# Euroopa Liidu C 368/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 368 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik13. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 368

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik13. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2021/C 368/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |
| | Üldkohus |
| 2021/C 368/02 | Kodade moodustamine ja kohtunike kodadesse määramine | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2021/C 368/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

Üldkohus

2021/C 368/02

Kodade moodustamine ja kohtunike kodadesse määramine

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2021/C 368/03 | Kohtuasi C-114/21 P: Cinkciarz.pl sp. z o.o. 24. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-665/19: Cinkciarz.pl versus EUIPO | 6 |
| 2021/C 368/04 | Kohtuasi C-379/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – TBI Bank EAD | 6 |
| 2021/C 368/05 | Kohtuasi C-390/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 25. juunil 2021 – ADPA European Independent Automotive Data Publishers Association Belgia õiguse alusel asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing ja Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. versus Automobiles PEUGEOT SA ja PSA Automobiles SA | 7 |
| 2021/C 368/06 | Kohtuasi C-393/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – Lufthansa Technik AERO Alzey GmbH versus Arik Air Limited jt | 8 |
| 2021/C 368/07 | Kohtuasi C-395/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – D.V. versus M.A. | 9 |
| 2021/C 368/08 | Kohtuasi C-399/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Svea Hovrätt, Patent- och marknadsöverdomstolen (Rootsi) 28. juunil 2021 – IRnova AB versus FLIR Systems AB | 10 |
| 2021/C 368/09 | Kohtuasi C-406/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 1. juulil 2021 – A Oy versus B Ky ja C:n kuolinpesä | 11 |
| 2021/C 368/10 | Kohtuasi C-414/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie (Belgia) 7. juulil 2021 – VP Capital NV versus Belgia riik, teised menetlusosalised: PricewaterhouseCoopers Belastingadviseurs NV, Ernst & Young Tax Consultants BV, Ernst & Young Bedrijfsrevisoren BV | 11 |
| 2021/C 368/11 | Kohtuasi C-422/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 9. juulil 2021 – Ministero dell’Interno versus TO | 12 |
| 2021/C 368/12 | Kohtuasi C-428/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud HM-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie | 12 |
| 2021/C 368/13 | Kohtuasi C-429/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud TZ-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie | 13 |
| 2021/C 368/14 | Kohtuasi C-466/21 P: Land Rheinland-Pfalzi 29. juulil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 19. mai 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-218/18: Deutsche Lufthansa AG versus Euroopa Komisjon | 14 |
| 2021/C 368/15 | Kohtuasi C-474/20: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Vrhovni sudi eelotsusetaotlus – Horvaatia) – I.D. versus Z b. d.d. | 15 |
| 2021/C 368/16 | Kohtuasi C-526/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – IO, SP, DR versus Deutsche Lufthansa AG | 15 |
| 2021/C 368/17 | Kohtuasi C-527/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – PJ versus Deutsche Lufthansa AG | 15 |
| 2021/C 368/18 | Kohtuasi C-528/20: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – CT versus Deutsche Lufthansa AG | 15 |
| 2021/C 368/19 | Kohtuasi C-529/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – AP versus Deutsche Lufthansa AG | 16 |
| 2021/C 368/20 | Kohtuasi C-565/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DS versus Deutsche Lufthansa AG | 16 |
| 2021/C 368/21 | Kohtuasi C-566/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DG versus Deutsche Lufthansa AG | 16 |
| 2021/C 368/22 | Kohtuasi C-627/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus OP | 16 |
| 2021/C 368/23 | Kohtuasi C-628/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus BA | 17 |
| 2021/C 368/24 | Kohtuasi C-630/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus CS | 17 |
| 2021/C 368/25 | Kohtuasi C-631/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus PR, TV | 17 |
| 2021/C 368/26 | Kohtuasi C-712/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – GJ versus Ryanair DAC | 17 |
| 2021/C 368/27 | Kohtuasi C-10/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus TZ | 18 |
| 2021/C 368/28 | Kohtuasi C-11/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus IY, TP | 18 |
| 2021/C 368/29 | Kohtuasi C-12/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus FL | 18 |
| 2021/C 368/30 | Kohtuasi C-107/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus ZR | 18 |
| 2021/C 368/31 | Kohtuasi C-135/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus GD, WT | 19 |
| 2021/C 368/32 | Kohtuasi C-165/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Københavns Byreti eelotsusetaotlus – Taani) – Orion Corporation versus Lægemiddelstyrelsen, menetluses osales: Teva Danmark A/S | 19 |
| | Üldkohus |
| 2021/C 368/33 | Kohtuasi T-185/19: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Public.Resource.Org ja Right to Know versus komisjon (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Harmoneeritud standardid – CENi heakskiidetud nelja harmoniseeritud standardit puudutavad dokumendid – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine – Kolmanda isiku ärihuvide kaitse erand – Autoriõigusest tulenev kaitse) | 20 |
| 2021/C 368/34 | Kohtuasi T-197/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – JT versus EUIPO – Carrasco Pirard (QUILAPAYÚN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi QUILAPAYÚN taotlus – Suhteline keeldumispõhjus – Pariisi konventsiooni artikli 6a tähenduses üldtuntud kaubamärgi puudumine – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 2 punk c)) | 21 |
| 2021/C 368/35 | Kohtuasi T-562/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Upper Echelon Products versus EUIPO (Everlasting Comfort) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Sõnamärk Everlasting Comfort – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 21 |
| 2021/C 368/36 | Kohtuasi T-677/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Ryanair ja Laudamotion versus komisjon (Austrian Airlines; Covid-19) (Riigiabi – Austria lennutranspordi turg – Austria poolt ühele lennuettevõtjale COVID-19 pandeemia raames antud abi – Austrian Airlinesile antud allutatud laen – Otsus jätta vastuväited esitamata – Abisaaja emaettevõtjale varem antud abi – Erakorralise sündmuse tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks ette nähtud abi – Asutamisvabadus – Teenuste osutamise vabadus – Võrdne kohtlemine – Põhjendamiskohustus) | 22 |
| 2021/C 368/37 | Kohtuasi T-362/21: 25. juunil 2021 esitatud hagi – Telly versus komisjon | 22 |
| 2021/C 368/38 | Kohtuasi T-363/21: 28. juunil 2021 esitatud hagi – Česká asociace satelitních operátorů versus komisjon | 23 |
| 2021/C 368/39 | Kohtuasi T-365/21: 28. juunil 2021 esitatud hagi – TJ versus Euroopa välisteenistus | 23 |
| 2021/C 368/40 | Kohtuasi T-368/21: 1. juulil 2021 esitatud hagi – Di Taranto versus Euroopa Prokuratuur | 24 |
| 2021/C 368/41 | Kohtuasi T-400/21: 2. juulil 2021 esitatud hagi – ZR versus EUIPO | 25 |
| 2021/C 368/42 | Kohtuasi T-402/21: 7. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit Bank versus SRB | 25 |
| 2021/C 368/43 | Kohtuasi T-403/21: 7. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB | 26 |
| 2021/C 368/44 | Kohtuasi T-409/21: 9. juulil 2021 esitatud hagi – Saksamaa versus komisjon | 28 |
| 2021/C 368/45 | Kohtuasi T-412/21: 9. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB | 29 |
| 2021/C 368/46 | Kohtuasi T-443/21: 26. juulil 2021 esitatud hagi – YAplus DBA Yoga Alliance versus EUIPO – Vidyanand (YOGA ALLIANCE INDIA INTERNATIONAL) | 31 |
| 2021/C 368/47 | Kohtuasi T-445/21: 27. juulil 2021 esitatud hagi – Copal Tree Brands versus EUIPO – Sumol + Compal Marcas (COPALLI) | 31 |
| 2021/C 368/48 | Kohtuasi T-446/21: 28. juulil 2021 esitatud hagi – Commission de régulation de l’énergie versus ACER | 32 |
| 2021/C 368/49 | Kohtuasi T-451/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Hesse versus EUIPO – Wedl & Hofmann (Testa Rossa) | 33 |
| 2021/C 368/50 | Kohtuasi T-452/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Thomas Henry versus EUIPO (MATE MATE) | 34 |
| 2021/C 368/51 | Kohtuasi T-453/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit ja UniCredit Bank versus komisjon | 35 |
| 2021/C 368/52 | Kohtuasi T-454/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – G-Core Innovations versus EUIPO – Coretransform (G CORELABS) | 36 |
| 2021/C 368/53 | Kohtuasi T-456/21: 2. augustil 2021 esitatud hagi – Bank of America ja Bank of America Corporation versus komisjon | 37 |
| 2021/C 368/54 | Kohtuasi T-462/21: 3. augustil 2021 esitatud hagi – Portigon versus komisjon | 38 |
| 2021/C 368/55 | Kohtuasi T-464/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Faller jt versus komisjon | 39 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2021/C 368/03

Kohtuasi C-114/21 P: Cinkciarz.pl sp. z o.o. 24. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-665/19: Cinkciarz.pl versus EUIPO

versus

6

2021/C 368/04

Kohtuasi C-379/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – TBI Bank EAD

6

2021/C 368/05

Kohtuasi C-390/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 25. juunil 2021 – ADPA European Independent Automotive Data Publishers Association Belgia õiguse alusel asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing ja Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. versus Automobiles PEUGEOT SA ja PSA Automobiles SA

versus

7

2021/C 368/06

Kohtuasi C-393/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – Lufthansa Technik AERO Alzey GmbH versus Arik Air Limited jt

versus

8

2021/C 368/07

Kohtuasi C-395/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – D.V. versus M.A.

versus

9

2021/C 368/08

Kohtuasi C-399/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Svea Hovrätt, Patent- och marknadsöverdomstolen (Rootsi) 28. juunil 2021 – IRnova AB versus FLIR Systems AB

versus

10

2021/C 368/09

Kohtuasi C-406/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 1. juulil 2021 – A Oy versus B Ky ja C:n kuolinpesä

versus

11

2021/C 368/10

Kohtuasi C-414/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie (Belgia) 7. juulil 2021 – VP Capital NV versus Belgia riik, teised menetlusosalised: PricewaterhouseCoopers Belastingadviseurs NV, Ernst & Young Tax Consultants BV, Ernst & Young Bedrijfsrevisoren BV

versus

11

2021/C 368/11

Kohtuasi C-422/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 9. juulil 2021 – Ministero dell’Interno versus TO

versus

12

2021/C 368/12

Kohtuasi C-428/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud HM-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

12

2021/C 368/13

Kohtuasi C-429/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud TZ-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

13

2021/C 368/14

Kohtuasi C-466/21 P: Land Rheinland-Pfalzi 29. juulil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 19. mai 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-218/18: Deutsche Lufthansa AG versus Euroopa Komisjon

versus

14

2021/C 368/15

Kohtuasi C-474/20: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Vrhovni sudi eelotsusetaotlus – Horvaatia) – I.D. versus Z b. d.d.

versus

15

2021/C 368/16

Kohtuasi C-526/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – IO, SP, DR versus Deutsche Lufthansa AG

versus

15

2021/C 368/17

Kohtuasi C-527/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – PJ versus Deutsche Lufthansa AG

versus

15

2021/C 368/18

Kohtuasi C-528/20: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – CT versus Deutsche Lufthansa AG

versus

15

2021/C 368/19

Kohtuasi C-529/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – AP versus Deutsche Lufthansa AG

versus

16

2021/C 368/20

Kohtuasi C-565/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DS versus Deutsche Lufthansa AG

versus

16

2021/C 368/21

Kohtuasi C-566/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DG versus Deutsche Lufthansa AG

versus

16

2021/C 368/22

Kohtuasi C-627/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus OP

versus

16

2021/C 368/23

Kohtuasi C-628/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus BA

versus

17

2021/C 368/24

Kohtuasi C-630/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus CS

versus

17

2021/C 368/25

Kohtuasi C-631/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus PR, TV

versus

17

2021/C 368/26

Kohtuasi C-712/20: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – GJ versus Ryanair DAC

versus

17

2021/C 368/27

Kohtuasi C-10/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus TZ

versus

18

2021/C 368/28

Kohtuasi C-11/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus IY, TP

versus

18

2021/C 368/29

Kohtuasi C-12/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus FL

versus

18

2021/C 368/30

Kohtuasi C-107/21: Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus ZR

versus

18

2021/C 368/31

Kohtuasi C-135/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus GD, WT

versus

19

2021/C 368/32

Kohtuasi C-165/21: Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Københavns Byreti eelotsusetaotlus – Taani) – Orion Corporation versus Lægemiddelstyrelsen, menetluses osales: Teva Danmark A/S

versus

19

Üldkohus

2021/C 368/33

Kohtuasi T-185/19: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Public.Resource.Org ja Right to Know versus komisjon (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Harmoneeritud standardid – CENi heakskiidetud nelja harmoniseeritud standardit puudutavad dokumendid – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine – Kolmanda isiku ärihuvide kaitse erand – Autoriõigusest tulenev kaitse)

versus

20

2021/C 368/34

Kohtuasi T-197/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – JT versus EUIPO – Carrasco Pirard (QUILAPAYÚN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi QUILAPAYÚN taotlus – Suhteline keeldumispõhjus – Pariisi konventsiooni artikli 6a tähenduses üldtuntud kaubamärgi puudumine – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 2 punk c))

versus

21

2021/C 368/35

Kohtuasi T-562/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Upper Echelon Products versus EUIPO (Everlasting Comfort) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Sõnamärk Everlasting Comfort – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c)

versus

21

2021/C 368/36

Kohtuasi T-677/20: Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Ryanair ja Laudamotion versus komisjon (Austrian Airlines; Covid-19) (Riigiabi – Austria lennutranspordi turg – Austria poolt ühele lennuettevõtjale COVID-19 pandeemia raames antud abi – Austrian Airlinesile antud allutatud laen – Otsus jätta vastuväited esitamata – Abisaaja emaettevõtjale varem antud abi – Erakorralise sündmuse tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks ette nähtud abi – Asutamisvabadus – Teenuste osutamise vabadus – Võrdne kohtlemine – Põhjendamiskohustus)

versus

22

2021/C 368/37

Kohtuasi T-362/21: 25. juunil 2021 esitatud hagi – Telly versus komisjon

versus

22

2021/C 368/38

Kohtuasi T-363/21: 28. juunil 2021 esitatud hagi – Česká asociace satelitních operátorů versus komisjon

versus

23

2021/C 368/39

Kohtuasi T-365/21: 28. juunil 2021 esitatud hagi – TJ versus Euroopa välisteenistus

versus

23

2021/C 368/40

Kohtuasi T-368/21: 1. juulil 2021 esitatud hagi – Di Taranto versus Euroopa Prokuratuur

versus

24

2021/C 368/41

Kohtuasi T-400/21: 2. juulil 2021 esitatud hagi – ZR versus EUIPO

versus

25

2021/C 368/42

Kohtuasi T-402/21: 7. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit Bank versus SRB

versus

25

2021/C 368/43

Kohtuasi T-403/21: 7. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB

versus

26

2021/C 368/44

Kohtuasi T-409/21: 9. juulil 2021 esitatud hagi – Saksamaa versus komisjon

versus

28

2021/C 368/45

Kohtuasi T-412/21: 9. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB

versus

29

2021/C 368/46

Kohtuasi T-443/21: 26. juulil 2021 esitatud hagi – YAplus DBA Yoga Alliance versus EUIPO – Vidyanand (YOGA ALLIANCE INDIA INTERNATIONAL)

versus

31

2021/C 368/47

Kohtuasi T-445/21: 27. juulil 2021 esitatud hagi – Copal Tree Brands versus EUIPO – Sumol + Compal Marcas (COPALLI)

versus

31

2021/C 368/48

Kohtuasi T-446/21: 28. juulil 2021 esitatud hagi – Commission de régulation de l’énergie versus ACER

versus

32

2021/C 368/49

Kohtuasi T-451/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Hesse versus EUIPO – Wedl & Hofmann (Testa Rossa)

versus

33

2021/C 368/50

Kohtuasi T-452/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Thomas Henry versus EUIPO (MATE MATE)

versus

34

2021/C 368/51

Kohtuasi T-453/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit ja UniCredit Bank versus komisjon

versus

35

2021/C 368/52

Kohtuasi T-454/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – G-Core Innovations versus EUIPO – Coretransform (G CORELABS)

versus

36

2021/C 368/53

Kohtuasi T-456/21: 2. augustil 2021 esitatud hagi – Bank of America ja Bank of America Corporation versus komisjon

versus

37

2021/C 368/54

Kohtuasi T-462/21: 3. augustil 2021 esitatud hagi – Portigon versus komisjon

versus

38

2021/C 368/55

Kohtuasi T-464/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Faller jt versus komisjon

versus

39

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2021/C 368/01)

Viimane väljaanne

ELT C 357, 6.9.2021

Eelmised väljaanded

ELT C 349, 30.8.2021

ELT C 338, 23.8.2021

ELT C 329, 16.8.2021

ELT C 320, 9.8.2021

ELT C 310, 2.8.2021

ELT C 297, 26.7.2021

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu.

---

Üldkohus

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/2

---

Kodade moodustamine ja kohtunike kodadesse määramine

(2021/C 368/02)

Seoses kohtunik B. Berke surmaga 1. augustil 2021 jaotas Üldkohus kodukorras sätestatud tingimustel ümber kohtuasjad, milles kohtunik Berke oli ettekandja-kohtunik, ja määras uue kohtuniku kohtukoosseisudesse, kuhu kuulus kohtunik Berke.

Üldkohus otsustas 2. septembril 2021 muuta 30. septembri 2019. aasta otsust kodade moodustamise kohta (1) (muudetud) (2) ja 4. oktoobri 2019. aasta otsust kohtunike kodadesse määramise kohta (3) (muudetud) (4) ajavahemikuks 2. septembrist 2021 kuni 31. augustini 2022 ning määrata kohtunikud kodadesse järgmiselt:

Esimene koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president H. Kanninen, kohtunikud M. Jaeger, N. Półtorak, O. Porchia ja M. Stancu.

Esimene koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president H. Kanninen;

koosseis A: kohtunikud M. Jaeger ja N. Półtorak;

koosseis B: kohtunikud M. Jaeger ja O. Porchia;

koosseis C: kohtunikud M. Jaeger ja M. Stancu;

koosseis D: kohtunikud N. Półtorak ja O. Porchia;

koosseis E: kohtunikud N. Półtorak ja M. Stancu;

koosseis F: kohtunikud O. Porchia ja M. Stancu.

Teine koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president V. Tomljenović, kohtunikud F. Schalin, P. Škvařilová-Pelzl, I. Nõmm ja G. Steinfatt.

Teine koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president V. Tomljenović;

koosseis A: kohtunikud F. Schalin ja P. Škvařilová-Pelzl;

koosseis B: kohtunikud F. Schalin ja I. Nõmm;

koosseis C: kohtunikud P. Škvařilová-Pelzl ja I. Nõmm.

Kolmas koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president A. M. Collins, kohtunikud V. Kreuschitz, Z. Csehi, G. De Baere ja G. Steinfatt.

Kolmas koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president A. M. Collins;

koosseis A: kohtunikud V. Kreuschitz ja Z. Csehi;

koosseis B: kohtunikud V. Kreuschitz ja G. De Baere;

koosseis C: kohtunikud V. Kreuschitz ja G. Steinfatt;

koosseis D: kohtunikud Z. Csehi ja G. De Baere;

koosseis E: kohtunikud Z. Csehi ja G. Steinfatt;

koosseis F: kohtunikud G. De Baere ja G. Steinfatt.

Neljas koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president S. Gervasoni, kohtunikud L. Madise, P. Nihoul, R. Frendo ja J. Martín y Pérez de Nanclares.

Neljas koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president S. Gervasoni;

koosseis A: kohtunikud L. Madise ja P. Nihoul;

koosseis B: kohtunikud L. Madise ja R. Frendo;

koosseis C: kohtunikud L. Madise ja J. Martín y Pérez de Nanclares;

koosseis D: kohtunikud P. Nihoul ja R. Frendo;

koosseis E: kohtunikud P. Nihoul ja J. Martín y Pérez de Nanclares;

koosseis F: kohtunikud R. Frendo ja J. Martín y Pérez de Nanclares.

Viies koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president D. Spielmann, kohtunikud U. Öberg, O. Spineanu-Matei, R. Mastroianni ja M. Brkan.

Viies koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president D. Spielmann;

koosseis A: kohtunikud U. Öberg ja O. Spineanu-Matei;

koosseis B: kohtunikud U. Öberg ja R. Mastroianni;

koosseis C: kohtunikud U. Öberg ja M. Brkan;

koosseis D: kohtunikud O. Spineanu-Matei ja R. Mastroianni;

koosseis E: kohtunikud O. Spineanu-Matei ja M. Brkan;

koosseis F: kohtunikud R. Mastroianni ja M. Brkan.

Kuues koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president A. Marcoulli, kohtunikud S. Frimodt Nielsen, J. Schwarcz, C. Iliopoulos ja R. Norkus.

Kuues koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president A. Marcoulli;

koosseis A: kohtunikud S. Frimodt Nielsen ja J. Schwarcz;

koosseis B: kohtunikud S. Frimodt Nielsen ja C. Iliopoulos;

koosseis C: kohtunikud S. Frimodt Nielsen ja R. Norkus;

koosseis D: kohtunikud J. Schwarcz ja C. Iliopoulos;

koosseis E: kohtunikud J. Schwarcz ja R. Norkus;

koosseis F: kohtunikud C. Iliopoulos ja R. Norkus.

Seitsmes koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president R. da Silva Passos, kohtunikud V. Valančius, I. Reine, L. Truchot ja M. Sampol Pucurull.

Seitsmes koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president R. da Silva Passos;

koosseis A: kohtunikud V. Valančius ja I. Reine;

koosseis B: kohtunikud V. Valančius ja L. Truchot;

koosseis C: kohtunikud V. Valančius ja M. Sampol Pucurull;

koosseis D: kohtunikud I. Reine ja L. Truchot;

koosseis E: kohtunikud I. Reine ja M. Sampol Pucurull;

koosseis F: kohtunikud L. Truchot ja M. Sampol Pucurull.

Kaheksas koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president J. Svenningsen, kohtunikud R. Barents, C. Mac Eochaidh, T. R. Pynnä ja J. C. Laitenberger.

Kaheksas koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president J. Svenningsen;

koosseis A: kohtunikud R. Barents ja C. Mac Eochaidh;

koosseis B: kohtunikud R. Barents ja T. R. Pynnä;

koosseis C: kohtunikud R. Barents ja J. C. Laitenberger;

koosseis D: kohtunikud C. Mac Eochaidh ja T. R. Pynnä;

koosseis E: kohtunikud C. Mac Eochaidh ja J. C. Laitenberger;

koosseis F: kohtunikud T. R. Pynnä ja J. C. Laitenberger.

Üheksas koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president M. J. Costeira, kohtunikud D. Gratsias, M. Kancheva, T. Perišin ja D. Petrlík.

Üheksas koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president M. J. Costeira;

koosseis A: kohtunikud D. Gratsias ja M. Kancheva;

koosseis B: kohtunikud D. Gratsias ja T. Perišin;

koosseis C: kohtunikud M. Kancheva ja T. Perišin.

Kümnes koda viieliikmelises laiendatud koosseisus

Koja president A. Kornezov, kohtunikud E. Buttigieg, K. Kowalik-Bańczyk, G. Hesse ja D. Petrlík.

Kümnes koda kolmeliikmelises koosseisus

Koja president A. Kornezov;

koosseis A: kohtunikud E. Buttigieg ja K. Kowalik-Bańczyk;

koosseis B: kohtunikud E. Buttigieg ja G. Hesse;

koosseis C: kohtunikud E. Buttigieg ja D. Petrlík;

koosseis D: kohtunikud K. Kowalik-Bańczyk ja G. Hesse;

koosseis E: kohtunikud K. Kowalik-Bańczyk ja D. Petrlík;

koosseis F: kohtunikud G. Hesse ja D. Petrlík.

Teist koda, mis koosneb neljast kohtunikust, laiendatakse, lisades viienda liikme kolmandast kojast. Üheksandat koda, mis koosneb neljast kohtunikust, laiendatakse, lisades viienda liikme kümnendast kojast. Viies kohtunik määratakse ajavahemikul kuni 31. augustini 2022 kodukorra artiklis 8 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras.

Üldkohus kinnitab oma 4. oktoobri 2019. aasta otsust, mis näeb ette, et ELTL artikli 270 ja vajadusel protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta artikli 50a alusel esitatud kohtuasju lahendavad esimene, neljas, seitsmes ja kaheksas koda ning kodukorra IV jaotises ette nähtud intellektuaalomandi õigustega seotud kohtuasju lahendavad teine, kolmas, viies, kuues, üheksas ja kümnes koda.

Lisaks kinnitab ta järgmist:

| — | Üldkohtu presidenti ja asepresidenti ei määrata püsivalt ühessegi kotta; |
| --- | --- |

—

Üldkohtu presidenti ja asepresidenti ei määrata püsivalt ühessegi kotta;

| — | asepresident osaleb igal kohtu tööaastal ühe kohtuasja lahendamisel kõigis kümnes viieliikmelises kojas järgmises järjekorras:






  — | esimene kohtuasi, mis on Üldkohtu otsusega suunatud viieliikmelises laiendatud koosseisus esimesele, teisele, kolmandale, neljandale ja viiendale kojale; |
| --- | --- | --- |

—

asepresident osaleb igal kohtu tööaastal ühe kohtuasja lahendamisel kõigis kümnes viieliikmelises kojas järgmises järjekorras:

—

esimene kohtuasi, mis on Üldkohtu otsusega suunatud viieliikmelises laiendatud koosseisus esimesele, teisele, kolmandale, neljandale ja viiendale kojale;

| — | kolmas kohtuasi, mis on Üldkohtu otsusega suunatud viieliikmelises laiendatud koosseisus kuuendale, seitsmendale, kaheksandale, üheksandale ja kümnendale kojale. |
| --- | --- |

—

kolmas kohtuasi, mis on Üldkohtu otsusega suunatud viieliikmelises laiendatud koosseisus kuuendale, seitsmendale, kaheksandale, üheksandale ja kümnendale kojale.

Kui koda, milles asepresident osaleb, koosneb:

| — | viiest kohtunikust, kuuluvad sellesse laiendatud koosseisu asepresident, algselt asja menetlenud kolmeliikmelisse kotta kuulunud kohtunikud ja veel üks asjaomase koja kohtunik, kes määratakse kodukorra artiklis 8 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras; |
| --- | --- |

—

viiest kohtunikust, kuuluvad sellesse laiendatud koosseisu asepresident, algselt asja menetlenud kolmeliikmelisse kotta kuulunud kohtunikud ja veel üks asjaomase koja kohtunik, kes määratakse kodukorra artiklis 8 sätestatud järjestusele vastupidises järjekorras;

| — | neljast kohtunikust, kuuluvad sellesse laiendatud koosseisu asepresident, algselt asja menetlenud kolmeliikmelisse kotta kuulunud kohtunikud ja asjaomase koja neljas kohtunik. |
| --- | --- |

—

neljast kohtunikust, kuuluvad sellesse laiendatud koosseisu asepresident, algselt asja menetlenud kolmeliikmelisse kotta kuulunud kohtunikud ja asjaomase koja neljas kohtunik.

---

(1)  ELT 2019, C 372, lk 3.

(2)  ELT 2020, C 68, lk 2; ELT 2020, C 114, lk 2; ELT 2020, C 371, lk 2; ELT 2021, C 110, lk 2, ja ELT 2021, C 297, lk 2.

(3)  ELT 2019, C 372, lk 3.

(4)  ELT 2020, C 68, lk 2; ELT 2020, C 114, lk 2; ELT 2020, C 371, lk 2; ELT 2021, C 110, lk 2, ja ELT 2021, C 297, lk 2.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/6

---

Cinkciarz.pl sp. z o.o. 24. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 16. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-665/19: Cinkciarz.pl versus EUIPO

(Kohtuasi C-114/21 P)

(2021/C 368/03)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Apellant: Cinkciarz.pl sp. z o.o. (esindajad: E. Skrzydło-Tefelska, advokaat K. Gajek, M. Żuk)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Euroopa Kohtu (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) 22. juuni 2021. aasta määrusega ei antud luba apellatsioonkaebuse menetlusse võtmiseks.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – TBI Bank EAD

(Kohtuasi C-379/21)

(2021/C 368/04)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski rayonen sad (Bulgaaria)

Põhikohtuasja pool

Avaldaja põhikohtuasjas: TBI Bank EAD

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et menetlustes, milles võlgnik kuni maksekäsu tegemiseni ei osale, peab liikmesriigi kohus omal algatusel hindama lepingutingimuse ebaõiglast olemust ja ebaõiglase olemuse kahtluse korral jätma lepingutingimuse kohaldamata? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 93/13/EMÜ (1) artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et menetlustes, milles võlgnik kuni maksekäsu tegemiseni ei osale, peab liikmesriigi kohus omal algatusel hindama lepingutingimuse ebaõiglast olemust ja ebaõiglase olemuse kahtluse korral jätma lepingutingimuse kohaldamata?

| 2. | Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud üldse keelduma viivitamatuks tasumiseks kohustava maksekäsu tegemisest, kui ainult üks osa nõudest põhineb tõenäoliselt ebaõiglasel lepingutingimusel, mis osaliselt määrab esitatud nõude suuruse, ning seda ka juhul, kui menetluses, milles võlgnik ei osale kuni viivitamatuks tasumiseks kohustava maksekäsu tegemiseni, ei ole võimalik kindlaks teha nõuete kõigi nende komponentide konkreetset suurust, mis põhinevad tingimustel, mille puhul ebaõiglase olemuse kahtlust ei ole? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud üldse keelduma viivitamatuks tasumiseks kohustava maksekäsu tegemisest, kui ainult üks osa nõudest põhineb tõenäoliselt ebaõiglasel lepingutingimusel, mis osaliselt määrab esitatud nõude suuruse, ning seda ka juhul, kui menetluses, milles võlgnik ei osale kuni viivitamatuks tasumiseks kohustava maksekäsu tegemiseni, ei ole võimalik kindlaks teha nõuete kõigi nende komponentide konkreetset suurust, mis põhinevad tingimustel, mille puhul ebaõiglase olemuse kahtlust ei ole?

| 3. | Kas esimesele küsimusele jaatava ja teisele küsimusele eitava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud keelduma tasumiseks kohustava maksekäsu tegemisest nõude selle osa suhtes, mis tugineb ebaõiglasele tingimusele? |
| --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele jaatava ja teisele küsimusele eitava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud keelduma tasumiseks kohustava maksekäsu tegemisest nõude selle osa suhtes, mis tugineb ebaõiglasele tingimusele?

| 4. | Kas kolmandale küsimusele jaatava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud – ning kui on, siis millistel tingimustel – võtma omal algatusel arvesse tingimuse ebaõiglasest olemusest tulenevaid tagajärgi, kui tal on olemas teave selle alusel tehtava makse kohta, muu hulgas nähes ette selle makse tasaarvestamise teiste lepingujärgsete kohustustega, nagu seda näeb ette liikmesriigi õigus sarnastel juhtudel? |
| --- | --- |

4.

Kas kolmandale küsimusele jaatava vastuse andmise korral on liikmesriigi kohus kohustatud – ning kui on, siis millistel tingimustel – võtma omal algatusel arvesse tingimuse ebaõiglasest olemusest tulenevaid tagajärgi, kui tal on olemas teave selle alusel tehtava makse kohta, muu hulgas nähes ette selle makse tasaarvestamise teiste lepingujärgsete kohustustega, nagu seda näeb ette liikmesriigi õigus sarnastel juhtudel?

| 5. | Kas teisele, kolmandale ja neljandale küsimusele jaatava vastuse andmise korral on kõrgema astme kohtu ettekirjutused, mille järgimine on madalama astme kohtule riigisisese õiguse kohaselt kohustuslik, liikmesriigi kohtule siduvad, kui need ei võta arvesse tarbijalepingu tingimuse ebaõiglase olemuse tagajärgi? |
| --- | --- |

5.

Kas teisele, kolmandale ja neljandale küsimusele jaatava vastuse andmise korral on kõrgema astme kohtu ettekirjutused, mille järgimine on madalama astme kohtule riigisisese õiguse kohaselt kohustuslik, liikmesriigi kohtule siduvad, kui need ei võta arvesse tarbijalepingu tingimuse ebaõiglase olemuse tagajärgi?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 25. juunil 2021 – ADPA European Independent Automotive Data Publishers Association Belgia õiguse alusel asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing ja Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. versus Automobiles PEUGEOT SA ja PSA Automobiles SA

(Kohtuasi C-390/21)

(2021/C 368/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: ADPA European Independent Automotive Data Publishers Association Belgia õiguse alusel asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing, Gesamtverband Autoteile-Handel e.V.

Kostjad: Automobiles PEUGEOT SA, PSA Automobiles SA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EL) 2018/858 (1) XIV peatüki sätted (artikkel 61 jj, sealhulgas X lisa) on kohaldatavad ka selliste sõidukimudelite suhtes, millele on esimest korda antud esimene tüübikinnitus enne 1. septembrit 2020 määruse (EÜ) nr 715/2007 (2) alusel?
  Juhul kui vastus sellele küsimusele on eitav:
  Kas kõnealuste vanemate sõidukimudelite puhul on endiselt kohaldatav määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk ja tasu kindlaksmääramise suhtes eelkõige määruse (EÜ) nr 715/2007 artikkel 7? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EL) 2018/858 (1) XIV peatüki sätted (artikkel 61 jj, sealhulgas X lisa) on kohaldatavad ka selliste sõidukimudelite suhtes, millele on esimest korda antud esimene tüübikinnitus enne 1. septembrit 2020 määruse (EÜ) nr 715/2007 (2) alusel?

Juhul kui vastus sellele küsimusele on eitav:

Kas kõnealuste vanemate sõidukimudelite puhul on endiselt kohaldatav määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk ja tasu kindlaksmääramise suhtes eelkõige määruse (EÜ) nr 715/2007 artikkel 7?

| 2. | Kas mõiste „teabe kättesaadavus“, mille peavad tootjad tagama määruse (EL) 2018/858 artikli 61 lõike 1 kohaselt, hõlmab tehnilise teabe kirjastajatele, keda on nimetatud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 45, antud õigust kasutada kõnealust teavet, et täita oma ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas, või on sellise kasutusõiguse puhul nõutav kasutus- ja taasavaldamise litsentsi puudutav eraldi kokkulepe, mis ei kuulu seoses tasuga, mida tootja selle eest nõuab, määruse (EL) 2018/858 artikli 63 kohaldamisalasse?
  Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:
  Kas mõiste „teabe kättesaadavus“, mille peavad tootjad tagama määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 6 lõike 1 kohaselt, hõlmab tehnilise teabe kirjastajatele, keda on nimetatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktis 15, antud õigust kasutada kõnealust teavet, et täita oma ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas, või on sellise kasutusõiguse puhul vajalik kasutus- ja taasavaldamise litsentsi puudutav eraldi kokkulepe, mis ei kuulu tootja nõutava tasu osas määruse (EL) 715/2007 artikli 7 kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

2.

Kas mõiste „teabe kättesaadavus“, mille peavad tootjad tagama määruse (EL) 2018/858 artikli 61 lõike 1 kohaselt, hõlmab tehnilise teabe kirjastajatele, keda on nimetatud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 45, antud õigust kasutada kõnealust teavet, et täita oma ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas, või on sellise kasutusõiguse puhul nõutav kasutus- ja taasavaldamise litsentsi puudutav eraldi kokkulepe, mis ei kuulu seoses tasuga, mida tootja selle eest nõuab, määruse (EL) 2018/858 artikli 63 kohaldamisalasse?

Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:

Kas mõiste „teabe kättesaadavus“, mille peavad tootjad tagama määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 6 lõike 1 kohaselt, hõlmab tehnilise teabe kirjastajatele, keda on nimetatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktis 15, antud õigust kasutada kõnealust teavet, et täita oma ülesandeid, mis on seotud nende äritegevusega järelturu tarneahelas, või on sellise kasutusõiguse puhul vajalik kasutus- ja taasavaldamise litsentsi puudutav eraldi kokkulepe, mis ei kuulu tootja nõutava tasu osas määruse (EL) 715/2007 artikli 7 kohaldamisalasse?

| 3. | Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EL) 2018/858 artikli 63 lõike 1 esimese lause esimese osa tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tootja peab kõiki sõltumatuid ettevõtjaid, keda on nimetatud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 45, tasu kindlaksmääramisel olenemata nende äritegevusest võrdselt kohtlema?
  Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:
  Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 esimese lause esimese poole tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tootja peab kõiki sõltumatuid ettevõtjaid, keda on nimetatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktis 15, tasu kindlaksmääramisel olenemata nende äritegevusest võrdselt kohtlema?
  Juhul kui vastus kolmandale eelotsuse küsimusele on eitav: |
| --- | --- |

3.

Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EL) 2018/858 artikli 63 lõike 1 esimese lause esimese osa tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tootja peab kõiki sõltumatuid ettevõtjaid, keda on nimetatud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 45, tasu kindlaksmääramisel olenemata nende äritegevusest võrdselt kohtlema?

Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:

Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 esimese lause esimese poole tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tootja peab kõiki sõltumatuid ettevõtjaid, keda on nimetatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 punktis 15, tasu kindlaksmääramisel olenemata nende äritegevusest võrdselt kohtlema?

Juhul kui vastus kolmandale eelotsuse küsimusele on eitav:

| 4. | Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EL) 2018/858 artikli 63 lõike 1 esimese lause esimese osa tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tasu võib põhimõtteliselt katta üksnes tootja kulud?
  Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:
  Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 esimese lause esimese poole tähenduses, tuleb tõlgendada nii, et tasu võib põhimõtteliselt katta üksnes tootja kulud? |
| --- | --- |

4.

Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EL) 2018/858 artikli 63 lõike 1 esimese lause esimese osa tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tasu võib põhimõtteliselt katta üksnes tootja kulud?

Juhul kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav ja määruse (EÜ) nr 715/2007 III peatükk on vanemate sõidukimudelite suhtes kohaldatav:

Kas mõistet „mõistlik ja proportsionaalne tasu“ määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 esimese lause esimese poole tähenduses, tuleb tõlgendada nii, et tasu võib põhimõtteliselt katta üksnes tootja kulud?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT 2018, L 151, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT 2007, L 171, lk 1).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – Lufthansa Technik AERO Alzey GmbH versus Arik Air Limited jt

(Kohtuasi C-393/21)

(2021/C 368/06)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Põhikohtuasja pooled

Huvitatud isik ja kassaator: Lufthansa Technik AERO Alzey GmbH

Hagejad ja teised menetlusosalised kassatsioonimenetluses: Arik Air Limited jt

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kuidas tuleb tõlgendada määruse nr 805/2004 (1) artikli 23 punktis c sisalduvat mõistet „erakorralised asjaolud“, võttes arvesse määruse nr 805/2004 eesmärke, muu hulgas eesmärki kiirendada ja lihtsustada liikmesriikide kohtuotsuste täitmist ning tagada tõhusalt õigus õiglasele kohtumõistmisele? Milline on täitmise liikmesriigi pädevate asutuste kaalutlusõigus mõiste „erakorralised asjaolud“ tõlgendamisel? |
| --- | --- |

1.

Kuidas tuleb tõlgendada määruse nr 805/2004 (1) artikli 23 punktis c sisalduvat mõistet „erakorralised asjaolud“, võttes arvesse määruse nr 805/2004 eesmärke, muu hulgas eesmärki kiirendada ja lihtsustada liikmesriikide kohtuotsuste täitmist ning tagada tõhusalt õigus õiglasele kohtumõistmisele? Milline on täitmise liikmesriigi pädevate asutuste kaalutlusõigus mõiste „erakorralised asjaolud“ tõlgendamisel?

| 2. | Kas määruse nr 805/2004 artikli 23 punkti c kohaldamise üle otsustamisel tuleb pidada asjakohaseks selliseid asjaolusid, nagu on kõne all käesolevas asjas, mis on seotud päritoluriigis toimuva kohtumenetlusega, milles on lahendamisel küsimus Euroopa täitekorralduse väljastamise aluseks oleva kohtuotsuse tühistamise kohta? Milliste kriteeriumide alusel tuleb hinnata edasikaebemenetlust päritoluliikmesriigis ja kui põhjalikult peavad täitmise liikmesriigi pädevad asutused hindama päritoluliikmesriigis toimuvat menetlust? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse nr 805/2004 artikli 23 punkti c kohaldamise üle otsustamisel tuleb pidada asjakohaseks selliseid asjaolusid, nagu on kõne all käesolevas asjas, mis on seotud päritoluriigis toimuva kohtumenetlusega, milles on lahendamisel küsimus Euroopa täitekorralduse väljastamise aluseks oleva kohtuotsuse tühistamise kohta? Milliste kriteeriumide alusel tuleb hinnata edasikaebemenetlust päritoluliikmesriigis ja kui põhjalikult peavad täitmise liikmesriigi pädevad asutused hindama päritoluliikmesriigis toimuvat menetlust?

| 3. | Mis on hindamise ese määruse nr 805/2004 artiklis 23 sisalduva mõiste „erakorralised asjaolud“ kohaldamise üle otsustamisel – kas päritoluriigi otsuse vaidlustamisel päritoluriigis tuleb hinnata vaidluse asjaolude mõju, kas tuleb analüüsida määruse artiklis 23 ette nähtud meetme võimalikku kasu või kahju või võlgniku majanduslikku suutlikkust kohtuotsust täita või muid asjaolusid? |
| --- | --- |

3.

Mis on hindamise ese määruse nr 805/2004 artiklis 23 sisalduva mõiste „erakorralised asjaolud“ kohaldamise üle otsustamisel – kas päritoluriigi otsuse vaidlustamisel päritoluriigis tuleb hinnata vaidluse asjaolude mõju, kas tuleb analüüsida määruse artiklis 23 ette nähtud meetme võimalikku kasu või kahju või võlgniku majanduslikku suutlikkust kohtuotsust täita või muid asjaolusid?

| 4. | Kas määruse nr 805/2004 artikli 23 kohaselt on võimalik kohaldada samaaegselt mitut selles artiklis ette nähtud meedet? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis millistele kriteeriumidele peavad täitmise riigi pädevad asutused mitme meetme kohaldamise põhjendatuse ja proportsionaalsuse üle otsustamisel tuginema? |
| --- | --- |

4.

Kas määruse nr 805/2004 artikli 23 kohaselt on võimalik kohaldada samaaegselt mitut selles artiklis ette nähtud meedet? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis millistele kriteeriumidele peavad täitmise riigi pädevad asutused mitme meetme kohaldamise põhjendatuse ja proportsionaalsuse üle otsustamisel tuginema?

| 5. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 (2) kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 36 lõikes 1 ette nähtud kord on kohaldatav päritoluriigi otsuse suhtes, mis käsitleb täidetavuse peatumist (või tühistamist), või on kohaldatav selle määruse artikli 44 lõikes 2 ette nähtuga sarnane kord? |
| --- | --- |

5.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 (2) kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 36 lõikes 1 ette nähtud kord on kohaldatav päritoluriigi otsuse suhtes, mis käsitleb täidetavuse peatumist (või tühistamist), või on kohaldatav selle määruse artikli 44 lõikes 2 ette nähtuga sarnane kord?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (ELT 2004, L 143, lk 15; ELT eriväljaanne 19/07, lk 38).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1)

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu) 28. juunil 2021 – D.V. versus M.A.

(Kohtuasi C-395/21)

(2021/C 368/07)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: D.V.

Vastustaja kassatsioonimenetluses: M.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 93/13 (1) artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „lepingu põhiobjekt“ hõlmab ettevõtja (advokaadi) ja tarbija vahel sõlmitud õigusteenuste osutamise lepingu tingimust, milles ei ole eraldi kokku lepitud ning mis puudutab lepingu maksumust ja selle arvutamise viisi? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 93/13 (1) artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „lepingu põhiobjekt“ hõlmab ettevõtja (advokaadi) ja tarbija vahel sõlmitud õigusteenuste osutamise lepingu tingimust, milles ei ole eraldi kokku lepitud ning mis puudutab lepingu maksumust ja selle arvutamise viisi?

| 2. | Kas direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 sisalduvat viidet lepingutingimuse lihtsusele ja arusaadavusele tuleb tõlgendada nii, et piisab, kui lepingu maksumust käsitlevas tingimuses (mille kohaselt arvutatakse tegelikult osutatud teenuste maksumus tunnitasu alusel) on ära toodud advokaadile makstava tunnitasu summa? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2 sisalduvat viidet lepingutingimuse lihtsusele ja arusaadavusele tuleb tõlgendada nii, et piisab, kui lepingu maksumust käsitlevas tingimuses (mille kohaselt arvutatakse tegelikult osutatud teenuste maksumus tunnitasu alusel) on ära toodud advokaadile makstava tunnitasu summa?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on eitav, siis kas läbipaistvuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab advokaadi kohustust märkida lepingus nende teenuste maksumus, mille konkreetsed määrad on võimalik eelnevalt selgelt määratleda ja kindlaks määrata, või tuleb samuti kindlaks määrata teenuste hinnanguline maksumus (osutatavate õigusteenuste esialgne eelarve), kui lepingu sõlmimisel on võimatu prognoosida konkreetsete toimingute arvu (või kestust) ja nende eest makstavat tasu ning võimalikke kulusid suurendavaid või vähendavaid riske? Kas selleks, et hinnata, kas maksumust käsitlev lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, on oluline, kas teave õigusteenuste maksumuse ja selle arvutamise viisi kohta on esitatud tarbijale mis tahes sobival viisil või on toodud ära õigusteenuste lepingus endas? Kas teabe puudumist lepingueelsetes suhetes saab heastada teabe andmine lepingu täitmise ajal? Kas hinnangut selle kohta, kas lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, mõjutab asjaolu, et osutatud õigusteenuste lõplik maksumus selgub alles pärast nende osutamise lõppemist? Kas selle hindamisel, kas maksumust käsitlev lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, on oluline, et lepingus ei ole ette nähtud advokaadi kohustust esitada perioodiliselt aruandeid osutatud teenuste eest või esitada tarbijale perioodiliselt arveid, mis võimaldaks tarbijal teha õigel ajal otsuse õigusteenustest loobumise või lepinguhinna muutmise kohta? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on eitav, siis kas läbipaistvuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab advokaadi kohustust märkida lepingus nende teenuste maksumus, mille konkreetsed määrad on võimalik eelnevalt selgelt määratleda ja kindlaks määrata, või tuleb samuti kindlaks määrata teenuste hinnanguline maksumus (osutatavate õigusteenuste esialgne eelarve), kui lepingu sõlmimisel on võimatu prognoosida konkreetsete toimingute arvu (või kestust) ja nende eest makstavat tasu ning võimalikke kulusid suurendavaid või vähendavaid riske? Kas selleks, et hinnata, kas maksumust käsitlev lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, on oluline, kas teave õigusteenuste maksumuse ja selle arvutamise viisi kohta on esitatud tarbijale mis tahes sobival viisil või on toodud ära õigusteenuste lepingus endas? Kas teabe puudumist lepingueelsetes suhetes saab heastada teabe andmine lepingu täitmise ajal? Kas hinnangut selle kohta, kas lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, mõjutab asjaolu, et osutatud õigusteenuste lõplik maksumus selgub alles pärast nende osutamise lõppemist? Kas selle hindamisel, kas maksumust käsitlev lepingutingimus vastab läbipaistvuse nõudele, on oluline, et lepingus ei ole ette nähtud advokaadi kohustust esitada perioodiliselt aruandeid osutatud teenuste eest või esitada tarbijale perioodiliselt arveid, mis võimaldaks tarbijal teha õigel ajal otsuse õigusteenustest loobumise või lepinguhinna muutmise kohta?

| 4. | Kui riigisisene kohus otsustab, et lepingutingimus, mis määrab tegelikult osutatud teenuste maksumuse kindlaks tunnitasu alusel, ei ole koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles, nagu on nõutud direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2, siis kas ta peab kontrollima, kas see tingimus on ebaõiglane selle direktiivi artikli 3 lõike 1 tähenduses (see tähendab, et selle analüüsimisel, kas lepingutingimus võib olla ebaõiglane, tuleb kindlaks teha, kas see lepingutingimus põhjustab lepingupoolte õiguste ja kohustuste „olulise tasakaalustamatuse“, mis kahjustab tarbijat) või, võttes arvesse asjaolu, et see tingimus hõlmab olulist teavet lepingu kohta, siis kas pelk asjaolu, et see tingimus ei ole läbipaistev, on piisav, et tunnistada see ebaõiglaseks? |
| --- | --- |

4.

Kui riigisisene kohus otsustab, et lepingutingimus, mis määrab tegelikult osutatud teenuste maksumuse kindlaks tunnitasu alusel, ei ole koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles, nagu on nõutud direktiivi 93/13 artikli 4 lõikes 2, siis kas ta peab kontrollima, kas see tingimus on ebaõiglane selle direktiivi artikli 3 lõike 1 tähenduses (see tähendab, et selle analüüsimisel, kas lepingutingimus võib olla ebaõiglane, tuleb kindlaks teha, kas see lepingutingimus põhjustab lepingupoolte õiguste ja kohustuste „olulise tasakaalustamatuse“, mis kahjustab tarbijat) või, võttes arvesse asjaolu, et see tingimus hõlmab olulist teavet lepingu kohta, siis kas pelk asjaolu, et see tingimus ei ole läbipaistev, on piisav, et tunnistada see ebaõiglaseks?

| 5. | Kas asjaolu, et kui on tuvastatud, et maksumust käsitlev lepingutingimus on ebaõiglane ja et õigusteenuste leping ei ole direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 kohaselt siduv, tähendab, et tuleb ennistada olukord, milles tarbija oleks olnud, kui ebaõiglaseks tunnistatud lepingutingimust ei oleks olnud? Kas sellise olukorra ennistamine tähendaks, et tarbijal ei ole kohustust maksta juba osutatud teenuste eest? |
| --- | --- |

5.

Kas asjaolu, et kui on tuvastatud, et maksumust käsitlev lepingutingimus on ebaõiglane ja et õigusteenuste leping ei ole direktiivi 93/13 artikli 6 lõike 1 kohaselt siduv, tähendab, et tuleb ennistada olukord, milles tarbija oleks olnud, kui ebaõiglaseks tunnistatud lepingutingimust ei oleks olnud? Kas sellise olukorra ennistamine tähendaks, et tarbijal ei ole kohustust maksta juba osutatud teenuste eest?

| 6. | Kui tasu eest teenuste osutamise lepingu olemuse tõttu ei ole võimalik ennistada olukorda, kus tarbija oleks olnud ebaõiglaseks tunnistatud tingimuse puudumisel (teenused on juba osutatud), siis kas advokaadi poolt osutatud teenuste eest tasu kindlaksmääramine on vastuolus direktiivi 93/13 artikli 7 lõike 1 eesmärgiga? Kui vastus sellele küsimusele on eitav, siis kas tegelik tasakaal, millega lepingupoolte võrdsus taastatakse, oleks saavutatud: 1) kui advokaadile makstakse osutatud teenuste eest lepingus kindlaksmääratud tunnitasu; 2) kui advokaadile makstakse õigusteenuste eest makstavat miinimumtasu (näiteks riigisiseses õigusaktis, nimelt soovituses advokaaditasu ülemmäära kohta määratletud tasu); 3) kui advokaadile makstakse teenuste eest kohtu poolt kindlaks määratud mõistlik summa, võttes arvesse asja keerukust, advokaadi kvalifikatsiooni ja kogemust, kliendi rahalist olukorda ja muid asjakohaseid asjaolusid? |
| --- | --- |

6.

Kui tasu eest teenuste osutamise lepingu olemuse tõttu ei ole võimalik ennistada olukorda, kus tarbija oleks olnud ebaõiglaseks tunnistatud tingimuse puudumisel (teenused on juba osutatud), siis kas advokaadi poolt osutatud teenuste eest tasu kindlaksmääramine on vastuolus direktiivi 93/13 artikli 7 lõike 1 eesmärgiga? Kui vastus sellele küsimusele on eitav, siis kas tegelik tasakaal, millega lepingupoolte võrdsus taastatakse, oleks saavutatud: 1) kui advokaadile makstakse osutatud teenuste eest lepingus kindlaksmääratud tunnitasu; 2) kui advokaadile makstakse õigusteenuste eest makstavat miinimumtasu (näiteks riigisiseses õigusaktis, nimelt soovituses advokaaditasu ülemmäära kohta määratletud tasu); 3) kui advokaadile makstakse teenuste eest kohtu poolt kindlaks määratud mõistlik summa, võttes arvesse asja keerukust, advokaadi kvalifikatsiooni ja kogemust, kliendi rahalist olukorda ja muid asjakohaseid asjaolusid?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Svea Hovrätt, Patent- och marknadsöverdomstolen (Rootsi) 28. juunil 2021 – IRnova AB versus FLIR Systems AB

(Kohtuasi C-399/21)

(2021/C 368/08)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Svea Hovrätt, Patent- och marknadsöverdomstolen

Põhikohtuasja pooled

Hageja: IRnova AB

Kostja: FLIR Systems AB

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 (1) kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 24 punktis 4 ette nähtud erandlik kohtualluvus hõlmab hagi, milles palutakse leiutajaks või kaasleiutajaks olemise väitele tuginedes tuvastada parem õigus kolmandas riigis esitatud riigisiseste patenditaotluste ja registreeritud patentidega hõlmatud leiutisele?

---

(1)  ELT 2012, L 351, lk 1

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 1. juulil 2021 – A Oy versus B Ky ja C:n kuolinpesä

(Kohtuasi C-406/21)

(2021/C 368/09)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein oikeus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: A Oy

Kostjad: B Ky ja C:n kuolinpesä

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2011/7 (1) artikli 12 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid võivad jätta selle direktiivi kohaldamisalast välja viivisega seotud lepingutava, mida on pooltevaheliste üksiktellimuste puhul pidevalt järgitud enne 16. märtsi 2013, isegi kui need üksiktellimused, mille alusel viivist nõutakse, tehti pärast seda kuupäeva? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2011/7 (1) artikli 12 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid võivad jätta selle direktiivi kohaldamisalast välja viivisega seotud lepingutava, mida on pooltevaheliste üksiktellimuste puhul pidevalt järgitud enne 16. märtsi 2013, isegi kui need üksiktellimused, mille alusel viivist nõutakse, tehti pärast seda kuupäeva?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas direktiivi 2011/7 artikli 7 lõikeid 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et esimeses küsimuses kirjeldatud lepingutava on käsitletav lepingutingimuse või tavana nende sätete tähenduses, mis välistab viivise või sissenõudmiskulude hüvitamise nõude? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas direktiivi 2011/7 artikli 7 lõikeid 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et esimeses küsimuses kirjeldatud lepingutava on käsitletav lepingutingimuse või tavana nende sätete tähenduses, mis välistab viivise või sissenõudmiskulude hüvitamise nõude?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT 2011, L 48, lk 1).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie (Belgia) 7. juulil 2021 – VP Capital NV versus Belgia riik, teised menetlusosalised: PricewaterhouseCoopers Belastingadviseurs NV, Ernst & Young Tax Consultants BV, Ernst & Young Bedrijfsrevisoren BV

(Kohtuasi C-414/21)

(2021/C 368/10)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van Cassatie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: VP Capital NV

Kostja: Belgia riik

Teised menetlusosalised: PricewaterhouseCoopers Belastingadviseurs NV, Ernst & Young Tax Consultants BV, Ernst & Young Bedrijfsrevisoren BV

Eelotsuse küsimused

Kas kõnealune riigisisene kord rikub ELTL artikliga 49 tagatud asutamisvabadust, kui selle tagajärjeks on, et Luksemburgi äriühing, kes kirjendab aktsiakahjumi Luksemburgis ja selle küll põhimõtteliselt oma maksustatavast tulust maha arvab, kuid ei saa seda tekkinud maksualase kahjumikirje tõttu tegelikult sellest tulust maha arvata, maksustatakse pärast tema registrijärgse asukoha Belgiasse üleviimist seoses kõnealuse varade allahindamisega Belgias; välja arvatud juhul, kui allahindamisest saadud tulu kirjendatakse mittekättesaadaval kohustuste kontol; samas kui Belgia äriühingut, kes kirjendas aktsiakahjumi Belgias, seoses kõnealuse varade allahindamisega ei maksustata, kui kahjum ei ole eelnevalt Belgia maksustatavast tulust maha arvatud, ilma et allahindamise aluseks olev kahjum tuleks kirjendada mittekättesaadaval kohustuste kontol?

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 9. juulil 2021 – Ministero dell’Interno versus TO

(Kohtuasi C-422/21)

(2021/C 368/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Ministero dell’Interno

Vastustaja: TO

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL (1) artikli 20 lõigetega 4 ja 5 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega nähakse ette vastuvõtumeetmete tühistamine nende taotlejate suhtes, kes on täisealised ega kuulu „haavatavate isikute“ kategooriasse, juhul kui taotlejat ennast peetakse eriti vägivaldsete tegude toimepanijaks väljaspool majutuskeskust, millega kaasnes füüsilise vägivalla kasutamine avaliku võimu kandjate ja/või avaliku teenuse osutajate vastu, põhjustades ohvritele vigastusi, mille tõttu neil oli vaja kasutada kohaliku kiirabi raviteenuseid?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (uuesti sõnastatud) (ELT 2013, L 180, lk 96).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud HM-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

(Kohtuasi C-428/21)

(2021/C 368/12)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pooled

Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud järgmise isiku kohta: HM

Teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 27 lõike 3 punkti g ja lõiget 4 koosmõjus õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele, tuleb tõlgendada nii, et






  — | õigust olla süütegude kogumi laiendamiseks nõusoleku andmise taotluse osas ära kuulatud peab üleantud isik saama teostada vahistamismääruse teinud liikmesriigis, kui selle liikmesriigi õigusasutus kuulab ta üle seoses võimaliku loobumisega erikohustuse reegli kasutamisest vastavalt raamotsuse artikli 27 lõike 3 punktile f, või nii, et |
| --- | --- | --- |

1.

Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 27 lõike 3 punkti g ja lõiget 4 koosmõjus õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele, tuleb tõlgendada nii, et

—

õigust olla süütegude kogumi laiendamiseks nõusoleku andmise taotluse osas ära kuulatud peab üleantud isik saama teostada vahistamismääruse teinud liikmesriigis, kui selle liikmesriigi õigusasutus kuulab ta üle seoses võimaliku loobumisega erikohustuse reegli kasutamisest vastavalt raamotsuse artikli 27 lõike 3 punktile f, või nii, et

| — | õigust olla ära kuulatud peab see isik saama teostada liikmesriigis, kes ta enne üle andis, vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab süütegude kogumi laiendamiseks nõusoleku andmist? |
| --- | --- |

—

õigust olla ära kuulatud peab see isik saama teostada liikmesriigis, kes ta enne üle andis, vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab süütegude kogumi laiendamiseks nõusoleku andmist?

| 2. | Kui üleantud isik peab oma õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 27 lõikes 4 osutatud süütegude kogumi laiendamise nõusoleku andmise taotluse kohta ära kuulatud saama teostada selles liikmesriigis, kes ta enne üle andis, siis mil viisil peab see liikmesriik talle seda võimaldama? |
| --- | --- |

2.

Kui üleantud isik peab oma õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 27 lõikes 4 osutatud süütegude kogumi laiendamise nõusoleku andmise taotluse kohta ära kuulatud saama teostada selles liikmesriigis, kes ta enne üle andis, siis mil viisil peab see liikmesriik talle seda võimaldama?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 14. juulil 2021 – Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud TZ-i kohta; teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

(Kohtuasi C-429/21)

(2021/C 368/13)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pooled

Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud järgmise isiku kohta: TZ

Teine menetlusosaline: Openbaar Ministerie

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 28 lõiget 3 koosmõjus õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele tuleb tõlgendada nii, et






  — | õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 28 lõike 3 alusel esitatud järgnevat üleandmist puudutava nõustumistaotluse osas ära kuulatud peab vahistamismääruse teinud liikmesriigile üle antud isik, kelle suhtes on kolmas liikmesriik teinud Euroopa vahistamismääruse seoses enne tema esimest üleandmist toime pandud tegudega, saama teostada esimese vahistamismääruse teinud liikmesriigis, selle liikmesriigi õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab tema suhtes kolmanda liikmesriigi poolt tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmist, või nii, et |
| --- | --- | --- |

1.

Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 28 lõiget 3 koosmõjus õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele tuleb tõlgendada nii, et

—

õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 28 lõike 3 alusel esitatud järgnevat üleandmist puudutava nõustumistaotluse osas ära kuulatud peab vahistamismääruse teinud liikmesriigile üle antud isik, kelle suhtes on kolmas liikmesriik teinud Euroopa vahistamismääruse seoses enne tema esimest üleandmist toime pandud tegudega, saama teostada esimese vahistamismääruse teinud liikmesriigis, selle liikmesriigi õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab tema suhtes kolmanda liikmesriigi poolt tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmist, või nii, et

| — | õigust olla ära kuulatud peab see isik saama teostada liikmesriigis, kes ta enne üle andis, ja vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab järgnevaks üleandmiseks nõusoleku andmist? |
| --- | --- |

—

õigust olla ära kuulatud peab see isik saama teostada liikmesriigis, kes ta enne üle andis, ja vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt läbiviidavas menetluses, mis puudutab järgnevaks üleandmiseks nõusoleku andmist?

| 2. | Kui üleantud isik peab oma õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 28 lõikes 3 osutatud järgnevat üleandmist puudutava nõustumistaotluse kohta ära kuulatud saama teostada selles liikmesriigis, kes ta enne üle andis, siis mil viisil peab see liikmesriik talle seda võimaldama? |
| --- | --- |

2.

Kui üleantud isik peab oma õigust olla raamotsuse 2002/584/JSK artikli 28 lõikes 3 osutatud järgnevat üleandmist puudutava nõustumistaotluse kohta ära kuulatud saama teostada selles liikmesriigis, kes ta enne üle andis, siis mil viisil peab see liikmesriik talle seda võimaldama?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/14

---

Land Rheinland-Pfalzi 29. juulil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 19. mai 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-218/18: Deutsche Lufthansa AG versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-466/21 P)

(2021/C 368/14)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Land Rheinland-Pfalz (esindajad: advocaat R. van der Hout, Rechtsanwalt C. Wagner)

Teised menetlusosalised: Deutsche Lufthansa AG, Euroopa Komisjon, Saksamaa Liitvabariik

Apellandi nõuded

Apellant palub:

| — | tühistada Üldkohtu (üheksas koda) 19. mai 2021. aasta otsus kohtuasjas T-218/18: Deutsche Lufthansa vs. komisjon ja jätta hagi lõplikult rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu (üheksas koda) 19. mai 2021. aasta otsus kohtuasjas T-218/18: Deutsche Lufthansa vs. komisjon ja jätta hagi lõplikult rahuldamata;

| — | mõista Deutsche Lufthansa AG-lt välja esimese kohtuastme ja apellatsioonimenetluse kulud. |
| --- | --- |

—

mõista Deutsche Lufthansa AG-lt välja esimese kohtuastme ja apellatsioonimenetluse kulud.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjendamiseks esitab apellant viis väidet:

| — | Esimene väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kui eeldas, et Deutsche Lufthansa AG-l (edaspidi „DLH“) on õigus ELTL artikli 263 lõike 4 alusel hagi esitada. Kohus leidis ebaõigesti, et DLH on huvitatud pool määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 1 punkti h ja artikli 24 tähenduses ning saab hagis tugineda enda menetlusõiguste rikkumisele. Lisaks ei ole Üldkohus hagi esitamise õiguse osas enda otsust olulistes aspektides piisavalt põhjendanud. |
| --- | --- |

—

Esimene väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kui eeldas, et Deutsche Lufthansa AG-l (edaspidi „DLH“) on õigus ELTL artikli 263 lõike 4 alusel hagi esitada. Kohus leidis ebaõigesti, et DLH on huvitatud pool määruse (EL) 2015/1589 (1) artikli 1 punkti h ja artikli 24 tähenduses ning saab hagis tugineda enda menetlusõiguste rikkumisele. Lisaks ei ole Üldkohus hagi esitamise õiguse osas enda otsust olulistes aspektides piisavalt põhjendanud.

| — | Teine väide: Üldkohus tugines oma otsuses teeninduspiirkonna osas ebaõigesti ainult vaidlustatud määruse tekstile, hindamata asjaomast konteksti ja haldusmenetluse dokumente. |
| --- | --- |

—

Teine väide: Üldkohus tugines oma otsuses teeninduspiirkonna osas ebaõigesti ainult vaidlustatud määruse tekstile, hindamata asjaomast konteksti ja haldusmenetluse dokumente.

| — | Kolmas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, sest tugines otsuses sellele, et komisjon ei olnud teeninduspiirkonna hindamisel väidetavalt arvesse võtnud sihtlennujaamu ja muid erisusi. Kuna DLH seda enda hagis ei puudutanud, ei oleks Üldkohus tohtinud hagi sellel alusel rahuldada. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, sest tugines otsuses sellele, et komisjon ei olnud teeninduspiirkonna hindamisel väidetavalt arvesse võtnud sihtlennujaamu ja muid erisusi. Kuna DLH seda enda hagis ei puudutanud, ei oleks Üldkohus tohtinud hagi sellel alusel rahuldada.

| — | Neljas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kui eeldas, et komisjon ei ole teeninduspiirkonna osas kõrvaldanud kõiki kahtlusi seoses siseturuga kokkusobimisega. Seejuures jättis Üldkohus tähelepanuta, et komisjon (i) peab esialgse uurimismenetluse lõpus otsuse tegema selleks ajaks olemasoleva teabe põhjal ja (ii) puudusid kahtlused seoses lennunduses antava abi kriteeriumidele vastamisega. |
| --- | --- |

—

Neljas väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kui eeldas, et komisjon ei ole teeninduspiirkonna osas kõrvaldanud kõiki kahtlusi seoses siseturuga kokkusobimisega. Seejuures jättis Üldkohus tähelepanuta, et komisjon (i) peab esialgse uurimismenetluse lõpus otsuse tegema selleks ajaks olemasoleva teabe põhjal ja (ii) puudusid kahtlused seoses lennunduses antava abi kriteeriumidele vastamisega.

| — | Viies väide: Üldkohus rikkus ELTL artikli 264 lõiget 2, sest ta tühistas vaidlustatud määruse, jättis aga märkimata, mis nüüdsest edasi kehtib. Lisaks rikkus ta põhjendamiskohustust, sest jättis otsuse ajalise mõju osas põhjendamata. |
| --- | --- |

—

Viies väide: Üldkohus rikkus ELTL artikli 264 lõiget 2, sest ta tühistas vaidlustatud määruse, jättis aga märkimata, mis nüüdsest edasi kehtib. Lisaks rikkus ta põhjendamiskohustust, sest jättis otsuse ajalise mõju osas põhjendamata.

---

(1)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT 2015, L 248, lk 9).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/15

---

Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Vrhovni sudi eelotsusetaotlus – Horvaatia) – I.D. versus Z b. d.d.

(Kohtuasi C-474/20) (1)

(2021/C 368/15)

Kohtumenetluse keel: horvaadi

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 423, 7.12.2020.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/15

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – IO, SP, DR versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-526/20) (1)

(2021/C 368/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/15

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – PJ versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-527/20) (1)

(2021/C 368/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/15

---

Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – CT versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-528/20) (1)

(2021/C 368/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – AP versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-529/20) (1)

(2021/C 368/19)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DS versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-565/20) (1)

(2021/C 368/20)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 19, 18.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – DG versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-566/20) (1)

(2021/C 368/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/16

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus OP

(Kohtuasi C-627/20) (1)

(2021/C 368/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 72, 1.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus BA

(Kohtuasi C-628/20) (1)

(2021/C 368/23)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 72, 1.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus CS

(Kohtuasi C-630/20) (1)

(2021/C 368/24)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 72, 1.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus PR, TV

(Kohtuasi C-631/20) (1)

(2021/C 368/25)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 72, 1.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/17

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – GJ versus Ryanair DAC

(Kohtuasi C-712/20) (1)

(2021/C 368/26)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 128, 12.4.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus TZ

(Kohtuasi C-10/21) (1)

(2021/C 368/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 88, 15.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus IY, TP

(Kohtuasi C-11/21) (1)

(2021/C 368/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 88, 15.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus FL

(Kohtuasi C-12/21) (1)

(2021/C 368/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 88, 15.3.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/18

---

Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus ZR

(Kohtuasi C-107/21) (1)

(2021/C 368/30)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 182, 10.5.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/19

---

Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Landgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Deutsche Lufthansa AG versus GD, WT

(Kohtuasi C-135/21) (1)

(2021/C 368/31)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 182, 10.5.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/19

---

Euroopa Kohtu presidendi 18. juuni 2021. aasta määrus (Københavns Byreti eelotsusetaotlus – Taani) – Orion Corporation versus Lægemiddelstyrelsen, menetluses osales: Teva Danmark A/S

(Kohtuasi C-165/21) (1)

(2021/C 368/32)

Kohtumenetluse keel: taani

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 206, 31.5.2021.

---

Üldkohus

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/20

---

Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Public.Resource.Org ja Right to Know versus komisjon

(Kohtuasi T-185/19) (1)

(Dokumentidega tutvumine - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Harmoneeritud standardid - CENi heakskiidetud nelja harmoniseeritud standardit puudutavad dokumendid - Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine - Kolmanda isiku ärihuvide kaitse erand - Autoriõigusest tulenev kaitse)

(2021/C 368/33)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Public.Resource.Org, Inc. (Sebastopol, California, Ameerika Ühendriigid), Right to Know CLG (Dublin, Iirimaa) (esindajad: solicitor F. Logue, advokaadid A. Grünwald, J. Hackl ja C. Nüßing)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Gattinara, F. Thiran ja S. Delaude)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Euroopa Standardikomitee (CEN) ja veel 14 menetlusse astujat, kelle nimed on kohtuotsuse lisas (esindajad: advokaadid U. Karpenstein, K. Dingemann ja M. Kottmann)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 22. jaanuari 2019. aasta otsus C(2019) 639 final, millega keelduti rahuldamast taotlust tutvuda Euroopa Standardikomitee (CEN) vastuvõetud nelja harmoniseeritud standardiga.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Public.Resource.Org, Inc-i ja Right to Know CLG kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Public.Resource.Org, Inc-i ja Right to Know CLG kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Euroopa Standardikomitee (CEN), Asociación Española de Normalizacióni (UNE), Asociaţia de Standardizare din România (ASRO), Association française de normalisationi (AFNOR), Austrian Standards Internationali (ASI), British Standards Institutioni (BSI), Bureau de normalisation/Bureau voor Normalisatie (NBN), Dansk Standardi (DS), Deutsches Institut für Normung eV (DIN), Koninklijk Nederlands Normalisatie Instituuti (NEN), Schweizerische Normen-Vereinigungi (SNV), Standard Norge (SN), Suomen Standardisoimisliitto ry (SFS), Svenska institutet för standarderi (SIS) ja Institut za standardizaciju Srbije (ISS) kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Standardikomitee (CEN), Asociación Española de Normalizacióni (UNE), Asociaţia de Standardizare din România (ASRO), Association française de normalisationi (AFNOR), Austrian Standards Internationali (ASI), British Standards Institutioni (BSI), Bureau de normalisation/Bureau voor Normalisatie (NBN), Dansk Standardi (DS), Deutsches Institut für Normung eV (DIN), Koninklijk Nederlands Normalisatie Instituuti (NEN), Schweizerische Normen-Vereinigungi (SNV), Standard Norge (SN), Suomen Standardisoimisliitto ry (SFS), Svenska institutet för standarderi (SIS) ja Institut za standardizaciju Srbije (ISS) kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 172, 20.5.2019.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/21

---

Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – JT versus EUIPO – Carrasco Pirard (QUILAPAYÚN)

(Kohtuasi T-197/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi QUILAPAYÚN taotlus - Suhteline keeldumispõhjus - Pariisi konventsiooni artikli 6a tähenduses üldtuntud kaubamärgi puudumine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 2 punk c))

(2021/C 368/34)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: JT (esindaja: advokaat A. Mena Valenzuela)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: R. Raponi ja D. Hanf)

Teised pooled EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astujad Üldkohtus: Eduardo Carrasco Pirard (Santiago, Tšiili) ja veel seitse poolt EUIPO apellatsioonikoja menetluses, kelle nimed on toodud kohtuotsuse lisas

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 10. veebruari 2020. aasta otsuse (asi R 1518/2019-4) peale, mis käsitleb vastulausemenetlust, mille üks pool on JT ning teine pool E. Carrasco Pirardi ja teised EUIPO apellatsioonikoja menetluse pooled, kelle nimed on toodud otsuse lisas.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja JT-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja JT-lt.

---

(1)  ELT C 320, 28.9.2020.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/21

---

Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Upper Echelon Products versus EUIPO (Everlasting Comfort)

(Kohtuasi T-562/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering - Sõnamärk Everlasting Comfort - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c)

(2021/C 368/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Upper Echelon Products LLC (Austin, Texas, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat M. Izquierdo Blanco)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: D. Hanf)

Ese

Hagi EUIPO esimese apellatsioonikoja 14. juuli 2020. aasta otsuse (asi R 952/2020-1) peale, mis käsitleb sõnamärgi Everlasting Comfort ELi nimetavat rahvusvahelist registreeringut.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Upper Echelon Products LLC-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Upper Echelon Products LLC-lt.

---

(1)  ELT C 371, 3.11.2020.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/22

---

Üldkohtu 14. juuli 2021. aasta otsus – Ryanair ja Laudamotion versus komisjon (Austrian Airlines; Covid-19)

(Kohtuasi T-677/20) (1)

(Riigiabi - Austria lennutranspordi turg - Austria poolt ühele lennuettevõtjale COVID-19 pandeemia raames antud abi - Austrian Airlinesile antud allutatud laen - Otsus jätta vastuväited esitamata - Abisaaja emaettevõtjale varem antud abi - Erakorralise sündmuse tõttu tekkinud kahju hüvitamiseks ette nähtud abi - Asutamisvabadus - Teenuste osutamise vabadus - Võrdne kohtlemine - Põhjendamiskohustus)

(2021/C 368/36)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Ryanair DAC (Swords, Iirimaa), Laudamotion GmbH (Schwechat, Austria) (esindajad: advokaadid E. Vahida, F.-C. Laprévote, V. Blanc, S. Rating ja I.-G. Metaxas-Maranghidis)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Flynn, F. Tomat ja S. Noë)

Kostjate toetuseks menetlusse astujad: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: R. Kanitz, J. Möller ja P.-L. Krüger), Austria Vabariik (esindajad: A. Posch, J. Schmoll, G. Eberhard ja S. Weber), Austrian Airlines AG (Viin, Austria) (esindaja: advokaat A. Zellhofer)

Ese

ELTL artiklil 263 põhinev nõue tühistada komisjoni 6. juuli 2020. aasta otsus C(2020) 4684 (final) riigiabi SA.57539 (2020/N) kohta – Austria – COVID-19 – Austrian Airlinesile antud abi.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Ryanair DAC ja Laudamotion GmbH kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Ryanair DAC ja Laudamotion GmbH kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi, Austria Vabariigi ja Austrian Airlines AG kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi, Austria Vabariigi ja Austrian Airlines AG kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 9, 11.1.2021.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/22

---

25. juunil 2021 esitatud hagi – Telly versus komisjon

(Kohtuasi T-362/21)

(2021/C 368/37)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Telly s. r. o. (Praha, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat R. Kubáč)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 15. märtsi 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.55805 (2020/FC) – Tšehhi Vabariik – Digitaaltelevisiooni võrkude käitajate sageduslitsentside kehtivuse pikendamine; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 15. märtsi 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.55805 (2020/FC) – Tšehhi Vabariik – Digitaaltelevisiooni võrkude käitajate sageduslitsentside kehtivuse pikendamine;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et tehtud on ilmselge hindamisviga; |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et tehtud on ilmselge hindamisviga;

| 2. | Teine väide, et komisjoni otsus ei ole nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjoni otsus ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/23

---

28. juunil 2021 esitatud hagi – Česká asociace satelitních operátorů versus komisjon

(Kohtuasi T-363/21)

(2021/C 368/38)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Česká asociace satelitních operátorů z. s. (Praha, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat R. Kubáč)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 15. märtsi 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.55805 (2020/FC) – Tšehhi Vabariik – Digitaaltelevisiooni võrkude käitajate sageduslitsentside kehtivuse pikendamine; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 15. märtsi 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.55805 (2020/FC) – Tšehhi Vabariik – Digitaaltelevisiooni võrkude käitajate sageduslitsentside kehtivuse pikendamine;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et tehtud on ilmselge hindamisviga; |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et tehtud on ilmselge hindamisviga;

| 2. | Teine väide, et komisjoni otsus ei ole nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjoni otsus ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/23

---

28. juunil 2021 esitatud hagi – TJ versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi T-365/21)

(2021/C 368/39)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: TJ (esindaja: advokaat A. Véghely)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ametisse nimetava asutuse otsus tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse (CPCC) tsiviiloperatsioonide ülema ja direktori valimise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada ametisse nimetava asutuse otsus tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse (CPCC) tsiviiloperatsioonide ülema ja direktori valimise kohta;

| — | mõista ELTL artikli 340 alusel välja hüvitis nimetatud otsuse tõttu tekkinud kahju eest. |
| --- | --- |

—

mõista ELTL artikli 340 alusel välja hüvitis nimetatud otsuse tõttu tekkinud kahju eest.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 98 ja nõukogu otsust 2010/427/EL. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 98 ja nõukogu otsust 2010/427/EL.

| 2. | Teine väide, et on rikutud personalieeskirjade artiklit 27. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud personalieeskirjade artiklit 27.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud hea halduse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud hea halduse põhimõtet.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/24

---

1. juulil 2021 esitatud hagi – Di Taranto versus Euroopa Prokuratuur

(Kohtuasi T-368/21)

(2021/C 368/40)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Alessandro Di Taranto (Rooma, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Pellegrino)

Kostja: Euroopa Prokuratuur

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada „Decision of the College of the European Public Prosecutor’s Office of 3 May 2021 on the appointment of fifteen european delegated prosecutors of the EPPO in the Italian Republic“, millega nimetati Itaalia Vabariigi määratud Euroopa delegaatprokurörid; |
| --- | --- |

—

tühistada „Decision of the College of the European Public Prosecutor’s Office of 3 May 2021 on the appointment of fifteen european delegated prosecutors of the EPPO in the Italian Republic“, millega nimetati Itaalia Vabariigi määratud Euroopa delegaatprokurörid;

| — | mõista käesoleva menetluse kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite õigusvastasuse kohta, mis tuleneb sellest, et Consiglio Superiore della Magistratura (kõrgem kohtute nõukoda) ehk Itaalias Euroopa delegaatprokuröride nimetamiseks pädeva asutuse eeldatav ja siduv 28. aprilli 2021. aasta otsus on väidetavalt õigusvastane.

Oma õiguste tagamiseks vaidlustab hageja Euroopa Prokuratuuri kolleegiumi otsuse Euroopa delegaatprokuröride määramise kohta, väites, et see on õigusvastane tulenevalt 28. aprilli 2021. aasta otsuse õigusvastasusest – viimati nimetatud otsusega kehtestas Consiglio Superiore della Magistratura (kõrgem kohtute nõukoda) lõpliku määramise, milles A. di Taranto oli Rooma piirkonnast määratavas nimekirjas kolme kandidaadi hulgas viimane.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/25

---

2. juulil 2021 esitatud hagi – ZR versus EUIPO

(Kohtuasi T-400/21)

(2021/C 368/41)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: ZR (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja A. Champetier)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada EUIPO otsus jätta rahuldamata hageja taotlus viia ta Euroopa Komisjonist üle EUIPO-sse; |
| --- | --- |

—

tühistada EUIPO otsus jätta rahuldamata hageja taotlus viia ta Euroopa Komisjonist üle EUIPO-sse;

| — | tühistada vajalikus ulatuses otsus jätta rahuldamata kaebus, mille hageja esitas personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses otsus jätta rahuldamata kaebus, mille hageja esitas personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet:

| 1. | esimene väide personalieeskirjade artiklite 4, 8, 27, 29 ja 110 ning liidu ametnike karjääri jätkuvuse, teenete võrdlemise ja läbipaistvuse põhimõtete rikkumise kohta; |
| --- | --- |

1.

esimene väide personalieeskirjade artiklite 4, 8, 27, 29 ja 110 ning liidu ametnike karjääri jätkuvuse, teenete võrdlemise ja läbipaistvuse põhimõtete rikkumise kohta;

| 2. | teine väide võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise kohta; |
| --- | --- |

2.

teine väide võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise kohta;

| 3. | kolmas väide põhjendamiskohustuse ja hoolsuskohustuse rikkumise kohta, mille tagajärjel tehti ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

3.

kolmas väide põhjendamiskohustuse ja hoolsuskohustuse rikkumise kohta, mille tagajärjel tehti ilmne hindamisviga.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/25

---

7. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit Bank versus SRB

(Kohtuasi T-402/21)

(2021/C 368/42)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: UniCredit Bank AG (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid F. Schäfer, H. Großerichter ja F. Kruis)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas Ühtse Kriisilahendusnõukogu 14. aprilli 2021. aasta otsus ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2021. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas Ühtse Kriisilahendusnõukogu 14. aprilli 2021. aasta otsus ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2021. aasta ex ante osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad;

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses, kuna otsus ei ole nõuetekohaselt kinnitatud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses, kuna otsus ei ole nõuetekohaselt kinnitatud.

| 2. | Teine väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–III on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses ning õigust heale haldusele, kuna need ei sisalda piisavat põhjendust ELTL artikli 296 teise lõigu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõike 2 punkti c kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–III on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses ning õigust heale haldusele, kuna need ei sisalda piisavat põhjendust ELTL artikli 296 teise lõigu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõike 2 punkti c kohaselt.

| 3. | Kolmas väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–II on rikutud harta artikli 47 esimesest lõigust tulenevat õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna otsuse sisulist õigsust on kohtul praktiliselt võimatu tõhusalt kontrollida. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–II on rikutud harta artikli 47 esimesest lõigust tulenevat õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna otsuse sisulist õigsust on kohtul praktiliselt võimatu tõhusalt kontrollida.

| 4. | Neljas väide: 14. aprilli 2021. aasta otsus ja selle lisad on õigusvastased, kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artiklid 4–7 ja artikkel 9 on õigusvastased. Nendega on rikutud krediidiasutuste ja finantseerimisühingute õigust tõhusale õiguskaitsele, kuna nendega kaasnevad olemuslikult läbipaistmatud otsused, mis tehakse määruse nende sätete alusel. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: 14. aprilli 2021. aasta otsus ja selle lisad on õigusvastased, kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artiklid 4–7 ja artikkel 9 on õigusvastased. Nendega on rikutud krediidiasutuste ja finantseerimisühingute õigust tõhusale õiguskaitsele, kuna nendega kaasnevad olemuslikult läbipaistmatud otsused, mis tehakse määruse nende sätete alusel.

| 5. | Viies väide: Kui peaks jõutama järeldusele, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksete läbipaistmatu arvutamine on juba määruse nr 806/2014 (2) artikli 70 lõikes 2 ja direktiivi 2014/59 (3) artikli 103 lõigetes 2 ja 7 ette nähtud, siis on need õigusaktid neljandas väites nimetatud põhjustel õigusvastased ja need tuleb seega tunnistada kohaldamatuks. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: Kui peaks jõutama järeldusele, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksete läbipaistmatu arvutamine on juba määruse nr 806/2014 (2) artikli 70 lõikes 2 ja direktiivi 2014/59 (3) artikli 103 lõigetes 2 ja 7 ette nähtud, siis on need õigusaktid neljandas väites nimetatud põhjustel õigusvastased ja need tuleb seega tunnistada kohaldamatuks.

| 6. | Kuues väide: 14. aprilli 2021. aasta otsus on vastuolus delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklite 6 ja 7 ning artikli 20 lõikega 1, kuna kostja ei võtnud riskiga korrigeerimise kordaja arvutamisel arvesse stabiilse netorahastamise kordaja (NSFR) ega omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude (MREL) riskinäitajaid, samuti mitte keerukuse („complexity“) ja kriisilahenduskõlblikkuse („resolvability“) näitajaid. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: 14. aprilli 2021. aasta otsus on vastuolus delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklite 6 ja 7 ning artikli 20 lõikega 1, kuna kostja ei võtnud riskiga korrigeerimise kordaja arvutamisel arvesse stabiilse netorahastamise kordaja (NSFR) ega omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude (MREL) riskinäitajaid, samuti mitte keerukuse („complexity“) ja kriisilahenduskõlblikkuse („resolvability“) näitajaid.

| 7. | Seitsmes väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–III on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses ja harta artikli 41 lõike 2 punktist a tulenevat õigust heale haldusele, kuna hagejat ei kuulatud enne otsuse tegemist ära. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide: 14. aprilli 2021. aasta otsusega ja selle lisadega I–III on rikutud olulist menetlusnormi ELTL artikli 263 teise lõigu tähenduses ja harta artikli 41 lõike 2 punktist a tulenevat õigust heale haldusele, kuna hagejat ei kuulatud enne otsuse tegemist ära.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/26

---

7. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB

(Kohtuasi T-403/21)

(2021/C 368/43)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (Hannover, Saksamaa) (esindajad: advokaadid D. Flore ja J. Seitz)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Deutsche Hypothekenbank (Actien-Gesellschaft) õigusjärglasena palub hageja Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 14. aprilli 2021. aasta otsus (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad ning eelkõige I lisa „2021. aasta ex ante osamaksete arvutuse kohaldamisalas olevate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvutuse tulemused eraldi (krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta) ühtlustatud lisades“ – osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 14. aprilli 2021. aasta otsus (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad ning eelkõige I lisa „2021. aasta ex ante osamaksete arvutuse kohaldamisalas olevate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvutuse tulemused eraldi (krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta) ühtlustatud lisades“ – osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üksteist väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on õigust olla ära kuulatud:






  — | Kostja jättis enne vaidlustatud otsuse tegemist Deutsche Hypothekenbanki ära kuulamata ja rikkus sellega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 41 lõike 2 punkti a. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on õigust olla ära kuulatud:

—

Kostja jättis enne vaidlustatud otsuse tegemist Deutsche Hypothekenbanki ära kuulamata ja rikkus sellega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 41 lõike 2 punkti a.

| 2. | Teine väide, et rikutud on menetlusnorme:






  — | Vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on vastu võetud vastuolus harta artiklist 41, ELTL artiklist 298, õiguse üldpõhimõtetest ja kostja kodukorrast tulenevate üldiste menetlusnõuetega. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on menetlusnorme:

—

Vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on vastu võetud vastuolus harta artiklist 41, ELTL artiklist 298, õiguse üldpõhimõtetest ja kostja kodukorrast tulenevate üldiste menetlusnõuetega.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on põhjendamata:






  — | Vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, mis on vastuolus ELTL artikliga 296; eelkõige ei ole esitatud põhjendused seotud konkreetse juhtumiga ega ole esitatud asjakohaseid kaalutlusi proportsionaalsuse ja kaalutlusõiguse küsimustes. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on põhjendamata:

—

Vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, mis on vastuolus ELTL artikliga 296; eelkõige ei ole esitatud põhjendused seotud konkreetse juhtumiga ega ole esitatud asjakohaseid kaalutlusi proportsionaalsuse ja kaalutlusõiguse küsimustes.

| — | Samuti on iga-aastase osamakse arvutamine arusaamatu, eelkõige kuna selles kasutatud terminoloogia ei ole järjepidev ega ole esitatud teavet oluliste vaheetappide kohta. |
| --- | --- |

—

Samuti on iga-aastase osamakse arvutamine arusaamatu, eelkõige kuna selles kasutatud terminoloogia ei ole järjepidev ega ole esitatud teavet oluliste vaheetappide kohta.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna vaidlustatud otsust ei ole võimalik kontrollida:






  — | Kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, siis on hagejal väga keeruline seda kohtus vaidlustada. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna vaidlustatud otsust ei ole võimalik kontrollida:

—

Kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, siis on hagejal väga keeruline seda kohtus vaidlustada.

| — | Eelkõige on kostja rikkunud võistleva menetluse põhimõtet, mille kohaselt peavad menetlusosalised saama võistlevalt vaielda menetluse tulemuse seisukohalt oluliste faktiliste ja õiguslike asjaolude üle. |
| --- | --- |

—

Eelkõige on kostja rikkunud võistleva menetluse põhimõtet, mille kohaselt peavad menetlusosalised saama võistlevalt vaielda menetluse tulemuse seisukohalt oluliste faktiliste ja õiguslike asjaolude üle.

| 5. | Viies väide, et investeerimisühingute kaitseskeemi (institutional protection scheme, IPS) näitaja kohaldamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | IPS näitaja kohaldamisel ei ole arvesse võetud seda, milline tähendus on Deutsche Hypothekenbanki staatusel Sparkassen-Finanzgruppe investeerimisühingute kaitseskeemi liikmena. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et investeerimisühingute kaitseskeemi (institutional protection scheme, IPS) näitaja kohaldamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

IPS näitaja kohaldamisel ei ole arvesse võetud seda, milline tähendus on Deutsche Hypothekenbanki staatusel Sparkassen-Finanzgruppe investeerimisühingute kaitseskeemi liikmena.

| — | Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 6 lõike 5 teise lause kohaselt oleks kostja pidanud arvesse võtma, et asjaomase krediidiasutuse tõenäosus sattuda kriisilahendusmenetlusse ja sellest tulenevalt kriisilahendusrahastu kasutusele võtmise tõenäosus on madal ning silmas pidama proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 6 lõike 5 teise lause kohaselt oleks kostja pidanud arvesse võtma, et asjaomase krediidiasutuse tõenäosus sattuda kriisilahendusmenetlusse ja sellest tulenevalt kriisilahendusrahastu kasutusele võtmise tõenäosus on madal ning silmas pidama proportsionaalsuse põhimõtet.

| 6. | Kuues väide, et tuletisinstrumentide koguriskipositsiooni arvessevõtmine riskinäitajate „kauplemistegevus, bilansivälised riskipositsioonid, tuletisinstrumendid, keerukus ja kriisilahenduskõlblikkus“ puhul on vastuolus normihierarhias kõrgemal seisva delegeeritud määrusega (EL) 2015/63:






  — | Kostja oleks pidanud vastavalt riskiprofiilile orienteerituse nõudele delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõike 5 esimese lause punkti a ja artikli 6 lõike 6 ning artikli 7 lõike 4 esimese lause punkti 1 a alusel tuletisinstrumentide koguriskipositsiooni hindamisel võtma arvesse, et ükski Deutsche Hypothekenbanki tuletisinstrument ei kuulu tema kauplemistegevuse portfelli ja et need on mõeldud üksnes riskide maandamiseks ning Deutsche Hypothekenbanki keerukusaste on madal ja tal on tugev kriisilahendussuutlikkus. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide, et tuletisinstrumentide koguriskipositsiooni arvessevõtmine riskinäitajate „kauplemistegevus, bilansivälised riskipositsioonid, tuletisinstrumendid, keerukus ja kriisilahenduskõlblikkus“ puhul on vastuolus normihierarhias kõrgemal seisva delegeeritud määrusega (EL) 2015/63:

—

Kostja oleks pidanud vastavalt riskiprofiilile orienteerituse nõudele delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõike 5 esimese lause punkti a ja artikli 6 lõike 6 ning artikli 7 lõike 4 esimese lause punkti 1 a alusel tuletisinstrumentide koguriskipositsiooni hindamisel võtma arvesse, et ükski Deutsche Hypothekenbanki tuletisinstrument ei kuulu tema kauplemistegevuse portfelli ja et need on mõeldud üksnes riskide maandamiseks ning Deutsche Hypothekenbanki keerukusaste on madal ja tal on tugev kriisilahendussuutlikkus.

| 7. | Seitsmes väide, et riskipositsiooni sambas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete (Minimum Requirements for own funds and Eligible Liabilities, MREL) arvesse võtmata jätmine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633:






  — | Kostja oleks pidanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/633 artikli 6 lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a arvesse võtma hageja keskmisest kõrgemat MREL-taset 67,6 %, mis on oluliselt suurem kui Ühtse Kriisilahendusnõukogu määratud miinimumtase 8 %. |
| --- | --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et riskipositsiooni sambas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete (Minimum Requirements for own funds and Eligible Liabilities, MREL) arvesse võtmata jätmine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633:

—

Kostja oleks pidanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/633 artikli 6 lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a arvesse võtma hageja keskmisest kõrgemat MREL-taset 67,6 %, mis on oluliselt suurem kui Ühtse Kriisilahendusnõukogu määratud miinimumtase 8 %.

| 8. | Kaheksas väide, et riskiga korrigeerimise kordaja kohaldamine on vastuolus normihierarhias kõrgemal seisva delegeeritud määrusega (EL) 2015/63:






  — | Kostja oleks pidanud riskiga korrigeerimise kordaja määramisel võtma arvesse hageja madalat makseviivituse tõenäosust ja keskmisest kõrgemat MREL-taset, mis on kooskõlas riskiprofiilile orienteerituse nõudega ja harta artikli 16 kohase ettevõtlusvabadusega. |
| --- | --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et riskiga korrigeerimise kordaja kohaldamine on vastuolus normihierarhias kõrgemal seisva delegeeritud määrusega (EL) 2015/63:

—

Kostja oleks pidanud riskiga korrigeerimise kordaja määramisel võtma arvesse hageja madalat makseviivituse tõenäosust ja keskmisest kõrgemat MREL-taset, mis on kooskõlas riskiprofiilile orienteerituse nõudega ja harta artikli 16 kohase ettevõtlusvabadusega.

| 9. | Üheksas (teise võimalusena esitatud) väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teine lause on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | Kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teises lauses on sätestatud, et arvesse tuleb võtta IPS näitaja suhtelist kaalu, siis on see säte vastuolus harta artiklist 20 tuleneva seaduse ees võrduse aluspõhimõttega ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna asutusi, kes kuuluvad samasse krediidiasutuste kaitse süsteemi ja kellel on seega sama makseviivituse tõenäosus, koheldakse erinevalt. |
| --- | --- | --- |

9.

Üheksas (teise võimalusena esitatud) väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teine lause on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

Kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teises lauses on sätestatud, et arvesse tuleb võtta IPS näitaja suhtelist kaalu, siis on see säte vastuolus harta artiklist 20 tuleneva seaduse ees võrduse aluspõhimõttega ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna asutusi, kes kuuluvad samasse krediidiasutuste kaitse süsteemi ja kellel on seega sama makseviivituse tõenäosus, koheldakse erinevalt.

| 10. | Kümnes väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 1. sammus määratletud mõiste „pankadevahelised hoiused“ on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 1. sammus määratletud mõiste „pankadevahelised hoiused“ on õigusvastane, kuna riskinäitaja „pankadevaheliste laenude ja hoiuste osakaal“ arvutamisel ei või arvesse võtta selliseid riskineutraalseid väärtpabereid nagu nimelised hüpoteekvõlakirjad (Namenspfandbriefe). |
| --- | --- | --- |

10.

Kümnes väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 1. sammus määratletud mõiste „pankadevahelised hoiused“ on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 1. sammus määratletud mõiste „pankadevahelised hoiused“ on õigusvastane, kuna riskinäitaja „pankadevaheliste laenude ja hoiuste osakaal“ arvutamisel ei või arvesse võtta selliseid riskineutraalseid väärtpabereid nagu nimelised hüpoteekvõlakirjad (Namenspfandbriefe).

| 11. | Üheteistkümnes väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 2. sammus esitatud rühmadeks jagamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 2. sammus esitatud rühmadeks jagamine on õigusvastane, kuna rühmi on vähe ja igas rühmas peab olema võrdne arv krediidiasutusi, mis ei võimalda võtta piisavalt mitmekesiselt arvesse kõigi selliste asutuste nagu näiteks Deutsche Hypothekenbanki, riskiprofiili. |
| --- | --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 2. sammus esitatud rühmadeks jagamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 lisa I 2. sammus esitatud rühmadeks jagamine on õigusvastane, kuna rühmi on vähe ja igas rühmas peab olema võrdne arv krediidiasutusi, mis ei võimalda võtta piisavalt mitmekesiselt arvesse kõigi selliste asutuste nagu näiteks Deutsche Hypothekenbanki, riskiprofiili.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/28

---

9. juulil 2021 esitatud hagi – Saksamaa versus komisjon

(Kohtuasi T-409/21)

(2021/C 368/44)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: J. Möller ja R. Kanitz)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuni 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.56826 (2020/N) – Saksamaa – 2020 reform of support for cogeneration ning riigiabi kohta SA.53308 (2019/N) – Saksamaa – Change of support to existing CHP plants (KWKG § 13), osas, milles tuvastatakse, et






  a) | koostoodetud elektri tootmise toetamine uutes ja ajakohastatud suure tõhususega koostootmisjaamades, |
| --- | --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuni 2021. aasta otsus riigiabi kohta SA.56826 (2020/N) – Saksamaa – 2020 reform of support for cogeneration ning riigiabi kohta SA.53308 (2019/N) – Saksamaa – Change of support to existing CHP plants (KWKG § 13), osas, milles tuvastatakse, et

a)

koostoodetud elektri tootmise toetamine uutes ja ajakohastatud suure tõhususega koostootmisjaamades,

| b) | energiatõhusate kütte- ja jahutusvõrkude toetamine, |
| --- | --- |

b)

energiatõhusate kütte- ja jahutusvõrkude toetamine,

| c) | kütte- ja jahutussalvestite toetamine, |
| --- | --- |

c)

kütte- ja jahutussalvestite toetamine,

| d) | koostoodetud elektri toetamine ja tootmine suure tõhususega gaasiga käitavates koostootmiskäitistes kaugkütte sektoris ning |
| --- | --- |

d)

koostoodetud elektri toetamine ja tootmine suure tõhususega gaasiga käitavates koostootmiskäitistes kaugkütte sektoris ning

| e) | vähendatud KWKG-tasu vesiniku tootjatele
  kujutavad KWKG 2020 kohaselt riigiabi; |
| --- | --- |

e)

vähendatud KWKG-tasu vesiniku tootjatele

kujutavad KWKG 2020 kohaselt riigiabi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite. Euroopa Komisjon tõlgendas ja kohaldas ELTL artikli 107 lõiget 1 vääralt, kui ta leidis, et ettevõtjad, keda teatatud meede puudutab, said liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest abi. Euroopa Komisjon lähtub seejuures esiteks ekslikult sellest, et ainuüksi asjaolu, et tasu on maksu olemusega, tähendab, et saadud vahendid on riigi ressurssidest ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. Teiseks lähtub Euroopa Komisjon ekslikult sellest, et soojus- ja elektrienergia koostootmise säilitamise, ajakohastamise ja väljaehitamise seaduse 2020 (Kräfte-Wärme-Kopplungsgesetz, KWKG) kohaselt esineva tasu (KWKG-tasu) näol on tegemist maksuga Euroopa Kohtu praktika tähenduses. Kolmandaks leiab Euroopa Komisjon vääralt, et põhivõrguettevõtjate saadud vahendid on riigi kontrolli all ja seega viimase käsutuses.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/29

---

9. juulil 2021 esitatud hagi – Norddeutsche Landesbank – Girozentrale versus SRB

(Kohtuasi T-412/21)

(2021/C 368/45)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (Hannover, Saksamaa) (esindajad: advokaadid D. Flore ja J. Seitz)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 14. aprilli 2021. aasta otsus (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad ning eelkõige I lisa „2021. aasta ex ante osamaksete arvutuse kohaldamisalas olevate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvutuse tulemused eraldi (krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta) ühtlustatud lisades“ – osas, milles need puudutavad hagejat; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 14. aprilli 2021. aasta otsus (SRB/ES/2021/22) ja selle lisad ning eelkõige I lisa „2021. aasta ex ante osamaksete arvutuse kohaldamisalas olevate kõigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvutuse tulemused eraldi (krediidiasutuse või investeerimisühingu kohta) ühtlustatud lisades“ – osas, milles need puudutavad hagejat;

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on õigust olla ära kuulatud:






  — | Kostja jättis enne vaidlustatud otsuse tegemist hageja ära kuulamata ja rikkus sellega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 41 lõike 2 punkti a. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on õigust olla ära kuulatud:

—

Kostja jättis enne vaidlustatud otsuse tegemist hageja ära kuulamata ja rikkus sellega Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikli 41 lõike 2 punkti a.

| 2. | Teine väide, et rikutud on menetlusnorme:






  — | Vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on vastu võetud vastuolus harta artiklist 41, ELTL artiklist 298, õiguse üldpõhimõtetest ja kostja kodukorrast tulenevate üldiste menetlusnõuetega. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on menetlusnorme:

—

Vaidlustatud otsus on tühine, kuna see on vastu võetud vastuolus harta artiklist 41, ELTL artiklist 298, õiguse üldpõhimõtetest ja kostja kodukorrast tulenevate üldiste menetlusnõuetega.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on põhjendamata:






  — | Vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, mis on vastuolus ELTL artikliga 296; eelkõige ei ole esitatud põhjendused seotud konkreetse juhtumiga ega ole esitatud asjakohaseid kaalutlusi proportsionaalsuse ja kaalutlusõiguse küsimustes. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsus on põhjendamata:

—

Vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, mis on vastuolus ELTL artikliga 296; eelkõige ei ole esitatud põhjendused seotud konkreetse juhtumiga ega ole esitatud asjakohaseid kaalutlusi proportsionaalsuse ja kaalutlusõiguse küsimustes.

| — | Samuti on iga-aastase osamakse arvutamine arusaamatu, eelkõige kuna selles kasutatud terminoloogia ei ole järjepidev ega ole esitatud teavet oluliste vaheetappide kohta. |
| --- | --- |

—

Samuti on iga-aastase osamakse arvutamine arusaamatu, eelkõige kuna selles kasutatud terminoloogia ei ole järjepidev ega ole esitatud teavet oluliste vaheetappide kohta.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna vaidlustatud otsust ei ole võimalik kontrollida:






  — | Kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, siis on hagejal väga keeruline seda kohtus vaidlustada. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, kuna vaidlustatud otsust ei ole võimalik kontrollida:

—

Kuna vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, siis on hagejal väga keeruline seda kohtus vaidlustada.

| — | Eelkõige on kostja rikkunud võistleva menetluse põhimõtet, mille kohaselt peavad menetlusosalised saama võistlevalt vaielda menetluse tulemuse seisukohalt oluliste faktiliste ja õiguslike asjaolude üle. |
| --- | --- |

—

Eelkõige on kostja rikkunud võistleva menetluse põhimõtet, mille kohaselt peavad menetlusosalised saama võistlevalt vaielda menetluse tulemuse seisukohalt oluliste faktiliste ja õiguslike asjaolude üle.

| 5. | Viies väide, et investeerimisühingute kaitseskeemi (institutional protection scheme, IPS) näitaja kohaldamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | IPS näitaja kohaldamisel ei ole arvesse võetud seda, milline tähendus on hageja staatusel Sparkassen-Finanzgruppe investeerimisühingute kaitseskeemi liikmena. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et investeerimisühingute kaitseskeemi (institutional protection scheme, IPS) näitaja kohaldamine on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

IPS näitaja kohaldamisel ei ole arvesse võetud seda, milline tähendus on hageja staatusel Sparkassen-Finanzgruppe investeerimisühingute kaitseskeemi liikmena.

| — | Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 6 lõike 5 teise lause kohaselt oleks kostja pidanud arvesse võtma, et asjaomase finantsasutuse tõenäosus sattuda kriisilahendusmenetlusse ja sellest tulenevalt kriisilahendusrahastu kasutusele võtmise tõenäosus on madal ning silmas pidama proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (1) artikli 6 lõike 5 teise lause kohaselt oleks kostja pidanud arvesse võtma, et asjaomase finantsasutuse tõenäosus sattuda kriisilahendusmenetlusse ja sellest tulenevalt kriisilahendusrahastu kasutusele võtmise tõenäosus on madal ning silmas pidama proportsionaalsuse põhimõtet.

| 6. | Kuues väide, et riskipositsiooni sambas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete (Minimum Requirements for own funds and Eligible Liabilities, MREL) arvesse võtmata jätmine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633:






  — | Kostja oleks pidanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/633 artikli 6 lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a arvesse võtma hageja keskmisest kõrgemat MREL-taset 67,6 %, mis on oluliselt suurem kui Ühtse Kriisilahendusnõukogu määratud miinimumtase 8 %. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide, et riskipositsiooni sambas omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete (Minimum Requirements for own funds and Eligible Liabilities, MREL) arvesse võtmata jätmine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633:

—

Kostja oleks pidanud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/633 artikli 6 lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a arvesse võtma hageja keskmisest kõrgemat MREL-taset 67,6 %, mis on oluliselt suurem kui Ühtse Kriisilahendusnõukogu määratud miinimumtase 8 %.

| 7. | Seitsmes väide, et riskiga korrigeerimise kordaja kohaldamine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633 koosmõjus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | Kostja oleks pidanud riskiga korrigeerimise kordaja määramisel võtma arvesse hageja madalat makseviivituse tõenäosust ja keskmisest kõrgemat MREL-taset, mis on kooskõlas riskiprofiilile orienteerituse nõudega ja harta artikli 16 kohase ettevõtlusvabadusega. |
| --- | --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et riskiga korrigeerimise kordaja kohaldamine on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2015/633 koosmõjus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

Kostja oleks pidanud riskiga korrigeerimise kordaja määramisel võtma arvesse hageja madalat makseviivituse tõenäosust ja keskmisest kõrgemat MREL-taset, mis on kooskõlas riskiprofiilile orienteerituse nõudega ja harta artikli 16 kohase ettevõtlusvabadusega.

| 8. | Kaheksas (teise võimalusena esitatud) väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teine lause on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:






  — | Kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teises lauses on sätestatud, et arvesse tuleb võtta IPS näitaja suhtelist kaalu, siis on see säte vastuolus harta artiklist 20 tuleneva seaduse ees võrduse aluspõhimõttega ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna asutusi, kes kuuluvad samasse finantsasutuste kaitse süsteemi ja kellel on seega sama makseviivituse tõenäosus, koheldakse erinevalt. |
| --- | --- | --- |

8.

Kaheksas (teise võimalusena esitatud) väide, et delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teine lause on vastuolus hierarhiliselt kõrgema tasandi õigusega:

—

Kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 7 lõike 4 teises lauses on sätestatud, et arvesse tuleb võtta IPS näitaja suhtelist kaalu, siis on see säte vastuolus harta artiklist 20 tuleneva seaduse ees võrduse aluspõhimõttega ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuna asutusi, kes kuuluvad samasse finantsasutuste kaitse süsteemi ja kellel on seega sama makseviivituse tõenäosus, koheldakse erinevalt.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/31

---

26. juulil 2021 esitatud hagi – YAplus DBA Yoga Alliance versus EUIPO – Vidyanand (YOGA ALLIANCE INDIA INTERNATIONAL)

(Kohtuasi T-443/21)

(2021/C 368/46)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: YAplus DBA Yoga Alliance (Arlington, Virginia, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat A. Thünken)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Swami Vidyanand (Villupuram, India)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: kujutismärgi YOGA ALLIANCE INDIA INTERNATIONAL ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 415 321

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 17. mai 2021. aasta otsus asjas R 1062/2020-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud ning EUIPO menetluse kulud välja EUIPO-lt ja – vastavalt olukorrale – menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ning EUIPO menetluse kulud välja EUIPO-lt ja – vastavalt olukorrale – menetlusse astujalt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/31

---

27. juulil 2021 esitatud hagi – Copal Tree Brands versus EUIPO – Sumol + Compal Marcas (COPALLI)

(Kohtuasi T-445/21)

(2021/C 368/47)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Copal Tree Brands, Inc. (Oakland, California, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat B. Niemann Fadani)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Sumol + Compal Marcas SA (Carnaxide, Portugal)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi COPALLI taotlus – registreerimistaotlus nr 17 955 499

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 25. mai 2021. aasta otsus asjas R 1581/2020-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada teise apellatsioonikoja 25. mai 2021. aasta otsus asjas R 1581/2020-2; |
| --- | --- |

—

tühistada teise apellatsioonikoja 25. mai 2021. aasta otsus asjas R 1581/2020-2;

| — | tühistada vastulausete osakonna 29. mai 2020. aasta otsus nr B3075279; |
| --- | --- |

—

tühistada vastulausete osakonna 29. mai 2020. aasta otsus nr B3075279;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine ja väär kohaldamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine ja väär kohaldamine.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/32

---

28. juulil 2021 esitatud hagi – Commission de régulation de l’énergie versus ACER

(Kohtuasi T-446/21)

(2021/C 368/48)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Commission de régulation de l’énergie (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat C. Le Bihan-Graf)

Kostja: Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 28. mai 2021. aasta otsus nr A-001-2021, millega jäetakse muutmata ACERi 30. novembri 2020. aasta otsus nr 30-2020 seoses koordineeritud võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvate põhivõrguettevõtjate ettepanekuga, mis puudutab koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodikat, ja selle lisad I ja Ia; |
| --- | --- |

—

tühistada 28. mai 2021. aasta otsus nr A-001-2021, millega jäetakse muutmata ACERi 30. novembri 2020. aasta otsus nr 30-2020 seoses koordineeritud võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvate põhivõrguettevõtjate ettepanekuga, mis puudutab koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodikat, ja selle lisad I ja Ia;

| — | selle tagajärjel tühistada ACERi 30. novembri 2020. aasta otsus nr 30/2020 seoses koordineeritud võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvate põhivõrguettevõtjate ettepanekuga, mis puudutab koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodikat, ja selle lisad I ja Ia; |
| --- | --- |

—

selle tagajärjel tühistada ACERi 30. novembri 2020. aasta otsus nr 30/2020 seoses koordineeritud võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvate põhivõrguettevõtjate ettepanekuga, mis puudutab koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodikat, ja selle lisad I ja Ia;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaheksa väidet.

| 1. | Esimene väide, et määruse nr 2019/942 artiklit 28 on rikutud sellega, et apellatsiooninõukogu kontrollis ACERi otsuses nr 30/2020 sisalduvaid keerulisi tehnilisi ja majanduslikke hinnanguid ainult piiratud ulatuses.
  Arvestades Euroopa Kohtu 18. novembri 2020. aasta otsust kohtuasjas T-735/18 Aquind vs. ACER peab ACERi apellatsiooninõukogu analüüsima hageja väiteid ja argumente täies ulatuses. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et määruse nr 2019/942 artiklit 28 on rikutud sellega, et apellatsiooninõukogu kontrollis ACERi otsuses nr 30/2020 sisalduvaid keerulisi tehnilisi ja majanduslikke hinnanguid ainult piiratud ulatuses.

Arvestades Euroopa Kohtu 18. novembri 2020. aasta otsust kohtuasjas T-735/18 Aquind vs. ACER peab ACERi apellatsiooninõukogu analüüsima hageja väiteid ja argumente täies ulatuses.

| 2. | Teine väide, et ACER on rikkunud määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, sest ta määras ringvoo künnise kindlaks ilma, et põhivõrguettevõtjad oleks seda enne analüüsinud või riigi reguleerivad asutused oleks selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et ACER on rikkunud määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, sest ta määras ringvoo künnise kindlaks ilma, et põhivõrguettevõtjad oleks seda enne analüüsinud või riigi reguleerivad asutused oleks selle heaks kiitnud.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on õigusnormi, sest metoodika rakendamise ajakava seostamine teiste metoodikatega toimus ilma õigusliku aluseta. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on õigusnormi, sest metoodika rakendamise ajakava seostamine teiste metoodikatega toimus ilma õigusliku aluseta.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on määruse nr 1/58 artiklit 3 ja õiguskindluse põhimõtet, mis on liidu õiguse üldpõhimõte, sellega, et vaidlustatud otsuses nr A-001-2021 kasutati ainult inglise keelt. Ilmneb, et vaidlustatud otsust nr A-001-2021 ei koostatud prantsuse keeles ning see on selle keerukuse, pikkuse ja puudulikkuse tõttu hageja jaoks segane ja arusaamatu. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on määruse nr 1/58 artiklit 3 ja õiguskindluse põhimõtet, mis on liidu õiguse üldpõhimõte, sellega, et vaidlustatud otsuses nr A-001-2021 kasutati ainult inglise keelt. Ilmneb, et vaidlustatud otsust nr A-001-2021 ei koostatud prantsuse keeles ning see on selle keerukuse, pikkuse ja puudulikkuse tõttu hageja jaoks segane ja arusaamatu.

| 5. | Viies väide, et rikutud on määruse 2015/1222 artikli 74 lõiget 2, määruse 2015/1222 artikli 74 lõike 6 punkti a ning määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, kuna koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodika kohaldamisala määrati liiga laiana.
  Kohaldamisala ei tohiks hõlmata neid võrgu koostisosi, mis ei ole seotud piiriülese elektrikaubandusega vastavalt määruse 2015/1222 artikli 74 lõikele 2 ja määruse nr 2019/943 artikli 16 lõikele 13. Kohaldamisala seoti teiste metoodikatega ilma õigusliku aluseta.
  Ulatuslikum kohaldamisala, kui on ette nähtud võimsusarvutuse metoodikas, ei saa olla õiguslikult kehtiv. Kohaldamisala peab olema kooskõlas põhivõrguettevõtjate kohustuste ja vastutusega vastavalt määruse 2015/1222 artikli 74 lõike 6 punktile a. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on määruse 2015/1222 artikli 74 lõiget 2, määruse 2015/1222 artikli 74 lõike 6 punkti a ning määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, kuna koormuste ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodika kohaldamisala määrati liiga laiana.

Kohaldamisala ei tohiks hõlmata neid võrgu koostisosi, mis ei ole seotud piiriülese elektrikaubandusega vastavalt määruse 2015/1222 artikli 74 lõikele 2 ja määruse nr 2019/943 artikli 16 lõikele 13. Kohaldamisala seoti teiste metoodikatega ilma õigusliku aluseta.

Ulatuslikum kohaldamisala, kui on ette nähtud võimsusarvutuse metoodikas, ei saa olla õiguslikult kehtiv. Kohaldamisala peab olema kooskõlas põhivõrguettevõtjate kohustuste ja vastutusega vastavalt määruse 2015/1222 artikli 74 lõike 6 punktile a.

| 6. | Kuues väide, et määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13 on valesti kohaldatud, kui kehtestati ühtne ja ühine ringvoo künnis kõigile võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvatele põhivõrguettevõtjatele. Puudub alus põhjendada ja selgitada, et kohaldata tuleks ühtset ja ühist künnist kogu pakkumispiirkonna piiri jaoks, kui riikide ülekandevõrgud on teistsugused ja üksteisega põimunud. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13 on valesti kohaldatud, kui kehtestati ühtne ja ühine ringvoo künnis kõigile võimsusarvutuse ala tuuma kuuluvatele põhivõrguettevõtjatele. Puudub alus põhjendada ja selgitada, et kohaldata tuleks ühtset ja ühist künnist kogu pakkumispiirkonna piiri jaoks, kui riikide ülekandevõrgud on teistsugused ja üksteisega põimunud.

| 7. | Seitsmes väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet, mis on liidu õiguse üldpõhimõte, ning määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, sest metoodika kulukuse selgitamisel on eesõigus antud ringvoo tekitatud kitsaskohtadele.
  Sise- ja ringvoogude tekitatud kitsaskohti tuleks metoodikas käsitleda ühtemoodi. Kui ringvood asetatakse reostavate voogude prioriteetide nimekirjas esikohale, ei motiveeriks see võrguettevõtjaid kitsaskohtadega tegelema.
  ACERi apellatsiooninõukogu jättis hageja tõendid põhjendamatult tähelepanuta.
  Ringvoogude prioriseerimine diskrimineerib neid põhivõrguettevõtjaid, kes tegid nende võrkude arendamiseks vajalikke investeeringuid, sest neid ettevõtjaid võidakse karistada üle jäävate ringvoogude eest, mille nad võivad tekitada. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet, mis on liidu õiguse üldpõhimõte, ning määruse nr 2019/943 artikli 16 lõiget 13, sest metoodika kulukuse selgitamisel on eesõigus antud ringvoo tekitatud kitsaskohtadele.

Sise- ja ringvoogude tekitatud kitsaskohti tuleks metoodikas käsitleda ühtemoodi. Kui ringvood asetatakse reostavate voogude prioriteetide nimekirjas esikohale, ei motiveeriks see võrguettevõtjaid kitsaskohtadega tegelema.

ACERi apellatsiooninõukogu jättis hageja tõendid põhjendamatult tähelepanuta.

Ringvoogude prioriseerimine diskrimineerib neid põhivõrguettevõtjaid, kes tegid nende võrkude arendamiseks vajalikke investeeringuid, sest neid ettevõtjaid võidakse karistada üle jäävate ringvoogude eest, mille nad võivad tekitada.

| 8. | Kaheksas väide, et vääralt on kohaldatud määruse nr 2019/943 artikli 15 lõiget 3, kuna on tunnustatud, et metoodika peab katma kulusid, mida kannavad riiklikud liikmed nende tegevuskavade raames.
  Riiklike liikmete kantavad kulud nende tegevuskava raames peaksid olema metoodikast välistatud. Metoodika peaks kehtestama nende kulude käsitlemiseks erireeglid. Apellatsiooninõukogu argumendid ei ole tehnilisest seisukohast järjekindlad. Ta ei vasta hageja seda asjaolu puudutavale argumendile, et piirkonnaülese võimsuse võimaldamisega tekkinud kulusid on võimatu eristada neist kuludest, mis on tekkinud muul eesmärgil. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, et vääralt on kohaldatud määruse nr 2019/943 artikli 15 lõiget 3, kuna on tunnustatud, et metoodika peab katma kulusid, mida kannavad riiklikud liikmed nende tegevuskavade raames.

Riiklike liikmete kantavad kulud nende tegevuskava raames peaksid olema metoodikast välistatud. Metoodika peaks kehtestama nende kulude käsitlemiseks erireeglid. Apellatsiooninõukogu argumendid ei ole tehnilisest seisukohast järjekindlad. Ta ei vasta hageja seda asjaolu puudutavale argumendile, et piirkonnaülese võimsuse võimaldamisega tekkinud kulusid on võimatu eristada neist kuludest, mis on tekkinud muul eesmärgil.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/33

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – Hesse versus EUIPO – Wedl & Hofmann (Testa Rossa)

(Kohtuasi T-451/21)

(2021/C 368/49)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Kurt Hesse (Nürnberg, Saksamaa) (esindaja: advokaat M. Krogmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Wedl & Hofmann GmbH (Mils/Hall in Tirol, Austria)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi Testa Rossa taotlus – registreerimistaotlus nr 13 019 047

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 20. mai 2021. aasta otsus asjas R 878/2020-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | Tühistada vaidlustatud otsus osas, milles vastulause lükati tagasi järgmiste kaupade osas:
  klass 7: „leivalõikurid; köögivilja riivimismasinad; kohviveskid, v.a käsitsi käitatavad; elektrilised köögimasinad ja elektrilised purustid kodus kasutamiseks;
  klass 21 – „majapidamisseadmed“; |
| --- | --- |

—

Tühistada vaidlustatud otsus osas, milles vastulause lükati tagasi järgmiste kaupade osas:

klass 7: „leivalõikurid; köögivilja riivimismasinad; kohviveskid, v.a käsitsi käitatavad; elektrilised köögimasinad ja elektrilised purustid kodus kasutamiseks;

klass 21 – „majapidamisseadmed“;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/34

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – Thomas Henry versus EUIPO (MATE MATE)

(Kohtuasi T-452/21)

(2021/C 368/50)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Thomas Henry GmbH (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid O. Spieker, A. Schönfleisch, N. Willich ja D. Mienert)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi MATE MATE taotlus – registreerimistaotlus nr 18 091 934

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 28. mai 2021. aasta otsus asjas R 406/2021-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti g koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti g koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõikega 2.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/35

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – UniCredit ja UniCredit Bank versus komisjon

(Kohtuasi T-453/21)

(2021/C 368/51)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: UniCredit SpA (Rooma, Itaalia), UniCredit Bank AG (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Vandenborre, S. Dionnet, M. Siragusa, G. Rizza ja B. Massella Ducci Teri)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada tervikuna või osaliselt komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus C(2021) 3489 (final) asjas COMP/AT.40324 – Euroopa riigivõlakirjad (edaspidi „otsus“), kus leiti, et hagejad rikkusid ELTL artiklit 101 ja EMP lepingu artiklit 53, osaledes 9. septembrist 2011 kuni 28. novembrini 2011 ühes ja vältavas rikkumises, mis leidis aset Euroopa riigivõlakirjade sektoris, ja/või trahv; |
| --- | --- |

—

tühistada tervikuna või osaliselt komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus C(2021) 3489 (final) asjas COMP/AT.40324 – Euroopa riigivõlakirjad (edaspidi „otsus“), kus leiti, et hagejad rikkusid ELTL artiklit 101 ja EMP lepingu artiklit 53, osaledes 9. septembrist 2011 kuni 28. novembrini 2011 ühes ja vältavas rikkumises, mis leidis aset Euroopa riigivõlakirjade sektoris, ja/või trahv;

| — | teise võimalusena vähendada trahvisummat oluliselt, kasutades oma täielikku pädevust; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena vähendada trahvisummat oluliselt, kasutades oma täielikku pädevust;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt;

| — | anda menetlust korraldava meetme või menetlustoimingu raames komisjonile korraldus esitada mittekonfidentsiaalne versioon märkustest, mille kolmas isik komisjoni konkurentsi peadirektoraadist esitas uurimise AT.40324 käigus pärast vastuväiteteatise saatmist ja suulist ärakuulamist, nii et need märkused saaks lisada toimikusse. |
| --- | --- |

—

anda menetlust korraldava meetme või menetlustoimingu raames komisjonile korraldus esitada mittekonfidentsiaalne versioon märkustest, mille kolmas isik komisjoni konkurentsi peadirektoraadist esitas uurimise AT.40324 käigus pärast vastuväiteteatise saatmist ja suulist ärakuulamist, nii et need märkused saaks lisada toimikusse.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad 11 väidet.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt rikkus komisjon oma põhjendamiskohustust, kuna otsuses ei ole asjaomane turg või asjaomased turud nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt rikkus komisjon oma põhjendamiskohustust, kuna otsuses ei ole asjaomane turg või asjaomased turud nõuetekohaselt määratletud.

| 2. | Teine väide, mille kohaselt on otsuses ekslikult leitud, et UniCredit osales ühes ja vältavas rikkumises, mille keskmes oli esmasturg, vaatamata sellele, et UniCrediti kaupleja ei kaubelnud sel turul. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mille kohaselt on otsuses ekslikult leitud, et UniCredit osales ühes ja vältavas rikkumises, mille keskmes oli esmasturg, vaatamata sellele, et UniCrediti kaupleja ei kaubelnud sel turul.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt ei toeta komisjoni järeldust, et UniCredit osales ühes ja vältavas rikkumises, mis kujutas endast eesmärgi tõttu konkurentsipiirangut, samast ajast pärit tõendid, ja see ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt ei toeta komisjoni järeldust, et UniCredit osales ühes ja vältavas rikkumises, mis kujutas endast eesmärgi tõttu konkurentsipiirangut, samast ajast pärit tõendid, ja see ei ole piisavalt põhjendatud.

| 4. | Neljas väide, mille kohaselt komisjon eksis, kui tuvastas, et UniCredit osales eesmärgi tõttu konkurentsi piiramises, ega analüüsinud oma tegevuse võimalikku mõju järelturule. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, mille kohaselt komisjon eksis, kui tuvastas, et UniCredit osales eesmärgi tõttu konkurentsi piiramises, ega analüüsinud oma tegevuse võimalikku mõju järelturule.

| 5. | Viies väide, mille kohaselt komisjon eksis, kui tuvastas, et UniCredit osales eesmärgi tõttu konkurentsi piiramises, ega analüüsinud majanduslikku konteksti. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mille kohaselt komisjon eksis, kui tuvastas, et UniCredit osales eesmärgi tõttu konkurentsi piiramises, ega analüüsinud majanduslikku konteksti.

| 6. | Kuues väide, mille kohaselt hindas komisjon valesti asjaolusid, mis puudutasid hagejate osalust väidetavas kartellis. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, mille kohaselt hindas komisjon valesti asjaolusid, mis puudutasid hagejate osalust väidetavas kartellis.

| 7. | Seitsmes väide, mille kohaselt oli otsuses kasutatud trahvi kindlaksmääramise meetod ekslik, sest komisjon i) kasutas müügiväärtuse arvutamisel vale asendusväärtust, ii) ei kasutanud trahvisumma määramisel parimaid olemasolevaid andmeid, iii) ei hinnanud UniCrediti antud alternatiivsete andmete sobivust, ja iv) rikkus oma põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, mille kohaselt oli otsuses kasutatud trahvi kindlaksmääramise meetod ekslik, sest komisjon i) kasutas müügiväärtuse arvutamisel vale asendusväärtust, ii) ei kasutanud trahvisumma määramisel parimaid olemasolevaid andmeid, iii) ei hinnanud UniCrediti antud alternatiivsete andmete sobivust, ja iv) rikkus oma põhjendamiskohustust.

| 8. | Kaheksas väide, mille kohaselt oli komisjoni meetod poolte müügiväärtuse asendusväärtuste arvutamiseks ilmselgelt põhjendamatu ja oma eesmärgi saavutamiseks sobimatu, sest see ei kajastanud õigesti UniCrediti ja teiste poolte suhtelist kaalu väidetavas rikkumises. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide, mille kohaselt oli komisjoni meetod poolte müügiväärtuse asendusväärtuste arvutamiseks ilmselgelt põhjendamatu ja oma eesmärgi saavutamiseks sobimatu, sest see ei kajastanud õigesti UniCrediti ja teiste poolte suhtelist kaalu väidetavas rikkumises.

| 9. | Üheksas väide, mille kohaselt rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet ja karistuse individualiseerimise põhimõtet, vähendades UniCrediti põhisumma muutuvat osa teiste pooltega võrreldes vaid 1 % võrra. |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide, mille kohaselt rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet ja karistuse individualiseerimise põhimõtet, vähendades UniCrediti põhisumma muutuvat osa teiste pooltega võrreldes vaid 1 % võrra.

| 10. | Kümnes väide, mille kohaselt rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet ja karistuse individualiseerimise põhimõtet, jättes trahvi põhisumma oluliselt muutmata a) trahvide arvutamise suuniste § 37 alusel ja/või b) leevendavate tegurite tõttu. Selle tulemusel ei kajastanud lõplik trahvisumma objektiivseid erinevusi UniCrediti olukorra ja teiste poolte olukorra vahel. |
| --- | --- |

10.

Kümnes väide, mille kohaselt rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet ja karistuse individualiseerimise põhimõtet, jättes trahvi põhisumma oluliselt muutmata a) trahvide arvutamise suuniste § 37 alusel ja/või b) leevendavate tegurite tõttu. Selle tulemusel ei kajastanud lõplik trahvisumma objektiivseid erinevusi UniCrediti olukorra ja teiste poolte olukorra vahel.

| 11. | Üheteistkümnes väide, mille kohaselt tuleks Üldkohtul oma täielikku pädevust kasutades korrigeerida komisjoni poolt UniCreditile ebaproportsionaalse ja ebaõiglase trahvi määramine. |
| --- | --- |

11.

Üheteistkümnes väide, mille kohaselt tuleks Üldkohtul oma täielikku pädevust kasutades korrigeerida komisjoni poolt UniCreditile ebaproportsionaalse ja ebaõiglase trahvi määramine.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/36

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – G-Core Innovations versus EUIPO – Coretransform (G CORELABS)

(Kohtuasi T-454/21)

(2021/C 368/52)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: G-Core Innovations Sàrl (Contern, Luksemburg) (esindaja: advokaat L. Axel Karnøe Søndergaard)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Coretransform GmbH (Berliin, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi G CORELABS, mis on kujutatud oranži, punase, hõbedase, musta ja halli värviga, taotlus– registreerimistaotlus nr 14 955 017

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 10. mai 2021. aasta otsus asjas R 22/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kaubamärk tervikuna ja nõustuda kaubamärgi registreerimisega kõigi taotlusega hõlmatud kaupade jaoks; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kaubamärk tervikuna ja nõustuda kaubamärgi registreerimisega kõigi taotlusega hõlmatud kaupade jaoks;

| — | mõistja hageja kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõistja hageja kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/37

---

2. augustil 2021 esitatud hagi – Bank of America ja Bank of America Corporation versus komisjon

(Kohtuasi T-456/21)

(2021/C 368/53)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Bank of America N.A. (Charlotte, Põhja-Carolina, Ameerika Ühendriigid), Bank of America Corporation (Wilmington, Põhja-Carolina, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: barrister D. Bailey, solicitor D. Liddell ja advokaat D. Slater)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | Tühistada komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus C(2021) 3489 asjas AT 40324 – Euroopa riigivõlakirjad (edaspidi „otsus“) hagejaid puudutavas osas; ja |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus C(2021) 3489 asjas AT 40324 – Euroopa riigivõlakirjad (edaspidi „otsus“) hagejaid puudutavas osas; ja

| — | mõista hagejate kulud, mis on seotud käesoleva menetlusega, välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kulud, mis on seotud käesoleva menetlusega, välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide: komisjoni järeldus, et hagejad osalesid ühes ja vältavas rikkumises, põhineb õigusnormi rikkumisel ja/või ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisel tehtud hindamisveal. Eelkõige kohaldas komisjon väära kriteeriumi, kui hindas, kas osaleti ühes ja vältavas rikkumises; lisaks või alternatiivselt kohaldas komisjon üht ja vältavat rikkumist puudutavat õigust selle asja asjaoludele valesti. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: komisjoni järeldus, et hagejad osalesid ühes ja vältavas rikkumises, põhineb õigusnormi rikkumisel ja/või ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisel tehtud hindamisveal. Eelkõige kohaldas komisjon väära kriteeriumi, kui hindas, kas osaleti ühes ja vältavas rikkumises; lisaks või alternatiivselt kohaldas komisjon üht ja vältavat rikkumist puudutavat õigust selle asja asjaoludele valesti.

| 2. | Teine väide: komisjon eksis, kui leidis olukorras, kus määruse (EÜ) 1/2003 artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt jäi hagejate tegevus väljapoole sanktsiooni määramise aegumistähtaega, et hagejate rikkumise tuvastamiseks oli õigustatud huvi määruse (EÜ) 1/2003 artikli 7 mõttes. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: komisjon eksis, kui leidis olukorras, kus määruse (EÜ) 1/2003 artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt jäi hagejate tegevus väljapoole sanktsiooni määramise aegumistähtaega, et hagejate rikkumise tuvastamiseks oli õigustatud huvi määruse (EÜ) 1/2003 artikli 7 mõttes.

| 3. | Kolmas väide: komisjon rikkus kaitseõigusi, sest i) hagejatele otsuses ette heidetud asjaolud olid põhimõtteliselt erinevad neist põhiasjaoludest, mis hagejatele vastuväites esitati; ii) komisjon ei selgitanud, miks ta käsitles õigusvastastena kontakte, mida mainiti vaid kaudselt vastuväite lisas 1 ja otsuse lisas 1; iii) hagejad ei saanud võimalust vastata otsuses toodud uutele asjaoludele – millele vastuväites ei olnud viidatud – teatud kontaktide kohta. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: komisjon rikkus kaitseõigusi, sest i) hagejatele otsuses ette heidetud asjaolud olid põhimõtteliselt erinevad neist põhiasjaoludest, mis hagejatele vastuväites esitati; ii) komisjon ei selgitanud, miks ta käsitles õigusvastastena kontakte, mida mainiti vaid kaudselt vastuväite lisas 1 ja otsuse lisas 1; iii) hagejad ei saanud võimalust vastata otsuses toodud uutele asjaoludele – millele vastuväites ei olnud viidatud – teatud kontaktide kohta.

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/38

---

3. augustil 2021 esitatud hagi – Portigon versus komisjon

(Kohtuasi T-462/21)

(2021/C 368/54)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Portigon AG (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Bischke, H.-J. Niemeyer ja F. Grossmann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada täies ulatuses Portigon AG suhtes tehtud komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus (C (2021) 3489) (AT.40324 – Euroopa riigivõlakirjad); |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses Portigon AG suhtes tehtud komisjoni 20. mai 2021. aasta otsus (C (2021) 3489) (AT.40324 – Euroopa riigivõlakirjad);

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide: rikutud on õigust olla ära kuulatud ning põhjendus on puudulik






  — | Komisjon ei tõendanud ega põhjendanud arusaadavalt hagejale süüks pandavat käitumist, rikkudes selles osas ELTL artikli 296 teist lõiku; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide: rikutud on õigust olla ära kuulatud ning põhjendus on puudulik

—

Komisjon ei tõendanud ega põhjendanud arusaadavalt hagejale süüks pandavat käitumist, rikkudes selles osas ELTL artikli 296 teist lõiku;

| — | Komisjon jättis edastamata hagejale täiendava etteheited, edastades ainult faktilised asjaolud. |
| --- | --- |

—

Komisjon jättis edastamata hagejale täiendava etteheited, edastades ainult faktilised asjaolud.

| 2. | Teine väide: rikutud on õiguskorra ühtsuse põhimõtet
  Selle otsuse vastuvõtmisega läheb komisjon vastuollu enda otsusega riigiabi kohta, mis on tehtud aastal 2011. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on õiguskorra ühtsuse põhimõtet

Selle otsuse vastuvõtmisega läheb komisjon vastuollu enda otsusega riigiabi kohta, mis on tehtud aastal 2011.

| 3. | Kolmas väide: komisjon toimis ebaõigesti, kui ei kasutanud oma kaalutlusõigust






  — | Komisjon jättis vääralt arvesse võtmata hageja etteheited ning ei kasutanud otsuse vastuvõtmisel ilmselgelt tal olevat kaalutlusõigust. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide: komisjon toimis ebaõigesti, kui ei kasutanud oma kaalutlusõigust

—

Komisjon jättis vääralt arvesse võtmata hageja etteheited ning ei kasutanud otsuse vastuvõtmisel ilmselgelt tal olevat kaalutlusõigust.

| 4. | Neljas väide: väär järeldus, et tegemist oli ühe vältava rikkumisega






  — | Komisjon lähtub ekslikult ühest vältavast rikkumisest, mis kestis aegumisest kauem. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide: väär järeldus, et tegemist oli ühe vältava rikkumisega

—

Komisjon lähtub ekslikult ühest vältavast rikkumisest, mis kestis aegumisest kauem.

| 5. | Viies väide: keelatud käitumise väär hindamine ELTL artikli 101 alusel ning ELTL artikli 296 teise lõigu kohaselt puudulik põhjendamine






  — | Komisjon hindas kogu käitumist valesti kui eesmärgil põhinevat konkurentsipiirangut. Komisjon ei tõendanud väidetavalt tuntavat mõju turule. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide: keelatud käitumise väär hindamine ELTL artikli 101 alusel ning ELTL artikli 296 teise lõigu kohaselt puudulik põhjendamine

—

Komisjon hindas kogu käitumist valesti kui eesmärgil põhinevat konkurentsipiirangut. Komisjon ei tõendanud väidetavalt tuntavat mõju turule.

| — | Komisjon omistab varasema töötaja käitumise ekslikult hagejale. |
| --- | --- |

—

Komisjon omistab varasema töötaja käitumise ekslikult hagejale.

| 6. | Kuues väide: määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 7 lõike 1 kohaselt ebaõigesti tuvastusotsuse tegemine






  — | Otsus on vastuolus määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 7 lõikega 1, sest komisjonil ei ole põhjendatud huvi teha hageja vastu otsus. |
| --- | --- | --- |

6.

Kuues väide: määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 7 lõike 1 kohaselt ebaõigesti tuvastusotsuse tegemine

—

Otsus on vastuolus määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 7 lõikega 1, sest komisjonil ei ole põhjendatud huvi teha hageja vastu otsus.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 13.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 368/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 368/39

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – Faller jt versus komisjon

(Kohtuasi T-464/21)

(2021/C 368/55)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Sonja Faller (Brixen, Itaalia) ja ülejäänud 74 hagejat (esindaja: advokaat R. Holzeisen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad tühistada vaidlustatud rakendusotsuse, mida on muudetud ja täiendatud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi Euroopa Komisjoni 31. mai 2021. aasta rakendusotsuse peale – millega muudeti tingimustega müügiluba inimtervishoius kasutatavale ravimile „Comirnaty – COVID-19-mRNA-vaktsiin (nukleosiidiga modifitseeritud)“, mis oli antud otsusega C(2020) 9598(final) – põhjendatakse järgmiste väidetega.

| 1. | Esimene väide: et vaidlustatud rakendusotsus rikub määruse (EÜ) nr 507/2006 (1) artikli 2 punkte 1 ja 2. Ainuüksi põhjusel, et lastel on SARS-CoV-2 viirusesse nakatumisel oht nullilähedane, ei saa tervetel lastel kasu-riski suhe olla positiivne. Kõnealuse eksperimentaalse geenitehnoloogial põhineva aine kasutamine on seega EL õigusega täiesti vastuolus. Pealegi ei ole WHO ega EL nõuetekohaselt tuvastanud kriisiolukorda, mis oleks ohuks rahvatervisele. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: et vaidlustatud rakendusotsus rikub määruse (EÜ) nr 507/2006 (1) artikli 2 punkte 1 ja 2. Ainuüksi põhjusel, et lastel on SARS-CoV-2 viirusesse nakatumisel oht nullilähedane, ei saa tervetel lastel kasu-riski suhe olla positiivne. Kõnealuse eksperimentaalse geenitehnoloogial põhineva aine kasutamine on seega EL õigusega täiesti vastuolus. Pealegi ei ole WHO ega EL nõuetekohaselt tuvastanud kriisiolukorda, mis oleks ohuks rahvatervisele.

| 2. | Teine väide: et vaidlustatud rakendusotsus rikub määruse (EÜ) nr 507/2006 artiklit 4, kuna:






  — | puudub positiivne riski ja kasulikkuse vahekord, mis on määratletud direktiivi 2001/83/EÜ (2) artikli 1 punktis 28a (2); |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: et vaidlustatud rakendusotsus rikub määruse (EÜ) nr 507/2006 artiklit 4, kuna:

—

puudub positiivne riski ja kasulikkuse vahekord, mis on määratletud direktiivi 2001/83/EÜ (2) artikli 1 punktis 28a (2);

| — | pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis b ette nähtud tingimus, sest taotleja tõenäoliselt ei suuda esitada kõikehõlmavaid kliinilisi andmeid; |
| --- | --- |

—

pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis b ette nähtud tingimus, sest taotleja tõenäoliselt ei suuda esitada kõikehõlmavaid kliinilisi andmeid;

| — | pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis c ette nähtud tingimus, sest ravimiga ei saavutata seda, et rahuldamata ravialased vajadused rahuldatakse; |
| --- | --- |

—

pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis c ette nähtud tingimus, sest ravimiga ei saavutata seda, et rahuldamata ravialased vajadused rahuldatakse;

| — | pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis d ette nähtud tingimus. |
| --- | --- |

—

pole täidetud määruse (EÜ) nr 507/2006 artikli 4 lõike 1 punktis d ette nähtud tingimus.

| 3. | Kolmas väide: et on rikutud määrust (EÜ) nr 1394/2007 (3), direktiivi 2001/83/EÜ ja määrust (EÜ) nr 726/2004 (4). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: et on rikutud määrust (EÜ) nr 1394/2007 (3), direktiivi 2001/83/EÜ ja määrust (EÜ) nr 726/2004 (4).

| 4. | Neljas väide: et on oluliselt rikutud ELTL artikleid 168 ja 169 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 35 ja 38. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: et on oluliselt rikutud ELTL artikleid 168 ja 169 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 35 ja 38.

---

(1)  Komisjoni 29. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 507/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 reguleerimisalasse kuuluvate inimtervishoius kasutatavate ravimite tingimustega müügiloa kohta (ELT 2006, L 92, lk 6).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT 2001, L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007 uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT 2007, L 324, lk 121).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT 2004, L 136, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 229).

---