# Europos Sąjungos C 446/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 446 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. lapkričio 3d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 446

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. lapkričio 3d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 446/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 446/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2021/C 446/02 | 2021 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo iš dalies keičiamos direktyvos 2013/34/ES, 2004/109//EB, 2006/43/EB ir Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27) | 2 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2021/C 446/02

2021 m. rugsėjo 7 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo iš dalies keičiamos direktyvos 2013/34/ES, 2004/109//EB, 2006/43/EB ir Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2021/C 446/03 | Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime (BUSP) 2020/1999 ir Tarybos reglamente (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių numatytos ribojamosios priemonės | 11 |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 446/04 | 2021 m. spalio 29 d. Euro kursas | 12 |
| 2021/C 446/05 | 2021 m. lapkričio 2 d. Euro kursas | 13 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2021/C 446/06 | 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB 344 straipsnio 1 dalies 2 punkte (Specialioji investicinio aukso schema) nustatytus kriterijus atitinkančių auksinių monetų sąrašas Pridėtinės vertės mokestis (PVM). Neapmokestinamas investicinis auksas. Galioja 2022 metais | 14 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2021/C 446/03

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime (BUSP) 2020/1999 ir Tarybos reglamente (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių numatytos ribojamosios priemonės

11

Europos Komisija

2021/C 446/04

2021 m. spalio 29 d. Euro kursas

12

2021/C 446/05

2021 m. lapkričio 2 d. Euro kursas

13

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2021/C 446/06

2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB 344 straipsnio 1 dalies 2 punkte (Specialioji investicinio aukso schema) nustatytus kriterijus atitinkančių auksinių monetų sąrašas Pridėtinės vertės mokestis (PVM). Neapmokestinamas investicinis auksas. Galioja 2022 metais

14

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 446/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 36 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 446/10 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 38 |
| 2021/C 446/11 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 43 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 446/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

36

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 446/10

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

38

2021/C 446/11

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 446/01)

2021 10 25 Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10454. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10454. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/2

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2021 m. rugsėjo 7 d.

dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo iš dalies keičiamos direktyvos 2013/34/ES, 2004/109//EB, 2006/43/EB ir Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2021 m. birželio 29 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Europos Parlamento prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo iš dalies keičiamos direktyvos 2013/34/ES, 2004/109//EB, 2006/43/EB ir Reglamentas (ES) Nr. 537/2014 (1) (toliau – pasiūlyta direktyva).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes pasiūlytoje direktyvoje yra nuostatų, priklausančių ECB kompetencijai, įskaitant, visų pirma, pinigų politikos įgyvendinimą pagal Sutarties 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką ir 282 straipsnio 1 dalį, rizikos ribojimu pagrįstą kredito įstaigų priežiūrą pagal Sutarties 127 straipsnio 6 dalį ir indėlį į sklandų kompetentingų institucijų vykdomos politikos, susijusios su finansų sistemos stabilumu, vykdymą pagal Sutarties 127 straipsnio 5 dalį. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

1.   Bendros pastabos

| 1.1 | ECB palankiai vertina pasiūlytos direktyvos tikslą gerinti informacijos apie tvarumą kiekį, kokybę ir prieinamumą, o tai yra platesnės Europos Komisijos tvaraus finansavimo darbotvarkės dalis (2) ir atitinka Europos žaliojo kurso tikslus (3). ECB taip pat palankiai vertina pasiūlytoje direktyvoje nustatytą tvarkaraštį, visų pirma, tai, kad iki 2022 m. spalio mėn. būtų priimti pirmieji informacijos apie tvarumą teikimo standartai. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Dabartinė Europos Sąjungos (ES) įmonių informacijos apie tvarumą atskleidimo tvarka neužtikrina pakankamos, nuoseklios ir palyginamos informacijos privačiajam sektoriui ar valdžios institucijoms. Suinteresuotosios šalys negali įvertinti, kokį poveikį įmonės daro tvarumui, ypač klimato kaitai. Geriau atskleidus į ateitį orientuotus rodiklius, suinteresuotieji subjektai ne tik galėtų stebėti, kokią pažangą įmonės yra padarę derindamos savo verslo modelius ir veiklą su trajektorijomis, atitinkančiomis mažo anglies dioksido kiekio, o vėliau – nulinio anglies dioksido kiekio ekonomiką, kaip numatyta Europos žaliajame kurse, bet taip pat padėtų įvertinti riziką, kylančią įmonėms dėl galimo turto perkainojimo nesuderintų trajektorijų atveju. Todėl pasiūlyta direktyva remia ir papildo informaciją, kurią įmonės turės atskleisti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/852 (4) (toliau – Taksonomijos reglamentas), ir priartina ES ekonomiką prie Europos žaliojo kurso tikslų. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Šiuo metu finansų rinkose vyraujančių informacijos apie tvarumą atskleidimo standartų nepakanka užtikrinti, kad visi rinkos dalyviai tinkamai suprastų su tvarumu susijusią finansinę riziką ir ją visiškai įkainotų. Dėl ribotos įmonių lygmens informacijos apie tvarumą kokybės ir kiekybės ribojama investuotojams ir finansų rinkų dalyviams prieinama informacija. Dėl to mažėja skaidrumas, didėja informacijos asimetrija, kenkiama palyginamumui ir apskritai trukdoma plėtoti tvarų finansavimą ir priimti informacija pagrįstus investicinius sprendimus. Be to, kaip nurodyta pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse, įvairūs investavimo sprendimai, kuriuose tinkamai neatsižvelgiama į su tvarumu susijusią riziką, gali sukelti bendrą ir stipresnį poveikį, kuris gali sukelti sisteminę riziką, keliančią grėsmę finansiniam stabilumui (5). Be to, prasta įmonių atskleidžiamos informacijos apie tvarumą būklė trukdo reguliavimo institucijoms, priežiūros institucijoms, finansinio stabilumo institucijoms ir centriniams bankams tinkamai įvertinti tvarumo riziką ir, visų pirma, su klimatu susijusią riziką įmonėms ir kredito bei finansų įstaigoms, kurios, priimdamos finansavimo sprendimus, naudojasi įmonių atskleidžiama informacija. Todėl ECB mano, kad pasiūlyta direktyva yra būtinas žingsnis siekiant pašalinti duomenų trūkumą, kuris šiuo metu trukdo kurti tinkamą finansų sektoriaus tvarumo politiką, rizikos vertinimo ir rizikos stebėsenos sistemas (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB mano, kad pasiūlyta direktyva yra svarbus žingsnis siekiant baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą, ypač kuriant integruotas, dideles ir brandžias ES žaliojo kapitalo rinkas, peržengiančias nacionalines sienas (7). Žaliojo kapitalo rinkų sąjunga dar labiau sustiprintų ES vaidmenį žaliojo kapitalo rinkose visame pasaulyje (8) ir taip sustiprintų euro, kaip pasaulinės valiutos, vaidmenį. Sukūrus bendrus žaliojo ES kapitalo rinkų standartus ir infrastruktūrą, minėta sąjunga galėtų veikti kaip visos ES kapitalo rinkos integracijos katalizatorius (9). Visų pirma, standartizuotas ir patikimas atskleidimas (apie tvarumą) yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad investuotojai turėtų patikimus ir palyginamus duomenis, kuriais remdamiesi jie galėtų priimti investicinius sprendimus, todėl labai svarbus siekiant palengvinti kapitalo paskirstymą labiausiai pageidaujamiems projektams visoje ES, atsižvelgiant į bendrosios rinkos tikslus. Dėl to pagerėjęs kapitalo paskirstymas gali padėti pagerinti dalijimąsi rizika privačiajame sektoriuje tarpvalstybiniu mastu ir ES ekonomikos atsparumą (10). Šiuo atžvilgiu ECB taip pat palankiai vertina tai, kad pasiūlytoje direktyvoje numatoma, jog įmonių atskleidžiama informacija apie tvarumą turi būti įtraukta į būsimą Europos bendrą prieigos punktą (11). Į finansinius duomenis integravus atskleidimą apie tvarumą, būtų sukurta „vieno langelio“ sistema, skirta visai svarbiai informacijai apie įmonę, įskaitant jos žaliuosius kredencialus, o tai būtų naudinga ne tik investuotojams, bet ir visiems privačiojo ir viešojo sektorių suinteresuotiesiems subjektams, kuriems aktualus informacijos apie finansus ir tvarumą teikimas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB remia siūlomus reikalavimus didžiosioms ES įmonėms ir į ES reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus įtrauktoms įmonėms, įskaitant kredito įstaigas, atskleisti įvairius tvarumo tikslus ir pažangą siekiant jų. Reputacijos rizika, su kuria susiduria įmonės, nesilaikančios savo įsipareigojimų laikytis Paryžiaus susitarimo, padės skatinti rinkos drausmę ir bus svarbus indėlis į kredito įstaigų rizikos valdymo ir suderinimo strategijas. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Siekdamas padidinti skaidrumą ir skatinti tinkamą priežiūros stebėseną, visų pirma, su klimatu ir aplinka susijusios rizikos priežiūrą, ECB taip pat mano, kad, kaip siūloma naujoje Komisijos tvaraus finansavimo strategijoje (12), finansų įstaigos turėtų atskleisti savo perėjimo prie tvaraus vystymosi ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planus, įskaitant tarpinius ir ilgalaikius tikslus ir informaciją apie tai, kaip jos planuoja sumažinti savo aplinkosauginį pėdsaką. Tai gali būti laikoma galinga priemone, padedančia finansų sistemai laikytis aiškių orientyrų, siekiant suderinamumo su tikslu užtikrinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 °C, kaip numato Paryžiaus susitarimas. Kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteiktos priemonės, skirtos rizikai, kylančiai dėl kredito įstaigų portfelių nesuderinamumo su pereinamojo laikotarpio tikslais, stebėti ir į ją reaguoti. |
| --- | --- |

1.6

2.   Pasiūlytos direktyvos svarba ECB ir Eurosistemos tikslams ir uždaviniams

| 2.1 | Su tvarumu susiję klausimai, visų pirma, klimato kaita, gali turėti įtakos tam, kaip centriniai bankai vykdo savo įgaliojimus, kaip nurodyta toliau (13). Vykdydamas rizikos ribojimo priežiūros užduotis ir prisidėdamas prie finansinio stabilumo, ECB remia ES politikos pastangas, kuriomis siekiama pagerinti su tvarumu susijusios finansinės rizikos nustatymą ir valdymą, kad būtų padidintas kredito įstaigų saugumas ir patikimumas bei finansų sistemos stabilumas. Šiomis aplinkybėmis pakankamai išsamus ir detalus informacijos apie riziką aplinkai atskleidimas taip pat palengvins susijusios rizikos rinkos kainodarą pagal atviros rinkos ekonomikos principą (14). Be to, tokia informacijos atskleidimo praktika taip pat sustiprintų Eurosistemos gebėjimą stebėti ir vertinti klimato kaitos poveikį pinigų politikos perdavimui. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Aktualumas pinigų politikai

| 2.2.1 | Klimato kaita ir perėjimas prie tvaresnės ekonomikos daro poveikį kainų stabilumo prognozei – pagrindiniam ECBS tikslui – dėl jų poveikio makroekonominiams rodikliams, kaip antai, infliacijai, produkcijai, užimtumui, palūkanų normoms, investicijoms ir našumui, finansiniam stabilumui ir pinigų politikos perdavimui (15). Su klimato kaita susijusios fizinė ir pereinamojo laikotarpio rizika, be kita ko, gali turėti įtakos įmonių vertinimui ir kreditingumui, o tai turi grandininį poveikį kredito įstaigoms ir finansų sistemai (16). Nors metodikos, skirtos su klimatu susijusios rizikos bankams ir finansiniam stabilumui įvertinti, vis dar yra kuriamos, pagal turimas prognozes tikėtina, jog šios rizikos poveikis bus didelis (17). Tai savo ruožtu galėtų turėti įtakos pinigų politikos perdavimui, pavyzdžiui, dėl neišnaudojamu tampančio turto ir staigaus su klimatu susijusios finansinės rizikos perkainojimo. Be to, bankų sektoriuje gali sumažėti įkaito vertė ir gali kilti kredito nuostolių, galinčių pakenkti kredito įstaigų ir kitų finansinių tarpininkų kapitalo ir likvidumo padėčiai, taip susilpninant jų galimybes nukreipti lėšas realiajai ekonomikai. Todėl Centrinių bankų ir finansų sistemos žalinimo priežiūros institucijų tinklas (angl. Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System (NGFS)) rekomenduoja centriniams bankams apsvarstyti galimą klimato kaitos poveikį ekonomikai. NGFS teigia, kad šis poveikis gali būti svarbus pinigų politikai, net jei jis pasireiškia tik pasibaigus įprastam pinigų politikos vidutinės trukmės laikotarpiui (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Be to, siekdama kainų stabilumo tikslo, Eurosistema turi užtikrinti tinkamą savo balanso rizikos apsaugą, naudodama savo rizikos kontrolės sistemą. Todėl Eurosistema turi nustatyti, stebėti ir mažinti riziką, susijusią su kitomis sandorių šalimis, įkaitu, kurį ji priima vykdydama refinansavimo operacijas, ir turimu turtu, atsirandančiu dėl vienakrypčių sandorių, įskaitant nepiniginės politikos portfelį. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Šiuo atžvilgiu geresnė su tvarumu susijusios įmonių informacijos atskleidimo praktika labai padidintų Eurosistemos gebėjimą stebėti ir vertinti klimato kaitos poveikį pinigų politikos perdavimui, spręsti su klimatu susijusios finansinės rizikos, kurią ji jau turi savo balanse, problemą ir užtikrinti tinkamą Eurosistemos balanso rizikos apsaugą. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Be to, kaip paskelbta jos veiksmų plane, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją (19), Eurosistema nustatys atskleidimo reikalavimus privačiojo sektoriaus turtui kaip naują tinkamumo kriterijų arba kaip pagrindą diferencijuotai traktuoti įkaito ir turto pirkimo tikslais. Tokiuose reikalavimuose bus atsižvelgiama į ES politiką ir iniciatyvas, įskaitant pasiūlytą direktyvą, ir taip bus skatinama nuosekli informacijos atskleidimo praktika rinkoje. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Svarba finansiniam stabilumui

| 2.3.1 | Pasiūlytos direktyvos tikslas užtikrinti patikimą, nuoseklią ir palyginamą informaciją apie įvairių sektorių įmonių patiriamą su klimato kaita susijusią riziką yra būtina sąlyga norint tiksliai įvertinti dėl klimato kaitos kylančią finansinę riziką (20). Geriau atskleidžiant su tvarumu susijusią informaciją, pagrįstą suvienodintais informacijos teikimo standartais ir pateikiamą automatizuotai nuskaitoma forma, labai padidėtų ECB gebėjimas stebėti klimato kaitos poveikį finansiniam stabilumui ir spręsti su juo susijusius klausimus. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Svarba prudencinei kredito įstaigų priežiūrai

| 2.4.1 | Svarbios įstaigos, kurias tiesiogiai prižiūri ECB, turi atskleisti su klimatu susijusią reikšmingą riziką (21). Visų pirma, jos atskleis visos grupės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įskaitant galutinės grandies išmetamus teršalus, taip pat pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir pagrindinius rizikos rodiklius, kuriuos jos naudoja strategijos nustatymo ir rizikos valdymo tikslais (22). Be to, ECB yra įsipareigojęs parengti naujus rodiklius, kurie padėtų įvertinti kredito įstaigų anglies pėdsaką (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Be to, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (24) (toliau – Kapitalo reikalavimų reglamentas arba KRR) 449a straipsnyje nustatytų reikalavimų, Europos bankininkystės institucija (EBI) 2021 m. kovo mėn. paskelbė techninių įgyvendinimo standartų (ITS) projektus (25), kuriuose siūloma tam tikroms kredito įstaigoms taikyti panašius kiekybinius informacijos apie su klimato kaita susijusią pertvarką ir fizinę riziką atskleidimus, įskaitant informaciją apie su anglies dioksidu susijusio turto ir turto, kuriam būdingi lėtiniai ir ūmūs klimato kaitos įvykiai, pozicijas. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Todėl patikimi ir palyginami su klimatu ir aplinka susiję įmonių duomenys yra labai svarbūs, kad finansų įstaigos, įskaitant kredito įstaigas, galėtų tinkamai apskaičiuoti ir vėliau atskleisti klimato ir aplinkos rodiklius, įskaitant pagal prudencinę sistemą svarbią informaciją. Pasiūlymu išplėsti dabartinę Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/95/ES (26) (toliau – Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyva arba NFRD) taikymo sritį visoms didžiosioms įmonėms bus remiamos įstaigų pastangos rinkti atitinkamus duomenis. Išsamesni pasiūlytos direktyvos reikalavimai ir siūlomas prašomų duomenų skaitmeninimas palengvins nuoseklų jų rinkimą. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Svarba renkant statistinę informaciją

| 2.5.1 | Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 5 straipsniu ECB suteikiami įgaliojimai, padedant nacionaliniams centriniams bankams, rinkti statistinę informaciją, būtiną Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams vykdyti ir prisidėti prie taisyklių ir praktikos, reglamentuojančių statistikos rinkimą, rengimą ir platinimą jo kompetencijos srityse, suderinimo. Vykdydamas savo uždavinius ir veiklą, ECB kiek įmanoma remiasi turimais duomenimis, kad apribotų atskaitingiesiems agentams tenkančią naštą. Kaip jau minėta, galimybė gauti aukštos kokybės su tvarumu susijusią išsamią ir apibendrintą informaciją yra būtina priimant informacija pagrįstus sprendimus, susijusius su pinigų politikos įgyvendinimu, rizikos ribojimu pagrįsta kredito įstaigų priežiūra ir indėliu į sklandų kompetentingų institucijų vykdomos politikos, susijusios su finansų sistemos stabilumu, vykdymą. Šiomis aplinkybėmis parengus informacijos apie tvarumą teikimo standartus, kuriuose būtų nurodyta, kokią informaciją įmonės turi atskleisti apie tvarumo veiksnius, ECB taip pat galėtų geriau atlikti savo funkcijas rengdamas statistinius rodiklius, susijusius su tvariu finansavimu (27). Tai savo ruožtu leistų ECB geriau rinkti statistinę informaciją, kad būtų galima atsižvelgti į aplinkos tvarumo veiksnius ir į juos sutelkti dėmesį. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Dėl šių priežasčių ECB palankiai vertina tai, kad pagal pasiūlytą direktyvą įmonės teiks informaciją apie tvarumą vienu elektroniniu (XHTML) formatu (28). Daugybė duomenų, kurie bus gauti įgyvendinant pasiūlytą direktyvą, turėtų atitikti ES duomenų strategijos ir Skaitmeninių finansų strategijos tikslus (29), visų pirma, tikslą sukurti bendrąją rinką, kurioje duomenys galėtų būti perduodami ES viduje ir tarp sektorių, kad būtų išnaudotas naujos kartos duomenų potencialas viešojo intereso labui ir skatinamas duomenimis grindžiamas finansavimas. Šių tikslų įgyvendinimas padėtų oficialiems statistikos specialistams pagerinti jų duomenų ir metaduomenų reikšmingumą, savalaikiškumą ir gylį. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Šiuo tikslu ECB tvirtai remia tai, kad informaciją teikiantys subjektai naudotų tarptautiniu mastu sutartus standartus, pvz., pasaulinį juridinio asmens identifikatorių, kaip 2020 m. rekomendavo Europos sisteminės rizikos valdyba (30), arba kitus suderintus standartus kaip unikalius identifikatorius informacijos teikimo reikalavimams įvykdyti. ECB mano, kad šių identifikatorių naudojimas, kai įmanoma, informacijos teikimo standartuose, kurie turi būti parengti, padidins statistinės informacijos patikimumą ir jos apimtį, leisdama įmonių tvarumo duomenis susieti su kitais ECBS renkamos statistinės informacijos šaltiniais (pvz., atskirų balanso duomenimis ir (arba) „AnaCredit“ atskirų bankų paskolų duomenimis), taip palengvindamas analitinį darbą ir remdamas politikos formavimą. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Su pinigų politika nesusiję portfeliai

| 2.6.1 | Patikimi duomenys tvarumo klausimais taip pat bus labai svarbūs tvarioms investicijoms į su pinigų politika nesusijusius portfelius. Eurosistema neseniai susitarė dėl bendros pozicijos dėl su klimato kaita susijusių tvarių ir atsakingų investicijų į eurais išreikštus su pinigų politika nesusijusius portfelius, siekdama šių rūšių portfelių atveju per dvejus metus pradėti su klimatu susijusios informacijos atskleidimą (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Pasiūlytos direktyvos taikymas centriniams bankams

| 3.1 | Pasiūlytoje direktyvoje nustatyta, kad valstybės narės gali nuspręsti netaikyti įpareigojimo atskleisti su tvarumu susijusią informaciją tam tikroms įmonėms, kurioms netaikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES (32) (toliau – Kapitalo reikalavimų direktyva), įskaitant centrinius bankus (33). Kadangi tam tikri centriniai bankai iš tiesų gali būti laikomi įmonėmis pagal Apskaitos direktyvą (34) ir todėl iš esmės patektų į pasiūlytos direktyvos taikymo sritį, palankiai vertintina tai, kad atitinkamoms valstybėms narėms suteikiama galimybė neįtraukti centrinių bankų į šią taikymo sritį. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nors ECB pasiūlyta direktyva netaikytina, jo paties atskleidžiamai informacijai pagal pasiūlytą direktyvą galėtų būti taikomi bendri informacijos teikimo standartai tiek, kiek jie gali būti pritaikyti konkretiems ECB tikslams. Pavyzdžiui, 2021 m. ECB, atsižvelgdamas į Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos (35) reikalavimus, jau pradėjo plėsti savo esamą aplinkosaugos ataskaitų teikimo sistemą, kad į ją būtų įtraukti ekonominiai, valdymo ir socialiniai klausimai. ECB siekia tvarumo ataskaitas pradėti skelbti 2022 m. (pirmoji ataskaita būtų apie 2021 m. ECB veiklos rezultatus) (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Be to, kaip nurodyta pirmiau, Eurosistema įsipareigojo per ateinančius dvejus metus pradėti atskleisti su klimato kaita susijusią informaciją apie savo nepiniginės politikos portfelius, išreikštus eurais (37), ir nuo 2023 m. pirmojo ketvirčio atskleis su klimato kaita susijusią informaciją apie turtą, įsigytą pagal pinigų politikos bendrovių sektoriaus pirkimo programą. Be to, neseniai ECB pateikto veiksmų plano įtraukti klimato kaitos aspektus į savo pinigų politikos strategiją įgyvendinimas bent jau atitiks pažangą, padarytą įgyvendinant ES politiką ir iniciatyvas aplinkos tvarumo informacijos atskleidimo ir ataskaitų teikimo srityje, įskaitant pasiūlytą direktyvą (38). Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu trūksta aukštos kokybės duomenų, Eurosistemos atskleidžiamai tvarumo informacijai būtų labai naudingas informacijos apie įmones, patenkančias į pasiūlytos direktyvos taikymo sritį, atskleidimas, kai tik tokia informacija yra prieinama. Taigi, remiant su klimato kaita susijusios informacijos teikimo standartizavimą, pasiūlytoje direktyvoje nustatyti informacijos atskleidimo standartai savo ruožtu galėtų palengvinti būsimą pačios Eurosistemos su klimatu susijusios informacijos atskleidimą. ECB apsvarstys, ar bendri informacijos teikimo standartai ar jų dalys ateityje galėtų būti naudojami kaip pagrindas atskleisti su klimatu susijusią informaciją, kartu atsižvelgdamas į ECB uždavinių ir tikslų specifiką. |
| --- | --- |

3.3

4.   Pasiūlytos direktyvos taikymo sritis

| 4.1 | Pagal pasiūlytą direktyvą nuo 2023 m. sausio 1 d. visoms didžiosioms įmonėms ir nuo 2026 m. sausio 1 d. visoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leista prekiauti ES reguliuojamoje rinkoje, būtų privaloma atskleisti su tvarumu susijusią informaciją (39). ECB palankiai vertina išplėstą pasiūlytos direktyvos taikymo sritį visoms didžiosioms įmonėms, kaip apibrėžta Apskaitos direktyvoje, palyginti su siauresne NFRD taikymo sritimi, pagal kurią reikalaujama, kad informaciją privalo atskleisti tik didelės viešojo intereso įmonės, kuriose dirba ne mažiau kaip 500 darbuotojų (40). ECB taip pat pritaria pasiūlytos direktyvos išplėtimui įtraukiant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios įtrauktos į ES reguliuojamų rinkų prekybos sąrašus. Būtina išplėsti įmonių atskleidžiamos informacijos apimtį, kad finansų įstaigos, visų pirma, kredito įstaigos, galėtų geriau įvykdyti savo tvarumo informacijos atskleidimo reikalavimus ir galėtų valdyti savo tvarumo, ypač su klimatu susijusios, rizikos pozicijas. MVĮ vaidina centrinį vaidmenį Europos ekonomikoje ir joms ne tik pačioms kyla su klimatu susijusi rizika, bet jos vaidina svarbų vaidmenį užtikrinant ES perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Todėl iš MVĮ gauti patikimą, nuoseklią ir palyginamą su tvarumu susijusią informaciją yra svarbu visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant, kaip jau minėta, finansų įstaigas, kurioms reikia atitinkamos patikimos informacijos apie jų partnerius, kad galėtų sustiprinti savo pačių rizikos valdymą ir priimti informacija pagrįstus finansavimo sprendimus, susijusius su MVĮ. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kartu ECB pripažįsta, kad su papildomais informacijos teikimo reikalavimais susijusi administracinė našta gali turėti neproporcingą poveikį mažesnėms įmonėms, ir pabrėžia, kad svarbu išvengti pernelyg didelės administracinės naštos MVĮ. Šiuo atžvilgiu ECB palankiai vertina tai, kad pasiūlyta direktyva siekiama sumažinti papildomą atskaitomybės naštą mažesnėms įmonėms, numatant laipsniško įvedimo metodą ir supaprastintus informacijos teikimo standartus biržinėms MVĮ, kuriuos turi parengti Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) (41). Šis proporcingas metodas taip pat turėtų užtikrinti, kad papildomi kredito įstaigų informacijos teikimo reikalavimai, susiję su jų sandorio šalimis, nedarytų neigiamo poveikio MVĮ galimybėms gauti finansavimą. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nors dėl pirmiau nurodytų priežasčių ECB iš esmės pritaria proporcingam požiūriui į MVĮ, ECB laikosi nuomonės, kad supaprastintų informacijos teikimo standartų taikymo tvarkaraštis galėtų būti paankstintas, palyginti su tuo, kas šiuo metu numatyta pasiūlytoje direktyvoje. Be to, bus svarbu, kad siūlomais MVĮ taikytinais supaprastintais informacijos teikimo standartais būtų užtikrintas pakankamas palyginamos ir nuoseklios informacijos lygis, kad būtų galima tinkamai įvertinti su tvarumu susijusią riziką ir suderinti atitinkamas MVĮ su perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB pažymi, kad dauguma pasiūlytos direktyvos dalių taip pat būtų taikomos kredito įstaigoms. Visų pirma, pagal pasiūlytą direktyvą kredito įstaigos turės atskleisti su tvarumu susijusią informaciją. Tačiau iš dabartinės redakcijos neaišku, ar pasiūlytą direktyvą ketinama taikyti visoms kredito įstaigoms, neatsižvelgiant į jų dydį, ar tik kredito įstaigoms, kurios laikomos didžiosiomis įmonėmis arba įmonėmis, kurių perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamose rinkose. Pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse (42) teigiama, kad informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai turėtų būti taikomi kredito įstaigoms, jei jos atitinka tam tikrus dydžio kriterijus. Tačiau šis taikymo kredito įstaigoms apribojimas, pagrįstas tam tikrais dydžio kriterijais, aiškiai neišplaukia iš pasiūlytos direktyvos straipsnių (43). Veikiau atitinkamas nuostatas taip pat būtų galima suprasti kaip numatančias, kad koordinavimo priemonės būtų taikomos kredito įstaigoms, neatsižvelgiant į jų dydį. Atsižvelgdamas į pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse išreikštą teisėkūros tikslą, ECB siūlo patikslinti šį aspektą, numatant, kad informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimai būtų taikomi tik toms kredito įstaigoms, kurios taip pat atitinka dydžio kriterijus (44). Be to, reikėtų užtikrinti minimalų suderinimą su informacijos apie aplinkos, socialinę ir valdymo riziką atskleidimo apimtimi pagal KRR, visų pirma, pagal to reglamento 449a straipsnį, pagal kurį vertinant, ar kredito įstaiga laikoma didele, atsižvelgiama į dydžio ir sudėtingumo kriterijus. |
| --- | --- |

4.4

5.   Privalomi bendri informacijos teikimo standartai

| 5.1 | Pasiūlyta direktyva bus nustatyti privalomi bendri informacijos teikimo standartai, kuriuos Komisija priims kaip deleguotuosius aktus (45). Bendri pakankamos kokybės informacijos teikimo standartai, kuriais grindžiamas palyginamas, skaidrus ir patikimas su tvarumu susijusios informacijos atskleidimas, yra labai svarbūs kuriant labiau palyginamus ir patikimesnius tvarumo rodiklius, teisingą su tvarumu susijusios (finansinės ir nefinansinės) rizikos vertinimą, taigi ir turto kainodarą bei rizikos kontrolės priemonių kalibravimą. Tai būtų naudinga kredito įstaigoms valdant riziką, teikiant vidaus ataskaitas ir viešai atskleidžiant informaciją apie aplinkos, socialinę ir valdymo (ASV) riziką ir, kaip jau minėta, centriniams bankams ir priežiūros institucijoms, kai jie atlieka analizę ir vykdydami savo įgaliojimus įtraukia su klimatu susijusius aspektus (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Atsižvelgiant į pasiūlytos direktyvos turinį, bendri informacijos teikimo standartai, kuriuos reikia priimti, taip pat turėtų apimti dvigubo reikšmingumo perspektyvą, daugiausia dėmesio skiriant klausimams, kurie daro įtaką bendrovių veiklos rezultatams, padėčiai ir raidai (finansinis reikšmingumas), taip pat informacijai apie platesnį įmonių poveikį aplinkai ir socialinį poveikį (toliau – aplinkosauginis ir socialinis reikšmingumas). Bendri informacijos teikimo standartai turėtų apimti bent jau standartizuotus ir palyginamus duomenų straipsnius, kurie yra svarbūs analizuojant su klimatu susijusią finansinę riziką (tiek pereinamojo laikotarpio, tiek fizinę) (47). Tai apima, pavyzdžiui, turto ir (arba) įrenginių geografinę vietą ir verslo veiklą bei su tuo susijusį poveikį aplinkai, įmonių klasifikaciją pagal sektorius ir atitinkamą finansinių pozicijų sutelkimą pagal sektorius, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (1-3 taikymo sritis) (48) ir anglies dioksido intensyvumą. Bendruose informacijos teikimo standartuose turėtų būti pateiktos aiškios gairės dėl metodikos, naudojamos su klimato kaita susijusios rizikos finansiniam poveikiui atskleidžiančiai įmonei kiekybiškai įvertinti. ECB taip pat palankiai vertina tai, kad pasiūlytoje direktyvoje numatyta priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų nurodyta informacija, kurią įmonės turi pateikti ir kuri yra būdinga tam sektoriui, kuriame jos veikia (49). Atsižvelgiant į pasiūlytos direktyvos turinį, bendruose informacijos teikimo standartuose taip pat turėtų būti numatyta išsamios ir palyginamos informacijos apie politiką, kurią įmonės vykdo siekdamos pašalinti ir valdyti galimą tos rizikos poveikį, atskleidimas (50). Tokiame kontekste į informacijos teikimo standartus turėtų būti įtraukti kiekybiniai rodikliai, kurie apima daugiau nei iš esmės kokybinį esamos informacijos atskleidimo pobūdį ir kurie palengvintų su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo naudojimo galimybes ir palyginamumą. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Šiuo atžvilgiu ECB taip pat pritaria tam, kad į pasiūlymą būtų įtraukti į ateitį orientuoti tikslai. Šiuo metu NFRD trūksta į ateitį orientuotų tvarumo rodiklių, kurie vis dėlto yra labai svarbūs ankstyvam rizikos nustatymui ir aktyviam rizikos mažinimo priemonių formulavimui. Tai yra būtina nustatant tikslus ir analizuojant scenarijus. Todėl ECB tvirtai remia pasiūlytos direktyvos nuostatą, kad į teiktiną informaciją turėtų būti įtraukti „planai, <...> kuriais užtikrinama, kad įmonės verslo modelis ir strategija būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir Paryžiaus klimato susitarime nustatytu tikslu apriboti visuotinį atšilimą 1,5 °C“ (51). Tokia į ateitį orientuota informacija turėtų būti išreikšta standartinėmis ir lengvai palyginamomis sąlygomis, pagrįsta suderinta metodika ir ją turėtų patikrinti išorės trečiosios šalys, kaip numatyta pasiūlytoje direktyvoje, kad būtų užtikrintas jos pasitikėjimas ja ir jos patikimumas. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Pasiūlytoje direktyvoje numatyta, kad su ECB turi būti konsultuojamasi dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų, ir nurodoma, kad ECB, nusprendęs pateikti savo nuomonę dėl tokių standartų, turėtų ją pateikti per du mėnesius nuo tos dienos, kai Komisija kreipėsi į jį dėl konsultacijos (52). ECB yra pasirengęs pateikti tokią nuomonę per siūlomą dviejų mėnesių laikotarpį. Be to, ECB palankiai vertina tai, kad viešosioms institucijoms ir Europos institucijoms numatomas labai svarbus vaidmuo deleguotųjų aktų teisėkūros procese (53), ir sieks bendradarbiauti su jomis. |
| --- | --- |

5.4

6.   Suderinimas su kitais ES teisės aktais

| 6.1 | ECB tvirtai remia pasiūlytoje direktyvoje nurodytą tikslą užtikrinti informacijos apie tvarumą teikimo standartų ir kituose ES teisės aktuose nustatytų reikalavimų nuoseklumą (54). Standartai, visų pirma, turėtų būti suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/2088 (55) nustatytais informacijos atskleidimo reikalavimais ir jais turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinius rodiklius ir metodikas, nustatytus įvairiuose deleguotuosiuose aktuose, priimtuose pagal Taksonomijos reglamentą, lyginamųjų indeksų administratoriams pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1011 (56) taikomus informacijos atskleidimo reikalavimus, ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimalius standartus, taip pat į bet kokį EBI atliktą darbą įgyvendinant KRR (57) III ramsčio informacijos atskleidimo reikalavimus. ECB remia iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti nuoseklumą ir kuo labiau sumažinti informacijos teikimo įsipareigojimų, kylančių iš skirtingų teisės aktų tekstų, sudėtingumą. Dėl įpareigojimų dubliavimosi ir dėl taikomų reikalavimų apibrėžčių, taikymo srities ir tikslų nenuoseklumo įmonėms kyla nereikalingų sunkumų ir dviprasmiškumo (58) ir apskritai mažėja ES reguliavimo sistemos skaidrumas ir tarptautinis patrauklumas. Tais atvejais, kai tokių pasikartojimų ir neatitikimų negalima suderinti apibendrinus juos ES informacijos apie tvarumą teikimo standarte, kaip antai, tais atvejais, kai jie kyla iš teisės aktų, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę atlikti bendrą tvaraus finansavimo teisės aktų sistemos peržiūrą, įskaitant galimus tikslinius teisės aktų pakeitimus, kad būtų racionalizuota ir supaprastinta teisinė aplinka. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB pabrėžia, kad pasiūlyta direktyva turėtų būti siekiama visiško suderinimo su kitais ES teisės aktais ir turėtų būti kuo labiau sumažinta ir idealiu atveju pašalinta esamų ar būsimų neatitikimų, kurie gali atsirasti dinamiškai, rizika, nes įvairios teisėkūros priemonės laikui bėgant lygiagrečiai kinta. Kadangi visi minėti teisės aktai yra tarpusavyje susiję ir priklauso nuo tinkamai veikiančių kiekviename iš jų nustatytų informacijos teikimo reikalavimų, atskirus komponentus pakeitus nekoordinuotai, sistema gali tapti neatspari. Visų pirma, pasiūlytoje direktyvoje numatyta kas trejus metus peržiūrėti informacijos apie tvarumą teikimo standartus (59), tuo tarpu kiti teisės aktai išliks statiški. Dėl to ilgainiui gali kilti neatitikimų rizika. ECB remia holistines visos tvaraus finansavimo sistemos peržiūras, o ne lygiagrečias ir nekoordinuotas kiekvieno atskiro teisės akto peržiūras. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Atsižvelgiant į Taksonomijos reglamento svarbą ES tvarių finansų darbotvarkėje, pagal pasiūlytą direktyvą dėl įmonių informacijos apie tvarumą atskleidimo atskleidžiama informacija turėtų atitikti Taksonomijos reglamente nustatytus informacinius reikalavimus ir leisti bendrovėms ir kitiems agentams, kuriems taikomos Taksonomijos reglamente nustatytos taksonomijos prievolės, gauti visą svarbią informaciją, kurios jiems reikia, kad jie galėtų laikytis Taksonomijos reglamente nustatytų įpareigojimų atskleisti informaciją apie produktus ir įmonių lygmeniu. |
| --- | --- |

6.3

7.   Suderinimas su tarptautinėmis iniciatyvomis

| 7.1 | ECB taip pat palankiai vertina tai, kad pagal pasiūlytą direktyvą ES informacijos apie tvarumą teikimo standartai turėtų remtis tarptautinėmis informacijos apie tvarumą teikimo iniciatyvomis ir prie jų prisidėtų (60). Dėl to, kad nėra visuotinai standartizuotos informacijos atskleidimo sistemos, skirtingų jurisdikcijų palyginamumas ir nuoseklumas yra nepakankamas, gali atsirasti nereikalingų kliūčių tarptautiniams tvarių finansų srautams, tai gali lemti nevienodas veiklos sąlygas skirtingose jurisdikcijose, o tai gali turėti neigiamą poveikį ES įmonėms, be to, ES įmonėms ir finansų įstaigoms gali išaugti kaštai. Todėl ECB remia pasauliniu mastu koordinuojamas pastangas, kuriomis siekiama suvienodinti bendrus skaidrumo ir informacijos atskleidimo standartus pasauliniu lygmeniu, visų pirma, Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondo (angl. International Financial Reporting Standards (IFRS) Foundation) pasiūlymą įsteigti naują Tvarumo standartų tarybą ir parengti su klimatu susijusios informacijos teikimo ir kitų tvarumo sričių standartus. IFRS fondas turėtų parengti tokį standartą kartu su Europos finansinės atskaitomybės patariamąja grupe (EFRAG), kad užtikrintų IFRS ir ES standartų suderinimą ir tarpusavio suderinamumą. Bet koks tarptautinis standartas turėtų atitikti pasaulinę geriausiąją praktiką ir idealiu atveju turėtų apimti visus tvarumo aspektus, atitinkančius pasiūlytos direktyvos turinį. Pagal šį standartą bendrovės turėtų atskleistų ne tik informaciją, turinčią įtakos įmonės vertei, bet ir informaciją apie platesnį įmonės poveikį aplinkai ir socialinį poveikį („dvejopas požiūris į reikšmingumą“). Iniciatyvos, kurių imamasi regioniniu ar pasauliniu lygmeniu, neturėtų trukdyti ES imtis tolesnių veiksmų pritaikant savo informacijos apie tvarumą teikimo standartus pagal pasiūlytą direktyvą, atsižvelgiant į pačios ES užmojus ir teisinę sistemą, kartu užtikrinant suderinimą ir nuoseklumą su tarptautinėmis iniciatyvomis. |
| --- | --- |

7.1

8.   Nuostatos dėl audito

| 8.1 | ECB pritaria tam, kad būtų sukurtas įmonių teikiamos informacijos apie tvarumą tikrinimo procesas, įvedant privalomą auditą (61). Svarbu, kad privalomas auditas apimtų ne tik retrospektyvią, bet ir į ateitį orientuotą informaciją, taip suteikiant tikrumo visiems suinteresuotiesiems subjektams ir užtikrinant informacijos atskleidimo ir įsipareigojimų patikimumą. Didesnis pateiktos informacijos patikimumas padės plėtoti ir vėliau gilinti finansų rinkas ne tik atsižvelgiant į būtiną pereinamojo laikotarpio finansavimą, bet ir siekiant apsidrausti nuo su tvarumu susijusios rizikos.
  Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje. |
| --- | --- |

8.1

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2021 m. rugsėjo 7 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2021) 189 final.

1

(2)  Žr. dokumentą „Tvarių finansų apžvalga“, paskelbtą Komisijos interneto svetainėje www.ec.europa.eu.

2

(3)  2019 m. gruodžio 11 d. Komisija paskelbė komunikatą „Europos žaliasis kursas“; žr. COM(2019) 640 final.

3

(4)  2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).

4

(5)  Žr. 12 konstatuojamąją dalį. Taip pat žr. „Su klimato kaita susijusi rizika finansiniam stabilumui“, Specialioji ECB finansinio stabilumo apžvalgos funkcija, 2021 m. gegužės mėn., paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Žr. Eurosistemos atsakymo į Europos Komisijos viešas konsultacijas dėl atnaujintos tvarių finansų strategijos ir Nefinansinės informacijos teikimo direktyvos peržiūros 24 ir paskesnius punktus, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Žr. Christine Lagarde kalbą „Kuriant Europos žaliųjų kapitalo rinkų sąjungą“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Pavyzdžiui, apie 60 proc. visų 2020 m. pasaulyje išleistų žaliųjų pirmaeilių neužtikrintų obligacijų yra ES kilmės. Investicijos į aplinkos apsaugą, socialinės investicijos ir investicijos į įmonių valdymą taip pat yra sutelktos Europoje – daugiau kaip pusė obligacijų fondų yra euro zonoje. Be to, 2020 m. maždaug pusė pasaulyje išleistų žaliųjų obligacijų buvo obligacijos eurais.

8

(9)  Žr. Christine Lagarde kalbas „Kuriant Europos žaliųjų kapitalo rinkų sąjungą“ ir „Ekologiško ir skaitmeninio ekonomikos atsigavimo finansavimas“, paskelbtas ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

9

(10)  Žaliųjų obligacijų rinkoje jau yra beveik du kartus daugiau tarptautinio turto nei likusiose Europos obligacijų rinkose. Tai rodo, kad toliau plėtojant žaliųjų obligacijų rinką būtų stiprinama ES finansinė integracija. Žr. 2020 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo peržiūros 5 skyrių, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

10

(11)  Žr. pasiūlytos direktyvos 48 konstatuojamąją dalį.

11

(12)  Žr. 2021 m. liepos 6 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategija, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Žr. Nuomonės CON/2021/12 2.4 dalį. Visos ECB nuomonės skelbiamos interneto svetainėje „EUR-Lex“.

13

(14)  Žr. 6 išnašoje nurodyto Eurosistemos atsakymo p. 2.

14

(15)  Žr. 2021 m. liepos 8 d. pranešimą spaudai „ECB pristato veiksmų planą, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Taip pat žr. „Su klimato kaita susijusi rizika finansiniam stabilumui“, Specialioji ECB finansinio stabilumo apžvalgos funkcija, 2021 m. gegužės mėn., paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Žr. Nuomonės CON/2021/12 2.4 dalį; Nuomonės CON/2021/22 2.2 dalį; Isabel Schnabel, „Niekada neiššvaistykite krizės: COVID-19, klimato kaita ir pinigų politika“, virtuali apskritojo stalo diskusija „Tvarus atsakas į krizes Europoje“, INSPIRE mokslinių tyrimų tinklas, 2020 m. liepos 17 d., paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

17

(18)  Žr. Nuomonės CON/2021/12 2.4 dalį; „Klimato kaita ir pinigų politika: Pradinės įžvalgos“, 2020 m. birželio mėn., paskelbta Finansų sistemos žalinimo centrinių bankų ir priežiūros institucijų tinklo interneto svetainėje www.ngfs.net, p. 3.

18

(19)  Žr. 2021 m. liepos 8 d. pranešimą spaudai „ECB pristato veiksmų planą, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Žr. ECB ir ESRV projektų grupę klimato rizikos modeliavimo klausimais, „Su klimato kaita susijusi rizika ir finansinis stabilumas“, 2021 m. liepos mėn., p. 9, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Žr. 2020 m. gegužės mėn. ECB Bankų priežiūros tarnybos gaires „Guide on Climate-related and environmental Risk“, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Žr. 2020 m. gegužės mėn. ECB Bankų priežiūros tarnybos gaires „Guide on Climate-related and environmental Risk“, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Žr. 2021 m. liepos 8 d. pranešimą spaudai „ECB pristato veiksmų planą, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

23

(24)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

24

(25)  Žr. „Techniniai įgyvendinimo standartai (ITS) dėl prudencinės informacijos apie ASV riziką pagal KRR 449a straipsnį“, paskelbta EBI interneto svetainėje www.eba.europa.eu.

25

(26)  Žr. 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (OL L 330, 2014 11 15, p. 1).

26

(27)  Taip pat žr. 2021 m. liepos 8 d. pranešimą spaudai „ECB pristato veiksmų planą, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu, kuriame patvirtinama, kad ECB sukurs rodiklius, apimančius atitinkamas žaliąsias finansines priemones, finansų įstaigų dėl jų portfelių patiriamą fizinę su klimatu susijusią riziką ir finansų įstaigų anglies dioksido išmetimo rodiklį.

27

(28)  Žr. pasiūlytos direktyvos 48 konstatuojamąją dalį ir 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19) (toliau – Apskaitos direktyva) įtraukiamas naujas 19d straipsnis.

28

(29)  Žr. pasiūlytos direktyvos 48 konstatuojamąją dalį.

29

(30)  Žr. 2020 m. rugsėjo 24 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją dėl juridinių asmenų identifikavimo (ESRV/2020/12).

30

(31)  Žr. 2021 m. vasario 4 d. pranešimą spaudai apie tai, kad Eurosistema pritaria bendrai pozicijai dėl kitais nei pinigų politikos tikslais laikomų portfelių investicijų, tvarių klimato kaitos atžvilgiu, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

31

(32)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

32

(33)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, kurioje daroma nuoroda į Kapitalo reikalavimų direktyvos 2 straipsnio 5 dalies 2-23 punktus.

33

(34)  Žr. Apskaitos direktyvos I ir II priedus.

34

(35)  Žr. Grįžtamąjį ryšį dėl atsakymo į Europos Parlamento pastabas, pateiktas jo rezoliucijoje dėl ECB 2019 m. metinės ataskaitos, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Žr. Grįžtamąjį ryšį dėl atsakymo į Europos Parlamento pastabas, pateiktas jo rezoliucijoje dėl ECB 2019 m. metinės ataskaitos, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Žr. 2021 m. vasario 4 d. pranešimą spaudai apie tai, kad Eurosistema pritaria bendrai pozicijai dėl kitais nei pinigų politikos tikslais laikomų portfelių investicijų, tvarių klimato kaitos atžvilgiu, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

37

(38)  Žr. 2021 m. liepos 8 d. pranešimą spaudai „ECB pristato veiksmų planą, pagal kurį klimato kaitos klausimas bus įtraukiamas į pinigų politikos strategiją“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 3 punktą, kuriuo pakeičiamas Apskaitos direktyvos 19a straipsnis.

39

(40)  Apskaitos direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje didžiosios įmonės apibrėžiamos kaip įmonės, kurių bent du iš trijų toliau nurodytų rodiklių balanso datą viršija šias ribas: a) bendra balanso suma: 20 000 000 EUR; b) grynosios pajamos: 40 000 000 EUR; c) vidutinis darbuotojų skaičius finansiniais metais: 250. NFRD, priešingai, taikoma tik didžiosioms įmonėms, kuriose dirba daugiau kaip 500 darbuotojų ir kurios yra viešojo intereso įmonės, kaip apibrėžta Apskaitos direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje (dabartinė Apskaitos direktyvos 19a straipsnio 1 dalis).

40

(41)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į Apskaitos direktyvą įtraukiamas 19c straipsnis dėl informacijos apie tvarumą teikimo standartų MVĮ.

41

(42)  Žr. pasiūlytos direktyvos 23 konstatuojamąją dalį.

42

(43)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 1 ir 3 punktus, kuriais atitinkamai iš dalies keičiamas Apskaitos direktyvos 1 straipsnis ir pakeičiamas 19a straipsnis.

43

(44)  Kaip siūloma pridedamame techniniame priede.

44

(45)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į Apskaitos direktyvą įtraukiamas 19b straipsnis.

45

(46)  Žr. 6 išnašoje nurodyto Eurosistemos atsakymo p. 26.

46

(47)  Taip pat žr. 2020 m. gegužės mėn. ECB Bankų priežiūros tarnybos dokumentą „Guide on Climate-related and environmental risks“, paskelbtą ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Šiltnamio efektą sukeliančių dujų protokole išskiriamas tiesioginis bendrovių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iš nuosavybės teise priklausančių arba kontroliuojamų šaltinių (1 taikymo sritis), netiesiogiai išmetamas ŠESD kiekis perkant elektros energiją, garą, šildymą ar vėsinimą (2 taikymo sritis) ir visas kitas netiesioginis išmetamas ŠESD kiekis, įskaitant visų pirma įmonių vertės grandinėje tiek tiekėjų, tiek vartotojų grandyje (3 taikymo sritis).

48

(49)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į Apskaitos direktyvą įterpiamas 19b straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktis.

49

(50)  Taip pat žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 3 punktą, kuriame pakeičiamas Apskaitos direktyvos 19a straipsnis ir į to straipsnio 2 dalį įtraukiamas naujas d punktas.

50

(51)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 3 punktą, kuriuo pakeičiama Apskaitos direktyvos 19a straipsnio 2 dalis.

51

(52)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 11 punktą, kuriuo iš dalies keičiamas Apskaitos direktyvos 49 straipsnis.

52

(53)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 11 punktą, kuriuo iš dalies keičiamas Apskaitos direktyvos 49 straipsnis.

53

(54)  Žr. pasiūlytos direktyvos 35 konstatuojamąją dalį.

54

(55)  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).

55

(56)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).

56

(57)  Žr. pasiūlytos direktyvos 35 konstatuojamąją dalį.

57

(58)  Žr. 6 išnašoje nurodyto Eurosistemos atsakymo p. 29.

58

(59)  Žr. pasiūlytos direktyvos 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į Apskaitos direktyvą įtraukiama 19b straipsnio 1 dalis.

59

(60)  Žr. pasiūlytos direktyvos 37 konstatuojamąją dalį.

60

(61)  Žr. pasiūlytos direktyvos, kuria iš dalies keičiama 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 84/253/EEB (OL L 157, 2006 6 9, p. 87), 3 straipsnį.

61

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/11

---

Pranešimas asmenims, kuriems taikomos Tarybos sprendime (BUSP) 2020/1999 ir Tarybos reglamente (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių numatytos ribojamosios priemonės

(2021/C 446/03)

Toliau pateikta informacija yra skirta Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (Nr. 4), ZHU Hailun (Nr. 5), RI Yong Gil (dar žinomas kaip RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (Nr. 10), Abderrahim AL-KANI (dar žinomas kaip Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (Nr. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (dar žinomas kaip Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (Nr. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (Nr. 14), nurodytiems Tarybos sprendimo (BUSP) 2020/1999 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių priede ir Tarybos reglamento (ES) 2020/1998 dėl ribojamųjų kovos su šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais priemonių I priede.

Taryba ketina toliau taikyti ribojamąsias priemones pirmiau nurodytiems asmenims, remdamasi naujais motyvų pareiškimais. Šie asmenys informuojami, kad jie gali iki 2021 m. lapkričio 10 d. pateikti Tarybai prašymą gauti numatomus jų įtraukimo į sąrašą motyvų pareiškimus šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

---

Europos Komisija

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/12

---

Euro kursas (1)

2021 m. spalio 29 d.

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1645 |
| JPY | Japonijos jena | 132,62 |
| DKK | Danijos krona | 7,4389 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84490 |
| SEK | Švedijos krona | 9,9368 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0611 |
| ISK | Islandijos krona | 149,80 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,7495 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,697 |
| HUF | Vengrijos forintas | 360,00 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6215 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9493 |
| TRY | Turkijos lira | 11,1393 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5455 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4383 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,0563 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6255 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5676 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 362,92 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,7447 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4488 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5270 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 556,28 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8222 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,654 |
| RUB | Rusijos rublis | 82,3284 |
| THB | Tailando batas | 38,720 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,5698 |
| MXN | Meksikos pesas | 23,8048 |
| INR | Indijos rupija | 87,1830 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1645

JPY

Japonijos jena

132,62

DKK

Danijos krona

7,4389

GBP

Svaras sterlingas

0,84490

SEK

Švedijos krona

9,9368

CHF

Šveicarijos frankas

1,0611

ISK

Islandijos krona

149,80

NOK

Norvegijos krona

9,7495

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,697

HUF

Vengrijos forintas

360,00

PLN

Lenkijos zlotas

4,6215

RON

Rumunijos lėja

4,9493

TRY

Turkijos lira

11,1393

AUD

Australijos doleris

1,5455

CAD

Kanados doleris

1,4383

HKD

Honkongo doleris

9,0563

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6255

SGD

Singapūro doleris

1,5676

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 362,92

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,7447

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4488

HRK

Kroatijos kuna

7,5270

IDR

Indonezijos rupija

16 556,28

MYR

Malaizijos ringitas

4,8222

PHP

Filipinų pesas

58,654

RUB

Rusijos rublis

82,3284

THB

Tailando batas

38,720

BRL

Brazilijos realas

6,5698

MXN

Meksikos pesas

23,8048

INR

Indijos rupija

87,1830

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/13

---

Euro kursas (1)

2021 m. lapkričio 2 d.

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1603 |
| JPY | Japonijos jena | 132,03 |
| DKK | Danijos krona | 7,4399 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84955 |
| SEK | Švedijos krona | 9,8973 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0594 |
| ISK | Islandijos krona | 150,80 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,7920 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,572 |
| HUF | Vengrijos forintas | 359,35 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6078 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9500 |
| TRY | Turkijos lira | 11,0656 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5544 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4389 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,0297 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6260 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5637 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 363,97 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,9158 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4239 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5307 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 570,39 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8135 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,560 |
| RUB | Rusijos rublis | 83,2159 |
| THB | Tailando batas | 38,568 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,5907 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,0730 |
| INR | Indijos rupija | 86,6040 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1603

JPY

Japonijos jena

132,03

DKK

Danijos krona

7,4399

GBP

Svaras sterlingas

0,84955

SEK

Švedijos krona

9,8973

CHF

Šveicarijos frankas

1,0594

ISK

Islandijos krona

150,80

NOK

Norvegijos krona

9,7920

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,572

HUF

Vengrijos forintas

359,35

PLN

Lenkijos zlotas

4,6078

RON

Rumunijos lėja

4,9500

TRY

Turkijos lira

11,0656

AUD

Australijos doleris

1,5544

CAD

Kanados doleris

1,4389

HKD

Honkongo doleris

9,0297

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6260

SGD

Singapūro doleris

1,5637

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 363,97

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,9158

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4239

HRK

Kroatijos kuna

7,5307

IDR

Indonezijos rupija

16 570,39

MYR

Malaizijos ringitas

4,8135

PHP

Filipinų pesas

58,560

RUB

Rusijos rublis

83,2159

THB

Tailando batas

38,568

BRL

Brazilijos realas

6,5907

MXN

Meksikos pesas

24,0730

INR

Indijos rupija

86,6040

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/14

---

PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESTIS (PVM)

NEAPMOKESTINAMAS INVESTICINIS AUKSAS

2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB 344 straipsnio 1 dalies 2 punkte (Specialioji investicinio aukso schema) nustatytus kriterijus atitinkančių auksinių monetų sąrašas

Galioja 2022 metais

(2021/C 446/06)

AIŠKINAMASIS RAŠTAS

| a) | Šis sąrašas sudarytas remiantis duomenimis, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai iki termino, nustatyto 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1) 345 straipsnyje. |
| --- | --- |

a)

Šis sąrašas sudarytas remiantis duomenimis, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai iki termino, nustatyto 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1) 345 straipsnyje.

| b) | Sąraše išvardytos monetos atitinka 344 straipsnyje nustatytus kriterijus ir yra laikomos investiciniu auksu tose valstybėse narėse. Todėl jų tiekimas nėra apmokestinamas PVM visus 2022 kalendorinius metus. |
| --- | --- |

b)

Sąraše išvardytos monetos atitinka 344 straipsnyje nustatytus kriterijus ir yra laikomos investiciniu auksu tose valstybėse narėse. Todėl jų tiekimas nėra apmokestinamas PVM visus 2022 kalendorinius metus.

| c) | Mokestis netaikomas visoms sąraše išvardytoms visų leidimų monetoms, išskyrus tas monetas, kurių praba yra mažesnė nei 900. |
| --- | --- |

c)

Mokestis netaikomas visoms sąraše išvardytoms visų leidimų monetoms, išskyrus tas monetas, kurių praba yra mažesnė nei 900.

| d) | Tačiau jeigu monetos pavadinimo sąraše nepaminėta, bet ji atitinka Direktyvoje dėl PVM nustatytus kriterijus, jos tiekimas nebus apmokestinamas. |
| --- | --- |

d)

Tačiau jeigu monetos pavadinimo sąraše nepaminėta, bet ji atitinka Direktyvoje dėl PVM nustatytus kriterijus, jos tiekimas nebus apmokestinamas.

| e) | Sąrašas sudarytas abėcėlės tvarka, pagal šalių pavadinimus ir monetų nominalus. Tos pačios kategorijos monetos sąraše nurodomos valiutos vertės didėjimo tvarka. |
| --- | --- |

e)

Sąrašas sudarytas abėcėlės tvarka, pagal šalių pavadinimus ir monetų nominalus. Tos pačios kategorijos monetos sąraše nurodomos valiutos vertės didėjimo tvarka.

| f) | Sąraše nurodytų monetų nominalai pateikiami taip, kaip jie nurodyti ant monetų. Tačiau jeigu pavadinimas ant monetos užrašytas ne lotyniško pagrindo rašmenimis, kai įmanoma, jos pavadinimas sąraše pateikiamas skliausteliuose.






  MONETAS LEIDŽIANTI ŠALIS | MONETOS |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTANAS | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| AIRIJA | 20 EURO (2006–2009 kalimo metai)
  100 EURO |
| ALBANIJA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ANDORA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGILIJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMĖNIJA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRALIJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AUSTRIJA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMOS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOSAS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIJA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZAS | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLIVIJA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSVANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRAZILIJA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BULGARIJA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDIS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| BUTANAS | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| ČADAS | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČEKIJOS RESPUBLIKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČEKOSLOVAKIJA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČILĖ | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| DANIJA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DIDŽIOSIOS BRITANIJOS MERGELIŲ SALOS | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| DŽERSIS | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| EKVADORAS | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| ESTIJA | 100 KROONI |
| ETIOPIJA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FIDŽIS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPINAI | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FOLKLANDO SALOS | 1/25 CROWN |
| GABONAS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIJA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GERNSIS | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GIBRALTARAS | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GVATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GVINĖJA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITIS | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDŪRAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONKONGAS | 1 000 DOLLARS |
| INDIJA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONEZIJA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAKAS | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRANAS | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| ISLANDIJA | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ISPANIJA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ITALIJA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IZRAELIS | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAIKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPONIJA | 10 000 YEN |
| JAV | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| JORDANIJA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIJA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| KAIMANŲ SALOS | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZACHSTANAS | 100 TENGE |
| KENIJA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KINIJA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| KIPRAS | 50 POUNDS |
| KIRIBATIS | 150 DOLLARS |
| KOLUMBIJA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGAS | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTA RIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KROATIJA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| KUKO SALOS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| LATVIJA | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa“)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)
  1 LATS („Zelta ābele“)
  5 LATI („Pieclatnieks“)
  10 LATU („Gafelšoneris „Julia Maria““)
  10 LATU („Zelta vēsture“)
  20 LATU („Latvijas monēta“)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LENKIJA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (išimtis: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011“)
  200 ZŁOTYCH
  (išimtis: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej“)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| LESOTAS | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBERIJA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LICHTENŠTEINAS | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LIETUVA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LIUKSEMBURGAS | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MAKAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAIZIJA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALAVIS | 250 KWACHA |
| MALIS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARIANOS ŠIAURINĖS SALOS | 5 DOLLARS |
| MARŠALO SALOS | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURICIJUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEKSIKA | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MENO SALA | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| MONAKAS | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIJA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NAUJOJI ZELANDIJA | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| NEPALAS | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGERIS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGVA | 50 CORDOBAS |
| NIUJĖ | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NYDERLANDAI | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NYDERLANDŲ ANTILAI | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NORVEGIJA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| OLDERNIS | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| OMANAS | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTANAS | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| PIETŲ AFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| PIETŲ DŽORDŽIJOS IR PIETŲ SANDVIČO SALOS | 4 POUNDS |
| PIETŲ KORĖJA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| PORTUGALIJA | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| PRANCŪZIJA | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| PUSIAUJO GVINĖJA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| RYTŲ KARIBŲ VALSTYBĖS | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| RODEZIJA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RUMUNIJA | 20 LEI (nuo 1883 m.) |
| RUSIJA | 1 TSERVONETS (1975 kalimo metai)
  7,5 ROUBLES (1897 kalimo metai)
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| SALIAMONO SALOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SALVADORAS | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| SAN MARINAS | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDO ARABIJA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SEIŠELIAI | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SENEGALAS | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIJA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SIERA LEONĖ | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPŪRAS | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SIRIJA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| SLOVAKIJA | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVĖNIJA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIS | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SUDANAS | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SUOMIJA | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| SURINAMAS | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAZILANDAS | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| ŠVEDIJA | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| ŠVEICARIJA | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| ŠVENTOSIOS ELENOS SALA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TAILANDAS | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TANZANIJA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TERKSO IR KAIKOSO SALOS | 100 CROWNS |
| TOGAS | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTANO DA KUNJOS SALOS | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISAS | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKIJA | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| URUGVAJUS | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VAKARŲ SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| VATIKANAS | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENESUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VENGRIJA | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| VOKIETIJA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| ZAIRAS | 100 ZAIRES |
| ZAMBIJA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |

f)

Sąraše nurodytų monetų nominalai pateikiami taip, kaip jie nurodyti ant monetų. Tačiau jeigu pavadinimas ant monetos užrašytas ne lotyniško pagrindo rašmenimis, kai įmanoma, jos pavadinimas sąraše pateikiamas skliausteliuose.

MONETAS LEIDŽIANTI ŠALIS

MONETOS

AFGANISTANAS

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

AIRIJA

20 EURO (2006–2009 kalimo metai)

100 EURO

ALBANIJA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ANDORA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGILIJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMĖNIJA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRALIJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AUSTRIJA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMOS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOSAS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIJA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZAS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLIVIJA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSVANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRAZILIJA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BULGARIJA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDIS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

BUTANAS

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

ČADAS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČEKIJOS RESPUBLIKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČEKOSLOVAKIJA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČILĖ

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

DANIJA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DIDŽIOSIOS BRITANIJOS MERGELIŲ SALOS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

DOMINIKOS RESPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

DŽERSIS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

EKVADORAS

1 CONDOR

10 SUCRES

ESTIJA

100 KROONI

ETIOPIJA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FIDŽIS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPINAI

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FOLKLANDO SALOS

1/25 CROWN

GABONAS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIJA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GERNSIS

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GIBRALTARAS

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GVATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GVINĖJA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITIS

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDŪRAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONKONGAS

1 000 DOLLARS

INDIJA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONEZIJA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAKAS

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRANAS

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

ISLANDIJA

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ISPANIJA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ITALIJA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IZRAELIS

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAIKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPONIJA

10 000 YEN

JAV

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

JORDANIJA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIJA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

KAIMANŲ SALOS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZACHSTANAS

100 TENGE

KENIJA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KINIJA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

KIPRAS

50 POUNDS

KIRIBATIS

150 DOLLARS

KOLUMBIJA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGAS

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTA RIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KROATIJA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

KUKO SALOS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

LATVIJA

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)

5 EURO („Zelta atslēdziņa“)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)

1 LATS („Zelta ābele“)

5 LATI („Pieclatnieks“)

10 LATU („Gafelšoneris „Julia Maria““)

10 LATU („Zelta vēsture“)

20 LATU („Latvijas monēta“)

100 LATU apgrozības monēta

LENKIJA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(išimtis: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2011“)

200 ZŁOTYCH

(išimtis: 200 ZŁOTYCH „100-lecie Politechniki Warszawskiej“)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

LESOTAS

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBERIJA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LICHTENŠTEINAS

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LIETUVA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LIUKSEMBURGAS

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MAKAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAIZIJA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALAVIS

250 KWACHA

MALIS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARIANOS ŠIAURINĖS SALOS

5 DOLLARS

MARŠALO SALOS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURICIJUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEKSIKA

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MENO SALA

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

MONAKAS

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIJA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NAUJOJI ZELANDIJA

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

NEPALAS

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGERIS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGVA

50 CORDOBAS

NIUJĖ

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NYDERLANDAI

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NYDERLANDŲ ANTILAI

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NORVEGIJA

20 KRONER

1 500 KRONER

OLDERNIS

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

OMANAS

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTANAS

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

PIETŲ AFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

PIETŲ DŽORDŽIJOS IR PIETŲ SANDVIČO SALOS

4 POUNDS

PIETŲ KORĖJA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

PORTUGALIJA

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

PRANCŪZIJA

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

PUSIAUJO GVINĖJA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

RYTŲ KARIBŲ VALSTYBĖS

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

RODEZIJA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RUMUNIJA

20 LEI (nuo 1883 m.)

RUSIJA

1 TSERVONETS (1975 kalimo metai)

7,5 ROUBLES (1897 kalimo metai)

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

SALIAMONO SALOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SALVADORAS

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

SAN MARINAS

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDO ARABIJA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SEIŠELIAI

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SENEGALAS

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIJA

10 DINARA

20 DINARA

SIERA LEONĖ

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPŪRAS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SIRIJA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

SLOVAKIJA

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVĖNIJA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIS

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SUDANAS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SUOMIJA

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

SURINAMAS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAZILANDAS

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

ŠVEDIJA

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

ŠVEICARIJA

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

ŠVENTOSIOS ELENOS SALA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

TAILANDAS

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TANZANIJA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TERKSO IR KAIKOSO SALOS

100 CROWNS

TOGAS

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTANO DA KUNJOS SALOS

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISAS

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURKIJA

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

URUGVAJUS

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VAKARŲ SAMOA

50 TALA

100 TALA

VATIKANAS

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENESUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VENGRIJA

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

VOKIETIJA

1 DM

50 EURO

100 EURO

ZAIRAS

100 ZAIRES

ZAMBIJA

250 KWACHA

500 KWACHA

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/33

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 446/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Sky Limited“ (toliau – „Sky“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės „Comcast Corporation“ (JAV); |
| --- | --- |

—

„Sky Limited“ (toliau – „Sky“, Jungtinė Karalystė), kontroliuojama įmonės „Comcast Corporation“ (JAV);

| — | „ViacomCBS Inc.“ (toliau – „ViacomCBS“, JAV), kontroliuojama „National Amusements Inc.“ (JAV); ir |
| --- | --- |

—

„ViacomCBS Inc.“ (toliau – „ViacomCBS“, JAV), kontroliuojama „National Amusements Inc.“ (JAV); ir

| — | bendrąja įmone (toliau – JV, JAV). |
| --- | --- |

—

bendrąja įmone (toliau – JV, JAV).

Įmonės „Sky“ ir „ViacomCBS“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įsteigtos naujos bendrosios įmonės (JV) kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „Sky“: kontroliuojančioji bendrovė, kurios patronuojamosios įmonės vykdo veiklą garso ir vaizdo (AV) vertės grandinėje, daugiausia Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Vokietijoje, Austrijoje ir Italijoje. „Sky“ galutinė savininkė – pasaulinė žiniasklaidos, technologijų ir pramogų bendrovė „Comcast Corporation“ (toliau – „Comcast“); Europoje „Comcast“ veikia beveik vien per „Sky“ ir „NBCUniversal“ (toliau – NBCU) – žiniasklaidos ir pramogų įmonę, veikiančią AV sektoriuje, taip pat namų pramogų sektoriuje, platindama DVD, „Blu-rays“ ir muzikos diskus tiesiogiai vartotojams; |
| --- | --- |

—

„Sky“: kontroliuojančioji bendrovė, kurios patronuojamosios įmonės vykdo veiklą garso ir vaizdo (AV) vertės grandinėje, daugiausia Jungtinėje Karalystėje, Airijoje, Vokietijoje, Austrijoje ir Italijoje. „Sky“ galutinė savininkė – pasaulinė žiniasklaidos, technologijų ir pramogų bendrovė „Comcast Corporation“ (toliau – „Comcast“); Europoje „Comcast“ veikia beveik vien per „Sky“ ir „NBCUniversal“ (toliau – NBCU) – žiniasklaidos ir pramogų įmonę, veikiančią AV sektoriuje, taip pat namų pramogų sektoriuje, platindama DVD, „Blu-rays“ ir muzikos diskus tiesiogiai vartotojams;

| — | „ViacomCBS“: pasaulinė žiniasklaidos ir pramogų bendrovė, kurianti populiariausią turinį ir patirtį visame pasaulyje. „ViacomCBS“ portfelis šiuo metu padalytas į tris segmentus: televizijos pramogų, kabelinių tinklų ir kino pramogų. „ViacomCBS“ yra kontroliuojama „National Amusements Inc.“; ir |
| --- | --- |

—

„ViacomCBS“: pasaulinė žiniasklaidos ir pramogų bendrovė, kurianti populiariausią turinį ir patirtį visame pasaulyje. „ViacomCBS“ portfelis šiuo metu padalytas į tris segmentus: televizijos pramogų, kabelinių tinklų ir kino pramogų. „ViacomCBS“ yra kontroliuojama „National Amusements Inc.“; ir

| — | bendroji įmonė (JV): naujai įsteigta bendroji įmonė, kurios tikslas: i) sukurti ir eksploatuoti užsakomųjų vaizdo programų siuntimo pagal pareikalavimą paslaugą, tiesiogiai vartotojams platinamą kaip virštinklinę paslaugą (t. y. teikiamą internetu) ir per trečiųjų šalių platformas ir prijungtus įrenginius, kuriuose yra AV turinys, taip pat ii) kai kurių „ViacomCBS“ ir „NBCU“ linijinių mokamų televizijos kanalų didmeninė prekyba per trečiųjų šalių daugiakanalius vaizdo programų platintojus 22 Europos šalyse, įskaitant šias EEE šalis: Bulgariją, Čekiją, Daniją, Ispaniją, Kroatiją, Lenkiją, Nyderlandus, Norvegiją, Portugaliją, Rumuniją, Slovakiją, Slovėniją, Suomiją, Švediją ir Vengriją. |
| --- | --- |

—

bendroji įmonė (JV): naujai įsteigta bendroji įmonė, kurios tikslas: i) sukurti ir eksploatuoti užsakomųjų vaizdo programų siuntimo pagal pareikalavimą paslaugą, tiesiogiai vartotojams platinamą kaip virštinklinę paslaugą (t. y. teikiamą internetu) ir per trečiųjų šalių platformas ir prijungtus įrenginius, kuriuose yra AV turinys, taip pat ii) kai kurių „ViacomCBS“ ir „NBCU“ linijinių mokamų televizijos kanalų didmeninė prekyba per trečiųjų šalių daugiakanalius vaizdo programų platintojus 22 Europos šalyse, įskaitant šias EEE šalis: Bulgariją, Čekiją, Daniją, Ispaniją, Kroatiją, Lenkiją, Nyderlandus, Norvegiją, Portugaliją, Rumuniją, Slovakiją, Slovėniją, Suomiją, Švediją ir Vengriją.

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė dėl šio klausimo priimti galutinį sprendimą.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 Susijungimų reglamentas).

1

---

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/35

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 446/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Neste Oyj“ (toliau – „Neste“, Suomija), |
| --- | --- |

—

„Neste Oyj“ (toliau – „Neste“, Suomija),

| — | „Ravago S.A.“ (toliau – „Ravago“) (Liuksemburgas). |
| --- | --- |

—

„Ravago S.A.“ (toliau – „Ravago“) (Liuksemburgas).

Šis pranešimas susijęs su tuo, kad „Neste“ ir „Ravago“ įgyja bendrą kontrolę naujai įsteigtoje savarankiškoje bendroje įmonėje, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 4 dalyje.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „Neste“: naftos perdirbimas ir pardavimas, daugiausia dėmesio skiriant mažataršiam aukštos kokybės transporto kurui, |
| --- | --- |

—

„Neste“: naftos perdirbimas ir pardavimas, daugiausia dėmesio skiriant mažataršiam aukštos kokybės transporto kurui,

| — | „Ravago“: plastiko, gumos ir cheminių medžiagų platinimas bei perdirbtų ir (arba) sudėtinių polimerų gamyba, |
| --- | --- |

—

„Ravago“: plastiko, gumos ir cheminių medžiagų platinimas bei perdirbtų ir (arba) sudėtinių polimerų gamyba,

| — | bendroji įmonė (JV): plastiko atliekų suskystinimas ir jų pardavimas. |
| --- | --- |

—

bendroji įmonė (JV): plastiko atliekų suskystinimas ir jų pardavimas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10474 – NESTE / RAVAGO / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 446/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd.“ (Singapūras), kontroliuojama „Cummins Inc.“ (toliau – „Cummins“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd.“ (Singapūras), kontroliuojama „Cummins Inc.“ (toliau – „Cummins“, JAV),

| — | „Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP“, kontroliuojama „China Petrochemical Corporation“ (Kinijos Liaudies Respublika), |
| --- | --- |

—

„Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP“, kontroliuojama „China Petrochemical Corporation“ (Kinijos Liaudies Respublika),

| — | „Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd.“ (toliau – CEHT, Kinijos Liaudies Respublika). |
| --- | --- |

—

„Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd.“ (toliau – CEHT, Kinijos Liaudies Respublika).

„Cumins“ ir „China Petrochemical Corporation“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 4 dalyje, bendrą įmonės CEHT kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „Cummins“ – visame pasaulyje veiklą vykdanti JAV dyzelinių ir alternatyviųjų degalų variklių ir elektros energijos tiekimo sistemų projektuotoja ir gamintoja; |
| --- | --- |

—

„Cummins“ – visame pasaulyje veiklą vykdanti JAV dyzelinių ir alternatyviųjų degalų variklių ir elektros energijos tiekimo sistemų projektuotoja ir gamintoja;

| — | „China Petrochemical Corporation“ – Kinijos naftos ir naftos chemijos produktų grupė, kuri vykdo gamtinių dujų, benzino, žibalo, dyzelino, naftos produktų išteklių žvalgybą, vykdo jų pirminį ir tolesnį perdirbimą ir pardavimą, taip pat teikia susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

—

„China Petrochemical Corporation“ – Kinijos naftos ir naftos chemijos produktų grupė, kuri vykdo gamtinių dujų, benzino, žibalo, dyzelino, naftos produktų išteklių žvalgybą, vykdo jų pirminį ir tolesnį perdirbimą ir pardavimą, taip pat teikia susijusias paslaugas;

| — | CEHT bus įsisteigusi Kinijoje ir dalyvaus siekiant pritaikyti, vandenilio gamybos elektrolizerių sistemas, ypač protonų mainų membranos elektrolizę, taip pat vykdyti jų inžinerinį projektavimą, gaminimą, bandymus, pardavimą, įdiegimą ir aptarnavimą. |
| --- | --- |

—

CEHT bus įsisteigusi Kinijoje ir dalyvaus siekiant pritaikyti, vandenilio gamybos elektrolizerių sistemas, ypač protonų mainų membranos elektrolizę, taip pat vykdyti jų inžinerinį projektavimą, gaminimą, bandymus, pardavimą, įdiegimą ir aptarnavimą.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/38

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2021/C 446/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Nijolės Šakočienės šakotis“

ES Nr. PGI-LT-02401 – 2017 11 20

SKVN ( ) SGN (X)

1.   SGN pavadinimas (-ai)

„Nijolės Šakočienės šakotis“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Lietuva

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

2.3 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Nijolės Šakočienės šakotis“ yra aukštas, tuščiaviduris, nupjauto kūgio formos, su įvairaus dydžio rageliais šventinis konditerijos kepinys, kepamas prieš specialioje krosnyje degančią karštą ugnį, specialiu mediniu šaukštu pilant tešlą sluoksniais ant pamažu sukamo volo. Visas gamybos procesas atliekamas namų ūkyje, laikantis tradicinio metodo.

Fizinės ir cheminės savybės

Drėgmės kiekis: 6,4–7,5 %

Riebalų kiekis: 35,5–38,5 %

Bendrasis sacharidų kiekis: 25,5–27,5 %

Jusliniai rodikliai

Išvaizda: „Nijolės Šakočienės šakotis“ yra kūgio formos, jo išoriniame paviršiuje netolygiai išsidėstę įvairios formos ir dydžio rageliai, kiekvienam gaminiui suteikiantys unikalią išvaizdą. Jo vidus išilgai tuščias. Vidiniame (tuščios ertmės) paviršiuje matosi siūlo ir popieriaus įspaudai. Gaminys gali būti įvairaus dydžio: 30–60 cm aukščio. Tuščios ertmės skersmuo apačioje gali būti iki 20 cm, o viršuje 10–20 cm. Išorės skersmuo priklauso nuo gaminio aukščio, supiltos tešlos kiekio ir susiformavusių ragelių ilgio – apačioje iki 40 cm, viršuje iki 20 cm.

Svoris: priklausomai nuo šakočio aukščio ir supiltos tešlos kiekio – 1,0–6,5 kg. Pagamintas šakotis ypatingomis progomis pateikiamas ant stalo viso dydžio, o kitais atvejais supjaustomas 5–30 cm aukščio žiedais, kurie sveria 0,7–3,5 kg, arba supjaustomas gabalėliais.

Spalva: nuo gelsvai rudos iki rudos, priklausomai nuo kepimo temperatūros ir trukmės. Išorinis paviršius blizgus, gali būti šviesesnis už vidų, rageliai gali būti įvairaus atspalvio. Perpjovus gaminį matyti akyta, sluoksniuota vidinė struktūra, kurios pavieniai nevienodi, skirtingų atspalvių sluoksniai išsidėstę nelygiais žiedais.

Kvapas: būdingas kepiniui, su išreikštu sviesto ir kiaušinių kvapu, jaučiamas švelnus dūmo kvapas.

Skonis: būdingas kepiniui, jaučiamas saikingai išreikštas saldumas ir sviesto, kiaušinių skonis.

Poskonis: nurijus jaučiamas saikingai išreikštas riebalų poskonis.

Tekstūra: vidutinio kietumo, šiek tiek trupa, bet pjaunant nebyra, nelūžta, netrapus ir netraškus. Lengvai kramtomas. Kramtant palieka malonų pojūtį. Sukramčius jaučiamos smulkios dalelės.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

| — | 82–87 % riebumo sviestas; |
| --- | --- |

—

82–87 % riebumo sviestas;

| — | 30–40 % riebumo grietinėlė arba grietinė; |
| --- | --- |

—

30–40 % riebumo grietinėlė arba grietinė;

| — | vištų kiaušiniai; |
| --- | --- |

—

vištų kiaušiniai;

| — | cukrus; |
| --- | --- |

—

cukrus;

| — | tradicinėmis girnomis (valsais) maltų kviečių miltai. |
| --- | --- |

—

tradicinėmis girnomis (valsais) maltų kviečių miltai.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Nustatytoje geografinėje vietovėje turi būti atliekami visi gamybos veiksmai:

| — | žaliavų paruošimas; |
| --- | --- |

—

žaliavų paruošimas;

| — | tešlos gamyba; |
| --- | --- |

—

tešlos gamyba;

| — | įrangos paruošimas; |
| --- | --- |

—

įrangos paruošimas;

| — | šakočio formavimas ir kepimas; |
| --- | --- |

—

šakočio formavimas ir kepimas;

| — | šakočio ataušinimas. |
| --- | --- |

—

šakočio ataušinimas.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

–

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

–

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Skaistgirių kaimo (Kėdainių r.) administracinės ribos.

5.   Ryšys su geografine vietove

„Nijolės Šakočienės šakočio“ ryšys su geografine vietove grindžiamas geru produkto vardu, kurį lemia vietos meistrų patirtis gaminant šį kepinį.

Ypatingas produkto savybes lemiantys žmogiškieji veiksniai

„Nijolės Šakočienės šakočio“ specifinės savybės ištobulėjo per daugelį jo gamybos metų. Vadovėliuose ir literatūroje nėra aprašyta, kaip pagaminti šį glaudžiai su 4 punkte apibrėžta vietove susijusį produktą, tačiau žinios apie gamybos būdą ir su juo susiję praktiniai įgūdžiai buvo perduodami iš kartos į kartą.

Šioje geografinėje vietovėje pagaminto šakočio unikalumą ir jo ypatingas savybes lemia sukaupta senųjų kepėjų informacija ir patirtis. Visa tai lemia šio kepinio išskirtinę kokybę ir skonį. Svarbiausi veiksniai, atspindintys žmogiškojo elemento įtaką produkto skoniui ir išvaizdai yra šie:

| 1. | Vienas iš svarbiausių nekintančios kokybės garantų yra tešlos paruošimo būdas. Daugiau kaip 100 metų išsaugotas unikalus tešlos paruošimo būdas ir dabar naudojamas „Nijolės Šakočienės šakočio“ gamybos procese. |
| --- | --- |

1.

Vienas iš svarbiausių nekintančios kokybės garantų yra tešlos paruošimo būdas. Daugiau kaip 100 metų išsaugotas unikalus tešlos paruošimo būdas ir dabar naudojamas „Nijolės Šakočienės šakočio“ gamybos procese.

| 2. | Išskirtinė „Nijolės Šakočienės šakočio“ gamybos proceso savybė – miltų užplikymas ir tešlos brandinimas, kurių trukmę gamintojas nustato remdamasis savo žiniomis ir patirtimi. Ruošiant plikytą tešlą, plikymo metu pasiekiama dalinė miltų krakmolo kleisterizacija, todėl tešlos brandinimo metu jis miltuose lengviau skaidomas iki dekstrinų. Dėl šių miltų pokyčių kepant greičiau susidaro blizgi, intensyvesnės spalvos plutelė, padidėja vidinės struktūros akytumas, formuojasi daugiau aromato junginių, vykstant lėtesniam krakmolo retrogradacijos procesui laikymo metu, kepinys lėčiau žiedėja ir ilgiau išlieka šviežias, nenaudojant jokių cheminių priedų. |
| --- | --- |

2.

Išskirtinė „Nijolės Šakočienės šakočio“ gamybos proceso savybė – miltų užplikymas ir tešlos brandinimas, kurių trukmę gamintojas nustato remdamasis savo žiniomis ir patirtimi. Ruošiant plikytą tešlą, plikymo metu pasiekiama dalinė miltų krakmolo kleisterizacija, todėl tešlos brandinimo metu jis miltuose lengviau skaidomas iki dekstrinų. Dėl šių miltų pokyčių kepant greičiau susidaro blizgi, intensyvesnės spalvos plutelė, padidėja vidinės struktūros akytumas, formuojasi daugiau aromato junginių, vykstant lėtesniam krakmolo retrogradacijos procesui laikymo metu, kepinys lėčiau žiedėja ir ilgiau išlieka šviežias, nenaudojant jokių cheminių priedų.

| 3. | Malimas tradicinėmis girnomis (valsais), negreitai sukant tinkamai suleistus volus, turi įtakos gaminio tekstūrai – kramtant palieka malonų pojūtį, lengvai kramtomas. Sukramčius jaučiamos smulkios dalelės. |
| --- | --- |

3.

Malimas tradicinėmis girnomis (valsais), negreitai sukant tinkamai suleistus volus, turi įtakos gaminio tekstūrai – kramtant palieka malonų pojūtį, lengvai kramtomas. Sukramčius jaučiamos smulkios dalelės.

| 4. | „Nijolės Šakočienės šakotis“ kepamas prieš tradicinėje specialioje krosnyje degančią karštą ugnį, tinkamai sureguliavus krosnies kamino trauką. Tam reikia patirties ir meistriškumo, nes traukai didelę įtaką turi gamtinės sąlygos, atmosferos slėgis. Krosnis kūrenama sausomis beržinėmis malkomis, kurios turi būti be žievės, nes žievėje yra smalos ir gaminys aprūktų, o tai turėtų įtakos gaminio juslinėms, fizinėms ir cheminėms savybėms. Ant tinkamai įkaitusio ir visą laiką sukamo volo pilama tešla rankomis, specialiu mediniu šaukštu su skylutėmis dugne. Tešla veikiama karščio ant karšto volo iš karto stingsta ir skrunda. Tešla pilama plonais sluoksniais. Kadangi liejama tešla nutįsta į visas puses, aplink kepinį susidaro daug įvairių ragelių, o tešlai kepant sluoksniais, susiformuoja gražus atspalvių raštas. Labai svarbu visą laiką reguliuoti ugnį, kad ji atskirais kepimo etapais būtų reikiamos temperatūros. Kitas svarbus momentas – pajusti besisukančio volo greitį, atitaikyti tempą, kad pilant tešlą augtų kepinį puošiantys ragai. Gamintojų ilgametė patirtis ir kepėjo sugebėjimai ir įgūdžiai užtikrina ne tik specifinį gaminio skonį, bet ir išskirtinai gražią kepinio formą, ragelių išsidėstymą, bendrą išvaizdą ir spalvą. Todėl kiekvienas „Nijolės Šakočienės šakotis“ yra unikalus savo išvaizda. Kiti gamintojai savo gaminius kepa moderniose elektrinėse krosnyse, naudoja žaliavų pakaitalus, skonio ir kvapo priedus bei dažiklius. „Nijolės Šakočienės šakočio“ tradicinėje gamyboje nenaudojami jokie žaliavų pakaitalai, skonio ar kvapo priedai bei dažikliai. |
| --- | --- |

4.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ kepamas prieš tradicinėje specialioje krosnyje degančią karštą ugnį, tinkamai sureguliavus krosnies kamino trauką. Tam reikia patirties ir meistriškumo, nes traukai didelę įtaką turi gamtinės sąlygos, atmosferos slėgis. Krosnis kūrenama sausomis beržinėmis malkomis, kurios turi būti be žievės, nes žievėje yra smalos ir gaminys aprūktų, o tai turėtų įtakos gaminio juslinėms, fizinėms ir cheminėms savybėms. Ant tinkamai įkaitusio ir visą laiką sukamo volo pilama tešla rankomis, specialiu mediniu šaukštu su skylutėmis dugne. Tešla veikiama karščio ant karšto volo iš karto stingsta ir skrunda. Tešla pilama plonais sluoksniais. Kadangi liejama tešla nutįsta į visas puses, aplink kepinį susidaro daug įvairių ragelių, o tešlai kepant sluoksniais, susiformuoja gražus atspalvių raštas. Labai svarbu visą laiką reguliuoti ugnį, kad ji atskirais kepimo etapais būtų reikiamos temperatūros. Kitas svarbus momentas – pajusti besisukančio volo greitį, atitaikyti tempą, kad pilant tešlą augtų kepinį puošiantys ragai. Gamintojų ilgametė patirtis ir kepėjo sugebėjimai ir įgūdžiai užtikrina ne tik specifinį gaminio skonį, bet ir išskirtinai gražią kepinio formą, ragelių išsidėstymą, bendrą išvaizdą ir spalvą. Todėl kiekvienas „Nijolės Šakočienės šakotis“ yra unikalus savo išvaizda. Kiti gamintojai savo gaminius kepa moderniose elektrinėse krosnyse, naudoja žaliavų pakaitalus, skonio ir kvapo priedus bei dažiklius. „Nijolės Šakočienės šakočio“ tradicinėje gamyboje nenaudojami jokie žaliavų pakaitalai, skonio ar kvapo priedai bei dažikliai.

Visame gamybos procese naudojamos tik tradicinės, natūralios žaliavos, lemiančios šio produkto juslinius rodiklius bei fizines ir chemines savybes.

Geografinės vietovės nulemta produkto reputacija

Lietuvoje šakotis pradėtas kepti XIX a. pabaigoje ir pirmiausia buvo kepamas vienuolynuose. Nors vienuoliai receptus laikė didelėje paslaptyje, bet jau XX a. pradžioje ši kulinarinė idėja paplito pirmiausia dvaruose ir klebonijose, vėliau juos pradėjo kepti ir patyrusios šeimininkės. Šis šventinis kepinys buvo kepamas tik ypatingų iškilmių proga.

„Nijolės Šakočienės šakočio“ kepėjų prosenelė receptą gavo iš savo parapijos bažnyčios klebono šeimininkės. Per ilgą laiką gaminys buvo savaip patobulintas ir įgavo specifinių požymių, susiformavo ir iki šiandien išliko gilios „Nijolės Šakočienės šakočio“ gaminimo savo ūkyje tradicijos, kurių nepalietė nuo XX a. pabaigos visur sparčiai plintanti pramoninė šakočių gamyba.

Nustatytoje geografinėje vietovėje egzistuoja „Nijolės Šakočienės šakočio“ gaminimo profesinė ir gamybos patirtis, kuri iki šių dienų yra perduodama iš kartos į kartą. Iki 1997 m. „Nijolės Šakočienės šakotis“ buvo gaminamas ir parduodamas tik pagal individualius užsakymus. XX a. pabaigoje atsiradus sąlygoms prekinei gamybai iš ūkio, nuo 1997 m. pradėta prekiauti „Nijolės Šakočienės šakočiu“ ir tai įrodo išlikusios pirmosios etiketės ir specialūs įrašai ant atributikos.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ – vartotojų ypač mėgstamas šventinis kepinys, žinomas už 4 punkte apibrėžtos teritorijos ribų.

„Nijolės Šakočienės šakotį“ nustatytoje geografinėje vietovėje jau šimtmetį pagal tą patį tradicinį metodą gamina šakočių kepėjų palikuonys. Taip užtikrinamas produkto savybių pastovumas, specifiškumas ir vartotojų pasitikėjimas. Tą įrodo nuo 2008 m. „Nijolės Šakočienės šakočiui“ VšĮ Kulinarijos paveldo fondo suteiktas kulinarinio paveldo sertifikatas, patvirtinantis, jog jis gaminamas iš tradicinių žaliavų, pagal autentišką receptūrą, remiantis tradicinėmis technologijomis. Nuo 2009 m. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos suteiktas Tautinio paveldo produkto sertifikatas patvirtina, jog „Nijolės Šakočienės šakotis“ yra tradicinis gaminys, atitinkantis senąsias autentiškas tradicines produkto savybes, sudėtį bei gamybą. Šį produktą gamina ir pristato sertifikuoti Tautinio paveldo produkto „Nijolės Šakočienės šakotis“ gamintojai, kurie yra tautinių amatų meistrai.

Vartotojai su Skaistgirių kaime pagamintu „Nijolės Šakočienės šakočiu“ sieja ypatingą reputaciją, aukščiausios kokybės lūkesčius ir tik šiam gaminiui būdingas specifines savybes. 2010–2016 metų vartotojų apklausos parodė, kad daugiau kaip 90 % vartotojų atpažįsta Skaistgirių kaime pagamintą „Nijolės Šakočienės šakotį“, ieško jo rinkoje, vertina autentiškumą, aukštą kokybę, kaip dovaną ir suvenyrą mielai veža į kitas šalis (VšĮ Kulinarijos paveldo fondo 2010, 2012, 2014, 2016 metų vartotojų apklausos).

Pagal tėvų ir senelių metodus gaminamas „Nijolės Šakočienės šakotis“ pelnė pripažinimą kaip gaminys, puoselėjantis krašto kultūrinį paveldą. Šio produkto reputacija ir žinomumas grindžiami įvairia edukacine veikla.

Degustuoti „Nijolės Šakočienės šakočio“, stebėti, kaip gimsta raguotas gardėsis, kokia tradicinė įranga, įrankiai, žaliavos naudojami, susipažinti su šakočio gamybos procesu, šakočio kepimo tradicijų puoselėjimu, senaisiais įrankiais ir papročiais, patiems išbandyti savo sugebėjimus šio sudėtingo kepinio gamyboje į Skaistgirių kaimą atvažiuoja svečių ir tradicinio maisto gamybos ekspertų ne tik iš Lietuvos, bet ir iš Didžiosios Britanijos, Airijos, Norvegijos, Švedijos, JAV, Vokietijos, Italijos, Izraelio, Kroatijos, Lenkijos, Olandijos, Japonijos, Kinijos, Turkijos, Rumunijos, Rusijos ir kitų šalių. Svečiai „Nijolės Šakočienės šakotį“ kaip suvenyrą vežasi į įvairias šalis. Tokį suvenyrą yra patogu vežti, nes jis ne tik skanus ir gražus kepinys, bet ir ilgai nesensta.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ yra pristatomas parodose ir mugėse užsienio šalyse: Didžiojoje Britanijoje, Airijoje, Vokietijoje, Rusijoje. Įvairios „Nijolės Šakočienės šakočio“ edukacinės programos ir gamybos proceso demonstravimas yra labai populiarūs ir sulaukia didelio lankytojų ir žiniasklaidos susidomėjimo ir įvertinimo įvairiuose renginiuose Lenkijoje (Varšuvos Kalėdų mugėse 2009–2016 m.; Liublino Jogailos mugėse 2010–2016m.; Gdansko festivaliuose „Wilno w Gdansku“ 2009–2016 m.; Ščecino mugėse 2010–2011 m.; Balstogės Joninių mugėse 2012–2014 m.; Vroclavo „Skonio“ festivalyje 2011 m. ir kituose renginiuose).

Lietuvoje „Nijolės Šakočienės šakočio“ gamintojai yra nuolatiniai tarptautinės parodos „AgroBalt“, kitų verslo parodų, amatų dienų, respublikinių švenčių, folkloro festivalių, įvairių mugių dalyviai bei prizininkai.

„Nijolės Šakočienės šakočio“ pristatymai šalyje ir užsienyje ir šio populiaraus šventinio kepinio gamybos proceso demonstravimas ne tik pritraukia saldumynų mėgėjus, bet domina kiekvieną šventės ar renginio dalyvį, kuris gali pats išmėginti savo sugebėjimus, šį gaminį pastebi ir žiniasklaida.

„Nijolės Šakočienės šakotis“, kaip vienas iš šios geografinės vietovės ypatumų, pristatomas turistams skirtuose reklaminiuose, informaciniuose, kulinariniuose leidiniuose.

„Nijolės Šakočienės šakotis“, kaip lietuviško kulinarinio paveldo dalis, yra pristatomas oficialiems užsienio šalių svečiams.

„Nijolės Šakočienės šakočio“ gerą vardą, pripažinimą, reputaciją ir populiarumą patvirtina apdovanojimai: 2009 m. apdovanotas VšĮ Kulinarijos paveldo fondo konkurso „Geriausias tradicinis šakotis 2009“ diplomu; 2009 m. Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūros padėka už tautinio kulinarinio paveldo puoselėjimą, tradicijų išsaugojimą ir tęstinumą dalyvaujant Kaziuko mugėje Dubline (Airija); 2010 m. „Nijolės Šakočienės šakotis“ apdovanotas tarptautinėje parodoje „AgroBalt“ aukso medaliu; 2010 m. „Nijolės Šakočienės šakočio“ kepėja pripažinta geriausia 2010 metų Kaziuko mugės amatininke, o 2011 m. Žemės ūkio ministerijos pripažinta metų sėkmingiausiai dirbančia tradicine amatininke; 2012 m. Žemės ūkio ministerijos kepėjai suteiktas Tradicinių amatų meistro vardas; 2012 m. mugės „Geriausias Jogailos mugės amatininkas 2012“ (Lenkija) diplomas geriausio regioninio patiekalo ir regioninių kulinarinių tradicijų puoselėjimo kategorijoje; 2012 m. VŠĮ Kulinarijos paveldo fondo konkurso „Lietuvos kulinarijos paveldo autentiškų vietos tradicijų perėmimas, išsaugojimas ir puoselėjimas“ diplomas; 2014 m. Žemės ūkio ministerijos padėkos raštas už tautinio paveldo puoselėjimą gaminant tradicinį lietuvišką šakotį; 2014 m. produktas „Nijolės Šakočienės šakotis“ įvertintas parodos „Rinkis prekę lietuvišką 2014“ medaliu; 2017 m. Klaipėdos etnokultūros centro diplomas „Už autentiško šakočio gamybą ir tradicijų puoselėjimą“.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2021 11 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 11 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 446/43

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2021/C 446/11)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„TROTE DEL TRENTINO“

ES Nr.: ES Nr. PGI-IT-0965-AM02 – 2020 m. rugsėjo 18 d.

SGN (X) SKVN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adresas: Via Galileo Galilei, 43 - 38015 Lavis (TN)

E. paštas consorziotroteigp@legalmail.it

Asociacija „Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP“ turi teisę teikti pakeitimo paraišką pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos sprendimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos antraštinė (-ės) dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☐ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☐

Produkto aprašymas

| ☐ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☐

Geografinė vietovė

| ☐ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☐

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos metodas |
| --- | --- |

☒

Gamybos metodas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☐ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☐

Ženklinimas

| ☐ | Nacionaliniai reikalavimai |
| --- | --- |

☐

Nacionaliniai reikalavimai

| ☒ | Kita (pakavimas) |
| --- | --- |

☒

Kita (pakavimas)

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

5 straipsnio 2 dalis. Žuvivaisa

Nuspręsta taip pat leisti tvenkinius sutvirtinti keramika, nes jos savybės mažai skiriasi nuo cemento ir kai kuriais atvejais gali palengvinti tvenkinių valymą. Keraminio sutvirtinimo naudojimas nesukelia neigiamų ūkininkavimo praktikos ar auginamų upėtakių organoleptinių savybių pokyčių. Atitinkamai toliau nurodytas sakinys:

Tvenkiniai, kuriuose auginami jaunikliai ir suaugusios žuvys, turi būti įrengiami tik iš cemento, žemių ir cemento, cemento sienų ir molio grindų, stiklo pluošto arba plieno ir turi būti išdėstyti grupėmis arba lygiagrečiai, kad jie būtų kuo labiau prisotinami deguonies.

keičiamas taip:

Tvenkiniai, kuriuose auginami jaunikliai ir suaugusios žuvys, turi būti įrengiami tik iš cemento, žemių ir cemento, cemento sienų ir molio grindų, stiklo pluošto, plieno arba keramikos ir turi būti išdėstyti grupėmis arba lygiagrečiai, kad jie būtų kuo labiau prisotinami deguonies.

Kadangi dėl visuotinio atšilimo ir dėl jo pakitusio sniego ir kritulių kiekio auginimo vietovės labai pasikeitė, produkto specifikacijoje nurodyta vandens, kuriame auginamos žuvys, temperatūra nebeatspindi tikrosios fizinės aplinkos, kurioje šiuo metu turi vykdyti veiklą Trentino upėtakių ūkiai. Todėl būtina padidinti į tvenkinius žiemos mėnesiais (vidutinė temperatūra nuo lapkričio iki kovo mėn.) patenkančio vandens temperatūrą nuo 10 °C iki 12 °C. Tai paaiškina 5 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatą, pagal kurią vidutinė temperatūra lapkričio–kovo mėnesiais neturi viršyti 12 °C.

Todėl šiuo pakeitimu koreguojamas produkto specifikacijos 6 straipsnis, kuriame minima 10 °C vandens temperatūra pakeičiama 12 °C. Šis pakeitimas taip pat taikomas 2015 m. rugpjūčio 4 d. bendrojo dokumento, paskelbto OL C 255, 5 punktui.

Buvo iš dalies pakeisti skaičiai, susiję su kasdien keičiamo vandens kiekiu ir atitinkamu tvenkinyje auginamų žuvų tankumų. Atsižvelgiant į puikią naudojamo vandens būklę ir siekiant išvengti galimų sausrų ar vandens stygiaus, įskaitant laikiną stygių, objektai, kuriuose per dieną vanduo pakeičiamas daugiau kaip 10 kartų, o leistinas žuvų tankumas yra 40 kg/m3, buvo įpareigoti greitai sumažinti tankumą iki 30 kg/m3, kai pakeitimų skaičius sumažėja iki mažiau kaip 10 kartų per dieną. Numačius, kad nebus pakenkta išskirtinėms SGN savybėms, buvo nuspręsta, kad tikslinga į lentelę įtraukti papildomą eilutę, kuria ūkio subjektams, kurie vandenį pakeičia >8 kartus per dieną, būtų leidžiama laikytis iki 35 kg/m3 tankumo. Taip trumpuoju laikotarpiu bus lengviau valdyti galimą vandens stygių. Atitinkamai toliau nurodytas sakinys:

| Kiek kartų kasdien keičiamas vanduo | Didžiausias tvenkinyje auginamų žuvų tankumas (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –10 | 30 |
| Daugiau kaip 10 | 40 |

Kiek kartų kasdien keičiamas vanduo

Didžiausias tvenkinyje auginamų žuvų tankumas (kg/m3)

2 –6

25

6 –10

30

Daugiau kaip 10

40

keičiamas taip:

| Kiek kartų kasdien keičiamas vanduo | Didžiausias tvenkinyje auginamų žuvų tankumas (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –8 | 30 |
| 8 –10 | 35 |
| Daugiau kaip 10 | 40 |

Kiek kartų kasdien keičiamas vanduo

Didžiausias tvenkinyje auginamų žuvų tankumas (kg/m3)

2 –6

25

6 –8

30

8 –10

35

Daugiau kaip 10

40

Leidžiamų žaliavų sąrašas, į kurį įtrauktos kruopos, grūdai ir jų produktai bei šalutiniai produktai, įskaitant baltymų koncentratus; aliejingosios sėklos ir jų produktai bei šalutiniai produktai, įskaitant baltymų koncentratus ir aliejus; ankštinių augalų sėklos ir jų produktai bei šalutiniai produktai, įskaitant baltymų koncentratus; gumbų miltai ir jų produktai bei šalutiniai produktai, įskaitant baltymų koncentratus; žuvis ir (arba) vėžiagyvių produktai ir šalutiniai produktai, įskaitant aliejų; jūros dumblių miltai ir šalutiniai produktai; neatrajotojų kraujo produktai; ir perdirbtų gyvūninių baltymų, gautų iš neatrajotojų, bei kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, naudojimas pakeistas nuostata, draudžiančia naudoti šias žaliavas:

| — | žalią kukurūzų aliejų; |
| --- | --- |

—

žalią kukurūzų aliejų;

| — | kukurūzų glitimą; |
| --- | --- |

—

kukurūzų glitimą;

| — | žemės riešutų išspaudas; |
| --- | --- |

—

žemės riešutų išspaudas;

| — | garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus; |
| --- | --- |

—

garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus;

| — | sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus. |
| --- | --- |

—

sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus.

Šiuo pakeitimu aiškiai nustatomas draudimas naudoti tam tikras žaliavas, kurios gali turėti neigiamos įtakos produkto spalvai ar skoniui. Šis pakeitimas taip pat taikomas bendrojo dokumento 3.3 punktui. Toliau pateiktas produkto specifikacijos ir bendrojo dokumento tekstas:

Siekiant pagerinti įprastą SGN „Trote del Trentino“ žuvienos kokybę, galima naudoti šias žaliavas:

| 1) | kruopas, grūdus ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus; |
| --- | --- |

1)

kruopas, grūdus ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus;

| 2) | aliejingąsias sėklas ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus ir aliejus; |
| --- | --- |

2)

aliejingąsias sėklas ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus ir aliejus;

| 3) | ankštinių augalų sėklas ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus; |
| --- | --- |

3)

ankštinių augalų sėklas ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus;

| 4) | gumbų miltus ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus; |
| --- | --- |

4)

gumbų miltus ir jų produktus bei šalutinius produktus, įskaitant baltymų koncentratus;

| 5) | žuvis ir (arba) vėžiagyvių produktus bei šalutinius produktus, įskaitant aliejų; |
| --- | --- |

5)

žuvis ir (arba) vėžiagyvių produktus bei šalutinius produktus, įskaitant aliejų;

| 6) | jūros dumblių miltus ir šalutinius produktus; |
| --- | --- |

6)

jūros dumblių miltus ir šalutinius produktus;

| 7) | neatrajotojų kraujo produktus. |
| --- | --- |

7)

neatrajotojų kraujo produktus.

Taip pat leidžiama naudoti perdirbtus gyvūninius iš neatrajotojų gautus baltymus ir kombinuotuosius pašarus, kurių sudėtyje yra tokių baltymų.

pakeistas taip:

Be to, draudžiama naudoti šias žaliavas:

| — | žalią kukurūzų aliejų; |
| --- | --- |

—

žalią kukurūzų aliejų;

| — | kukurūzų glitimą; |
| --- | --- |

—

kukurūzų glitimą;

| — | žemės riešutų išspaudas; |
| --- | --- |

—

žemės riešutų išspaudas;

| — | garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus; |
| --- | --- |

—

garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus;

| — | sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus. |
| --- | --- |

—

sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus.

Aiškiau apibrėžtas laikotarpis, kai nebeduodama pašaro, kad jis būtų siejamas ne su paskutine šėrimo diena, o su tukinimo raciono nutraukimu. Taip pat buvo nuspręsta laikotarpiu po tukinimo raciono nutraukimo leisti šerti gyvūnus palaikomuoju racionu, jei išdorojimo metu jų žarnynas yra tuščias.

Šiuo pakeitimu siekiama patikslinti gyvūnų šėrimo taisykles, kad, nepažeidžiant gyvūnų gerovės, išdorojimo metu jų žarnyne neliktų nesuvirškintų medžiagų. Todėl buvo nuspręsta, kad būtina patikslinti, jog laikotarpis, kai nebeduodama pašaro, reiškia, kad nutraukiamas tukinimo racionas. Pastebėta, kad kai kuriomis aplinkybėmis dėl struktūrinių priežasčių tukinimo racionas buvo nutrauktas visai tvenkinio gyvūnijai, kurią planuojama išdoroti per keletą dienų, o tai reiškia, kad kai kurie gyvūnai galėjo likti be pašaro iki 15–20 dienų. Toks didelis pašaro trūkumas negali visapusiškai atitikti gyvūnų gerovės taisyklių, be to, dėl to gali sumažėti žuvų raumenų tvirtumas, taigi ir SGN nustatytos savybės, visų pirma vasarą. Atitinkamai buvo įtraukta konkrečiai su tukinimo raciono sustabdymu susijusi nuoroda ir nurodyta, kad prireikus gyvūnai gali būti šeriami palaikomuoju racionu, jei laikomasi reikalavimų, kad žarnyne neliktų nesuvirškintų medžiagų.

Produkto specifikacijoje pateikiamas toliau nurodytas sakinys:

Prieš išsiunčiant suaugusias žuvis perdirbti, reikia laikytis toliau nurodytų reikalavimų dėl nešėrimo laikotarpio, kai nebeduodama pašaro, kuris priklauso nuo vandens temperatūros ir skaičiuojamas nuo kitos dienos po paskutinės šėrimo dienos:

keičiamas taip:

Prieš išsiunčiant suaugusias žuvis perdirbti, reikia laikytis toliau nurodytų reikalavimų dėl laikotarpio, kai nebeduodama tukinimo pašaro; šis laikotarpis nustatomas remiantis vandens temperatūra ir skaičiuojamas nuo kitos dienos po paskutinės šėrimo dienos:

ir įterpta ši pastraipa:

Siekiant išlaikyti aukštą gyvūnų gerovės lygį, nutraukus tukinimo racioną gyvūnai gali būti šeriami palaikomuoju racionu, jei tai leidžia pasiekti, kad dorojimo metu žarnynas būtų tuščias.

5 straipsnio 4 dalis. Pakavimas

Pastraipa

Galutinis produktas turi būti parduodamas ant polistireno padėkliukų ir (arba) polistireno dėžėse ir apvyniotas plėvele ir (arba) vakuuminėse ir (arba) modifikuotos atmosferos pakuotėse.

keičiamas taip:

Galutinis produktas turi būti parduodamas ant padėkliukų ir (arba) polistireno dėžėse ir apvyniotas plėvele ir (arba) užpildytose ledu ir (arba) plastikinėse dėžėse, apvyniotose plėvele ir (arba) užpildytose ledu ir (arba) standartinėse vakuuminėse ar kitose vakuuminėse talpyklose ir (arba) modifikuotos atmosferos pakuotėse.

ir sakinys:

Vartotojui pateikiami neišdarinėti ir (arba) išdarinėti produktai sveria ne mažiau kaip 200 g.

papildomas taip:

Vartotojui pateikiami neišdarinėti ir (arba) išdarinėti produktai prieš išdorojant sveria ne mažiau kaip 200 g.

Siekiant patenkinti didžiųjų mažmenininkų pageidavimus, panaikinta nuoroda į medžiagą, iš kurios pagaminti padėklai, kad produktą būtų galima pakuoti ant padėklų, pagamintų iš bet kokios medžiagos, tinkamos naudoti pagal galiojančiuose teisės aktuose numatytą paskirtį. Taip pat buvo pridėtas paaiškinimas dėl ledo naudojimo, galimybės naudoti daugkartinio naudojimo plastikines dėžes, siekiant sumažinti plastiko suvartojimą, ir vakuumines pakuotes, o ne standartines vakuumines pakuotes. Galiausiai buvo patikslinta, kad mažiausias parduodamų neišdarinėtų ir (arba) išdarinėtų žuvų svoris reiškia svorį prieš išdorojimą.

Šis pakeitimas taikomas bendrojo dokumento 3.5 punktui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Trote del Trentino“

ES Nr. ES Nr. PGI-IT-0965-AM02 – 2020 m. rugsėjo 18 d.

SKVN ( ) SGN (X)

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Trote del Trentino“

2.   Valstybė narė arba trečioji Šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

1.7 klasė. Šviežios žuvys, moliuskai bei vėžiagyviai ir jų produktai.

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Saugoma geografinė nuoroda „Trote del Trentino“ suteikiama lašišinėms žuvims, auginamoms 4 punkte nurodytoje gamybos vietovėje ir priklausančioms Oncorhynchus mykiss (Walbaum) rūšiai – vaivorykštiniam upėtakiui. Vartotojams pateikiami upėtakiai turi pasižymėti šiomis savybėmis: jų nugara turi būti žalsva su rausvomis juostomis ant abiejų šonų; pilvas – balkšvas; visas kūnas ir nugaros bei uodegos pelekai padengti tamsiomis dėmelėmis. Įmitimo rodiklis turi būti atitinkamai nuo 1,25 (jei žuvys sveria iki 500 g) iki 1,35 (jei žuvys sveria daugiau nei 500 g). Bendras žuvienos riebalų kiekis neturi viršyti 6 proc. Žuviena būna baltos arba gelsvai rausvos spalvos, standi, minkšta ir liesa, švelnaus žuvies skonio, subtilaus ir gėlo vandens kvapo, be dumblo poskonio. Produktas turi turėti kuo mažiau šalutinių kvapų, o geosmino kiekis jame turi būti mažesnis nei 0,9 μg/kg. Raumens standumo, išreikšto didžiausia gniuždymo jėga, vertė turi būti ne mažesnė kaip 4 N.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žuvys visada turi būti šeriamos laikantis tradiciškai susiformavusių reikalavimų ir nusistovėjusios sąžiningos praktikos. Būtent dėl to naudojamuose žuvų pašaruose negali būti GMO.

Be to, draudžiama naudoti šias žaliavas:

| — | žalią kukurūzų aliejų; |
| --- | --- |

—

žalią kukurūzų aliejų;

| — | kukurūzų glitimą; |
| --- | --- |

—

kukurūzų glitimą;

| — | žemės riešutų išspaudas; |
| --- | --- |

—

žemės riešutų išspaudas;

| — | garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus; |
| --- | --- |

—

garstyčių sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus;

| — | sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus. |
| --- | --- |

—

sezamo sėklas ir jų perdirbimo metu gautus baltyminius produktus.

Raciono, kuriuo šeriami gyvūnai, sudėtis turi tenkinti gyvūnų poreikius įvairiais jų auginimo ciklo etapais ir atitikti produkto specifikacijoje nurodytus tikslus.

Galima naudoti visus galiojančiuose teisės aktuose nustatytus gyvūnų pašarams skirtus priedus. Kad žuviena būtų gelsvai rausvos spalvos, daugiausia naudojamas astaksantino karotinoidų pigmentas ir (arba) natūraliu būdu gauti karotinoidai.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Mailiaus, jauniklių ir subrendusių upėtakių auginimo etapai ir išdorojimas turi vykti 4 punkte nurodytoje vietoje.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Galutinis produktas turi būti parduodamas ant padėkliukų ir (arba) polistireno dėžėse ir apvyniotas plėvele ir (arba) užpildytose ledu ir (arba) plastikinėse dėžėse, apvyniotose plėvele ir (arba) užpildytose ledu ir (arba) standartinėse vakuuminėse ar kitose vakuuminėse talpyklose ir (arba) modifikuotos atmosferos pakuotėse.

Priklausomai nuo prekės tipo, upėtakiai parduodami švieži neišdarinėti, išdarinėti, paruošti kaip filė ir (arba) supjaustyti. Vartotojui pateikiami neišdarinėti ir (arba) išdarinėti produktai sveria ne mažiau kaip 200 g. Parduodamų filė ir (arba) supjaustytas produktas sveria ne mažiau kaip 90 g.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Ant visų pakuočių ar talpyklų užrašas „saugoma geografinė nuoroda“ (it. Indicazione Geografica Protetta) arba santrumpa „SGN“ (it. I.G.P.) turi būti nurodyta aiškiai įskaitomais, nenutrinamais rašmenimis, kuriuos būtų galima lengvai atskirti nuo kitų užrašų.

Tekstas turi būti išverstas į šalies, kurioje produktas parduodamas, kalbą. Draudžiama pateikti papildomų aiškiai nenustatytų apibūdinimų.

Kiekvienos pakuotės ar talpyklos etiketėje arba ant pačios pakuotės turi būti aiškiai matyti toliau pateiktas logotipas. Logotipą taip pat galima atspausdinti naudojant pilkos spalvos tonus.

Image 1

Be to, ant kiekvienos etiketės arba ant pakuotės turi būti pateiktas Europos SGN simbolis. Etiketėje ar atitinkamame skiriamajame ženkle turi būti nurodytas gamintojo ir (arba) prekių partijos numeris arba kodas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

SGN „Trote del Trentino“ žymimų upėtakių auginimo vietovė apima visą Autonominės Trento provincijos teritoriją ir Brešos provincijos Bagolino savivaldybę. Šioje vietovėje teka didžiausios Trentino upės, o palei jų intakus driekiasi slėniai ir įteka intakai.

5.   Ryšys su geografine vietove

Gamybos vietovė susiformavo vienu metu vykstant keletui ledynų ir upių erozijos procesų. Morfologiniu požiūriu vietovė daugiausia kalnuota, jos slėniai giliau ar sekliau įsirėžę į geologinį substratą, dėl to teritorijoje gausu vandens baseinų. SGN „Trote del Trentino“ žymimų upėtakių auginimo vietovėje vyrauja Alpių kalnų zonoms būdingas klimatas: čia dažnai lyja, žiemą dažnai sninga, vėsūs orai vyrauja net ir vasarą. Viso vandens, naudojamo upėtakiams auginti, šaltinis – šioje vietovėje niekada neištirpstantis sniegas ir ledas. Tokios šių upėtakių auginimo vietovės klimato ir hidrogeologinės sąlygos, kurių nebūtų įmanoma perkelti į kitą vietovę nei atkartoti, lemia upėtakių „Trote del Trentino“ išskirtinumą. Trentino šaltinių vandens cheminėje sudėtyje esančių mikroelementų (magnio, natrio, kalio) vertės yra žemesnės už vidutines Europos vertes, dėl to vanduo itin tinkamas upėtakiams auginti. Vandentakių, kurių vanduo nukreipiamas į Trentino upėtakių ūkius, vanduo yra aukštos biologinės kokybės, jo biotinis indeksas (it. Indice Biotico Esteso, I.B.E.) yra didesnis kaip 8 ir atitinka I arba II kokybės klasę.

Prašymas pripažinti SGN „Trote del Trentino“ grindžiamas tuo, kad šis produktas iš kitų tai pačiai prekių kategorijai priskiriamų produktų išsiskiria labai mažu įmitimo koeficientu ir riebalų kiekiu. Be to, žuviena būna standi, minkšta ir liesa, švelnaus žuvies skonio, subtilaus ir gėlo vandens kvapo, be dumblo poskonio, kuris dažnai būdingas ūkiuose auginamiems upėtakiams.

Savitas upėtakių „Trote del Trentino“ savybes visų pirma lemia naudojamas vanduo, kurio gausu, nes jis gaunamas iš vietovėje niekada neištirpstančio sniego ir ledo, prisotintas deguonies, geros cheminės, fizinės bei biologinės sudėties, o jo temperatūra lapkričio–kovo mėnesiais paprastai nesiekia 12 °C.

Vanduo telkiniuose šaltas ir jame mažai maistinių medžiagų, todėl upėtakiai auga lėtai, ir nors dėl to sumažėja užaugintų žuvų kiekis, pagerėja mėsos kokybės aspektai, pavyzdžiui, mažesnis įmitimo koeficientas ir riebalų kiekis. Šioje vietovėje gausu vandens todėl upėtakiai Trentino ūkiuose daugiausia auginami skirtingame aukštyje įrengtuose baseinuose – taip vanduo nuolat natūraliai prisotinamas deguonies. Dėl geros vandens kokybės jame sunkiai dauginasi dumbliai ir nepageidaujami mikroorganizmai, , dėl kurių metabolitų atsiranda nemalonus skonis kaip antai dumblo, kurį lemia geosmino perteklius.

Klimato savybės ir žmogaus veikla – rūpinimasis upėtakių auginimo ūkių valdymu – lemia glaudžias SGN „Trote di Trentino“ žymimų upėtakių sąsajas su jų geografine auginimo vietove.

Labai sena „Trote del Trentino“ auginimo kultūra grindžiama per daugelį metų susiformavusia tradicija. Auginti žuvis tvenkiniuose pradėta dar XIX a., 1879 m. Torbolėje įrengtas dirbtinis žuvų auginimo rezervuaras, taip buvo siekiama išpopuliarinti žuvų veisimą, o viešuosiuose vandens telkiniuose atnaujinti upėtakių mailiaus išteklius. Vėliau įkurti pirmieji privatūs žuvivaisos ūkiai – 1891 m. Predaco, 1902 m. Džustino ir 1926 m. Tjonės savivaldybėse, o dar daugiau jų įkurta po Antrojo pasaulinio karo. Šie žuvininkystės ūkiai ilgainiui išsaugojo savo veislynus, kuriuos kartais papildydavo kitų veislynų ar laukinių atmainų upėtakiais, ir taip upėtakių palikuonims suteikdavo savitų ypatumų.

Tokia auginimo tradicija įtvirtinta 1975 m. įkūrus „Associazione dei Troticoltori Trentini“ (Trentino upėtakių augintojų asociacija), kuri atliko reikšmingą vaidmenį skatindama upėtakių auginimą toje vietovėje. Sąskaitos faktūros, etiketės ir reklaminė medžiaga aiškiai liudija, kad pavadinimas „Trote del Trentino“ yra giliai įsitvirtinęs tiek kasdienėje, tiek verslo kalboje.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

(šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“ (kokybė), paskui ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---