoje jamstva EU v oddelku za države članice iz člena 9;

| (10) | „finančni produkt“ je finančni mehanizem ali ureditev, ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki iz člena 15; |
| --- | --- |

(10)

„finančni produkt“ je finančni mehanizem ali ureditev, ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki iz člena 15;

| (11) | „operacije financiranja in/ali naložbene operacije“ so operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje prek finančnih produktov, ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner v skladu s svojimi notranjimi pravili, politikami in postopki in ki so prikazane v njegovih računovodskih izkazih ali, kadar je primerno, razkrite v opombah k tem računovodskim izkazom; |
| --- | --- |

(11)

„operacije financiranja in/ali naložbene operacije“ so operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje prek finančnih produktov, ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner v skladu s svojimi notranjimi pravili, politikami in postopki in ki so prikazane v njegovih računovodskih izkazih ali, kadar je primerno, razkrite v opombah k tem računovodskim izkazom;

| (12) | „skladi v okviru deljenega upravljanja“ so skladi, ki zagotavljajo možnost, da se del sredstev iz njih dodeli za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka sklada InvestEU za države članice; gre za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in [Sklad za pravični prehod (SPP)] (23); |
| --- | --- |

(12)

„skladi v okviru deljenega upravljanja“ so skladi, ki zagotavljajo možnost, da se del sredstev iz njih dodeli za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka sklada InvestEU za države članice; gre za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad plus (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in [Sklad za pravični prehod (SPP)] (23);

| (13) | „sporazum o jamstvu“ je pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja ali naložbenih operacij, da bi se jim odobrilo jamstvo EU, pogoje za zagotovitev jamstva EU za take operacije in pogoje za njihovo izvajanje v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(13)

„sporazum o jamstvu“ je pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja ali naložbenih operacij, da bi se jim odobrilo jamstvo EU, pogoje za zagotovitev jamstva EU za take operacije in pogoje za njihovo izvajanje v skladu z določbami te uredbe;

| (14) | „izvajalski partner“ je upravičeni partner, kot je finančna institucija ali drug finančni posrednik, s katerim je Komisija sklenila sporazum o jamstvu; |
| --- | --- |

(14)

„izvajalski partner“ je upravičeni partner, kot je finančna institucija ali drug finančni posrednik, s katerim je Komisija sklenila sporazum o jamstvu;

| (15) | „pomembni projekt skupnega evropskega interesa“ je projekt, ki izpolnjuje vsa merila iz Sporočila Komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (UL C 188, 20.6.2014, str. 4) ali njegove spremembe; |
| --- | --- |

(15)

„pomembni projekt skupnega evropskega interesa“ je projekt, ki izpolnjuje vsa merila iz Sporočila Komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (UL C 188, 20.6.2014, str. 4) ali njegove spremembe;

| (16) | „svetovalno vozlišče InvestEU“ je tehnična pomoč, opredeljena v členu 24; |
| --- | --- |

(16)

„svetovalno vozlišče InvestEU“ je tehnična pomoč, opredeljena v členu 24;

| (17) | „svetovalni sporazum“ je pravni instrument, s katerim Komisija in svetovalni partner določita pogoje za izvajanje svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- |

(17)

„svetovalni sporazum“ je pravni instrument, s katerim Komisija in svetovalni partner določita pogoje za izvajanje svetovalnega vozlišča InvestEU;

| (18) | „svetovalna pobuda“ je tehnična pomoč in svetovalne službe, ki podpirajo naložbe, vključno z dejavnostmi gradnje zmogljivosti, ki jih zagotavljajo svetovalni partnerji, zunanji ponudniki storitev, ki jih najame Komisija, ali izvajalske agencije; |
| --- | --- |

(18)

„svetovalna pobuda“ je tehnična pomoč in svetovalne službe, ki podpirajo naložbe, vključno z dejavnostmi gradnje zmogljivosti, ki jih zagotavljajo svetovalni partnerji, zunanji ponudniki storitev, ki jih najame Komisija, ali izvajalske agencije;

| (19) | „svetovalni partner“ je upravičeni partner, kot je finančna institucija ali drug subjekt, s katerim Komisija sklene svetovalni sporazum za namen izvajanja ene ali več svetovalnih pobud, razen svetovalnih pobud, ki se izvajajo prek zunanjih ponudnikov storitev, ki jih najamejo Komisija ali izvajalske agencije; |
| --- | --- |

(19)

„svetovalni partner“ je upravičeni partner, kot je finančna institucija ali drug subjekt, s katerim Komisija sklene svetovalni sporazum za namen izvajanja ene ali več svetovalnih pobud, razen svetovalnih pobud, ki se izvajajo prek zunanjih ponudnikov storitev, ki jih najamejo Komisija ali izvajalske agencije;

| (20) | „portal InvestEU“ je podatkovna zbirka, opredeljena v členu 25; |
| --- | --- |

(20)

„portal InvestEU“ je podatkovna zbirka, opredeljena v členu 25;

| (21) | „naložbene smernice“ so smernice, določene z delegiranim aktom iz člena 7(7); |
| --- | --- |

(21)

„naložbene smernice“ so smernice, določene z delegiranim aktom iz člena 7(7);

| (22) | „naložbena platforma“ je nosilec s posebnim namenom, upravljani račun, dogovor o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temelji na pogodbi, ali dogovor, sklenjen na kateri koli drug način, s katerim subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov in ki lahko vključujejo:






  (a) | nacionalno platformo ali platformo na podnacionalni ravni, na kateri je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice; |
| --- | --- | --- |

(22)

„naložbena platforma“ je nosilec s posebnim namenom, upravljani račun, dogovor o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temelji na pogodbi, ali dogovor, sklenjen na kateri koli drug način, s katerim subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov in ki lahko vključujejo:

(a)

nacionalno platformo ali platformo na podnacionalni ravni, na kateri je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju določene države članice;

| (b) | čezmejno, večdržavno, regionalno ali makroregionalno platformo, na kateri so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic, regij ali tretjih držav, ki so zainteresirani za naložbene projekte na določenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

čezmejno, večdržavno, regionalno ali makroregionalno platformo, na kateri so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic, regij ali tretjih držav, ki so zainteresirani za naložbene projekte na določenem geografskem območju;

| (c) | tematsko platformo, na kateri so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

tematsko platformo, na kateri so skupaj zbrani naložbeni projekti v določenem sektorju;

| (23) | „mikrofinanciranje“ je mikrofinanciranje, kot je opredeljeno členu [2(11)] uredbe [[ESS+] številka]; |
| --- | --- |

(23)

„mikrofinanciranje“ je mikrofinanciranje, kot je opredeljeno členu [2(11)] uredbe [[ESS+] številka];

| (24) | „nacionalna spodbujevalna banka ali institucija“ je pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in ima pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(24)

„nacionalna spodbujevalna banka ali institucija“ je pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in ima pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti;

| (25) | „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ so mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (24); |
| --- | --- |

(25)

„mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ so mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v Prilogi k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (24);

| (26) | „malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ je subjekt, ki ni malo ali srednje podjetje in ki zaposluje do 499 zaposlenih; |
| --- | --- |

(26)

„malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ je subjekt, ki ni malo ali srednje podjetje in ki zaposluje do 499 zaposlenih;

| (26a) | „podjetja“ so za namene sklopa za podporo plačilni sposobnosti podjetja, projektna podjetja, javno-zasebna partnerstva in druge pravne strukture; |
| --- | --- |

(26a)

„podjetja“ so za namene sklopa za podporo plačilni sposobnosti podjetja, projektna podjetja, javno-zasebna partnerstva in druge pravne strukture;

| (27) | „socialno podjetje“ je socialno podjetje, kot je opredeljeno v členu [2(15)] uredbe [[ESS+] številka]; |
| --- | --- |

(27)

„socialno podjetje“ je socialno podjetje, kot je opredeljeno v členu [2(15)] uredbe [[ESS+] številka];

| (28) | „tretja država“ je država, ki ni država članica Unije. |
| --- | --- |

(28)

„tretja država“ je država, ki ni država članica Unije.

Člen 3

Cilji programa InvestEU

1.   Splošni cilj programa InvestEU je podpreti cilje politike Unije s pomočjo operacij financiranja in naložbenih operacij, ki prispevajo k naslednjemu:

| (a) | konkurenčnosti Unije, vključno z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo; |
| --- | --- |

(a)

konkurenčnosti Unije, vključno z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo;

| (b) | rasti in zaposlovanju v gospodarstvu Unije, trajnostnosti gospodarstva Unije ter njegovi okoljski in podnebni razsežnosti, kar vse prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah ter ustvarjanju delovnih mest visoke kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

rasti in zaposlovanju v gospodarstvu Unije, trajnostnosti gospodarstva Unije ter njegovi okoljski in podnebni razsežnosti, kar vse prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah ter ustvarjanju delovnih mest visoke kakovosti;

| (c) | socialni odpornosti, socialni vključevalnosti in zmogljivosti za socialne inovacije Unije; |
| --- | --- |

(c)

socialni odpornosti, socialni vključevalnosti in zmogljivosti za socialne inovacije Unije;

| (d) | spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja;

| (e) | povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, razpršenost virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja; |
| --- | --- |

(e)

povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, razpršenost virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja;

| (f) | spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ali |
| --- | --- |

(f)

spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ali

| (g) | trajnostnemu in vključujočemu okrevanju gospodarstva Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  po krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, podpori in krepitvi njegovih
  obstoječih
  strateških vrednostnih verig
  opredmetenih in neopredmetenih sredstev ter vzpostavljanju novih tovrstnih vrednostnih verig
  , ohranjanju in krepitvi dejavnosti strateškega pomena za Unijo v zvezi s kritično infrastrukturo,
  in sicer tako


  fizično kot virtualno, pa tudi infrastrukturo na podlagi intelektualne lastnine,
  prelomnimi tehnologijami, prelomnimi inovacijami ter vložki za podjetja in potrošnike
  , ter podpiranju trajnostnega prehoda v skladu s podnebnimi cilji Unije za leti 2030 in 2050 ter ob upoštevanju načela, da se ne škoduje bistveno
  . |
| --- | --- |

(g)

trajnostnemu in vključujočemu okrevanju gospodarstva Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij,
  po krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, podpori in krepitvi njegovih
  obstoječih
  strateških vrednostnih verig
  opredmetenih in neopredmetenih sredstev ter vzpostavljanju novih tovrstnih vrednostnih verig
  , ohranjanju in krepitvi dejavnosti strateškega pomena za Unijo v zvezi s kritično infrastrukturo,
  in sicer tako


  fizično kot virtualno, pa tudi infrastrukturo na podlagi intelektualne lastnine,
  prelomnimi tehnologijami, prelomnimi inovacijami ter vložki za podjetja in potrošnike
  , ter podpiranju trajnostnega prehoda v skladu s podnebnimi cilji Unije za leti 2030 in 2050 ter ob upoštevanju načela, da se ne škoduje bistveno
  .

2.   Specifični cilji programa InvestEU so:

| (a) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v trajnostni infrastrukturi na področjih iz točke (a) člena 7(1); |
| --- | --- |

(a)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v trajnostni infrastrukturi na področjih iz točke (a) člena 7(1);

| (b) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo, kar med drugim pomeni tudi podpirati nadaljnji razvoj inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg, na področjih iz točke (b) člena 7(1); |
| --- | --- |

(b)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo, kar med drugim pomeni tudi podpirati nadaljnji razvoj inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg, na področjih iz točke (b) člena 7(1);

| (c) | povečati razpoložljivost financiranja in dostop do njega za mala in srednja podjetja ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in povečati njihovo svetovno konkurenčnost; |
| --- | --- |

(c)

povečati razpoložljivost financiranja in dostop do njega za mala in srednja podjetja ter mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in povečati njihovo svetovno konkurenčnost;

| (d) | povečati razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja ter dostop do njiju za socialna podjetja, podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami, kompetencami ter znanji in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe, in sicer na področjih iz točke (d) člena 7(1); |
| --- | --- |

(d)

povečati razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja ter dostop do njiju za socialna podjetja, podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami, kompetencami ter znanji in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe, in sicer na področjih iz točke (d) člena 7(1);

| (e) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v sektorjih iz točke (e) člena 7(1) za ohranjanje in krepitev strateške neodvisnosti
  in trajnostnosti
  Unije
  ter vključevalnosti in konvergence
  njenega gospodarstva
  , pa tudi za krepitev odpornosti na gospodarske pretrese
  ; |
| --- | --- |

(e)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v sektorjih iz točke (e) člena 7(1) za ohranjanje in krepitev strateške neodvisnosti
  in trajnostnosti
  Unije
  ter vključevalnosti in konvergence
  njenega gospodarstva
  , pa tudi za krepitev odpornosti na gospodarske pretrese
  ;

| (ea) | povečati plačilno sposobnost podjetij, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji. |
| --- | --- |

(ea)

povečati plačilno sposobnost podjetij, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji.

Člen 4

Proračun in znesek jamstva EU

1.   Jamstvo EU za namene oddelka za EU iz točke (a) člena 8(1) znaša
  91 773 320 000
   EUR (v tekočih cenah). Oblikujejo se rezervacije v višini
  40 %
  . Pri izračunu rezervacij, ki izhaja iz te stopnje rezervacij se upošteva tudi znesek iz točke (a) prvega pododstavka člena 34(3).

Za namene oddelka za države članice iz točke (b) člena 8(1) se lahko zagotovi dodaten znesek jamstva EU, če države članice v skladu s [členom 10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] (25) in členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka] (26)

  ter v skladu z izvajanjem ustreznih ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost v okviru uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  dodelijo ustrezne zneske.

Za namene oddelka za države članice lahko države članice zagotovijo dodaten znesek jamstva EU v obliki gotovine. Ta znesek je zunanji namenski prejemek v skladu z drugim stavkom člena 21(5) finančne uredbe.

Prispevki tretjih držav iz člena 5, ki se v celoti zagotovijo v obliki gotovine v skladu s členom 218(2) finančne uredbe, prav tako povečajo jamstvo EU iz prvega pododstavka.

2.   Znesek v višini 31 153 850 000 EUR (v tekočih cenah) zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 se dodeli za operacije, s katerimi se izvajajo ukrepi iz člena 2 uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] za cilje iz točke (e) člena 3(2).

Znesek v višini
  19 850 000 000
   EUR (v tekočih cenah) zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 se dodeli za operacije, s katerimi se izvajajo ukrepi iz člena 2 uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] za cilje iz točke (a) 
  in (ea)
  člena 3(2).

Znesek v višini
  40 769 470 000
   EUR (v tekočih cenah) zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 se dodeli za cilje iz
  točk (a) do (d)
  člena 3(2).

Zneski iz prvega in drugega pododstavka so na voljo šele od datuma iz člena 4(3) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].

Okvirna razdelitev jamstva EU za namen oddelka za EU je določena v Prilogi I k tej uredbi. Komisija lahko, kadar je primerno, spremeni zneske iz Priloge I ▌v višini do 15 % za posamezen cilj. O morebitnih spremembah obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Predlagana finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz poglavij VI in VII znašajo
  824 733 000
   EUR (v tekočih cenah).

4.   Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa InvestEU, npr. dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

4a.
     
  Kadar se nepovratna sredstva iz člena 3(2)(a) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] ne porabijo v celoti do 31. decembra 2023 ali če se do tega datuma ne odobrijo posojila državam članicam iz člena 3(2)(b) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje], se del neporabljenega zneska ali nedodeljenih manevrskih sredstev v višini največ 16 000 000 000 EUR (v tekočih cenah) samodejno da na voljo skladu InvestEU za zagotavljanje jamstva EU za obdobje 2024–2027, v skladu s členom X uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje]. Znesek jamstva EU iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena in razdelitev jamstva EU, določena v Prilogi I te uredbe, se ustrezno povečata.

Člen 5

Tretje države, pridružene skladu InvestEU

V oddelek za EU sklada InvestEU iz točke (a) člena 8(1) in v vse sklope politik iz člena 7(1), razen za sklop za strateške evropske naložbe, lahko za namen sodelovanja pri nekaterih finančnih produktih v skladu s členom 218(2) finančne uredbe prispevajo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za svojo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in takimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za svojo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in takimi tretjimi državami;

| (c) | tretje države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in takimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

(c)

tretje države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in takimi tretjimi državami;

| (d) | tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje med prispevki in koristmi za tretjo državo, udeleženo v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje udeležbe v programih Unije, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so zunanji namenski prejemki v skladu z drugim stavkom člena 21(5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje udeležbe v programih Unije, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške. Ti prispevki so zunanji namenski prejemki v skladu z drugim stavkom člena 21(5) finančne uredbe;

| (iii) | na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom Unije; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom Unije;

| (iv) | Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. |
| --- | --- |

(iv)

Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Jamstvo EU se izvaja s posrednim upravljanjem z organi iz točk (ii), (iii), (v) in (vi) člena 62(1)(c) finančne uredbe. Druge oblike financiranja Unije iz te uredbe se izvajajo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo, vključno z nepovratnimi sredstvi, ki se izvajajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe, in operacijami mešanega financiranja, ki se v skladu s tem členom izvajajo čim bolj nemoteno na način, ki zagotavlja učinkovito in skladno podporo politikam Unije.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih krije jamstvo EU in so del operacije mešanega financiranja, ki kombinirajo podporo na podlagi te uredbe in podporo, dodeljeno v okviru enega ali več drugih programov Unije ali ki se krije iz inovacijskega sklada sistema EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: inovacijski sklad EU ETS), so:

| (a) | skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori; |
| --- | --- |

(a)

skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori;

| (b) | skladne s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

skladne s to uredbo.

3.   Operacije mešanega financiranja, ki vključujejo finančni instrument, ki se v celoti financira iz drugih programov Unije ali iz inovacijskega sklada EU ETS, ne da bi se uporabilo jamstvo EU v okviru te uredbe, so skladne s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se zagotavlja podpora.

4.   V skladu s členom 6(2) se o nepovratnih oblikah podpore in finančnih instrumentih iz proračuna Unije, ki so del operacije mešanega financiranja iz odstavkov 2 in 3 tega člena, odloči v skladu s pravili zadevnega programa Unije, izvajajo pa se v okviru operacije mešanega financiranja v skladu s to uredbo in z naslovom X finančne uredbe.

Poročanje v zvezi s takimi operacijami mešanega financiranja upošteva tudi njihovo skladnost s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori, ter njihovo skladnost s to uredbo.

POGLAVJE II

POGLAVJE II

Sklad InvestEU

Sklad InvestEU

Člen 7

Sklopi politike

1.   Sklad InvestEU deluje prek naslednjih
  šestih
  sklopov politike, ki odpravljajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine v okviru svojega specifičnega področja uporabe:

| (a) | sklop politike za trajnostno infrastrukturo, ki zajema trajnostne naložbe na področju prometa, vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, tudi v skladu s ciljem Unije glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in hujšimi poškodbami do leta 2050, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, energije, zlasti energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in vključevanjem stavb v povezane energijske, digitalne in transportne sisteme ter sisteme shrambe, izboljšanja ravni medomrežnega povezovanja, digitalne povezljivosti in dostopa, tudi na podeželju, dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov, voda, vključno s celinskimi plovnimi potmi, ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in krožnim gospodarstvom, narave in druge okoljske infrastrukture, kulturne dediščine, turizma, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k ciljem okoljske odpornosti ali odpornosti proti podnebnim spremembam ali socialnim trajnostnim ciljem Unije in izpolnjujejo standarde Unije glede okoljske ali socialne trajnostnosti; |
| --- | --- |

(a)

sklop politike za trajnostno infrastrukturo, ki zajema trajnostne naložbe na področju prometa, vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, tudi v skladu s ciljem Unije glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in hujšimi poškodbami do leta 2050, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, energije, zlasti energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in vključevanjem stavb v povezane energijske, digitalne in transportne sisteme ter sisteme shrambe, izboljšanja ravni medomrežnega povezovanja, digitalne povezljivosti in dostopa, tudi na podeželju, dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov, voda, vključno s celinskimi plovnimi potmi, ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in krožnim gospodarstvom, narave in druge okoljske infrastrukture, kulturne dediščine, turizma, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k ciljem okoljske odpornosti ali odpornosti proti podnebnim spremembam ali socialnim trajnostnim ciljem Unije in izpolnjujejo standarde Unije glede okoljske ali socialne trajnostnosti;

| (b) | sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo, ki zajema dejavnosti s področja raziskav, razvoja proizvodov in inovacij, prenos tehnologij in rezultatov raziskav na trg za podporo subjektom, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanju med podjetji, predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij in digitalizacijo industrije Unije; |
| --- | --- |

(b)

sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo, ki zajema dejavnosti s področja raziskav, razvoja proizvodov in inovacij, prenos tehnologij in rezultatov raziskav na trg za podporo subjektom, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanju med podjetji, predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij in digitalizacijo industrije Unije;

| (c) | sklop politike za mala in srednja podjetja, ki zajema dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost zlasti za ta podjetja, med drugim tudi za inovativna in tista, ki delujejo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(c)

sklop politike za mala in srednja podjetja, ki zajema dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost zlasti za ta podjetja, med drugim tudi za inovativna in tista, ki delujejo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (d) | sklop politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, ki zajema mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov, znanj in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, socialno infrastrukturo, vključno z zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ter socialnimi in študentskimi stanovanji, socialne inovacije, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključevanje in dostopnost, kulturne in ustvarjalne dejavnosti s socialnim ciljem in vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

sklop politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, ki zajema mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov, znanj in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, socialno infrastrukturo, vključno z zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ter socialnimi in študentskimi stanovanji, socialne inovacije, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključevanje in dostopnost, kulturne in ustvarjalne dejavnosti s socialnim ciljem in vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav;

| (e) | sklop za strateške evropske naložbe, ki zajema strateške
  , v prihodnost usmerjene
  naložbe za podporo končnim prejemnikom
  – vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji –
  , ki imajo sedež v eni od držav članic in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za
  podnebni
  in digitalni prehod
  , v skladu s prednostnimi nalogami, opisanimi v novi industrijski strategiji za Evropo, katere cilj je v svetu konkurenčna, zelena in digitalna Evropa, in v skladu z razvojnim modelom, ki temelji na industrijskih ekosistemih ter cilju Unije glede podnebne nevtralnosti (določenim v evropskih podnebnih pravilih) in cilju za leto 2030
  .
  Sklop podpira projekte, ki povečujejo konkurenčnost gospodarstva Unije in obnavljajo njeno proizvodno zmogljivost, zmanjšujejo odvisnost od nezanesljivih dobavnih verig in spodbujajo podjetništvo, ustvarjanje delovnih mest in
  krepitev odpornosti na enem od naslednjih področij:






  i) | zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje
  zdravil, vključno s cepivi, ter vmesnih izdelkov, farmacevtskih učinkovin in surovin;
  medicinskih pripomočkov
  ; bolnišnične
  in medicinske opreme
  , kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični pripomočki in orodja; osebne zaščitne opreme; razkužil ter njihovih vmesnih izdelkov in surovin, potrebnih za njihovo proizvodnjo; povečanje odpornosti zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, v katerih bo treba okrepiti
  zmogljivosti za odzivanje na
  prihodnje
  krize
  , tudi z izvajanjem stresnih testov v nacionalnih in regionalnih sistemih zdravstvenega varstva, ter povečanje odpornosti
  sistema civilne zaščite;
  to temelji na načelu razpoložljivosti in cenovne dostopnosti proizvodov, ki so bistvenega pomena v izrednih zdravstvenih razmerah; |
| --- | --- | --- |

(e)

sklop za strateške evropske naložbe, ki zajema strateške
  , v prihodnost usmerjene
  naložbe za podporo končnim prejemnikom
  – vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji –
  , ki imajo sedež v eni od držav članic in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za
  podnebni
  in digitalni prehod
  , v skladu s prednostnimi nalogami, opisanimi v novi industrijski strategiji za Evropo, katere cilj je v svetu konkurenčna, zelena in digitalna Evropa, in v skladu z razvojnim modelom, ki temelji na industrijskih ekosistemih ter cilju Unije glede podnebne nevtralnosti (določenim v evropskih podnebnih pravilih) in cilju za leto 2030
  .
  Sklop podpira projekte, ki povečujejo konkurenčnost gospodarstva Unije in obnavljajo njeno proizvodno zmogljivost, zmanjšujejo odvisnost od nezanesljivih dobavnih verig in spodbujajo podjetništvo, ustvarjanje delovnih mest in
  krepitev odpornosti na enem od naslednjih področij:

i)

zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje
  zdravil, vključno s cepivi, ter vmesnih izdelkov, farmacevtskih učinkovin in surovin;
  medicinskih pripomočkov
  ; bolnišnične
  in medicinske opreme
  , kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični pripomočki in orodja; osebne zaščitne opreme; razkužil ter njihovih vmesnih izdelkov in surovin, potrebnih za njihovo proizvodnjo; povečanje odpornosti zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, v katerih bo treba okrepiti
  zmogljivosti za odzivanje na
  prihodnje
  krize
  , tudi z izvajanjem stresnih testov v nacionalnih in regionalnih sistemih zdravstvenega varstva, ter povečanje odpornosti
  sistema civilne zaščite;
  to temelji na načelu razpoložljivosti in cenovne dostopnosti proizvodov, ki so bistvenega pomena v izrednih zdravstvenih razmerah;

| ii) | kritična infrastruktura, tako fizična
  , analogna ali digitalna
  , vključno z infrastrukturnimi elementi
  in mobilnimi sredstvi
  , ki se štejejo za kritične, na področjih energetike, prometa,
  vključno z javnim prevozom in aktivno mobilnostjo, logistike
  , okolja,
  vode,
  zdravja, varne digitalne komunikacije
  in omrežij,
  5G
  in elektronskih komunikacijskih omrežij zelo visokih hitrosti
  , interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva
  na robu in
  v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja,
  varnosti in
  obrambe, komunikacije in medijev,
  v avdiovizualnem, kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ter na področjih
  izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov,
  javne uprave, varnosti, stanovanj,
  pa tudi zemljišča in nepremičnine, ki so nujno potrebni za uporabo take kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

ii)

kritična infrastruktura, tako fizična
  , analogna ali digitalna
  , vključno z infrastrukturnimi elementi
  in mobilnimi sredstvi
  , ki se štejejo za kritične, na področjih energetike, prometa,
  vključno z javnim prevozom in aktivno mobilnostjo, logistike
  , okolja,
  vode,
  zdravja, varne digitalne komunikacije
  in omrežij,
  5G
  in elektronskih komunikacijskih omrežij zelo visokih hitrosti
  , interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva
  na robu in
  v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja,
  varnosti in
  obrambe, komunikacije in medijev,
  v avdiovizualnem, kulturnem in ustvarjalnem sektorju, ter na področjih
  izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov,
  javne uprave, varnosti, stanovanj,
  pa tudi zemljišča in nepremičnine, ki so nujno potrebni za uporabo take kritične infrastrukture;

| iii) | zagotavljanje
  strokovnega znanja in izkušenj,
  blaga
  , tehnologij
  in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje ključne infrastrukture
  in mobilnih sredstev
  iz točke ii); |
| --- | --- |

iii)

zagotavljanje
  strokovnega znanja in izkušenj,
  blaga
  , tehnologij
  in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje ključne infrastrukture
  in mobilnih sredstev
  iz točke ii);

| iv) | ključne omogočitvene, prelomne, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije, kadar so naložbe strateško pomembne za
  gospodarstvo Unije in njeno trajnostno in inovativno
  industrijsko prihodnost, vključno z 
  reindustrializacijo, ob upoštevanju načela pravičnega prehoda in širših družbenih koristi, vključno z
  :






  (a) | umetno inteligenco, blokovno verigo
  in tehnologijami razpršene evidence
  , programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo
  ter tehnologijami za trajnostno, pametno in avtomatizirano mobilnost in logistiko v vseh oblikah prevoza
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

ključne omogočitvene, prelomne, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije, kadar so naložbe strateško pomembne za
  gospodarstvo Unije in njeno trajnostno in inovativno
  industrijsko prihodnost, vključno z 
  reindustrializacijo, ob upoštevanju načela pravičnega prehoda in širših družbenih koristi, vključno z
  :

(a)

umetno inteligenco, blokovno verigo
  in tehnologijami razpršene evidence
  , programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo
  ter tehnologijami za trajnostno, pametno in avtomatizirano mobilnost in logistiko v vseh oblikah prevoza
  ;

| (b) | tehnologijami energije iz obnovljivih
  in drugih
  virov,
  ki prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050,
  tehnologijami shranjevanja energije, vključno z 
  trajnostnimi
  baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje za industrijo,
  infrastrukturo za zajemanje
  in
  shranjevanje
  ogljika
  v industrijskih procesih
  ,
  obrati za pridobivanje energije iz biomase in proizvodnimi obrati, usmerjenimi v energetski prehod
  , tehnologijami krožnega gospodarstva
  in dobavnimi verigami
  ; |
| --- | --- |

(b)

tehnologijami energije iz obnovljivih
  in drugih
  virov,
  ki prispevajo k doseganju podnebne nevtralnosti do leta 2050,
  tehnologijami shranjevanja energije, vključno z 
  trajnostnimi
  baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje za industrijo,
  infrastrukturo za zajemanje
  in
  shranjevanje
  ogljika
  v industrijskih procesih
  ,
  obrati za pridobivanje energije iz biomase in proizvodnimi obrati, usmerjenimi v energetski prehod
  , tehnologijami krožnega gospodarstva
  in dobavnimi verigami
  ;

| (ba) | vesoljskimi sistemi in tehnologijami, kamor spadajo tudi ključne vesoljske komponente, pa tudi storitve in aplikacije na podlagi vesoljskih tehnologij; |
| --- | --- |

(ba)

vesoljskimi sistemi in tehnologijami, kamor spadajo tudi ključne vesoljske komponente, pa tudi storitve in aplikacije na podlagi vesoljskih tehnologij;

| (c) | biomedicino, nanotehnologijo,
  biotehnologijami,
  farmacevtskimi izdelki in naprednimi
  , obnovljivimi in krožnimi
  materiali; |
| --- | --- |

(c)

biomedicino, nanotehnologijo,
  biotehnologijami,
  farmacevtskimi izdelki in naprednimi
  , obnovljivimi in krožnimi
  materiali;

| (ca) | turizmom; |
| --- | --- |

(ca)

turizmom;

| v) | reciklažni in
  proizvodni obrati za serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v 
  Uniji
  ; |
| --- | --- |

v)

reciklažni in
  proizvodni obrati za serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v 
  Uniji
  ;

| vi) | dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v 
  Uniji
  , vključno z energijo ali surovinami –
  razen če se zanje že uporabljajo zakonske zahteve –,
  ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah
  in strateških ekosistemih
  ; |
| --- | --- |

vi)

dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v 
  Uniji
  , vključno z energijo ali surovinami –
  razen če se zanje že uporabljajo zakonske zahteve –,
  ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah
  in strateških ekosistemih
  ;

| vii) | kritične tehnologije, viri
  in aplikacije
  za varnost Unije in njenih držav članic, kot so
  varnostni,
  obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost, ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009
  in s tem povezani zakonodaji
  .
  Poleg tega končni prejemniki ne smejo izvažati tehnologij, povezanih z obrambo, v tretje države, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost držav članic ali sistematično kršijo mednarodno pravo ali poslabšujejo varnost in stabilnost v regiji ali svetu; |
| --- | --- |

vii)

kritične tehnologije, viri
  in aplikacije
  za varnost Unije in njenih držav članic, kot so
  varnostni,
  obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost, ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009
  in s tem povezani zakonodaji
  .
  Poleg tega končni prejemniki ne smejo izvažati tehnologij, povezanih z obrambo, v tretje države, ki ogrožajo ozemeljsko celovitost držav članic ali sistematično kršijo mednarodno pravo ali poslabšujejo varnost in stabilnost v regiji ali svetu;

| viia) | naložbe in tehnična pomoč podjetjem, zlasti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem, družinskim podjetjem in skupnostim, za povečanje odpornosti njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov, spodbujanje podjetniških znanj in spretnosti ter podpiranje okolja za spodbujanje podjetništva, in sicer tudi z razvojem mrež grozdov in vozlišč za digitalne inovacije, ter tehnološkega in trajnostnega sektorskega razvoja; |
| --- | --- |

viia)

naložbe in tehnična pomoč podjetjem, zlasti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem, družinskim podjetjem in skupnostim, za povečanje odpornosti njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov, spodbujanje podjetniških znanj in spretnosti ter podpiranje okolja za spodbujanje podjetništva, in sicer tudi z razvojem mrež grozdov in vozlišč za digitalne inovacije, ter tehnološkega in trajnostnega sektorskega razvoja;

| viib) | ključno zgodnje odkrivanje tveganj za nastanek kriz in zmogljivosti usklajenega institucionalnega in gospodarskega odzivanja nanje ter razvoj rešitev za neprekinjeno poslovanje in opravljanje storitev v najpomembnejših javnih in zasebnih institucijah in sektorjih; |
| --- | --- |

viib)

ključno zgodnje odkrivanje tveganj za nastanek kriz in zmogljivosti usklajenega institucionalnega in gospodarskega odzivanja nanje ter razvoj rešitev za neprekinjeno poslovanje in opravljanje storitev v najpomembnejših javnih in zasebnih institucijah in sektorjih;

| viic) | naložbe v dejavnosti novega vesoljskega programa, tako v proizvodnem kot v prodajnem sektorju, da bi na trg prišle najbolj obetavne tehnologije in aplikacije, s čimer bi zagotovili tudi konkurenčnost vesoljske industrije Unije; |
| --- | --- |

viic)

naložbe v dejavnosti novega vesoljskega programa, tako v proizvodnem kot v prodajnem sektorju, da bi na trg prišle najbolj obetavne tehnologije in aplikacije, s čimer bi zagotovili tudi konkurenčnost vesoljske industrije Unije;

| viid) | strateške naložbe v projekte na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno s prenovo stavb, ki lahko znatno prispevajo k doseganju ciljev iz direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 in (EU) 2018/844 in k doseganju podnebno nevtralnega in energijsko učinkovitega stavbnega sektorja v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v [strategiji za val prenove], ali dejavnosti v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, ki so upravičene do sredstev v okviru programa InvestEU.


  Poleg tega ▌ končni prejemniki
  , ki prejmejo sredstva v okviru tega sklopa,
  niso pod nadzorom tretje države ali subjektov tretje države, njihova izvršna uprava pa je v Uniji, da bi se zaščitila varnost Unije in njenih držav članic.
  Usmerjevalni odbor ob upoštevanju morebitnih veljavnih razlogov javnega reda ali varnosti določi vse potrebne zahteve glede nadzora nad končnimi prejemniki in glede njihove izvršne uprave za druga področja v sklopu za strateške evropske naložbe ter preverjanja posrednikov v okviru tega sklopa; |
| --- | --- |

viid)

strateške naložbe v projekte na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno s prenovo stavb, ki lahko znatno prispevajo k doseganju ciljev iz direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 in (EU) 2018/844 in k doseganju podnebno nevtralnega in energijsko učinkovitega stavbnega sektorja v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v [strategiji za val prenove], ali dejavnosti v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov, ki so upravičene do sredstev v okviru programa InvestEU.

Poleg tega ▌ končni prejemniki
  , ki prejmejo sredstva v okviru tega sklopa,
  niso pod nadzorom tretje države ali subjektov tretje države, njihova izvršna uprava pa je v Uniji, da bi se zaščitila varnost Unije in njenih držav članic.

Usmerjevalni odbor ob upoštevanju morebitnih veljavnih razlogov javnega reda ali varnosti določi vse potrebne zahteve glede nadzora nad končnimi prejemniki in glede njihove izvršne uprave za druga področja v sklopu za strateške evropske naložbe ter preverjanja posrednikov v okviru tega sklopa;

| (ea) | sklop za podporo plačilni sposobnosti, ki vključuje podporo plačilni sposobnosti za podjetja, ki ob koncu leta 2019 še niso bila v težavah v smislu državne pomoči, vendar se od takrat zaradi krize v zvezi s pandemijo COVID-19 srečujejo s precejšnjimi tveganji za plačilno sposobnost, ali za podjetja, ustanovljena dne 31. decembra 2020 ali prej, ki so pridobila ali upravljajo sredstva ali podružnice podjetja, ki je bilo v težavah v smislu državne pomoči že ob koncu leta 2019, pod pogojem, da njihova uprava ni ista, kot je uprava podjetja v težavah v smislu državne pomoči.



  Sklop za podporo plačilni sposobnosti se uporablja za vse države članice in za področja iz Priloge II. Večina sredstev programa InvestEU v sklopu za podporo plačilni sposobnosti se uporabi za podporo:









  (a) | upravičenim podjetjem v državah članicah in sektorjih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 gospodarsko najbolj prizadela; |
| --- | --- | --- |

(ea)

sklop za podporo plačilni sposobnosti, ki vključuje podporo plačilni sposobnosti za podjetja, ki ob koncu leta 2019 še niso bila v težavah v smislu državne pomoči, vendar se od takrat zaradi krize v zvezi s pandemijo COVID-19 srečujejo s precejšnjimi tveganji za plačilno sposobnost, ali za podjetja, ustanovljena dne 31. decembra 2020 ali prej, ki so pridobila ali upravljajo sredstva ali podružnice podjetja, ki je bilo v težavah v smislu državne pomoči že ob koncu leta 2019, pod pogojem, da njihova uprava ni ista, kot je uprava podjetja v težavah v smislu državne pomoči.

(a)

upravičenim podjetjem v državah članicah in sektorjih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 gospodarsko najbolj prizadela;

| (b) | upravičenim podjetjem v državah članicah, v katerih je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena. |
| --- | --- |

(b)

upravičenim podjetjem v državah članicah, v katerih je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena.

Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 33 določi kazalnike, na podlagi katerih usmerjevalni odbor ugotavlja, katere države članice in katere sektorje je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela ter v katerih državah članicah je možnost državne podpore za plačilno sposobnost bolj omejena, pa tudi metodologijo za uporabo teh kazalnikov.

Podjetja, ki prejemajo podporo v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti, kolikor mogoče spoštujejo minimalne socialne in okoljske zaščitne ukrepe na visoki ravni v skladu s smernicami usmerjevalnega odbora. V te smernice se vključijo ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnega upravnega bremena, pri čemer se upošteva velikost podjetij in se za mala in srednja podjetja predpišejo manj stroge določbe. Ta podjetja se spodbuja, da bi pripravila načrte za prehod na zeleno gospodarstvo, napredovala pri digitalni preobrazbi in zaščitila delovna mesta. Za te namene je podjetjem na voljo tehnična pomoč.

Izvajalski partnerji in finančni posredniki v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji. Usmerjevalni odbor za namene javnega reda in varnosti določi vse potrebne zahteve v zvezi z nadzorom teh posrednikov.

1a.
     
  Program za pravični prehod, ki je drugi steber mehanizma za pravični prehod, se vzpostavi horizontalno in zajema vse sklope politike. Program vključuje naložbe za obravnavo socialnih, ekonomskih in okoljskih izzivov, ki spremljajo proces prehoda na poti do podnebnega cilja Unije za leto 2030 in do njene podnebne nevtralnosti do leta 2050.

2.   Če operacija financiranja ali naložbena operacija, predlagana naložbenemu odboru iz člena 23, spada v več kot en sklop politike, se pripiše sklopu politike, v okvir katerega spada njen glavni cilj oziroma glavni cilj večine njenih podprojektov, razen če se z naložbenimi smernicami ne določi drugače.

3.   Operacije financiranja in naložbene operacije se pregledajo, da se ugotovi, ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Če ga imajo, se zanje uporablja podnebno in okoljsko preverjanje ter preverjanje socialne trajnostnosti, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in kar se da povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost. Nosilci projektov, ki zaprosijo za financiranje, v ta namen predložijo ustrezne informacije na podlagi smernic iz odstavka 4. Projekti, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, se izključijo iz preverjanja. Projekti, ki niso skladni s podnebnimi cilji, niso upravičeni do podpore v skladu s to uredbo. Če izvajalski partner ugotovi, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, naložbenemu odboru predloži utemeljitev.

4.   Komisija pripravi smernice o trajnostnosti, ki v skladu z okoljskimi in socialnimi cilji in standardi Unije omogočajo, da se:

| (a) | kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne učinke podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, tudi z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in, kar zadeva blažitev, v analizo stroškov in koristi vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne učinke podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, tudi z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in, kar zadeva blažitev, v analizo stroškov in koristi vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb;

| (b) | upošteva konsolidirani učinek projektov v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, ki se nanašajo na zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(b)

upošteva konsolidirani učinek projektov v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, ki se nanašajo na zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost;

| (c) | oceni socialni učinek projektov, tudi na enakost spolov, socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij ter gospodarski razvoj območij in sektorjev, na katere vplivajo strukturne spremembe, kot so potrebe gospodarstva po razogljičenju; |
| --- | --- |

(c)

oceni socialni učinek projektov, tudi na enakost spolov, socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij ter gospodarski razvoj območij in sektorjev, na katere vplivajo strukturne spremembe, kot so potrebe gospodarstva po razogljičenju;

| (d) | opredelijo projekti, ki niso skladni z doseganjem podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

opredelijo projekti, ki niso skladni z doseganjem podnebnih ciljev;

| (e) | izvajalskim partnerjem zagotovijo smernice za pregled iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(e)

izvajalskim partnerjem zagotovijo smernice za pregled iz odstavka 3.

5.   Izvajalski partnerji zagotovijo informacije, potrebne za sledenje naložb, ki prispevajo k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije, na podlagi smernic, ki jih pripravi Komisija.

6.   Izvajalski partnerji si prizadevajo doseči cilj, da vsaj
  60 %
  naložbe v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo prispeva k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev Unije.

Komisija si skupaj z izvajalskimi partnerji prizadeva za to, da se del jamstva EU, ki se uporablja za sklop politike za trajnostno infrastrukturo, porazdeli, da bi zagotovili uravnoteženost med različnimi področji iz točke (a) odstavka 1.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, da se ta uredba dopolni z opredelitvijo naložbenih smernic za vsak sklop politike.
  V naložbenih smernicah se določi tudi podrobnejša ureditev glede izvajanje programa za pravični prehod iz odstavka 1a.
  Naložbene smernice se pripravijo v tesnem dialogu s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji.

8.   Pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah v okviru sklopa za strateške evropske naložbe v sektorjih
  varnosti in
  obrambe in vesolja ter kibernetske varnosti lahko naložbene smernice določijo omejitve glede prenosa in licenciranja pravic intelektualne lastnine do kritičnih tehnologij in tehnologij, ki so bistvene za zaščito varnosti Unije in njenih držav članic.

9.   Komisija informacije o uporabi in razlagi naložbenih smernic da na voljo izvajalskim partnerjem, naložbenemu odboru in svetovalnim partnerjem.

Člen 8

Oddelki

1.   Sklope politike iz člena 7(1) tvorita po en oddelek za EU in en oddelek za države članice. Ti oddelki obravnavajo nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, in sicer:

| (a) | oddelek za EU obravnava katere koli od naslednjih razmer:






  (i) | nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, ki so povezane s prednostnimi nalogami politike Unije; |
| --- | --- | --- |

(a)

oddelek za EU obravnava katere koli od naslednjih razmer:

(i)

nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, ki so povezane s prednostnimi nalogami politike Unije;

| (ii) | nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine po vsej Uniji ali v posamezni državi članici ali |
| --- | --- |

(ii)

nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine po vsej Uniji ali v posamezni državi članici ali

| (iii) | nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, ki zahtevajo razvoj inovativnih finančnih rešitev in tržnih struktur, zlasti nove ali zapletene primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin; |
| --- | --- |

(iii)

nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine, ki zahtevajo razvoj inovativnih finančnih rešitev in tržnih struktur, zlasti nove ali zapletene primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin;

| (b) | oddelek za države članice obravnava specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine v eni ali več regijah ali državah članicah, in sicer za izpolnjevanje ciljev politike skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja, ali dodatnega zneska, ki ga zagotovi država članica v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), zlasti za okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji z obravnavanjem neravnovesij med njenimi regijami. |
| --- | --- |

(b)

oddelek za države članice obravnava specifično nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine v eni ali več regijah ali državah članicah, in sicer za izpolnjevanje ciljev politike skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja, ali dodatnega zneska, ki ga zagotovi država članica v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), zlasti za okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji z obravnavanjem neravnovesij med njenimi regijami.

2.   Oddelka iz odstavka 1 se, kadar je primerno, uporabita na dopolnjevalen način za podporo posamezni operaciji financiranja ali naložbeni operaciji, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov.

Člen 9

Posebne določbe, ki se uporabljajo za oddelek za države članice

1.   Zneski, ki jih prostovoljno dodeli država članica v skladu s členom [10(1)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členom [75(1)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka]
  ali v okviru izvajanja ustreznih ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost, sprejetih na podlagi uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , se uporabijo za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki zajema operacije financiranja in naložbene operacije v zadevni državi članici, ali za morebiten prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja
  ali iz prispevkov, povezanih z izvajanjem ustreznih ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost, sprejetih na podlagi uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost],
  za svetovalno vozlišče InvestEU. Ti zneski se uporabijo za uresničevanje ciljev politike, določenih v partnerskem sporazumu iz člena 7 uredbe [[o skupnih določbah] številka], programih ali strateškem načrtu SKP
  ali načrtih za okrevanje in odpornost zadevne države članice
  , ki prispevajo k InvestEU.

Dodaten znesek, ki ga dodeli država članica v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) se uporabi za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice.

2.   Za vzpostavitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice se sklene sporazum o prispevku med državo članico in Komisijo.

Četrti pododstavek tega odstavka in odstavek 5 tega člena se ne uporabljata za dodaten znesek, ki ga država članica zagotovi na podlagi tretjega pododstavka člena 4(1).

Določbe iz tega člena, ki se nanašajo na zneske, dodeljene v skladu s členom 10(1) uredbe [o skupnih določbah številka] ali členom 75(1) uredbe [o strateškem načrtu SKP]
  ali v okviru izvajanja ustreznih ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost, sprejetih na podlagi uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , se ne uporabljajo za sporazum o prispevku, ki zadeva dodaten znesek države članice, naveden v tretjem pododstavku člena 4(1).

Država članica in Komisija skleneta sporazum o prispevku ali njegovo spremembo v štirih mesecih po sklepu Komisije o odobritvi partnerskega sporazuma v skladu s členom 9(4) uredbe [o skupnih določbah] ali strateškega načrta SKP v skladu z uredbo [SKP]
  ali načrta za okrevanje in odpornost, sprejetega na podlagi uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost],
  oziroma sočasno s sklepom Komisije o spremembi programa v skladu s členom 10 uredbe [SKP] ali strateškega načrta SKP v skladu s členom 107 uredbe [SKP]
  ali načrta za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18 uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  .

Dve ali več držav članic lahko s Komisijo sklene skupni sporazum o prispevku.

Z odstopanjem od člena 211(1) finančne uredbe se stopnja oblikovanja rezervacij za jamstva EU v okviru oddelka za države članice določi na 40 % in se lahko v vsakem sporazumu o prispevku prilagodi navzdol ali navzgor, da se upoštevajo tveganja, povezana s finančnimi produkti, ki se želijo uporabiti.

3.   Sporazum o prispevku vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo oblikovanja rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali
  iz prispevkov, povezanih z načrti za okrevanje in odpornost v okviru uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , obdobje zasnove oblikovanja rezervacij v skladu z letnim finančnim načrtom in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga da zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo oblikovanja rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali
  iz prispevkov, povezanih z načrti za okrevanje in odpornost v okviru uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , obdobje zasnove oblikovanja rezervacij v skladu z letnim finančnim načrtom in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga da zadevna država članica;

| (b) | strategijo države članice, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko pokritost, vključno z regionalno pokritostjo, če je to potrebno, vrste projektov, naložbeno obdobje in, kadar je to primerno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov; |
| --- | --- |

(b)

strategijo države članice, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko pokritost, vključno z regionalno pokritostjo, če je to potrebno, vrste projektov, naložbeno obdobje in, kadar je to primerno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov;

| (c) | potencialnega izvajalskega partnerja ali partnerje, predlagane v skladu s četrtim pododstavkom člena 14(1), in obveznost Komisije, da zadevno državo članico obvesti glede izbranega izvajalskega partnerja ali partnerjev; |
| --- | --- |

(c)

potencialnega izvajalskega partnerja ali partnerje, predlagane v skladu s četrtim pododstavkom člena 14(1), in obveznost Komisije, da zadevno državo članico obvesti glede izbranega izvajalskega partnerja ali partnerjev;

| (d) | morebitni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali
  iz prispevkov, povezanih z načrti za okrevanje in odpornost v okviru uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost],
  za svetovalno vozlišče InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

morebitni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali
  iz prispevkov, povezanih z načrti za okrevanje in odpornost v okviru uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost],
  za svetovalno vozlišče InvestEU;

| (e) | obveznosti letnega poročanja državi članici, vključno s poročanjem o ustreznih kazalnikih, povezanih s cilji politike, ki jih zajema partnerski sporazum, program ali strateški načrt SKP
  ali načrt za okrevanje in odpornost
  , in navedenih v sporazumu o prispevku; |
| --- | --- |

(e)

obveznosti letnega poročanja državi članici, vključno s poročanjem o ustreznih kazalnikih, povezanih s cilji politike, ki jih zajema partnerski sporazum, program ali strateški načrt SKP
  ali načrt za okrevanje in odpornost
  , in navedenih v sporazumu o prispevku;

| (f) | določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(f)

določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (g) | morebitno kombiniranje z viri iz oddelka za EU v skladu s členom 8(2), tudi v večplastni strukturi, za doseganje boljšega kritja tveganja. |
| --- | --- |

(g)

morebitno kombiniranje z viri iz oddelka za EU v skladu s členom 8(2), tudi v večplastni strukturi, za doseganje boljšega kritja tveganja.

4.   Sporazume o prispevku izvaja Komisija prek sporazumov o jamstvu, sklenjenih z izvajalskimi partnerji v skladu s členom 16, in svetovalnih sporazumov, sklenjenih s svetovalnimi partnerji v skladu z drugim pododstavkom člena 24(1).

Če se v devetih mesecih od sklenitve sporazuma o prispevku ne sklene sporazum o jamstvu, se sporazum o prispevku prekine ali v medsebojnem dogovoru podaljša. Če se v devetih mesecih od sklenitve sporazuma o prispevku obveznost za znesek iz sporazuma o prispevku ne prevzame v celoti z enim ali več sporazumi o jamstvu, se znesek ustrezno spremeni. Neuporabljeni znesek oblikovanja rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki so jih države članice dodelile v skladu s členom [10(1) uredbe [o skupnih določbah] ali členom [75(1)] uredbe [SKP]] ali
  v okviru izvajanja ustreznih ukrepov iz načrtov za okrevanje in odpornost, sprejetih na podlagi uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , se ponovno uporabi v skladu s [členom 10(5)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75(5)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka]
  ter členom [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  . Neuporabljeni znesek oblikovanja rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki jih je država članica dodelila v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe, se vrne državi članici.

Če se sporazum o jamstvu ne izvede pravilno v roku, določenem v členu [10(6)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] ali členu [75(6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka]
  ali členu [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , se sporazum o prispevku spremeni. Neuporabljeni znesek oblikovanja rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki so jih države članice dodelile v skladu s členom [10(1) uredbe [o skupnih določbah] ali členom [75(1)] uredbe [SKP]]
  ali členom [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  , se ponovno uporabi v skladu s [členom 10(6)] uredbe [[o skupnih določbah] številka] in členom [75(6)] uredbe [[o strateškem načrtu SKP] številka] ter
  členom [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  . Neuporabljeni znesek oblikovanja rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki jih je država članica dodelila v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe, se vrne državi članici.

5.   Za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se oblikuje s sporazumom o prispevku, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji oblikovanja rezervacij, določeni v sporazumu o prispevku, in dejanskega zneska rezervacij, ponovno uporabi v skladu s [členom 10(7)] [uredbe o skupnih določbah] in členom [75(7)] [[strateškega načrta SKP] številka] ter
  členom [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  ; |
| --- | --- |

(a)

po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji oblikovanja rezervacij, določeni v sporazumu o prispevku, in dejanskega zneska rezervacij, ponovno uporabi v skladu s [členom 10(7)] [uredbe o skupnih določbah] in členom [75(7)] [[strateškega načrta SKP] številka] ter
  členom [X] uredbe [o mehanizmu za okrevanje in odpornost]
  ;

| (b) | z odstopanjem od člena 213(4) finančne uredbe po obdobju zasnove iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je na voljo tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 213(4) finančne uredbe po obdobju zasnove iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je na voljo tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (c) | Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi zahtevkov za unovčitev tistega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za tisti del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij; |
| --- | --- |

(c)

Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi zahtevkov za unovčitev tistega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za tisti del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij;

| (d) | če raven rezervacij za tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice doseže 10 % prvotno oblikovanih rezervacij, zadevna država članica na zahtevo Komisije v skupni sklad za oblikovanje rezervacij iz člena 212 prispeva do 5 % prvotno oblikovanih rezervacij. |
| --- | --- |

(d)

če raven rezervacij za tisti del jamstva EU v okviru oddelka za države članice doseže 10 % prvotno oblikovanih rezervacij, zadevna država članica na zahtevo Komisije v skupni sklad za oblikovanje rezervacij iz člena 212 prispeva do 5 % prvotno oblikovanih rezervacij.

POGLAVJE III

POGLAVJE III

PARTNERSTVO MED KOMISIJO IN SKUPINO EIB

PARTNERSTVO MED KOMISIJO IN SKUPINO EIB

Člen 10

Obseg partnerstva

1.   Komisija in skupina EIB oblikujeta partnerstvo v skladu s to uredbo, da bi podpirali izvajanje InvestEU ter spodbujali doslednost, vključevanje, dodatnost in učinkovito uporabo. Skupina EIB v skladu s to uredbo in kot je dodatno opredeljeno v sporazumih iz odstavka 3:

| (a) | izvaja del jamstva EU iz člena 12(4); |
| --- | --- |

(a)

izvaja del jamstva EU iz člena 12(4);

| (b) | podpira izvajanje oddelka za EU sklada InvestEU, in kadar je to ustrezno, oddelka za države članice, zlasti tako, da:






  (i) | skupaj s potencialnimi izvajalskimi partnerji prispeva k pripravi naložbenih smernic v skladu s členom 7(7), preglednice v skladu s členom 21 in drugih dokumentov, ki določajo operativne smernice sklada InvestEU; |
| --- | --- | --- |

(b)

podpira izvajanje oddelka za EU sklada InvestEU, in kadar je to ustrezno, oddelka za države članice, zlasti tako, da:

(i)

skupaj s potencialnimi izvajalskimi partnerji prispeva k pripravi naložbenih smernic v skladu s členom 7(7), preglednice v skladu s členom 21 in drugih dokumentov, ki določajo operativne smernice sklada InvestEU;

| (ii) | skupaj s Komisijo in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli metodologije tveganja in sistem evidentiranja tveganja v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami izvajalskih partnerjev, da bi se omogočilo ocenjevanje teh operacij na enotni bonitetni lestvici; |
| --- | --- |

(ii)

skupaj s Komisijo in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli metodologije tveganja in sistem evidentiranja tveganja v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami izvajalskih partnerjev, da bi se omogočilo ocenjevanje teh operacij na enotni bonitetni lestvici;

| (iii) | na zahtevo Komisije in v dogovoru z zadevnim potencialnim izvajalskim partnerjem opravi oceno sistemov tega potencialnega izvajalskega partnerja in zagotovi prilagojene tehnične nasvete v zvezi s temi sistemi, kadar in v kolikor tako zahtevajo ugotovitve revizije stebrnega ocenjevanja zaradi izvajanja finančnih produktov, ki ga predvideva ta potencialni izvajalski partner; |
| --- | --- |

(iii)

na zahtevo Komisije in v dogovoru z zadevnim potencialnim izvajalskim partnerjem opravi oceno sistemov tega potencialnega izvajalskega partnerja in zagotovi prilagojene tehnične nasvete v zvezi s temi sistemi, kadar in v kolikor tako zahtevajo ugotovitve revizije stebrnega ocenjevanja zaradi izvajanja finančnih produktov, ki ga predvideva ta potencialni izvajalski partner;

| (iv) | pripravi nezavezujoče mnenje o vidikih bančništva, zlasti o finančnem tveganju in finančnih pogojih v zvezi z delom jamstva EU, ki se dodeli izvajalskemu partnerju, ki ni skupina EIB, kot je opredeljeno v sporazumu o jamstvu, ki se sklene s tem izvajalskim partnerjem; |
| --- | --- |

(iv)

pripravi nezavezujoče mnenje o vidikih bančništva, zlasti o finančnem tveganju in finančnih pogojih v zvezi z delom jamstva EU, ki se dodeli izvajalskemu partnerju, ki ni skupina EIB, kot je opredeljeno v sporazumu o jamstvu, ki se sklene s tem izvajalskim partnerjem;

| (v) | izvaja simulacije in projekcije finančnega tveganja in nadomestil združenega portfelja na podlagi predpostavk, dogovorjenih s Komisijo; |
| --- | --- |

(v)

izvaja simulacije in projekcije finančnega tveganja in nadomestil združenega portfelja na podlagi predpostavk, dogovorjenih s Komisijo;

| (vi) | izvaja merjenje finančnega tveganja združenega portfelja in finančno poročanje o njem ter |
| --- | --- |

(vi)

izvaja merjenje finančnega tveganja združenega portfelja in finančno poročanje o njem ter

| (vii) | opravlja storitve prestrukturiranja in izterjave, določene v sporazumu iz točke (b) odstavka 3, za Komisijo na njeno zahtevo in v dogovoru z izvajalskim partnerjem, v skladu s točko (g) člena 16(2), kadar izvajalski partner ni več odgovoren za izvajanje dejavnosti prestrukturiranja in izterjave v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu; |
| --- | --- |

(vii)

opravlja storitve prestrukturiranja in izterjave, določene v sporazumu iz točke (b) odstavka 3, za Komisijo na njeno zahtevo in v dogovoru z izvajalskim partnerjem, v skladu s točko (g) člena 16(2), kadar izvajalski partner ni več odgovoren za izvajanje dejavnosti prestrukturiranja in izterjave v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu;

| (c) | lahko zagotovi gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 24(2) nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji in druge storitve, povezane z izvajanjem finančnih produktov, ki se podpirajo z jamstvom EU, če tako zahteva ta nacionalna spodbujevalna banka ali institucija; |
| --- | --- |

(c)

lahko zagotovi gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 24(2) nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji in druge storitve, povezane z izvajanjem finančnih produktov, ki se podpirajo z jamstvom EU, če tako zahteva ta nacionalna spodbujevalna banka ali institucija;

| (d) | v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU:






  (i) | dobi dodeljen znesek do 525 000 000 EUR za svetovalne pobude iz člena 24 in operativne naloge iz točke (ii) te točke (d) iz finančnih sredstev iz člena 4(3); |
| --- | --- | --- |

(d)

v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU:

(i)

dobi dodeljen znesek do 525 000 000 EUR za svetovalne pobude iz člena 24 in operativne naloge iz točke (ii) te točke (d) iz finančnih sredstev iz člena 4(3);

| (ii) | svetuje Komisiji in izvaja operativne naloge, določene v sporazumu iz točke (c) odstavka 3, tako da:






  — | zagotavlja podporo Komisiji pri zasnovi, vzpostavitvi in delovanju svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- | --- |

(ii)

svetuje Komisiji in izvaja operativne naloge, določene v sporazumu iz točke (c) odstavka 3, tako da:

—

zagotavlja podporo Komisiji pri zasnovi, vzpostavitvi in delovanju svetovalnega vozlišča InvestEU;

| — | ocenjuje prošnje za svetovalno podporo, za katere Komisija meni, da niso zajete v obstoječih svetovalnih pobudah, z namenom, da se podpre odločitev Komisije o dodelitvi v zvezi s prošnjami za svetovanje, prejetimi v okviru osrednje vstopne točke iz točke (a) člena 24(2); |
| --- | --- |

—

ocenjuje prošnje za svetovalno podporo, za katere Komisija meni, da niso zajete v obstoječih svetovalnih pobudah, z namenom, da se podpre odločitev Komisije o dodelitvi v zvezi s prošnjami za svetovanje, prejetimi v okviru osrednje vstopne točke iz točke (a) člena 24(2);

| — | zagotavlja podporo nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam tako, da zagotavlja gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 24(2) v zvezi z razvojem njihovih svetovalnih zmogljivosti za sodelovanje v svetovalnih pobudah, kadar te banke ali institucije tako zahtevajo; |
| --- | --- |

—

zagotavlja podporo nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam tako, da zagotavlja gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 24(2) v zvezi z razvojem njihovih svetovalnih zmogljivosti za sodelovanje v svetovalnih pobudah, kadar te banke ali institucije tako zahtevajo;

| — | na zahtevo Komisije in potencialnega svetovalnega partnerja in v skladu s soglasjem skupine EIB sklene v imenu Komisije s svetovalnim partnerjem sporazum za izvajanje svetovalnih pobud. |
| --- | --- |

—

na zahtevo Komisije in potencialnega svetovalnega partnerja in v skladu s soglasjem skupine EIB sklene v imenu Komisije s svetovalnim partnerjem sporazum za izvajanje svetovalnih pobud.

Skupina EIB zagotovi, da se njene naloge iz točke (d)(ii) prvega pododstavka izvajajo popolnoma neodvisno od njene vloge kot svetovalnega partnerja.

Komisija, kot je ustrezno, sodeluje z izvajalskim partnerjem na podlagi ugotovitev iz mnenja skupine EIB iz točke (b)(iv) prvega pododstavka tega odstavka. O svojih odločitvah obvesti skupino EIB.

2.   Z bančništvom povezane informacije, ki jih skupini EIB posreduje Komisija v skladu s točkami (ii), (iv), (v) in (vi) odstavka 1(b), so omejene na informacije, ki jih skupina EIB nujno potrebuje za izvajanje svojih obveznosti iz teh točk. Komisija v tesnem dialogu s skupino EIB in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli naravo in obseg teh z bančništvom povezanih informacij, pri tem pa upošteva zahteve dobrega finančnega poslovodenja pri jamstvu EU, legitimne interese izvajalskih partnerjev v zvezi s poslovno občutljivimi informacijami in potrebe skupine EIB pri izpolnjevanju njenih obveznosti iz teh točk.

3.   Pogoji partnerstva se določijo v sporazumih, med drugim v:

| (a) | sporazumu o odobritvi in izvajanju dela jamstva EU iz člena 12(4):






  (i) | sporazumu o jamstvu med Komisijo in skupino EIB ali |
| --- | --- | --- |

(a)

sporazumu o odobritvi in izvajanju dela jamstva EU iz člena 12(4):

(i)

sporazumu o jamstvu med Komisijo in skupino EIB ali

| (ii) | ločenih sporazumih o jamstvu med Komisijo ter EIB in njenimi podrejenimi družbami ali drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s členom 28(1) statuta EIB, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

ločenih sporazumih o jamstvu med Komisijo ter EIB in njenimi podrejenimi družbami ali drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s členom 28(1) statuta EIB, kot je ustrezno;

| (b) | sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s točkama (b) in (c) odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s točkama (b) in (c) odstavka 1;

| (c) | sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU;

| (d) | sporazumih o opravljanju storitev med skupino EIB ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami v zvezi z gradnjo zmogljivosti in drugimi storitvami v skladu s točko (c) odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

sporazumih o opravljanju storitev med skupino EIB ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami v zvezi z gradnjo zmogljivosti in drugimi storitvami v skladu s točko (c) odstavka 1.

4.   Brez poseganja v člen 17(3) in člen 24(4) te uredbe so stroški skupine EIB, nastali pri izvajanju nalog iz točk (b) in (c) odstavka 1 tega člena, skladni s pogoji iz sporazuma iz točke (b) odstavka 3 tega člena in se lahko krijejo iz vračil ali prihodkov, ki jih je mogoče pripisati jamstvu EU, ali oblikovanju rezervacij v skladu s členom 211(4) in (5) finančne uredbe, ali pa se krijejo iz finančnih sredstev iz člena 4(3) te uredbe, potem ko jih skupina EIB upraviči, pri čemer skupna zgornja meja znaša 10 000 000 EUR.

5.   Stroški skupine EIB, nastali pri izvajanju operativnih nalog iz točke (ii) odstavka 1(d), se v celoti krijejo in plačajo iz zneska iz točke (i) odstavka 1(d), potem ko jih skupina EIB upraviči, pri čemer skupna zgornja meja znaša 15 000 000 EUR.

Člen 11

Nasprotje interesov

1.   Skupina EIB v okviru partnerstva iz člena 10 sprejme vse potrebne in previdnostne ukrepe, da bi preprečila nasprotje interesov z drugimi izvajalskimi partnerji, tudi tako, da oblikuje namensko in neodvisno ekipo za naloge iz točk (iii) do (vi) člena 10(1)(b). Za to ekipo veljajo stroga pravila o zaupnosti, ki za člane ekipe veljajo tudi po tem, ko
  jo
  zapustijo.

2.   Skupina EIB in drugi izvajalski partnerji nemudoma obvestijo Komisijo o vseh primerih, ki pomenijo nasprotje interesov ali bi lahko povzročili nasprotje interesov. Komisija v primeru dvoma odloči, ali nasprotje interesov obstaja, in o svoji odločitvi obvesti skupino EIB. Skupina EIB v primeru nasprotja interesov sprejme ustrezne ukrepe. Usmerjevalni odbor se obvesti o navedenih ukrepih in njihovih rezultatih.

3.   Skupina EIB sprejme potrebne previdnostne ukrepe, da bi preprečila primere, v katerih bi lahko prišlo do nasprotja interesov pri izvajanju svetovalnega vozlišča InvestEU, zlasti v zvezi z operativnimi nalogami pri njegovi vlogi podpiranja Komisije iz točke (ii) člena 10(1)(d). Skupina EIB v primeru nasprotja interesov sprejme ustrezne ukrepe.

POGLAVJE IV

POGLAVJE IV

Jamstvo EU

Jamstvo EU

Člen 12

Jamstvo EU

1.   Jamstvo EU se kot nepreklicno in brezpogojno jamstvo na zahtevo odobri izvajalskim partnerjem v skladu s členom 219(1) finančne uredbe in se izvaja v okviru posrednega upravljanja v skladu z naslovom X navedene uredbe.

2.   Nadomestilo za jamstvo EU je povezano z značilnostmi in profilom tveganja finančnih produktov, pri čemer se upošteva narava osnovnih finančnih in naložbenih operacij ter izpolnjevanje ciljev politike, na katere so osredotočeni finančni produkti.

Kadar je to ustrezno utemeljeno zaradi narave ciljev politike, na katere je osredotočen finančni produkt, in potrebe po cenovni dostopnosti finančnih produktov za ciljne končne prejemnike, se stroški financiranja, zagotovljenega končnemu prejemniku, lahko zmanjšajo s prilagoditvijo nadomestila za jamstvo EU ali po potrebi kritjem neplačanih administrativnih stroškov, nastalih izvajalskemu partnerju, iz proračuna Unije, zlasti:

| (a) | kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničitev operacij financiranja ali naložbenih operacij v okviru tržnega določanja cen ali |
| --- | --- |

(a)

kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničitev operacij financiranja ali naložbenih operacij v okviru tržnega določanja cen ali

| (b) | kadar je to potrebno za spodbuditev operacij financiranja in naložbenih operacij v sektorjih ali na področjih, na katerih prihaja do znatnega nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ali za olajšanje ustanavljanja naložbenih platform, |
| --- | --- |

(b)

kadar je to potrebno za spodbuditev operacij financiranja in naložbenih operacij v sektorjih ali na področjih, na katerih prihaja do znatnega nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ali za olajšanje ustanavljanja naložbenih platform,

| (ba) | za sklop za podporo plačilni sposobnosti v državah članicah in sektorjih, ki so gospodarsko najbolj prizadeti, ter v državah članicah, kjer je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena, |
| --- | --- |

(ba)

za sklop za podporo plačilni sposobnosti v državah članicah in sektorjih, ki so gospodarsko najbolj prizadeti, ter v državah članicah, kjer je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena,

in sicer
  v takšnem obsegu, da zmanjšanje nadomestila za jamstvo EU ali kritje neplačanih administrativnih stroškov, nastalih izvajalskemu partnerju, ne vpliva znatno na oblikovanje rezervacij za jamstvo EU.

Zmanjšanje nadomestila za jamstvo EU v celoti koristi končnim prejemnikom.

3.   Pogoj iz člena 219(4) finančne uredbe se za vsakega izvajalskega partnerja uporablja na portfeljski osnovi.

4.   75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU iz prvega pododstavka člena 4(1), ki znaša
  68 829 990 000
   EUR, se odobri skupini EIB. Skupina EIB zagotovi skupni finančni prispevek v višini
  11 494 608 330
   EUR. Ta prispevek se zagotovi na način in v obliki, ki olajša izvajanje sklada InvestEU ter uresničevanje ciljev iz člena 14(2).

5.   Preostalih 25 % jamstva EU v okviru oddelka za EU se odobri drugim izvajalskim partnerjem, ki prav tako zagotovijo finančni prispevek, ki se določi v sporazumih o jamstvu.

6.   Stori se vse, kar je mogoče, da se na koncu naložbenega obdobja zajame veliko število sektorjev in regij ter pri tem prepreči prekomerna sektorska ali geografska koncentracija. Ta prizadevanja vključujejo spodbude za manjše ali manj izpopolnjene nacionalne spodbujevalne banke ali institucije, ki imajo primerjalno prednost zaradi svoje lokalne prisotnosti, znanja in naložbenih kompetenc. Komisija razvije usklajen pristop za podporo tem prizadevanjem.

7.   Jamstvo EU iz prvega in drugega pododstavka člena 4(2) se
  lahko
  odobri za
  operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih opravi izvajalski partner, če je Komisija do 31. decembra 2023 z njim sklenila sporazum o jamstvu, s čimer so izpolnjeni
  pogoji iz člena 4(6) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje]. V drugih primerih se podpora jamstva EU lahko odobri za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, za naložbeno obdobje, ki se konča 31. decembra 2027.

Pogodbe med izvajalskim partnerjem in končnim prejemnikom ali finančnim posrednikom ali drugim subjektom iz točke (a) člena 15(1) se podpišejo do 31. decembra 2028.

Člen 13

Upravičene operacije financiranja in naložbene operacije

1.   Sklad InvestEU podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, ki:

| (a) | izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) člena 209(2) finančne uredbe, zlasti glede nedelovanja trga, neoptimalnih naložbenih okoliščin in dodatnosti, kot so določeni v točkah (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe in v Prilogi V k tej uredbi, ter kadar je primerno, čim bolj povečajo zasebne naložbe v skladu s točko (d) člena 209(2) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) člena 209(2) finančne uredbe, zlasti glede nedelovanja trga, neoptimalnih naložbenih okoliščin in dodatnosti, kot so določeni v točkah (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe in v Prilogi V k tej uredbi, ter kadar je primerno, čim bolj povečajo zasebne naložbe v skladu s točko (d) člena 209(2) finančne uredbe;

| (b) | prispevajo k ciljem politike Unije in spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu politike v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

prispevajo k ciljem politike Unije in spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu politike v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (c) | ne zagotavljajo finančne podpore izključenim dejavnostim iz točke B Priloge V k tej uredbi ter |
| --- | --- |

(c)

ne zagotavljajo finančne podpore izključenim dejavnostim iz točke B Priloge V k tej uredbi ter

| (d) | so skladne z naložbenimi smernicami. |
| --- | --- |

(d)

so skladne z naložbenimi smernicami.

2.   Poleg projektov v Uniji ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU, lahko sklad InvestEU prek operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru drugih sklopov, ki niso del sklopa za strateške evropske naložbe
  ali sklopa za podporo plačilni sposobnosti,
  podpira naslednje projekte in operacije:

| (a) | projekte, ki vključujejo subjekte, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države, ki spadajo v okvir evropske sosedske politike, EGP ali Efto, čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih partner; |
| --- | --- |

(a)

projekte, ki vključujejo subjekte, ki se nahajajo ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države, ki spadajo v okvir evropske sosedske politike, EGP ali Efto, čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih partner;

| (b) | operacije financiranja in naložbene operacije v tretjih državah iz člena 5, ki so prispevale k posameznemu finančnemu produktu. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja in naložbene operacije v tretjih državah iz člena 5, ki so prispevale k posameznemu finančnemu produktu.

3.   Sklad InvestEU lahko podpira operacije financiranja in naložbene operacije, ki zagotavljajo financiranje za končne prejemnike, ki so pravni subjekti s sedežem v kateri od naslednjih držav ali ozemelj:

| (a) | državi članici ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU;

| (b) | tretji državi, pridruženi programu InvestEU v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

tretji državi, pridruženi programu InvestEU v skladu s členom 5;

| (c) | kadar je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2;

| (d) | drugih tretjih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točke (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

drugih tretjih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točke (a), (b) ali (c).

Ne glede na prvi pododstavek so končni prejemniki in posredniki v okviru sklopa za strateške evropske naložbe pravni subjekti, ki izpolnjujejo zahteve iz uvodnega stavka ter drugega in tretjega pododstavka točke (e) člena 7(1).

Ne glede na prvi pododstavek se lahko z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti podpirajo le podjetja, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji.

Ne glede na prvi pododstavek končni prejemniki, ki iz sklopa za podporo plačilni sposobnosti prejmejo 30 milijonov EUR ali več, ne izplačujejo dividend, ne izvajajo neobveznih kuponskih plačil in ne odkupujejo delnic. Plača katerega koli člana uprave upravičenca, ki prejme financiranje iz sklopa za podporo plačilni sposobnosti v višini 30 milijonov EUR ali več, ne presega fiksnega dela plače tega člana uprave na dan 31. decembra 2019. Za osebo, ki postane član uprave ob odobritvi financiranja iz InvestEU v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti ali po tem, je omejitev, ki se uporablja, najnižja fiksna plača katerega od članov uprave na dan 31. decembra 2019. Dodatki ali drugi variabilni ali primerljivi elementi prejemkov se v nobenem primeru ne izplačajo.

Člen 14

Izbira izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB

1.   Komisija izvajalske partnerje, ki niso skupina EIB, izbere v skladu s členom 154 finančne uredbe.

Izvajalski partnerji lahko tvorijo skupino. Izvajalski partner je lahko član ene ali več skupin.

Za oddelek za EU upravičeni partnerji izrazijo interes v zvezi z delom jamstva EU iz člena 12(5). Za oddelek za države članice lahko zadevna država članica kot izvajalske partnerje predlaga eno ali več nasprotnih strank izmed tistih, ki so izrazile interes. Zadevna država članica lahko predlaga tudi skupino EIB kot izvajalskega partnerja in lahko na lastne stroške sklene pogodbo s skupino EIB za opravljanje storitev iz člena 10.

Kadar zadevna država članica ne predlaga izvajalskega partnerja, Komisija ravna v skladu s tretjim pododstavkom tega odstavka in kot izvajalske partnerje izbere upravičene partnerje, ki lahko krijejo operacije financiranja in naložbene operacije na zadevnih geografskih območjih.

2.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev zagotovi, da portfelj finančnih produktov v okviru sklada InvestEU izpolni naslednje cilje:

| (a) | čim večje zajetje ciljev, določenih v členu 3; |
| --- | --- |

(a)

čim večje zajetje ciljev, določenih v členu 3;

| (b) | čim večji učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih je za to dodelil izvajalski partner; |
| --- | --- |

(b)

čim večji učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih je za to dodelil izvajalski partner;

| (c) | kadar je primerno, čim večje povečanje zasebnih naložb; |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, čim večje povečanje zasebnih naložb;

| (d) | spodbujanje inovativnih rešitev v zvezi s financiranjem in tveganji za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje inovativnih rešitev v zvezi s financiranjem in tveganji za odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin;

| (e) | doseganje geografske razpršenosti s postopnim dodeljevanjem jamstva EU in omogočanje financiranja majhnih projektov; |
| --- | --- |

(e)

doseganje geografske razpršenosti s postopnim dodeljevanjem jamstva EU in omogočanje financiranja majhnih projektov;

| (f) | zagotavljanje zadostne razpršenosti tveganja. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje zadostne razpršenosti tveganja.

3.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev upošteva tudi:

| (a) | morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije;

| (b) | zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz člena 155(2) in (3) finančne uredbe v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami. |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz člena 155(2) in (3) finančne uredbe v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami.

4.   Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije so lahko izbrane kot izvajalski partnerji, če izpolnjujejo zahteve iz tega člena.

Člen 15

Upravičene vrste financiranja

1.   Jamstvo EU se lahko uporabi za kritje tveganja za naslednje vrste financiranja, ki ga zagotavljajo izvajalski partnerji:

| (a) | posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, katera koli druga oblika financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ki se zagotavljajo neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se preusmerijo do končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(a)

posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, katera koli druga oblika financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ki se zagotavljajo neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se preusmerijo do končnih prejemnikov;

| (b) | financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje financiranja iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje financiranja iz točke (a).

Da se financiranje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka krije z jamstvom EU, se odobri, pridobi ali izda za namen operacije financiranja ali naložbene operacije iz člena 13(1), če je bilo financiranje s strani izvajalskega partnerja odobreno v skladu s sporazumom o financiranju ali poslom, ki ga je podpisal ali sklenil izvajalski partner po podpisu sporazuma o jamstvu in ki ni potekel ali bil preklican.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije prek skladov ali drugih posredniških struktur so podprte z jamstvom EU v skladu z določbami, ki se določijo v naložbenih smernicah, tudi če take strukture manjšino vloženih sredstev vložijo zunaj Unije in v tretjih državah iz člena 13(2) ali v sredstva, ki niso upravičena v skladu s to uredbo.

V naložbenih smernicah se lahko določijo dodatne omejitve glede deleža sredstev, vloženih zunaj Unije z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami prek skladov ali drugih posredniških struktur v okviru sklopa za strateške evropske naložbe, vključno z morebitnimi klavzulami o izstopu iz takšnih naložb.

2a.
     
  Cilj upravičenih instrumentov v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti je prek izvajalskih partnerjev zagotavljati lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital podjetjem iz člena 3(2)(ea). Hibridni instrumenti se lahko uporabljajo, če ustrezajo namenu tega sklopa.

Člen 16

Sporazumi o jamstvu

1.   Komisija z vsakim izvajalskim partnerjem sklene sporazum o jamstvu za odobritev jamstva EU do zneska, ki ga določi Komisija.

Če izvajalski partnerji oblikujejo skupino, se sklene en sam sporazum o jamstvu med Komisijo in vsakim izvajalskim partnerjem znotraj skupine ali z enim izvajalskim partnerjem v imenu skupine.

2.   Sporazum o jamstvu vsebuje:

| (a) | znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in z njim povezane pogoje; |
| --- | --- |

(a)

znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in z njim povezane pogoje;

| (b) | pogoje financiranja ali jamstva, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

pogoje financiranja ali jamstva, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje;

| (c) | podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 18, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo zahtevke za unovčitev jamstva EU; |
| --- | --- |

(c)

podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 18, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo zahtevke za unovčitev jamstva EU;

| (d) | nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na zadevni delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju ali kakor je prilagojeno v ustrezno utemeljenih primerih v skladu s členom 12(2); |
| --- | --- |

(d)

nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na zadevni delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju ali kakor je prilagojeno v ustrezno utemeljenih primerih v skladu s členom 12(2);

| (e) | plačilne pogoje; |
| --- | --- |

(e)

plačilne pogoje;

| (f) | zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja v zvezi s predlagano operacijo brez jamstva EU; |
| --- | --- |

(f)

zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja v zvezi s predlagano operacijo brez jamstva EU;

| (g) | določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju; |
| --- | --- |

(g)

določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju;

| (h) | finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU; |
| --- | --- |

(h)

finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU;

| (i) | ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 7 in 13 ter mobilizacije zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 7 in 13 ter mobilizacije zasebnega kapitala;

| (j) | kadar je primerno, določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(j)

kadar je primerno, določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja;

| (k) | druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz člena 155(2) in naslova X finančne uredbe; |
| --- | --- |

(k)

druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz člena 155(2) in naslova X finančne uredbe;

| (l) | obstoj ustreznih mehanizmov za obravnavo morebitnih pomislekov zasebnih vlagateljev. |
| --- | --- |

(l)

obstoj ustreznih mehanizmov za obravnavo morebitnih pomislekov zasebnih vlagateljev.

3.   V sporazumu o jamstvu je prav tako določeno, da se nadomestilo, ki ga je mogoče pripisati Uniji iz operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, zagotovi po odbitku zapadlih plačil na podlagi zahtevkov za unovčitev jamstva EU.

4.   Poleg tega se v sporazumu o jamstvu določi, da se vsak znesek, dolgovan izvajalskemu partnerju v zvezi z jamstvom EU, odšteje od skupnega zneska nadomestil, prihodkov in vračil, ki jih izvajalski partner dolguje Uniji za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba. Če navedeni znesek ne zadostuje za kritje zneska, dolgovanega izvajalskemu partnerju v skladu s členom 17(3), se neporavnani znesek črpa iz oblikovanih rezervacij za jamstvo EU.

5.   Če je sporazum o jamstvu sklenjen v okviru oddelka za države članice, se lahko predvidi udeležba predstavnikov iz zadevne države članice ali zadevnih regij pri spremljanju izvajanja navedenega sporazuma o jamstvu.

Člen 17

Zahteve za uporabo jamstva EU

1.   Odobritev jamstva EU je pogojena z začetkom veljavnosti sporazuma o jamstvu, sklenjenega z zadevnim izvajalskim partnerjem.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije se z jamstvom EU krijejo samo, če izpolnjujejo merila iz te uredbe in ustreznih naložbenih smernic ter če je naložbeni odbor sklenil, da navedene operacije izpolnjujejo zahteve za upravičenost do jamstva EU. Izvajalski partnerji so še naprej odgovorni za zagotavljanje skladnosti operacij financiranja in naložbenih operacij s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami.

3.   Komisija izvajalskemu partnerju ni dolžna plačati za administrativne stroške ali provizije, povezane z izvajanjem operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU, razen če narava ciljev politike, na katere je osredotočen finančni produkt, ki ga je treba izvesti, cenovna dostopnost za ciljne končne prejemnike ali vrsta financiranja izvajalskemu partnerju omogoča, da Komisiji ustrezno utemelji potrebo po izjemi. Kritje teh stroškov iz proračuna Unije je omejeno na znesek, ki je nujno potreben za izvajanje ustreznih operacij financiranja in naložbenih operacij, zagotovi pa se le za znesek stroškov, ki ni krit s prihodki izvajalskih partnerjev iz zadevnih operacij financiranja in naložbenih operacij. Dogovori o proviziji se določijo v sporazumu o jamstvu ter so skladni s členom 16(4) in točko (g) člena 209(2) finančne uredbe.

4.   Poleg tega lahko izvajalski partner jamstvo EU uporabi za kritje ustreznega deleža morebitnih stroškov izterjave v skladu s členom 16(4), razen če se ti stroški odbijejo od prihodkov izterjave.

Člen 18

Kritje in pogoji jamstva EU

1.   Nadomestilo za tveganje se razdeli med Unijo in izvajalskega partnerja v sorazmerju z njunim deležem tveganja v zvezi s portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij ali, kadar je ustrezno, v zvezi s posameznimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami. Nadomestilo za jamstvo EU se lahko zmanjša v ustrezno utemeljenih primerih iz člena 12(2).

Izvajalski partner ima ustrezno izpostavljenost do operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih podpira jamstvo EU, na lastno odgovornost, razen če so izjemoma cilji politike, na katere je osredotočen finančni proizvod, ki ga je treba izvesti, taki, da izvajalski partner sam ne bi mogel razumno prispevati lastne sposobnosti prevzemanja tveganj.

2.   Jamstvo EU krije:

| (a) | za dolžniške instrumente iz točke (a) člena 15(1):






  (i) | glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja pred neizpolnitvijo obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

za dolžniške instrumente iz točke (a) člena 15(1):

(i)

glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja pred neizpolnitvijo obveznosti;

| (ii) | izgube zaradi prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(ii)

izgube zaradi prestrukturiranja;

| (iii) | izgube, ki izhajajo iz nihanj valut, ki niso euro, na trgih, na katerih so možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem omejene; |
| --- | --- |

(iii)

izgube, ki izhajajo iz nihanj valut, ki niso euro, na trgih, na katerih so možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem omejene;

| (b) | za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz točke (a) člena 15(1): vložene zneske in povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj valut, ki niso euro; |
| --- | --- |

(b)

za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz točke (a) člena 15(1): vložene zneske in povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj valut, ki niso euro;

| (c) | za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji v skladu s točko (b) člena 15(1): uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji v skladu s točko (b) člena 15(1): uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja.

Za namene točke (a)(i) prvega pododstavka v zvezi s podrejenim dolgom se odlog, zmanjšanje ali zahtevan izstop štejejo za neizpolnitev obveznosti.

3.   Kadar Unija opravi plačilo izvajalskemu partnerju na podlagi unovčitve jamstva EU, Unija prevzame ustrezne pravice izvajalskega partnerja v zvezi z njegovimi operacijami financiranja ali naložbenimi operacijami, ki jih krije jamstvo EU, v obsegu, v katerem navedene pravice še obstajajo.

Izvajalski partner si v imenu Unije prizadeva za izterjavo zneskov, ki jih prevzame s subrogacijo, in izterjane zneske povrne Uniji.

POGLAVJE V

POGLAVJE V

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Člen 19

Svetovalni odbor

1.   Komisiji in usmerjevalnemu odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 20, svetuje svetovalni odbor.

2.   Svetovalni odbor si prizadeva zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov, v njem pa je:

| (a) | en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja; |
| --- | --- |

(a)

en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja;

| (b) | en predstavnik vsake države članice; |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsake države članice;

| (c) | en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

(c)

en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor;

| (d) | en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij. |
| --- | --- |

(d)

en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij.

3.   Svetovalnemu odboru predseduje predstavnik Komisije. Predstavnik skupine EIB je podpredsednik.

Svetovalni odbor se sestaja redno, najmanj dvakrat letno, na zahtevo predsednika.

4.   Svetovalni odbor:

| (a) | svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo uporabili v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo uporabili v skladu s to uredbo;

| (b) | svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede razvoja trga, tržnih pogojev, nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin; |
| --- | --- |

(b)

svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede razvoja trga, tržnih pogojev, nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin;

| (c) | izmenjuje mnenja o razvoju trga in dobro prakso. |
| --- | --- |

(c)

izmenjuje mnenja o razvoju trga in dobro prakso.

5.   Komisija prve člane svetovalnega odbora, ki zastopajo izvajalske partnerje, ki niso skupina EIB, imenuje po posvetovanju z morebitnimi izvajalskimi partnerji. Njihov mandat je omejen na eno leto.

6.   Srečanja predstavnikov držav članic v ločeni obliki se organizirajo vsaj dvakrat letno, predseduje pa jim Komisija.

7.   Svetovalni odbor in predstavniki držav članic lahko na svojih srečanjih iz odstavka 6 usmerjevalnemu odboru v preučitev izdajo priporočila glede izvajanja in delovanja programa InvestEU.

8.   Podrobni zapisniki sej svetovalnega odbora se objavijo takoj, ko jih svetovalni odbor potrdi.

Komisija določi pravila in postopke delovanja svetovalnega odbora ter upravlja njegov sekretariat. Svetovalni odbor ima na voljo vso relevantno dokumentacijo in vse informacije, ki mu omogočajo opravljanje nalog.

9.   Nacionalne spodbujevalne banke ali institucije v svetovalnem odboru med seboj izberejo predstavnike izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, v usmerjevalnem odboru iz člena 20(1). Zavzemati se morajo za to, da bi v usmerjevalnem odboru dosegle uravnoteženo zastopanost glede na velikost in geografsko lokacijo. Izbrani predstavniki zastopajo skupno stališče vseh izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB.

Člen 20

Usmerjevalni odbor

1.   Za program InvestEU se ustanovi usmerjevalni odbor. Sestavljajo ga štirje predstavniki Komisije, trije predstavniki skupine EIB, dva predstavnika izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, ter en strokovnjak brez pravice glasovanja, ki ga imenuje Evropski parlament. Strokovnjak brez pravice glasovanja, ki ga imenuje Evropski parlament, ne zahteva ali sprejema navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, od nobene vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa in deluje povsem samostojno. Svoje naloge opravlja nepristransko in v interesu sklada InvestEU.

Člani usmerjevalnega odbora se imenujejo za obdobje štirih let, pri čemer se lahko mandat enkrat podaljša, predstavniki izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, pa za obdobje dveh let.

2.   Usmerjevalni odbor med predstavniki Komisije izbere predsednika za obdobje štirih let, njegov mandat pa je mogoče enkrat podaljšati. Predsednik dvakrat letno poroča predstavnikom držav članic v svetovalnem odboru o izvajanju in delovanju programa InvestEU.

Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora se objavijo, takoj ko jih usmerjevalni odbor potrdi.

3.   Usmerjevalni odbor:

| (a) | zagotovi strateške in operativne smernice za izvajalske partnerje, vključno s smernicami za oblikovanje finančnih produktov ter drugimi operativnimi politikami in postopki, potrebnimi za delovanje sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi strateške in operativne smernice za izvajalske partnerje, vključno s smernicami za oblikovanje finančnih produktov ter drugimi operativnimi politikami in postopki, potrebnimi za delovanje sklada InvestEU;

| (b) | sprejme metodološki okvir za tveganje, ki ga pripravi Komisija v sodelovanju s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji; |
| --- | --- |

(b)

sprejme metodološki okvir za tveganje, ki ga pripravi Komisija v sodelovanju s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji;

| (c) | nadzira izvajanje programa InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

nadzira izvajanje programa InvestEU;

| (d) | je na voljo za posvetovanje in mnenja vseh svojih članov v zvezi z ožjim seznamom kandidatov za naložbeni odbor, preden se izberejo v skladu s členom 23(2); |
| --- | --- |

(d)

je na voljo za posvetovanje in mnenja vseh svojih članov v zvezi z ožjim seznamom kandidatov za naložbeni odbor, preden se izberejo v skladu s členom 23(2);

| (e) | sprejme poslovnik sekretariata naložbenega odbora iz člena 23(4); |
| --- | --- |

(e)

sprejme poslovnik sekretariata naložbenega odbora iz člena 23(4);

| (f) | sprejme pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami; |
| --- | --- |

(f)

sprejme pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami;

| (fa) | določi države članice in sektorje, ki jih je kriza zaradi COVID-19 gospodarsko najbolj prizadela, ter države članice, v katerih je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena, in sicer na podlagi kazalnikov, ki jih je Komisija določila v skladu s členom 7(1)(ea). |
| --- | --- |

(fa)

določi države članice in sektorje, ki jih je kriza zaradi COVID-19 gospodarsko najbolj prizadela, ter države članice, v katerih je možnost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena, in sicer na podlagi kazalnikov, ki jih je Komisija določila v skladu s členom 7(1)(ea).

4.   Usmerjevalni odbor v razpravah stremi k soglasju, kar pomeni, da čim bolj upošteva stališča vseh svojih članov. Če člani ne morejo doseči soglasja, usmerjevalni odbor sprejme odločitve s kvalificirano večino članov z glasovalno pravico, pri čemer se odda vsaj sedem glasov.

Člen 21

Preglednica kazalnikov

1.   Pripravi se preglednica kazalnikov, ki zagotavlja, da naložbeni odbor neodvisno, pregledno in usklajeno oceni prošnje za uporabo jamstva EU za operacije financiranja ali naložbene operacije, ki jih predlagajo izvajalski partnerji.

2.   Izvajalski partnerji izpolnijo preglednico kazalnikov za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predlagajo.

3.   Preglednica kazalnikov zajema naslednje elemente:

| (a) | opis predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij; |
| --- | --- |

(a)

opis predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij;

| (b) | kako predlagana operacija prispeva k ciljem politike EU; |
| --- | --- |

(b)

kako predlagana operacija prispeva k ciljem politike EU;

| (c) | opis dodatnosti; |
| --- | --- |

(c)

opis dodatnosti;

| (d) | opis nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin; |
| --- | --- |

(d)

opis nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin;

| (e) | finančni in tehnični prispevek izvajalskega partnerja; |
| --- | --- |

(e)

finančni in tehnični prispevek izvajalskega partnerja;

| (f) | učinek naložbe; |
| --- | --- |

(f)

učinek naložbe;

| (g) | finančni profil operacije financiranja ali naložbene operacije; |
| --- | --- |

(g)

finančni profil operacije financiranja ali naložbene operacije;

| (h) | dopolnilne kazalnike. |
| --- | --- |

(h)

dopolnilne kazalnike.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih elementov preglednice kazalnikov, vključno s podrobnimi pravili za uporabo preglednice s strani izvajalskih partnerjev.

Člen 22

Pregled politike

1.   Komisija izvede pregled za potrditev, da so operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predlagajo izvajalski partnerji, ki niso EIB, skladne s pravom in politikami Unije.

2.   Kadar EIB izvaja operacije financiranja in naložbene operacije na področju uporabe te uredbe, te operacije niso zajete v jamstvu EU, če Komisija v postopku iz člena 19 statuta EIB poda negativno mnenje.

Člen 23

Naložbeni odbor

1.   Ustanovi se povsem neodvisen naložbeni odbor za sklad InvestEU (v nadaljnjem besedilu: naložbeni odbor). Naložbeni odbor:

| (a) | preuči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU, za katere je bil izveden pregled politike iz člena 22(1) oziroma za katere je bilo v postopku iz člena 19 statuta EIB podano pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

(a)

preuči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU, za katere je bil izveden pregled politike iz člena 22(1) oziroma za katere je bilo v postopku iz člena 19 statuta EIB podano pozitivno mnenje;

| (b) | preveri njihovo skladnost s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami; |
| --- | --- |

(b)

preveri njihovo skladnost s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami;

| (c) | posebno pozornost nameni zahtevi glede dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe ter Priloge V k tej uredbi in zahtevi po privabljanju zasebnih naložb iz točke (d) člena 209(2) finančne uredbe ter |
| --- | --- |

(c)

posebno pozornost nameni zahtevi glede dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe ter Priloge V k tej uredbi in zahtevi po privabljanju zasebnih naložb iz točke (d) člena 209(2) finančne uredbe ter

| (d) | preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami. |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami.

2.   Naložbeni odbor se sestaja v 
  šestih
  različnih sestavah, ki ustrezajo
  šestim
  sklopom politike iz člena 7(1).

Vsaka sestava naložbenega odbora vključuje šest plačanih zunanjih strokovnjakov. Strokovnjake izbere in imenuje Komisija na priporočilo usmerjevalnega odbora. Strokovnjaki so imenovani za obdobje največ štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja. Plačuje jih Unija. Komisija se lahko na podlagi priporočila usmerjevalnega odbora odloči obnoviti mandat trenutnemu članu naložbenega odbora, ne da bi uporabila postopek iz tega odstavka.

Strokovnjaki imajo visoko raven izkušenj s strukturiranjem in financiranjem projektov oziroma financiranjem malih in srednjih podjetij ali večjih podjetij na ustreznem trgu.

Sestava naložbenega odbora zagotavlja, da ima ta široko znanje o sektorjih, ki jih pokrivajo sklopi politike iz člena 7(1), in široko znanje o geografskih trgih v Uniji ter da je v naložbenem odboru kot celoti zastopanost spolov uravnotežena.

Štirje
  člani naložbenega odbora so stalni člani vsake od
  šestih
  sestav naložbenega odbora. Vsaj eden od stalnih članov ima strokovno znanje na področju trajnostnih naložb. Poleg tega sta v vsaki od
  šestih
  sestav po dva strokovnjaka z izkušnjami na področju naložb v sektorjih, ki jih zajema ustrezni sklop politike. Usmerjevalni odbor člane naložbenega odbora razporedi v ustrezno sestavo oziroma sestave. Naložbeni odbor izvoli predsednika izmed svojih stalnih članov.

3.   Ko člani naložbenega odbora sodelujejo pri dejavnostih naložbenega odbora, svoje dolžnosti opravljajo nepristransko in v izključnem interesu sklada InvestEU. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od izvajalskih partnerjev, institucij Unije, držav članic ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Življenjepis in izjava o interesih vsakega člana naložbenega odbora se javno objavi in stalno posodablja. Vsak član naložbenega odbora Komisiji in usmerjevalnemu odboru takoj sporoči vse informacije, ki so potrebne za redno preverjanje, da ni prišlo do nasprotja interesov.

Usmerjevalni odbor lahko Komisiji priporoči, da člana odstavi, če navedeni član ne spoštuje zahtev iz tega odstavka, ali iz drugih ustrezno utemeljenih razlogov.

4.   Kadar naložbeni odbor ukrepa v skladu s tem členom, mu pomaga sekretariat. Sekretariat je neodvisen, zanj pa je odgovoren predsednik naložbenega odbora. Njegov upravni sedež je pri Komisiji. S poslovnikom sekretariata se zagotovi zaupnost izmenjave informacij in dokumentov med izvajalskimi partnerji in ustreznimi upravljavskimi organi. Skupina EIB lahko predloge za operacije financiranja in naložbene operacije posreduje neposredno naložbenemu odboru ter o tem obvesti sekretariat.

Dokumentacija, ki jo predložijo izvajalski partnerji, zajema standardiziran obrazec, preglednico kazalnikov iz člena 21 in vse druge dokumente, za katere naložbeni odbor šteje, da so pomembni, zlasti opis značilnosti nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin in opis, kako se bodo te razmere z operacijo financiranja ali naložbeno operacijo izboljšale, pa tudi zanesljivo oceno operacije, ki potrjuje dodatnost operacije financiranja ali naložbene operacije. Sekretariat preveri popolnost dokumentacije, ki jo predložijo izvajalski partnerji, ki niso skupina EIB. Naložbeni odbor lahko od zadevnega izvajalskega partnerja zahteva pojasnila v zvezi s predlogom za naložbeno operacijo ali operacijo financiranja, med drugim tudi tako, da zahteva navzočnost predstavnika zadevnega izvajalskega partnerja pri razpravi o navedeni operaciji. Morebitna ocena projekta, ki jo opravi izvajalski partner, naložbenega odbora ne zavezuje pri odobritvi kritja z jamstvom EU za operacije financiranja ali naložbene operacije.

Naložbeni odbor pri ocenjevanju in preverjanju predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij uporablja preglednico kazalnikov iz člena 21.

5.   Sklepi naložbenega odbora se sprejmejo z navadno večino vseh članov, pri čemer ta večina vključuje vsaj enega od začasnih članov sestave v zvezi s sklopom politike, za katerega je podan predlog. V primeru enakega števila glasov ima odločilni glas predsednik naložbenega odbora.

Sklepi naložbenega odbora o odobritvi kritja jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo so javno dostopni in vključujejo utemeljitev odobritve in informacije o operaciji, zlasti opis, identiteto nosilcev projekta ali finančnih posrednikov ter cilje operacije. Zaključki se sklicujejo tudi na celovito oceno na podlagi preglednice kazalnikov.

Zadevna preglednica kazalnikov je javno dostopna po podpisu operacije financiranja ali naložbene operacije ali podprojekta, če je primerno.

Informacije, ki morajo biti javno dostopne v skladu z drugim in tretjim pododstavkom, ne vsebujejo poslovno občutljivih informacij ali osebnih podatkov, ki se v skladu s pravili Unije o varstvu podatkov ne razkrijejo. Komisija poslovno občutljive dele sklepov naložbenega odbora na zahtevo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu, pri čemer se upoštevajo stroge zahteve glede zaupnosti.

Naložbeni odbor Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno predloži seznam vseh sklepov naložbenega odbora v predhodnih šestih mesecih in objavljene preglednice kazalnikov, ki se nanašajo nanje. Predloženi seznam vključuje morebitne sklepe o zavrnitvi uporabe jamstva EU, zanj pa veljajo stroge zahteve glede zaupnosti.

Sekretariat naložbenega odbora da zadevnemu izvajalskemu partnerju sklepe naložbenega odbora pravočasno na voljo.

Sekretariat naložbenega odbora v centralnem registru evidentira vse informacije v zvezi s predlogi za operacije financiranja in naložbene operacije, ki so bile predložene naložbenemu odboru, ter sklepe naložbenega odbora o teh predlogih.

6.   Če je naložbeni odbor zaprošen za odobritev uporabe jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, ki je instrument, program ali struktura, ki je podlaga za podprojekte, ta odobritev zajema zadevne podprojekte, razen če se naložbeni odbor odloči pridržati pravico, da jih odobri ločeno. Naložbeni odbor nima pravice, da bi ločeno odobril podprojekte v vrednosti manj kot 3 000 000 EUR.

7.   Če naložbeni odbor meni, da je to potrebno, lahko Komisijo seznani z morebitnimi operativnimi težavami pri uporabi ali razlagi naložbenih smernic.

8.   Naložbeni odbor je od datuma, ko je sestavljen, odgovoren tudi za odobritev uporabe jamstva EU na podlagi Uredbe (EU) 2015/1017 za preostanek naložbenega obdobja v skladu z navedeno uredbo. Predlogi se ocenijo v skladu z merili iz navedene uredbe. ▌ Člen 22 se ne uporablja za te predloge.

POGLAVJE VI

POGLAVJE VI

Svetovalno vozlišče InvestEU

Svetovalno vozlišče InvestEU

Člen 24

Svetovalno vozlišče InvestEU

1.   Komisija vzpostavi svetovalno vozlišče InvestEU. Svetovalno vozlišče InvestEU zagotavlja svetovalno podporo pri opredeljevanju, pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju naložbenih projektov ter javnem naročanju, povezanem z njimi, ter pri krepitvi zmogljivosti nosilcev projektov in finančnih posrednikov za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij. Ta podpora lahko zajema katero koli fazo življenjskega cikla projekta oziroma financiranja subjekta, ki prejema podporo.

Komisija sklene svetovalne sporazume s skupino EIB in drugimi morebitnimi svetovalnimi partnerji ter jih pooblasti za zagotavljanje svetovalne podpore iz prvega pododstavka in storitev iz odstavka 2. Poleg tega lahko Komisija izvaja svetovalne pobude, med drugim s sklepanjem pogodb z zunanjimi ponudniki storitev. Komisija vzpostavi osrednjo vstopno točko za svetovalno vozlišče InvestEU in prošnje za svetovalno podporo usmeri k ustrezni svetovalni pobudi. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji tesno sodelujejo, da bi zagotovili učinkovitost, sinergijo in učinkovito geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, pri tem pa ustrezno upoštevajo obstoječe strukture in delo.

Svetovalne pobude so na voljo kot sestavni del vsakega sklopa politike iz člena 7(1), ki zajema sektorje v zadevnem sklopu. Poleg tega so svetovalne pobude na voljo v okviru medsektorske komponente.

2.   Svetovalno vozlišče InvestEU zlasti:

| (a) | zagotavlja osrednjo vstopno točko, ki jo upravlja in gosti Komisija, za pomoč javnim organom in nosilcem projektov pri razvoju projektov v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja osrednjo vstopno točko, ki jo upravlja in gosti Komisija, za pomoč javnim organom in nosilcem projektov pri razvoju projektov v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU;

| (b) | posreduje vse razpoložljive dodatne informacije v zvezi z naložbenimi smernicami javnim organom in nosilcem projektov, vključno z informacijami o njihovi uporabi ali razlagi, ki jih zagotovi Komisija; |
| --- | --- |

(b)

posreduje vse razpoložljive dodatne informacije v zvezi z naložbenimi smernicami javnim organom in nosilcem projektov, vključno z informacijami o njihovi uporabi ali razlagi, ki jih zagotovi Komisija;

| (c) | nosilcem projektov, kadar je primerno, pomaga pri razvoju projektov za doseganje ciljev iz členov 3 in 7 in meril za upravičenost iz člena 13 ter spodbuja razvoj pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in povezovalcev za majhne projekte, tudi prek naložbenih platform iz točke (f) tega odstavka, pod pogojem, da takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora glede kritja jamstva EU v zvezi s takšnimi projekti; |
| --- | --- |

(c)

nosilcem projektov, kadar je primerno, pomaga pri razvoju projektov za doseganje ciljev iz členov 3 in 7 in meril za upravičenost iz člena 13 ter spodbuja razvoj pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in povezovalcev za majhne projekte, tudi prek naložbenih platform iz točke (f) tega odstavka, pod pogojem, da takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora glede kritja jamstva EU v zvezi s takšnimi projekti;

| (d) | podpira ukrepe in spodbuja lokalno znanje, da se olajša uporaba podpore sklada InvestEU v celotni Uniji, ter kadar je mogoče, dejavno prispeva k cilju sektorske in geografske razpršenosti sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij; |
| --- | --- |

(d)

podpira ukrepe in spodbuja lokalno znanje, da se olajša uporaba podpore sklada InvestEU v celotni Uniji, ter kadar je mogoče, dejavno prispeva k cilju sektorske in geografske razpršenosti sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij;

| (e) | olajša vzpostavitev sodelovalnih platform za medsebojne izmenjave in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju; |
| --- | --- |

(e)

olajša vzpostavitev sodelovalnih platform za medsebojne izmenjave in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju;

| (f) | zagotavlja proaktivno svetovalno podporo v zvezi z ustanavljanjem naložbenih platform, vključno s čezmejnimi in makroregionalnimi naložbenimi platformami, ter naložbenih platform, ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več državah članicah glede na temo ali regijo; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja proaktivno svetovalno podporo v zvezi z ustanavljanjem naložbenih platform, vključno s čezmejnimi in makroregionalnimi naložbenimi platformami, ter naložbenih platform, ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več državah članicah glede na temo ali regijo;

| (g) | podpira kombiniranje z nepovratnimi sredstvi ali finančnimi instrumenti, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi se okrepili sinergija in dopolnjevanje med instrumenti Unije ter čim bolj povečala finančni vzvod in učinek programa InvestEU; |
| --- | --- |

(g)

podpira kombiniranje z nepovratnimi sredstvi ali finančnimi instrumenti, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi se okrepili sinergija in dopolnjevanje med instrumenti Unije ter čim bolj povečala finančni vzvod in učinek programa InvestEU;

| (h) | podpira ukrepe za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, znanj in spretnosti ter postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi javni organi in nosilci projektov lahko oblikovali strukture za naložbene projekte, razvili mehanizme financiranja in naložbene platforme ter upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki imajo težave pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podpiranjem razvoja zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja; |
| --- | --- |

(h)

podpira ukrepe za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, znanj in spretnosti ter postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi javni organi in nosilci projektov lahko oblikovali strukture za naložbene projekte, razvili mehanizme financiranja in naložbene platforme ter upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki imajo težave pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podpiranjem razvoja zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja;

| (i) | zagotavlja svetovalno podporo za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti; |
| --- | --- |

(i)

zagotavlja svetovalno podporo za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti;

| (ia) | zagotavlja podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti s kritjem stroškov, svetovalnih storitev ter tehnične in upravne pomoči za vzpostavitev in upravljanje naložbenih platform ter s posebnim poudarkom na državah članicah z manj razvitimi trgi lastniških vrednostnih papirjev. Tehnična pomoč je na voljo tudi za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu podjetij, ki se financirajo v okviru tega sklopa. |
| --- | --- |

(ia)

zagotavlja podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam v okviru sklopa za podporo plačilni sposobnosti s kritjem stroškov, svetovalnih storitev ter tehnične in upravne pomoči za vzpostavitev in upravljanje naložbenih platform ter s posebnim poudarkom na državah članicah z manj razvitimi trgi lastniških vrednostnih papirjev. Tehnična pomoč je na voljo tudi za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu podjetij, ki se financirajo v okviru tega sklopa.

3.   Svetovalno vozlišče InvestEU je dostopno javnim in zasebnim nosilcem projektov, vključno z malimi in srednjimi ter zagonskimi podjetji, pa tudi javnim organom, nacionalnim spodbujevalnim bankam ali institucijam ter finančnim in drugim posrednikom.

4.   Komisija z vsakim svetovalnim partnerjem sklene svetovalni sporazum za izvajanje ene ali več svetovalnih pobud. Za kritje dela stroškov za opravljanje storitev iz odstavka 2 se lahko zaračunajo provizije, razen kadar gre za storitve, ki se zagotavljajo javnim nosilcem projektov ali neprofitnim organizacijam, ki so v upravičenih primerih brezplačne. Provizije, ki se zaračunajo malim in srednjim podjetjem za navedene storitve iz odstavka 2, se omejijo na tretjino stroškov za opravljanje teh storitev.

5.   Svetovalno vozlišče InvestEU se za doseganje cilja iz odstavka 1 in za olajšanje zagotavljanja svetovalne podpore opre na strokovno znanje Komisije, skupine EIB in drugih svetovalnih partnerjev.

6.   Vsaka svetovalna pobuda vključuje mehanizem delitve stroškov med Komisijo in svetovalnim partnerjem, razen če se Komisija v ustrezno utemeljenem primeru, kadar tako zahtevajo posebnosti svetovalne pobude ter se zagotovi skladna in enakopravna obravnava svetovalnih partnerjev, strinja, da bo prevzela vse stroške svetovalne pobude.

7.   Svetovalno vozlišče InvestEU ima po potrebi lokalno prisotnost. Ta se vzpostavi predvsem v državah članicah ali regijah, ki imajo težave pri razvoju projektov v okviru sklada InvestEU. Svetovalno vozlišče InvestEU pomaga pri prenosu znanja na regionalno in lokalno raven, da se okrepijo regionalne in lokalne zmogljivosti ter strokovno znanje za zagotavljanje svetovalne podpore iz odstavka 1, vključno s podporo izvajanju in uvedbi majhnih projektov.

8.   Svetovalno vozlišče InvestEU za zagotavljanje svetovalne podpore iz odstavka 1 in lažje zagotavljanje podpore na lokalni ravni po možnosti sodeluje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami in izkorišča njihovo strokovno znanje. V okviru svetovalnega vozlišča InvestEU se po potrebi sklenejo sporazumi o sodelovanju z vsaj eno nacionalno spodbujevalno banko ali institucijo na posamezno državo članico.

9.   Izvajalski partnerji nosilcem projekta, ki zaprošajo za financiranje, zlasti za majhne projekte, po potrebi predlagajo, naj svetovalno vozlišče InvestEU zaprosijo za pomoč pri svojih projektih, da po potrebi izboljšajo njihovo pripravo in omogočijo ocenitev možnosti združevanja projektov.

Kadar je ustrezno, izvajalski in svetovalni partnerji nosilce projektov obvestijo tudi o možnosti uvrstitve projektov na portal InvestEU iz člena 25.

POGLAVJE VII

POGLAVJE VII

Portal InvestEU

Portal InvestEU

Člen 25

Portal InvestEU

1.   Komisija vzpostavi portal InvestEU. Portal InvestEU je preprosto dostopna in uporabniku prijazna zbirka podatkov z ustreznimi informacijami za vsak projekt.

2.   Portal InvestEU zagotovi kanal, prek katerega nosilci projektov dosežejo, da so projekti, za katere si prizadevajo pridobiti financiranje, opazni za vlagatelje. Vključitev projektov na portal InvestEU ne vpliva na odločitve glede končnih projektov, izbranih za podporo na podlagi te uredbe ali na podlagi katerega koli drugega instrumenta Unije ali na odločitve za javno financiranje.

3.   Na portalu InvestEU so navedeni le projekti, ki so združljivi s pravom in politikami Unije.

4.   Komisija projekte, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3, posreduje ustreznim izvajalskim partnerjem. Po potrebi in kadar se izvaja svetovalna pobuda, Komisija te projekte posreduje tudi svetovalnemu vozlišču InvestEU.

5.   Izvajalski partnerji pregledajo projekte, ki spadajo v njihovo geografsko območje in dejavnost.

POGLAVJE VIII

POGLAVJE VIII

ODGOVORNOST, SPREMLJANJE IN POROČANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

ODGOVORNOST, SPREMLJANJE IN POROČANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 26

Odgovornost

1.   Predsednik usmerjevalnega odbora na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poroča o smotrnosti sklada InvestEU, tudi z udeležbo na predstavitvi v Evropskem parlamentu.

2.   Predsednik usmerjevalnega odbora v petih tednih od dneva prejema vprašanj ustno ali pisno odgovori na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na sklad InvestEU.

Člen 27

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku programa InvestEU pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi III.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter da (podatki) omogočajo ustrezno spremljanje tveganja in portfelja jamstev. V ta namen se izvajalskim in svetovalnim partnerjem oziroma drugim prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Komisija poroča o izvajanju programa InvestEU v skladu s členoma 241 in 250 finančne uredbe. Letno poročilo v skladu s členom 41(5) finančne uredbe vsebuje informacije o stopnji izvajanja programa glede na zastavljene cilje in kazalnike smotrnosti. V ta namen vsak izvajalski partner vsako leto zagotovi informacije, ki so potrebne, da Komisija lahko izpolni svoje obveznosti poročanja, vključno z informacijami o delovanju jamstva EU.

4.   Vsak izvajalski partner vsakih šest mesecev Komisiji predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, razčlenjenih na oddelek za EU in oddelek za države članice, kakor je primerno. Vsak izvajalski partner informacije o oddelku za države članice predloži tudi državi članici, katere oddelek izvaja. Poročilo vključuje oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU in ključnimi kazalniki smotrnosti iz Priloge III k tej uredbi. Poročilo vključuje tudi operativne, statistične, finančne in računovodske podatke o vsaki operaciji financiranja in naložbeni operaciji ter oceno pričakovanih finančnih tokov na ravni oddelka, sklopa politike in sklada InvestEU. Poročilo skupine EIB, po potrebi pa tudi poročilo drugih izvajalskih partnerjev, enkrat letno vključuje tudi informacije o ovirah za naložbe, ki so se pojavile pri izvajanju operacij financiranja in naložbenih operacij iz te uredbe. Poročila vsebujejo informacije, ki jih morajo izvajalski partnerji zagotoviti v skladu s točko (a) člena 155(1) finančne uredbe.

5.   Da bi učinkovito ocenili napredek programa InvestEU pri doseganju zastavljenih ciljev, se na Komisijo v skladu s členom 33 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi se spremeni ta uredba, tako da se po potrebi pregledajo ali dopolnijo kazalniki iz Priloge III ter določbe o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

Člen 28

Ocenjevanje

1.   Ocene programa InvestEU se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Komisija do 30. septembra 2024 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o neodvisni vmesni oceni programa InvestEU, zlasti o uporabi jamstva EU, izpolnjevanju obveznosti skupine EIB iz točk (b) in (c) člena 10(1), dodeljevanju jamstva EU na podlagi člena 12(4) in (5), izvajanju svetovalnega vozlišča InvestEU, dodeljenem proračunu na podlagi točke (i) člena 10(1)(d) ter člena 7(6). V oceni se predvsem navede, kako vključitev izvajalskih in svetovalnih partnerjev v izvajanje programa InvestEU prispeva k uresničevanju ciljev programa InvestEU, pa tudi ciljev politike EU, zlasti v zvezi z dodano vrednostjo ter geografskim in sektorskim ravnotežjem podprtih operacij financiranja in naložbenih operacij. Ocenita se tudi uporaba preverjanja trajnostnosti v skladu s členom 7(3) in osredotočanje na mala in srednja podjetja, sklenjeno v okviru sklopa politike za mala in srednja podjetja iz točke (c) člena 7(1).

3.   Komisija ob zaključku izvajanja programa InvestEU, vendar ne pozneje kot štiri leta po koncu obdobja iz člena 1(3), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o neodvisni končni oceni programa InvestEU, zlasti glede uporabe jamstva EU.

4.   Komisija zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

5.   Izvajalski in svetovalni partnerji prispevajo k ocenam iz odstavkov 2 in 3 ter Komisiji posredujejo informacije, potrebne za njihovo izvedbo.

6.   Komisija v skladu s členom 211(1) finančne uredbe v letno poročilo iz člena 250 finančne uredbe vsaka tri leta vključi pregled ustreznosti stopnje rezervacij iz člena 4(1) te uredbe glede dejanskega profila tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EU. Na Komisijo se v skladu s členom 33 te uredbe prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi se spremeni ta uredba, tako da se na podlagi pregleda prilagodi stopnja rezervacij iz člena 4(1) te uredbe za do 15 %.

Člen 29

Revizije

Revizije uporabe financiranja Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 30

Zaščita finančnih interesov Unije

Če je tretja država pri programu InvestEU udeležena na podlagi odločitve po mednarodnem sporazumu ali na podlagi katerega drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču podeli pravice in dostop, ki jih potrebujejo za celovito izvrševanje svojih pristojnosti. V primeru OLAF te pravice zajemajo pravico izvajanja preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

POGLAVJE IX

POGLAVJE IX

PREGLEDNOST IN PREPOZNAVNOST

PREGLEDNOST IN PREPOZNAVNOST

Člen 31

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Izvajalski in svetovalni partnerji z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo, navedejo izvor in zagotovijo opaznost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov).

Pri uporabi zahtev iz prvega pododstavka za projekte v obrambnem in vesoljskem sektorju je treba upoštevati obveznosti glede zaupnosti ali tajnosti.

2.   Izvajalski in svetovalni partnerji obvestijo končne prejemnike, vključno z malimi in srednjimi podjetji, o obstoju podpore iz programa InvestEU oziroma od drugih finančnih posrednikov zahtevajo, da te končne prejemnike obvestijo o podpori, in sicer tako, da te informacije, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij, jasno navedejo v ustreznem sporazumu o zagotavljanju podpore iz programa InvestEU, s čimer ozaveščajo javnost in izboljšajo prepoznavnost programa.

3.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s programom InvestEU ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena programu InvestEU, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, če so povezane s cilji iz člena 3.

POGLAVJE X

POGLAVJE X

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Udeležba v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

Unija vpiše delnice v prihodnjih povečanjih kapitala Evropskega investicijskega sklada, tako da njen relativni delež v kapitalu ostane na sedanji ravni. Vpis delnic in plačilo v višini do 900 000 000 EUR vplačanega dela delnic se izvedeta v skladu s pogoji, ki jih odobri skupščina Sklada.

Člen 33

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. Če se delegirani akti nanašajo na dejavnosti, ki jih izvajajo skupina EIB in drugi izvajalski partnerji ali ki skupino EIB in druge izvajalske partnerje vključujejo, se Komisija pred pripravo ((teh) aktov) posvetuje s skupino EIB in drugimi morebitnimi izvajalskimi partnerji.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov
  7(1)(ea) in
  (7), 21(4), 27(5) in 28(6) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov
  7(1)(ea) in
  (7), 21(4), 27(5) in 28(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 
  7(1)(ea) in
   (7), 21(4), 27(5) in 28(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 34

Prehodne določbe

1.   Z odstopanjem od prvega in
  četrtega
  pododstavka člena 209(3) finančne uredbe se
  vsi
  prihodki, vračila in izterjave iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih s programi iz Priloge IV k tej uredbi, ▌uporabijo za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo ▌.

2.   Z odstopanjem od točke (a) člena 213(4) finančne uredbe se ▌morebitni presežek rezervacij za jamstvo EU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2015/1017, uporabi za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo ▌.

3.   Znesek v višini
  XXX
  EUR (v tekočih cenah) iz točke (i) člena 3(2)(c) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] se uporabi:

| (a) | za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo z zneskom v višini
  XXX
  EUR (v tekočih cenah), poleg sredstev, navedenih v prvem pododstavku člena 211(4) finančne uredbe, |
| --- | --- |

(a)

za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v skladu s to uredbo z zneskom v višini
  XXX
  EUR (v tekočih cenah), poleg sredstev, navedenih v prvem pododstavku člena 211(4) finančne uredbe,

| (b) | za izvajanje ukrepov iz poglavij V in VI ter ukrepov iz drugega stavka člena 2(2) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje], ob upoštevanju člena 4(4) in (8) navedene uredbe, z zneskom v višini 200 440 000 EUR (v tekočih cenah).
  Ta znesek je zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(b)

za izvajanje ukrepov iz poglavij V in VI ter ukrepov iz drugega stavka člena 2(2) uredbe [o Instrumentu Evropske unije za okrevanje], ob upoštevanju člena 4(4) in (8) navedene uredbe, z zneskom v višini 200 440 000 EUR (v tekočih cenah).

Ta znesek je zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

3a.
     
  Izvajalski partnerji lahko Komisiji predložijo operacije financiranja in naložbene operacije, ki so jih odobrili v času od sklenitve ustreznega sporazuma o jamstvu do prvega imenovanja vseh članov naložbenega odbora.

3b.
     
  Komisija oceni operacije iz odstavka 3a in odloči, ali bodo krite v okviru jamstva EU.

3c.
     
  Izvajalski partnerji lahko Komisiji predložijo operacije financiranja in naložbene operacije, ki so jih odobrili v času od ... [datum začetka veljavnosti te uredbe] do sklenitve ustreznega sporazuma o jamstvu.

3d.
     
  Komisija oceni operacije iz odstavka 3c in odloči, ali bodo krite v okviru jamstva EU. Če Komisija sprejme pozitivno odločitev, začne kritje veljati na datum sklenitve ustreznih sporazumov o jamstvu, nato pa lahko izvajalski partnerji podpišejo operacije financiranja in naložbene operacije.

3e.
     
  Vsi finančni instrumenti, vzpostavljeni s programi iz Priloge IV k tej uredbi, in jamstvo EU, vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2015/1017, se lahko na podlagi predhodne ocene po potrebi združijo z instrumenti iz te uredbe.

3f.
     
  Z odstopanjem od drugega in tretjega pododstavka člena 209(3) finančne uredbe prihodki in vračila iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih s programi iz Priloge IV k tej uredbi, in proračunskega jamstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2015/1017, ki so bili v skladu z odstavkom 3e tega člena združeni z jamstvom EU, vzpostavljenim s to uredbo, pomenijo notranje namenske prejemke v smislu člena 21(5) finančne uredbe za jamstvo EU, vzpostavljeno s to uredbo, oziroma vračila za jamstvo EU, vzpostavljeno s to uredbo.

Člen 35

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Zneski jamstva EU za specifične cilje

Okvirna razdelitev iz petega pododstavka člena 4(2) za operacije financiranja in naložbene operacije je naslednja:

| (a) | do 20 051 970 000 EUR za cilje iz točke (a) člena 3(2); |
| --- | --- |

(a)

do 20 051 970 000 EUR za cilje iz točke (a) člena 3(2);

| (b) | do
  11 250 000 000
   EUR za cilje iz točke (b) člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

do
  11 250 000 000
   EUR za cilje iz točke (b) člena 3(2);

| (c) | do
  12 500 000 000
   EUR za cilje iz točke (c) člena 3(2); |
| --- | --- |

(c)

do
  12 500 000 000
   EUR za cilje iz točke (c) člena 3(2);

| (d) | do
  5 567 500 000
   EUR za cilje iz točke (d) člena 3(2); |
| --- | --- |

(d)

do
  5 567 500 000
   EUR za cilje iz točke (d) člena 3(2);

| (e) | do 31 153 850 000 EUR za cilje iz točke (e) člena 3(2); |
| --- | --- |

(e)

do 31 153 850 000 EUR za cilje iz točke (e) člena 3(2);

| (ea) | do 11 250 000 000 EUR za cilje iz točke (ea) člena 3(2). |
| --- | --- |

(ea)

do 11 250 000 000 EUR za cilje iz točke (ea) člena 3(2).

PRILOGA II

Upravičena področja za operacije financiranja in naložbene operacije

Operacije financiranja in naložbene operacije, ki niso del sklopa za strateške evropske naložbe, lahko spadajo na eno ali več naslednjih področij:

Operacije financiranja in naložbene operacije v okviru sklopa za strateške evropske naložbe spadajo na področja iz točke (e) člena 7(1). Vključujejo lahko zlasti pomembne projekte skupnega evropskega interesa.

| 1. | Razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivo oskrbo z energijo, prehodom na čisto energijo ter zavezami iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zlasti s:






  (a) | širitvijo proizvodnje, dobave ali uporabe čiste in trajnostne energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov energije in rešitev; |
| --- | --- | --- |

1.

Razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivo oskrbo z energijo, prehodom na čisto energijo ter zavezami iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, zlasti s:

(a)

širitvijo proizvodnje, dobave ali uporabe čiste in trajnostne energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov energije in rešitev;

| (b) | energijsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer se posebna pozornost nameni zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb); |
| --- | --- |

(b)

energijsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer se posebna pozornost nameni zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb);

| (c) | razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture, med drugim predvsem na ravni prenosa in distribucije, s tehnologijami za shranjevanje, medsebojno povezanostjo električnih omrežij med državami članicami ter pametnimi omrežji, ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(c)

razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture, med drugim predvsem na ravni prenosa in distribucije, s tehnologijami za shranjevanje, medsebojno povezanostjo električnih omrežij med državami članicami ter pametnimi omrežji, ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo;

| (d) | razvojem inovativnih brezemisijskih in nizkoemisijskih sistemov za toplotno oskrbo in kombinirano proizvodnjo elektrike in toplote; |
| --- | --- |

(d)

razvojem inovativnih brezemisijskih in nizkoemisijskih sistemov za toplotno oskrbo in kombinirano proizvodnjo elektrike in toplote;

| (e) | proizvodnjo in dobavo trajnostnih sintetičnih goriv iz obnovljivih/ogljično nevtralnih virov ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov, biogoriv ter biomasnih in alternativnih goriv, vključno z gorivi za vse načine prevoza, v skladu s cilji Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (27) ter |
| --- | --- |

(e)

proizvodnjo in dobavo trajnostnih sintetičnih goriv iz obnovljivih/ogljično nevtralnih virov ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov, biogoriv ter biomasnih in alternativnih goriv, vključno z gorivi za vse načine prevoza, v skladu s cilji Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (27) ter

| (f) | infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda. |
| --- | --- |

(f)

infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda.

| 2. | Razvoj trajnostne in varne prometne infrastrukture, mobilnostnih rešitev, opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, zlasti s:






  (a) | projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), vključno z vzdrževanjem in varnostjo infrastrukture, urbanimi vozlišči TEN-T, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh, letališči, večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z omrežji TEN-T, pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (28); |
| --- | --- | --- |

2.

Razvoj trajnostne in varne prometne infrastrukture, mobilnostnih rešitev, opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, zlasti s:

(a)

projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), vključno z vzdrževanjem in varnostjo infrastrukture, urbanimi vozlišči TEN-T, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh, letališči, večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z omrežji TEN-T, pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (28);

| (b) | infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza;

| (c) | projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih, usmerjenimi v nizkoemisijske načine mestnega prevoza, vključno z rešitvami, ki zajemajo celinske plovne poti, in inovativnimi mobilnostnimi rešitvami, nediskriminatorno dostopnostjo, manjšim onesnaževanjem zraka in zmanjšanjem hrupa, manjšo porabo energije, mrežami pametnih mest, ohranjanjem in povečanjem stopnje varnosti ter zmanjšanjem števila nesreč, tudi za kolesarje in pešce; |
| --- | --- |

(c)

projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih, usmerjenimi v nizkoemisijske načine mestnega prevoza, vključno z rešitvami, ki zajemajo celinske plovne poti, in inovativnimi mobilnostnimi rešitvami, nediskriminatorno dostopnostjo, manjšim onesnaževanjem zraka in zmanjšanjem hrupa, manjšo porabo energije, mrežami pametnih mest, ohranjanjem in povečanjem stopnje varnosti ter zmanjšanjem števila nesreč, tudi za kolesarje in pešce;

| (d) | podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uvajanja rešitev za nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost, vključno z uporabo alternativnih goriv za vozila pri vseh načinih prevoza; |
| --- | --- |

(d)

podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uvajanja rešitev za nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost, vključno z uporabo alternativnih goriv za vozila pri vseh načinih prevoza;

| (e) | železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti, infrastrukturo za celinske plovne poti, projekti za množični prevoz ter pomorskimi pristanišči in pomorskimi avtocestami; |
| --- | --- |

(e)

železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti, infrastrukturo za celinske plovne poti, projekti za množični prevoz ter pomorskimi pristanišči in pomorskimi avtocestami;

| (f) | infrastrukturo za alternativna goriva za vse načine prevoza, vključno z infrastrukturo za električno polnjenje; |
| --- | --- |

(f)

infrastrukturo za alternativna goriva za vse načine prevoza, vključno z infrastrukturo za električno polnjenje;

| (g) | drugimi projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjenimi v:






  (i) | varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- | --- |

(g)

drugimi projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjenimi v:

(i)

varnost v cestnem prometu;

| (ii) | dostopnost; |
| --- | --- |

(ii)

dostopnost;

| (iii) | zmanjšanje emisij; ali |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje emisij; ali

| (iv) | razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, kot so storitve, ki se nanašajo na povezane in avtonomne načine prevoza in integrirane rešitve za izdajo vozovnic, ter |
| --- | --- |

(iv)

razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, kot so storitve, ki se nanašajo na povezane in avtonomne načine prevoza in integrirane rešitve za izdajo vozovnic, ter

| (h) | projekti za vzdrževanje ali nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati varnost v cestnem prometu, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture ter razviti varna parkirišča in objekte, električne polnilne postaje in črpalke z alternativnimi gorivi. |
| --- | --- |

(h)

projekti za vzdrževanje ali nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati varnost v cestnem prometu, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture ter razviti varna parkirišča in objekte, električne polnilne postaje in črpalke z alternativnimi gorivi.

| 3. | Okolje in viri, zlasti v zvezi z:






  (a) | vodo, vključno z oskrbo s pitno vodo in sanitarnimi storitvami, ter omrežno učinkovitostjo, zmanjševanjem uhajanja, infrastrukturo za zbiranje in čiščenje odpadne vode, obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

3.

Okolje in viri, zlasti v zvezi z:

(a)

vodo, vključno z oskrbo s pitno vodo in sanitarnimi storitvami, ter omrežno učinkovitostjo, zmanjševanjem uhajanja, infrastrukturo za zbiranje in čiščenje odpadne vode, obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo;

| (b) | infrastrukturo za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo za ravnanje z odpadki;

| (c) | projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in trajnostnih tehnologij;

| (d) | izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev, tudi z zelenimi in modrimi infrastrukturnimi projekti za obnovo narave in povečanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev, tudi z zelenimi in modrimi infrastrukturnimi projekti za obnovo narave in povečanje biotske raznovrstnosti;

| (e) | trajnostnim razvojem mest, podeželja in obalnih območij; |
| --- | --- |

(e)

trajnostnim razvojem mest, podeželja in obalnih območij;

| (f) | ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, prilagajanjem tem spremembam in njihovim blaženjem, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, prilagajanjem tem spremembam in njihovim blaženjem, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč;

| (g) | projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami; |
| --- | --- |

(g)

projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami;

| (h) | razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivne industrije, vključno s predstavljanjem in uvajanjem inovativnih nizkoemisijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(h)

razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivne industrije, vključno s predstavljanjem in uvajanjem inovativnih nizkoemisijskih tehnologij;

| (i) | razogljičenjem energetske proizvodne in distribucijske verige s postopno opustitvijo uporabe premoga in nafte ter |
| --- | --- |

(i)

razogljičenjem energetske proizvodne in distribucijske verige s postopno opustitvijo uporabe premoga in nafte ter

| (j) | projekti, ki spodbujajo trajnostno kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(j)

projekti, ki spodbujajo trajnostno kulturno dediščino.

| 4. | Razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij ali povezljivost 5G ali izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti na podeželju in v obrobnih regijah. |
| --- | --- |

4.

Razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij ali povezljivost 5G ali izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti na podeželju in v obrobnih regijah.

| 5. | Raziskave, razvoj in inovacije, zlasti z:






  (a) | raziskovalnimi in inovacijskimi projekti, ki prispevajo k ciljem programa Obzorje Evropa, vključno z raziskovalno infrastrukturo in podporo akademskim krogom; |
| --- | --- | --- |

5.

Raziskave, razvoj in inovacije, zlasti z:

(a)

raziskovalnimi in inovacijskimi projekti, ki prispevajo k ciljem programa Obzorje Evropa, vključno z raziskovalno infrastrukturo in podporo akademskim krogom;

| (b) | projekti za podjetja, vključno z usposabljanjem ter spodbujanjem oblikovanja grozdov in poslovnih mrež; |
| --- | --- |

(b)

projekti za podjetja, vključno z usposabljanjem ter spodbujanjem oblikovanja grozdov in poslovnih mrež;

| (c) | predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov; |
| --- | --- |

(c)

predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov;

| (d) | skupnimi projekti na področju raziskav in inovacij, pri katerih sodelujejo akademski krogi, raziskovalne in inovacijske organizacije ter industrija, javno-zasebna partnerstva in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

(d)

skupnimi projekti na področju raziskav in inovacij, pri katerih sodelujejo akademski krogi, raziskovalne in inovacijske organizacije ter industrija, javno-zasebna partnerstva in organizacije civilne družbe;

| (e) | prenosom znanja in tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

prenosom znanja in tehnologije;

| (f) | raziskavami na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in njihove uporabe v industriji, vključno z novimi in naprednimi materiali ter |
| --- | --- |

(f)

raziskavami na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in njihove uporabe v industriji, vključno z novimi in naprednimi materiali ter

| (g) | novimi učinkovitimi in dostopnimi zdravstvenimi izdelki, vključno s farmacevtskimi izdelki, medicinskimi pripomočki, diagnostičnimi pripomočki in zdravili za napredno zdravljenje, novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo preizkusom na živalih. |
| --- | --- |

(g)

novimi učinkovitimi in dostopnimi zdravstvenimi izdelki, vključno s farmacevtskimi izdelki, medicinskimi pripomočki, diagnostičnimi pripomočki in zdravili za napredno zdravljenje, novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo preizkusom na živalih.

| 6. | Razvoj, uvajanje in razširjanje digitalnih tehnologij in storitev, predvsem tistih, ki prispevajo k ciljem programa Digitalna Evropa, zlasti z:






  (a) | umetno inteligenco; |
| --- | --- | --- |

6.

Razvoj, uvajanje in razširjanje digitalnih tehnologij in storitev, predvsem tistih, ki prispevajo k ciljem programa Digitalna Evropa, zlasti z:

(a)

umetno inteligenco;

| (b) | kvantno tehnologijo; |
| --- | --- |

(b)

kvantno tehnologijo;

| (c) | infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij; |
| --- | --- |

(c)

infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij;

| (d) | internetom stvari; |
| --- | --- |

(d)

internetom stvari;

| (e) | blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence; |
| --- | --- |

(e)

blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence;

| (f) | naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

(f)

naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi;

| (g) | robotiko in avtomatizacijo; |
| --- | --- |

(g)

robotiko in avtomatizacijo;

| (h) | fotoniko ter |
| --- | --- |

(h)

fotoniko ter

| (i) | drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v prometni sektor Unije. |
| --- | --- |

(i)

drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v prometni sektor Unije.

| 7. | Finančna podpora za subjekte z do 499 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z:






  (a) | zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb; |
| --- | --- | --- |

7.

Finančna podpora za subjekte z do 499 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z:

(a)

zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb;

| (b) | zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih, vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo svetovno konkurenčnost; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih, vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo svetovno konkurenčnost;

| (c) | zagotavljanjem financiranja za nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihovo udeležbo v lastništvu podjetja. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem financiranja za nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihovo udeležbo v lastništvu podjetja.

| 8. | Kulturni in ustvarjalni sektor, kulturna dediščina, mediji, avdiovizualni sektor, novinarstvo in tisk, med drugim predvsem z razvojem novih tehnologij, uporabo digitalnih tehnologij in tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

8.

Kulturni in ustvarjalni sektor, kulturna dediščina, mediji, avdiovizualni sektor, novinarstvo in tisk, med drugim predvsem z razvojem novih tehnologij, uporabo digitalnih tehnologij in tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine.

| 9. | Turizem. |
| --- | --- |

9.

Turizem.

| 10. | Sanacija industrijskih območij (tudi kontaminiranih) in njihova obnova za trajnostno uporabo. |
| --- | --- |

10.

Sanacija industrijskih območij (tudi kontaminiranih) in njihova obnova za trajnostno uporabo.

| 11. | Trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva. |
| --- | --- |

11.

Trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva.

| 12. | Socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:






  (a) | mikrofinanciranja, etičnega financiranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

12.

Socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:

(a)

mikrofinanciranja, etičnega financiranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva;

| (b) | povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe; |
| --- | --- |

(b)

povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe;

| (c) | izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, tudi za odrasle; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, tudi za odrasle;

| (d) | socialne infrastrukture, zlasti:






  (i) | vključujočega in vsem dostopnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu ter z njimi povezanimi izobraževalno infrastrukturo in ustanovami, alternativnim varstvom otrok, študentskimi stanovanji in digitalno opremo; |
| --- | --- | --- |

(d)

socialne infrastrukture, zlasti:

(i)

vključujočega in vsem dostopnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu ter z njimi povezanimi izobraževalno infrastrukturo in ustanovami, alternativnim varstvom otrok, študentskimi stanovanji in digitalno opremo;

| (ii) | cenovno dostopnih socialnih stanovanj; (29) |
| --- | --- |

(ii)

cenovno dostopnih socialnih stanovanj; (29)

| (iii) | zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti;

| (e) | socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz točke 12; |
| --- | --- |

(e)

socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz točke 12;

| (f) | kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem; |
| --- | --- |

(f)

kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem;

| (g) | ukrepov za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

(g)

ukrepov za spodbujanje enakosti spolov;

| (h) | vključevanja ranljivih oseb, tudi državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

(h)

vključevanja ranljivih oseb, tudi državljanov tretjih držav;

| (i) | inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z e-zdravjem, zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe; |
| --- | --- |

(i)

inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z e-zdravjem, zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe;

| (j) | vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje. |
| --- | --- |

(j)

vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje.

| 13. | Razvoj obrambne industrije za prispevanje k strateški avtonomnosti Unije, zlasti s podporo:






  (a) | dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo malim in srednjim podjetjem in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- | --- |

13.

Razvoj obrambne industrije za prispevanje k strateški avtonomnosti Unije, zlasti s podporo:

(a)

dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo malim in srednjim podjetjem in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (b) | podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in s tem tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo; |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in s tem tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo;

| (c) | dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira evropski obrambni sklad; |
| --- | --- |

(c)

dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira evropski obrambni sklad;

| (d) | infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe. |
| --- | --- |

(d)

infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe.

| 14. | Vesolje, zlasti v zvezi z razvojem vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije:






  (a) | čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije; |
| --- | --- | --- |

14.

Vesolje, zlasti v zvezi z razvojem vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije:

(a)

čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije;

| (b) | spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje nezanesljivosti dobavnih verig; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje nezanesljivosti dobavnih verig;

| (c) | podpirati vesoljsko podjetništvo, vključno z razvojem nižje v verigi; |
| --- | --- |

(c)

podpirati vesoljsko podjetništvo, vključno z razvojem nižje v verigi;

| (d) | spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe. |
| --- | --- |

(d)

spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe.

| 15. | Morja in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti prek pomorskega podjetništva in industrije, morskih obnovljivih virov energije in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

15.

Morja in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti prek pomorskega podjetništva in industrije, morskih obnovljivih virov energije in krožnega gospodarstva.

PRILOGA III

Ključni kazalniki smotrnosti

1.   Obseg financiranja, ki se podpira iz sklada InvestEU (razčlenjeno po sklopih politike)

| 1.1 | Obseg podpisanih operacij |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Mobilizirane naložbe |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Znesek mobiliziranih zasebnih finančnih sredstev |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Doseženi učinek finančnega vzvoda in multiplikacijski učinek |
| --- | --- |

1.4

2.   Geografska pokritost financiranja, ki se podpira iz sklada InvestEU (razčlenjeno po sklopih politike, državah in regijah na ravni 2 skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS))

| 2.1 | Število držav (držav članic in tretjih držav), ki jih zajemajo operacije |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Število regij, ki jih zajemajo operacije |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Obseg operacij na državo (državo članico in tretjo državo) in regijo |
| --- | --- |

2.3

3.   Učinek financiranja iz sklada InvestEU

| 3.1 | Število ustvarjenih ali podprtih delovnih mest |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Naložbe v podporo podnebnim ciljem, po potrebi razčlenjene po sklopih politike |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Naložbe v podporo digitalizaciji |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Naložbe v podporo industrijski tranziciji |
| --- | --- |

3.4

4.   Trajnostna infrastruktura

| 4.1 | Energija: nameščene dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov (v megavatih (MW)) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energija: število gospodinjstev ter javnih in poslovnih objektov z boljšim razredom energijske porabe |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Energija: ocenjeni prihranek energije zaradi projektov (v kilovaturah (kWh)) |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Energija: zmanjšanje/preprečitev letnih emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta ogljikovega dioksida |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energija: obseg naložb v razvoj in posodobitev trajnostne energetske infrastrukture ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Digitalno: Dodatna gospodinjstva, podjetja ali javne stavbe s širokopasovnim dostopom s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, ki jo je mogoče nadgraditi v gigabitno hitrost, ali število ustvarjenih vstopnih točk za brezžično povezavo |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Promet: mobilizirane naložbe, predvsem v TEN-T






  — | število projektov za čezmejne in manjkajoče povezave (vključno s projekti v zvezi z urbanimi vozlišči, regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami, multimodalnimi platformami, pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh, povezavami do letališč in železniško-cestnimi terminali jedrnega in celovitega omrežja TEN-T) |
| --- | --- | --- |

4.7

—

število projektov za čezmejne in manjkajoče povezave (vključno s projekti v zvezi z urbanimi vozlišči, regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami, multimodalnimi platformami, pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh, povezavami do letališč in železniško-cestnimi terminali jedrnega in celovitega omrežja TEN-T)

| — | število projektov, ki prispevajo k digitalizaciji prometa, zlasti z uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), rečnega informacijskega sistema (RIS), inteligentnega prometnega sistema (ITS), sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (VTMIS)/e-pomorskih storitev ter raziskav o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba (SESAR) |
| --- | --- |

—

število projektov, ki prispevajo k digitalizaciji prometa, zlasti z uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), rečnega informacijskega sistema (RIS), inteligentnega prometnega sistema (ITS), sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (VTMIS)/e-pomorskih storitev ter raziskav o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba (SESAR)

| — | število zgrajenih ali nadgrajenih točk za oskrbo z alternativnimi gorivi |
| --- | --- |

—

število zgrajenih ali nadgrajenih točk za oskrbo z alternativnimi gorivi

| — | število projektov, ki prispevajo k varnosti prometa |
| --- | --- |

—

število projektov, ki prispevajo k varnosti prometa

| 4.8 | Okolje: naložbe, ki prispevajo k izvajanju načrtov in programov, kot jih zahteva pravni red Unije na področju okolja, kar zadeva kakovost zraka, vodo, odpadke in naravo |
| --- | --- |

4.8

5.   Raziskave, inovacije in digitalizacija

| 5.1 | Prispevek k cilju, da bi se v raziskave, razvoj in inovacije vložilo 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) Unije |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Število podprtih podjetij (po velikosti), ki izvajajo raziskovalne in inovacijske projekte |
| --- | --- |

5.2

6.   Mala in srednja podjetja

| 6.1 | Število podprtih podjetij po velikosti (mikro-, mala in srednja podjetja ter mala podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Število podprtih podjetij po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Število podprtih podjetij po državah članicah in regijah na ravni NUTS 2 |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Število podprtih podjetij po sektorjih (po kodi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE)) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Delež obsega naložb v sklopu politike za mala in srednja podjetja, usmerjen v mala in srednja podjetja |
| --- | --- |

6.5

7.   Socialne naložbe ter znanja in spretnosti

| 7.1 | Socialna infrastruktura: zmogljivost in dostop do podprte socialne infrastrukture po sektorjih: nastanitev, izobraževanje, zdravstvo, drugo |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število prejemnikov mikrofinanciranja in podprtih socialnih podjetij |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Znanja in spretnosti: število posameznikov, ki so pridobili nova znanja in spretnosti ali so bila njihova znanja in spretnosti priznana in potrjena: kvalifikacije, pridobljene s formalnim izobraževanjem ali usposabljanjem |
| --- | --- |

7.3

8.   Strateške evropske naložbe

| 8.1 | Število in obseg operacij, ki prispevajo k zagotavljanju kritične infrastrukture, razčlenjenih po fizični
  in navidezni
  infrastrukturi ter po potrebi po z njo povezanem blagu in storitvah |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Dodatna zmogljivost kritične infrastrukture, po potrebi razčlenjena po področjih |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Število in obseg operacij, ki prispevajo k 
  raziskavam in
  razvoju kritičnih tehnologij in virov za varnost Unije in njenih držav članic ter blaga z dvojno rabo |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Število podprtih podjetij (po velikosti), ki razvijajo in izdelujejo kritične tehnologije in vire za varnost Unije in njenih držav članic ter blago z dvojno rabo |
| --- | --- |

8.4

| 8.4a | Število grozdov in vozlišč za digitalne inovacije, podprtih za ustvarjanje sinergije med podjetji |
| --- | --- |

8.4a

| 8.5 | Število in obseg operacij, ki prispevajo k dobavi, proizvodnji in skladiščenju kritičnih virov
  – razen če so omejeni z obstoječimi pravnimi zahtevami –
  , vključno s kritičnimi zdravstvenimi zalogami |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Dodatni kritični viri, vključno s kritičnimi zdravstvenimi zalogami, pri katerih se podpirajo dobava, proizvodnja in skladiščenje, po potrebi po vrsti vira |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | Število in obseg operacij, ki podpirajo ključne omogočitvene in digitalne tehnologije, ki so strateškega pomena za industrijsko prihodnost Unije |
| --- | --- |

8.7

| 8.7a | Število in obseg operacij, ki podjetjem, zlasti malim in srednjim, pomagajo digitalizirati poslovanje in povečati odpornost njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov |
| --- | --- |

8.7a

| 8.7b | Število zagonskih podjetij, ki so prejela podporo sklada InvestEU, število in obseg operacij za spodbujanje podjetništva |
| --- | --- |

8.7b

| 8.7c | Število in obseg operacij, ki prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v skladu s podnebnimi cilji Unije |
| --- | --- |

8.7c

| 8.7d | Število primerov sodelovanja Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe v regijah in državah članicah brez pomembnih izkušenj na področju zagona in razvoja projektov ter v industrijskih sektorjih, v katere se premalo vlaga in ki v preteklosti niso imeli koristi od naložbenih instrumentov Unije |
| --- | --- |

8.7d

| 8.7e | Povečanje obsega naložb zasebnega in tveganega kapitala v povezane projekte |
| --- | --- |

8.7e

| 8.7f | Regionalna in nacionalna širina, ki kaže, da so države članice in regije, ki so imele koristi, enakomerno porazdeljene po ozemlju Unije in da koristi niso osredotočene na omejeno število držav članic ali regij |
| --- | --- |

8.7f

PRILOGA IV

Program InvestEU – predhodni instrumenti

A.   Lastniški instrumenti

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | Pilotni projekt za prenos tehnologij: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetju okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007. |
| --- | --- |

—

Pilotni projekt za prenos tehnologij: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetju okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007.

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Pomoč za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Pomoč za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Instrument za povezovanje Evrope (IPE): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1). |
| --- | --- |

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

| — | Kapitalski instrument za rast v programu COSME (COSME EFG): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Kapitalski instrument za rast v programu COSME (COSME EFG): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Kapitalski instrument InnovFin Equity:






  — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalski instrument InnovFin Equity:

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Sklop naložb za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Sklop naložb za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

B.   Jamstveni instrumenti:

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘98 (SMEG98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘98 (SMEG98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘01: Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘01: Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘07 iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘07 iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – Jamstvo (EPMF-G): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – Jamstvo (EPMF-G): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Instrument za porazdelitev tveganja (RSI) iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja:






  — | Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Instrument za porazdelitev tveganja (RSI) iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja:

—

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

| — | Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Zmogljivosti za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Zmogljivosti za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

| — | Jamstveni instrument EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Jamstveni instrument EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

| — | Jamstvena shema za posojila iz programa COSME (COSME LGF): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za posojila iz programa COSME (COSME LGF): Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:






  — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- | --- |

—

Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje (CCS GF): Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221). |
| --- | --- |

—

Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje (CCS GF): Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

| — | Jamstvena shema za študentska posojila (SLGF): Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za študentska posojila (SLGF): Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

| — | Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

C.   Instrumenti za porazdelitev tveganja

| — | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF): Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- |

—

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF): Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | InnovFin:






  — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (CEF DI): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129). |
| --- | --- |

—

Dolžniški instrument instrumenta za povezovanje Evrope (CEF DI): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

| — | Finančni mehanizem za naravni kapital (NCFF): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Finančni mehanizem za naravni kapital (NCFF): Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

D.   Namenski naložbeni nosilci

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Sklad Marguerite:






  — | Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Sklad Marguerite:

—

Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1).

| — | Sklep Komisije z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite).

| — | Evropski sklad za energijsko učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5). |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za energijsko učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5).

PRILOGA V

Nedelovanje trga, neoptimalne naložbene okoliščine, dodatnost in izključene dejavnosti

A.   Nedelovanje trga, neoptimalne naložbene okoliščine in dodatnost

Jamstvo EU v skladu s členom 209 finančne uredbe odpravlja nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene okoliščine (točka (a) člena 209(2)) ter dosega dodatnost s tem, da preprečuje nadomeščanje morebitne podpore in naložb iz drugih javnih ali zasebnih virov (točka (b) člena 209(2)).

Da bi izpolnili zahteve iz točk (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe, operacije financiranja in naložbene operacije, deležne jamstva EU, izpolnjujejo naslednje zahteve iz spodnjih točk 1 in 2:

1.   Nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine

Za odpravo nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin iz točke (a) člena 209(2) finančne uredbe imajo naložbe, na katere se nanašajo operacije financiranja in naložbene operacije, eno od naslednjih značilnosti:

| (a) | družbeno korist, za katero izvajalec ali podjetje ne more pridobiti zadostnih finančnih koristi (na primer izobraževanje ter znanja in spretnosti, zdravstveno varstvo in dostopnost, varnost in obramba ter infrastruktura, ki je na voljo brezplačno ali za zanemarljiv znesek); |
| --- | --- |

(a)

družbeno korist, za katero izvajalec ali podjetje ne more pridobiti zadostnih finančnih koristi (na primer izobraževanje ter znanja in spretnosti, zdravstveno varstvo in dostopnost, varnost in obramba ter infrastruktura, ki je na voljo brezplačno ali za zanemarljiv znesek);

| (b) | zunanje dejavnike, ki jih izvajalec ali podjetje v splošnem ne zmore internalizirati, na primer naložbe v raziskave in razvoj, energijska učinkovitost ter varstvo podnebja ali okolja; |
| --- | --- |

(b)

zunanje dejavnike, ki jih izvajalec ali podjetje v splošnem ne zmore internalizirati, na primer naložbe v raziskave in razvoj, energijska učinkovitost ter varstvo podnebja ali okolja;

| (c) | asimetričnost informacij, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij in malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno z višjo stopnjo tveganja za podjetja v zgodnji fazi, podjetja s pretežno neopredmetenimi sredstvi ali nezadostnim zavarovanjem ter podjetja, ki se osredotočajo na bolj tvegane dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

asimetričnost informacij, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij in malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno z višjo stopnjo tveganja za podjetja v zgodnji fazi, podjetja s pretežno neopredmetenimi sredstvi ali nezadostnim zavarovanjem ter podjetja, ki se osredotočajo na bolj tvegane dejavnosti;

| (d) | čezmejne infrastrukturne projekte in s tem povezane storitve ali sklade s čezmejnimi naložbami za preseganje razdrobljenosti notranjega trga ter izboljšanje usklajevanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(d)

čezmejne infrastrukturne projekte in s tem povezane storitve ali sklade s čezmejnimi naložbami za preseganje razdrobljenosti notranjega trga ter izboljšanje usklajevanja na notranjem trgu;

| (e) | izpostavljenost višji stopnji tveganja v nekaterih sektorjih, državah ali regijah, ki presega stopnjo, ki so jo zasebni finančni udeleženci zmožni ali pripravljeni sprejeti, vključno s primeri, kadar naložba zaradi svoje novosti ali tveganj, povezanih z inovacijami ali nepreizkušeno tehnologijo, ne bi bila opravljena oziroma ne bi bila opravljena v enakem obsegu; |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenost višji stopnji tveganja v nekaterih sektorjih, državah ali regijah, ki presega stopnjo, ki so jo zasebni finančni udeleženci zmožni ali pripravljeni sprejeti, vključno s primeri, kadar naložba zaradi svoje novosti ali tveganj, povezanih z inovacijami ali nepreizkušeno tehnologijo, ne bi bila opravljena oziroma ne bi bila opravljena v enakem obsegu;

| (f) | v primeru podpore operacijam financiranja in naložbenim operacijam v okviru sklopa za strateške evropske naložbe subjekti, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji, ne bi opravili naložbe oziroma je ne bi opravili v enakem obsegu s tržnim financiranjem zaradi težav pri internalizaciji koristi, ki jih prinaša evropski strateški interes; |
| --- | --- |

(f)

v primeru podpore operacijam financiranja in naložbenim operacijam v okviru sklopa za strateške evropske naložbe subjekti, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji, ne bi opravili naložbe oziroma je ne bi opravili v enakem obsegu s tržnim financiranjem zaradi težav pri internalizaciji koristi, ki jih prinaša evropski strateški interes;

| (g) | nove ali zapletene primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin v skladu s točko (a)(iii) člena 8(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(g)

nove ali zapletene primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin v skladu s točko (a)(iii) člena 8(1) te uredbe.

2.   Dodatnost

Operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjujejo oba vidika dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe. To pomeni, da z drugimi javnimi ali zasebnimi viri operacije brez podpore sklada InvestEU ne bi bile izvedene oziroma ne bi bile izvedene v enakem obsegu. Za namene te uredbe torej velja, da morajo operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjevati naslednji merili:

| (1) | da bi se lahko štelo, da sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k zasebnim virom iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira operacije financiranja in naložbene operacije izvajalskih partnerjev s tem, da se usmerja v naložbe, ki zaradi svojih značilnosti (družbene koristi, zunanjih dejavnikov, asimetričnosti informacij, pomislekov v zvezi s socialno-ekonomsko kohezijo in drugih) niso zmožne ustvariti zadostnega finančnega donosa na tržni ravni ali pa veljajo za preveč tvegane (v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo pripravljeni sprejeti ustrezni zasebni subjekti). Zaradi teh značilnosti te operacije financiranja in naložbene operacije ne morejo dostopati do tržnega financiranja pod razumnimi pogoji v smislu cen, zahtev glede zavarovanja, vrste financiranja, zapadlosti odobrenega financiranja ali drugih pogojev, prav tako pa v Uniji brez javne podpore sploh ne bi bile opravljene oziroma ne bi bile opravljene v enakem obsegu; |
| --- | --- |

(1)

da bi se lahko štelo, da sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k zasebnim virom iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira operacije financiranja in naložbene operacije izvajalskih partnerjev s tem, da se usmerja v naložbe, ki zaradi svojih značilnosti (družbene koristi, zunanjih dejavnikov, asimetričnosti informacij, pomislekov v zvezi s socialno-ekonomsko kohezijo in drugih) niso zmožne ustvariti zadostnega finančnega donosa na tržni ravni ali pa veljajo za preveč tvegane (v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo pripravljeni sprejeti ustrezni zasebni subjekti). Zaradi teh značilnosti te operacije financiranja in naložbene operacije ne morejo dostopati do tržnega financiranja pod razumnimi pogoji v smislu cen, zahtev glede zavarovanja, vrste financiranja, zapadlosti odobrenega financiranja ali drugih pogojev, prav tako pa v Uniji brez javne podpore sploh ne bi bile opravljene oziroma ne bi bile opravljene v enakem obsegu;

| (2) | da bi se lahko štelo, da sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k obstoječi podpori iz drugih javnih virov iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, za katere veljata naslednja pogoja:






  (a) | izvajalski partner brez podpore sklada InvestEU operacij financiranja ali naložbenih operacij ne bi izvedel oziroma jih ne bi izvedel v enakem obsegu ter |
| --- | --- | --- |

(2)

da bi se lahko štelo, da sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k obstoječi podpori iz drugih javnih virov iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, za katere veljata naslednja pogoja:

(a)

izvajalski partner brez podpore sklada InvestEU operacij financiranja ali naložbenih operacij ne bi izvedel oziroma jih ne bi izvedel v enakem obsegu ter

| (b) | operacije financiranja ali naložbene operacije se v Uniji z drugimi obstoječimi javnimi instrumenti, kot so finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja, ki delujejo na regionalni in nacionalni ravni, ne bi izvedle oziroma se ne bi izvedle v enakem obsegu, čeprav mora biti mogoča dopolnilna uporaba sklada InvestEU in drugih javnih virov, zlasti kadar lahko prinesejo dodano vrednost Unije in kadar je mogoče optimizirati uporabo javnih virov za učinkovito dosego ciljev politike; |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja ali naložbene operacije se v Uniji z drugimi obstoječimi javnimi instrumenti, kot so finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja, ki delujejo na regionalni in nacionalni ravni, ne bi izvedle oziroma se ne bi izvedle v enakem obsegu, čeprav mora biti mogoča dopolnilna uporaba sklada InvestEU in drugih javnih virov, zlasti kadar lahko prinesejo dodano vrednost Unije in kadar je mogoče optimizirati uporabo javnih virov za učinkovito dosego ciljev politike;

| (3) | tudi za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru sklopa za strateške evropske naložbe se lahko šteje, da zagotavljajo dodatnost, kadar jih drugi zasebni in javni subjekti, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji, brez podpore sklada InvestEU ne bi izvedli oziroma jih ne bi izvedli v enakem obsegu. |
| --- | --- |

(3)

tudi za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru sklopa za strateške evropske naložbe se lahko šteje, da zagotavljajo dodatnost, kadar jih drugi zasebni in javni subjekti, ki imajo sedež ali delujejo v Uniji, brez podpore sklada InvestEU ne bi izvedli oziroma jih ne bi izvedli v enakem obsegu.

Kot dokaz, da so operacije financiranja in naložbene operacije, deležne jamstva EU, dodatne k obstoječi tržni in drugi javni podpori, izvajalski partnerji posredujejo informacije, ki dokazujejo vsaj eno od naslednjih značilnosti:

| (a) | podporo, ki se zagotavlja prek podrejenega položaja v odnosu do drugih javnih ali zasebnih posojilodajalcev ali v strukturi financiranja; |
| --- | --- |

(a)

podporo, ki se zagotavlja prek podrejenega položaja v odnosu do drugih javnih ali zasebnih posojilodajalcev ali v strukturi financiranja;

| (b) | podporo, ki se zagotavlja prek lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala ali prek dolga z dolgo zapadlostjo, cenami, zahtevami glede zavarovanja ali drugimi pogoji, ki na trgu ali pri drugih javnih virih niso na voljo v zadostnem obsegu; |
| --- | --- |

(b)

podporo, ki se zagotavlja prek lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala ali prek dolga z dolgo zapadlostjo, cenami, zahtevami glede zavarovanja ali drugimi pogoji, ki na trgu ali pri drugih javnih virih niso na voljo v zadostnem obsegu;

| (c) | podporo operacijam z višjim profilom tveganja od tveganja, ki ga praviloma sprejmejo izvajalski partnerji pri lastnih standardnih dejavnostih, ali podporo izvajalskim partnerjem, pri katerih bi podpora tem operacijam presegla njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

podporo operacijam z višjim profilom tveganja od tveganja, ki ga praviloma sprejmejo izvajalski partnerji pri lastnih standardnih dejavnostih, ali podporo izvajalskim partnerjem, pri katerih bi podpora tem operacijam presegla njihove zmogljivosti;

| (d) | udeležbo pri mehanizmih za delitev tveganja, usmerjenih v področja politike, ki izvajalskega partnerja izpostavljajo višjim stopnjam tveganja od stopnje, ki jo izvajalski partner sprejme sicer ali ki so jo zmožni ali pripravljeni sprejeti zasebni finančni udeleženci; |
| --- | --- |

(d)

udeležbo pri mehanizmih za delitev tveganja, usmerjenih v področja politike, ki izvajalskega partnerja izpostavljajo višjim stopnjam tveganja od stopnje, ki jo izvajalski partner sprejme sicer ali ki so jo zmožni ali pripravljeni sprejeti zasebni finančni udeleženci;

| (e) | podporo, ki pritegne dodatna zasebna ali javna sredstva in dopolnjuje druge zasebne in poslovne vire, zlasti sredstva razredov vlagateljev ali institucionalnih vlagateljev, ki sicer niso naklonjeni tveganjem, zaradi sporočilnega učinka podpore, ki se zagotavlja iz sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(e)

podporo, ki pritegne dodatna zasebna ali javna sredstva in dopolnjuje druge zasebne in poslovne vire, zlasti sredstva razredov vlagateljev ali institucionalnih vlagateljev, ki sicer niso naklonjeni tveganjem, zaradi sporočilnega učinka podpore, ki se zagotavlja iz sklada InvestEU;

| (f) | podporo, ki se zagotavlja prek finančnih produktov, ki v ciljnih državah ali regijah zaradi manjkajočih, nerazvitih ali nepopolnih trgov niso na voljo oziroma se ne ponujajo v zadostnem obsegu. |
| --- | --- |

(f)

podporo, ki se zagotavlja prek finančnih produktov, ki v ciljnih državah ali regijah zaradi manjkajočih, nerazvitih ali nepopolnih trgov niso na voljo oziroma se ne ponujajo v zadostnem obsegu.

Pri posrednih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, zlasti za podporo malih in srednjih podjetij, se dodatnost preveri na ravni posrednika, ne na ravni končnega prejemnika sredstev. Šteje se, da je dodatnost zagotovljena, kadar sklad InvestEU podpre finančnega posrednika pri vzpostavitvi novega portfelja z višjo stopnjo tveganja ali pri povečanju obsega dejavnosti, pri katerih je tveganje že visoko v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo zasebni in javni finančni udeleženci trenutno zmožni ali pripravljeni sprejeti v ciljnih državah ali regijah.

Jamstvo EU se ne odobri v podporo operacijam refinanciranja (na primer nadomestitvi obstoječih posojilnih pogodb ali drugih oblik finančne podpore za projekte, ki so že delno ali v celoti uresničeni), razen v posebnih izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, v katerih se dokaže, da bo operacija z jamstvom EU omogočila novo naložbo na upravičenem področju za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II v znesku, ki je dodaten k običajnemu obsegu dejavnosti izvajalskega partnerja ali finančnega posrednika ter vsaj enakovreden znesku operacije, ki izpolnjuje merila za upravičenost iz te uredbe. Te operacije refinanciranja izpolnjujejo zahteve iz oddelka A te priloge glede nedelovanja trga, neoptimalnih naložbenih okoliščin in dodatnosti.

B.   Izključene dejavnosti

Sklad InvestEU ne podpira:

| (1) | dejavnosti, ki omejujejo individualne pravice in svoboščine ali kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

(1)

dejavnosti, ki omejujejo individualne pravice in svoboščine ali kršijo človekove pravice;

| (2) | na področju obrambnih dejavnosti: uporabe, razvoja ali proizvodnje proizvodov in tehnologij, ki jih prepoveduje veljavno mednarodno pravo; |
| --- | --- |

(2)

na področju obrambnih dejavnosti: uporabe, razvoja ali proizvodnje proizvodov in tehnologij, ki jih prepoveduje veljavno mednarodno pravo;

| (3) | s tobakom povezanih proizvodov in dejavnosti (proizvodnje, distribucije, predelave in trgovine); |
| --- | --- |

(3)

s tobakom povezanih proizvodov in dejavnosti (proizvodnje, distribucije, predelave in trgovine);

| (4) | dejavnosti, ki so izključene iz financiranja v skladu s členom [X] uredbe [o programu Obzorje Evropa] (30): raziskav o kloniranju človeka za reproduktivne namene, dejavnosti za namene spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi lahko te spremembe postale dedne, in dejavnosti za namene ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice; |
| --- | --- |

(4)

dejavnosti, ki so izključene iz financiranja v skladu s členom [X] uredbe [o programu Obzorje Evropa] (30): raziskav o kloniranju človeka za reproduktivne namene, dejavnosti za namene spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi lahko te spremembe postale dedne, in dejavnosti za namene ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice;

| (5) | iger na srečo (proizvodnje, gradnje, distribucije, obdelave, trgovine ali dejavnosti, ki so povezane s programsko opremo); |
| --- | --- |

(5)

iger na srečo (proizvodnje, gradnje, distribucije, obdelave, trgovine ali dejavnosti, ki so povezane s programsko opremo);

| (6) | trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja ter s tem povezane infrastrukture, storitev in medijev; |
| --- | --- |

(6)

trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja ter s tem povezane infrastrukture, storitev in medijev;

| (7) | dejavnosti, pri katerih se žive živali uporabljajo v poskusne in znanstvene namene, če ni mogoče zagotoviti skladnosti z Evropsko konvencijo za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (31); |
| --- | --- |

(7)

dejavnosti, pri katerih se žive živali uporabljajo v poskusne in znanstvene namene, če ni mogoče zagotoviti skladnosti z Evropsko konvencijo za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (31);

| (8) | dejavnosti razvoja nepremičnin, na primer dejavnosti, katerih edini namen je obnova in ponujanje v zakup ali ponovna prodaja obstoječih stavb ter gradnja novih projektov; kljub temu pa so upravičene dejavnosti v nepremičninskem sektorju, ki so povezane s specifičnimi cilji programa InvestEU, opredeljenimi v členu 3(2), ter z upravičenimi področji za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II, na primer naložbe v projekte energijske učinkovitosti ali socialna stanovanja; |
| --- | --- |

(8)

dejavnosti razvoja nepremičnin, na primer dejavnosti, katerih edini namen je obnova in ponujanje v zakup ali ponovna prodaja obstoječih stavb ter gradnja novih projektov; kljub temu pa so upravičene dejavnosti v nepremičninskem sektorju, ki so povezane s specifičnimi cilji programa InvestEU, opredeljenimi v členu 3(2), ter z upravičenimi področji za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II, na primer naložbe v projekte energijske učinkovitosti ali socialna stanovanja;

| (9) | finančnih dejavnosti, na primer nakupa finančnih instrumentov ali trgovanja z njimi. Izključene so predvsem dejavnosti, usmerjene v odkup ali nadomestni kapital za namene odprodaje premoženja podjetij; |
| --- | --- |

(9)

finančnih dejavnosti, na primer nakupa finančnih instrumentov ali trgovanja z njimi. Izključene so predvsem dejavnosti, usmerjene v odkup ali nadomestni kapital za namene odprodaje premoženja podjetij;

| (10) | dejavnosti, ki so prepovedane z veljavno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(10)

dejavnosti, ki so prepovedane z veljavno nacionalno zakonodajo;

| (11) | razgradnje, obratovanja, adaptacije ali gradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(11)

razgradnje, obratovanja, adaptacije ali gradnje jedrskih elektrarn;

| (12) | naložb, povezanih z rudarstvom ali ekstrakcijo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali izgorevanjem trdnih fosilnih goriv in nafte, pa tudi naložb v zvezi z ekstrakcijo plina. Ta izključitev ne velja za:






  (a) | projekte, za katere ni primerne alternativne tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(12)

naložb, povezanih z rudarstvom ali ekstrakcijo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali izgorevanjem trdnih fosilnih goriv in nafte, pa tudi naložb v zvezi z ekstrakcijo plina. Ta izključitev ne velja za:

(a)

projekte, za katere ni primerne alternativne tehnologije;

| (b) | projekte v zvezi s preprečevanjem in nadzorovanjem onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

projekte v zvezi s preprečevanjem in nadzorovanjem onesnaževanja;

| (c) | projekte, pri katerih se uporabljajo naprave za zajemanje in shranjevanje ogljika ali za zajemanje in uporabo ogljika; industrijske ali raziskovalne projekte, s katerimi se glede na veljavne referenčne vrednosti sistema EU za trgovanje z emisijami občutno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(c)

projekte, pri katerih se uporabljajo naprave za zajemanje in shranjevanje ogljika ali za zajemanje in uporabo ogljika; industrijske ali raziskovalne projekte, s katerimi se glede na veljavne referenčne vrednosti sistema EU za trgovanje z emisijami občutno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov;

| (13) | naložb v obrate za odlaganje odpadkov na odlagališča. Ta izključitev ne velja za naložbe v:






  (a) | odlagališča na kraju samem, ki so stranski element industrijskega ali rudarskega naložbenega projekta, pri katerih je odlaganje odpadkov dokazano edina smiselna možnost za ravnanje z industrijskimi oziroma rudarskimi odpadki, nastalimi pri sami dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(13)

naložb v obrate za odlaganje odpadkov na odlagališča. Ta izključitev ne velja za naložbe v:

(a)

odlagališča na kraju samem, ki so stranski element industrijskega ali rudarskega naložbenega projekta, pri katerih je odlaganje odpadkov dokazano edina smiselna možnost za ravnanje z industrijskimi oziroma rudarskimi odpadki, nastalimi pri sami dejavnosti;

| (b) | obstoječa odlagališča za zagotovitev izkoriščanja deponijskega plina ter spodbujanje rudarjenja na odlagališčih in predelave rudarskih odpadkov; |
| --- | --- |

(b)

obstoječa odlagališča za zagotovitev izkoriščanja deponijskega plina ter spodbujanje rudarjenja na odlagališčih in predelave rudarskih odpadkov;

| (14) | naložb v obrate za mehansko-biološko obdelavo. Ta izključitev ne velja za naložbe, s katerimi bi obstoječe obrate za mehansko-biološko obdelavo naknadno predelali, tako da bi bilo mogoče iz odpadkov pridobivati energijo ali reciklirati ločene odpadke, na primer za kompostiranje in anaerobno razgradnjo; |
| --- | --- |

(14)

naložb v obrate za mehansko-biološko obdelavo. Ta izključitev ne velja za naložbe, s katerimi bi obstoječe obrate za mehansko-biološko obdelavo naknadno predelali, tako da bi bilo mogoče iz odpadkov pridobivati energijo ali reciklirati ločene odpadke, na primer za kompostiranje in anaerobno razgradnjo;

| (15) | naložb v sežigalnice za obdelavo odpadkov. Ta izključitev ne velja za naložbe v:






  (a) | obrate, namenjene izključno obdelavi nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati; |
| --- | --- | --- |

(15)

naložb v sežigalnice za obdelavo odpadkov. Ta izključitev ne velja za naložbe v:

(a)

obrate, namenjene izključno obdelavi nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati;

| (b) | obstoječe obrate, kadar so naložbe namenjene povečanju energijske učinkovitosti, zajemanju izpušnih plinov za shranjevanje ali uporabo ali pridobivanju snovi iz pepela, če te naložbe ne omogočijo povečanja zmogljivosti obrata za predelavo odpadkov. |
| --- | --- |

(b)

obstoječe obrate, kadar so naložbe namenjene povečanju energijske učinkovitosti, zajemanju izpušnih plinov za shranjevanje ali uporabo ali pridobivanju snovi iz pepela, če te naložbe ne omogočijo povečanja zmogljivosti obrata za predelavo odpadkov.

Izvajalski partnerji so še naprej odgovorni za zagotavljanje skladnosti operacij financiranja in naložbenih operacij z izključitvenimi merili iz te priloge ob podpisu, za spremljanje te skladnosti med izvajanjem projekta, po potrebi pa tudi za sprejetje ustreznih popravnih ukrepov.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnima odboroma v medinstitucionalna pogajanja (A9-0203/2020).

1

(*1)  Predlogi sprememb: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  UL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  
  Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

4

Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

(5)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  COM(2018)0353.

6

(7)  UL L 309, 13.12.1993, str. 3.

7

(8)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

11

(12)  COM(2018)0323.

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

14

(15)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

15

(16)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

17

(18)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

19

(20)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

21

(22)  SEC(2018)0310; SWD(2018)0337.

22

(23)  COM(2020)0022.

23

(24)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

24

(25)  ...

25

(26)  ...

26

(27)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

27

(28)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

28

(29)  Cenovno dostopna socialna stanovanja so tista, ki so namenjena prikrajšanim osebam ali skupinam z manj socialnimi ugodnostmi, ki se zaradi omejene plačilne sposobnosti spopadajo z resno stanovanjsko prikrajšanostjo ali ne morejo pridobiti stanovanja pod tržnimi pogoji.

29

(30)  Člen 14 predloga UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (2018/0224(COD)).

30

(31)  UL L 222, 24.8.1999, str. 31.

31

---