# Euroopan unionin C 415/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 415 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta13. lokakuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 415

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta13. lokakuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 11.–13. marraskuuta 2020HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 11.–13. marraskuuta 2020HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 11. marraskuuta 2020 |
| 2021/C 415/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068777/01 – 2020/2836(RSP)) | 2 |
| 2021/C 415/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068779/01 – 2020/2838(RSP)) | 8 |
| 2021/C 415/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068778/01 – 2020/2837(RSP)) | 15 |
| | Perjantai 13. marraskuuta 2020 |
| 2021/C 415/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (2020/2058(INI)) | 22 |
| 2021/C 415/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (2020/2790(RSP)) | 36 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 11. marraskuuta 2020

2021/C 415/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

2

2021/C 415/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

8

2021/C 415/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

15

Perjantai 13. marraskuuta 2020

2021/C 415/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (2020/2058(INI))

22

2021/C 415/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (2020/2790(RSP))

36

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 11. marraskuuta 2020 |
| 2021/C 415/06 | P9_TA(2020)0290Poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotto Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta | 50 |
| 2021/C 415/07 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE)) | 51 |
| 2021/C 415/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE)) | 52 |
| 2021/C 415/09 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE)) | 57 |
| 2021/C 415/10 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE)) | 58 |
| 2021/C 415/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE)) | 59 |
| 2021/C 415/12 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verovelvollisten tunnistamisesta Pohjois-Irlannissa (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS)) | 64 |
| 2021/C 415/13 | P9_TA(2020)0300Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotto, tietojenkeruu ja valvontatoimenpiteet Itämerellä ja Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvä lopettaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotosta, tietojenkeruusta ja valvontatoimenpiteistä Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvän lopettamisen osalta (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastuskapasiteetin alentamisesta Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskaa, Itämeren länsiosan turskaa ja Itämeren länsiosan silakkaa kalastavien laivastojen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen osalta | 65 |
| 2021/C 415/14 | P9_TA(2020)0301Julkisten työvoimapalvelujen tehostettu yhteistyö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta | 66 |
| | Torstai 12. marraskuuta 2020 |
| 2021/C 415/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. marraskuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD)) | 67 |
| 2021/C 415/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE)) | 80 |
| | Perjantai 13. marraskuuta 2020 |
| 2021/C 415/17 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EU4Health-ohjelma) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) | 86 |
| 2021/C 415/18 | Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi InvestEU-ohjelman perustamisesta (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Tarkistus 1 | 165 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 11. marraskuuta 2020

2021/C 415/06

P9_TA(2020)0290Poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotto Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta

50

2021/C 415/07

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

51

2021/C 415/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

52

2021/C 415/09

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

57

2021/C 415/10

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

58

2021/C 415/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

59

2021/C 415/12

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verovelvollisten tunnistamisesta Pohjois-Irlannissa (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

64

2021/C 415/13

P9_TA(2020)0300Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotto, tietojenkeruu ja valvontatoimenpiteet Itämerellä ja Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvä lopettaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotosta, tietojenkeruusta ja valvontatoimenpiteistä Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvän lopettamisen osalta (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastuskapasiteetin alentamisesta Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskaa, Itämeren länsiosan turskaa ja Itämeren länsiosan silakkaa kalastavien laivastojen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen osalta

65

2021/C 415/14

P9_TA(2020)0301Julkisten työvoimapalvelujen tehostettu yhteistyö ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta

66

Torstai 12. marraskuuta 2020

2021/C 415/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. marraskuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

67

2021/C 415/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

80

Perjantai 13. marraskuuta 2020

2021/C 415/17

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EU4Health-ohjelma) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))

86

2021/C 415/18

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi InvestEU-ohjelman perustamisesta (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Tarkistus 1

165

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

13.10.2021

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2020–2021

Istunnot 11.–13. marraskuuta 2020

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 11. marraskuuta 2020

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/2

---

P9_TA(2020)0291

Muuntogeeninen maissi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

(2021/C 415/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068777/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068777/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 22. toukokuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 22. toukokuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2019 (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Monsanto Europe S.A./N.V. toimitti 15. helmikuuta 2016 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät 10:tä niiden yksittäisten muunnostapahtumien alayhdistelmää, joista geenimuunnospakan mukainen maissi muodostuu, tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Monsanto Europe S.A./N.V. toimitti 15. helmikuuta 2016 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät 10:tä niiden yksittäisten muunnostapahtumien alayhdistelmää, joista geenimuunnospakan mukainen maissi muodostuu, tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja;

| B. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20, joita kutsutaan Bt- tai Cry-proteiineiksi), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten ja yöperhosten toukille (5); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20, joita kutsutaan Bt- tai Cry-proteiineiksi), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten ja yöperhosten toukille (5);

| C. | ottaa huomioon, että neljää yksittäistä tapahtumaa ja neljää geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmää, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen maissin ja jäljellä olevien kuuden alayhdistelmän arvioinnissa (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että neljää yksittäistä tapahtumaa ja neljää geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmää, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen maissin ja jäljellä olevien kuuden alayhdistelmän arvioinnissa (6);

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 22. toukokuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2019; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 22. toukokuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2019;

| E. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huomautukset ja lisänäkökohdat

| F. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (7); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Cry-proteiinien ja Vip-proteiinin mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia ja rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ei ole testattu, että muuntogeenisen maissin ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole vastattu, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymistä tai kehitystä koskevia vaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuutta ei voida täysin arvioida; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (7); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Cry-proteiinien ja Vip-proteiinin mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia ja rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ei ole testattu, että muuntogeenisen maissin ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole vastattu, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymistä tai kehitystä koskevia vaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuutta ei voida täysin arvioida;

| G. | ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (8); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (8);

| H. | ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja kuudesta geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmästä, joille ei ole vielä myönnetty lupaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja kuudesta geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmästä, joille ei ole vielä myönnetty lupaa;

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

| I. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kolmea glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kolmea glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia;

| J. | ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| K. | ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2019 antamassaan tieteellisessä lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-aineita sietävässä maississa esiintyvien rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin (11) glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2019 antamassaan tieteellisessä lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-aineita sietävässä maississa esiintyvien rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin (11) glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12);

| L. | ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole (13) toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole (13) toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista;

| M. | ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (14); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (14);

Bt-proteiinit

| N. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa;

| O. | ottaa huomioon, että erästä toista geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että erästä toista geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16);

| P. | toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

P.

toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

| Q. | ottaa huomioon, että viimeaikaisessa tutkimuksessa on osoitettu, että neonikotinoidien käytön nopea yleistyminen siementen käsittelyssä Yhdysvalloissa liittyy muuntogeenisen Bt-maissin istutuksen lisääntymiseen (17); toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (18); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että viimeaikaisessa tutkimuksessa on osoitettu, että neonikotinoidien käytön nopea yleistyminen siementen käsittelyssä Yhdysvalloissa liittyy muuntogeenisen Bt-maissin istutuksen lisääntymiseen (17); toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (18);

Epädemokraattinen päätöksenteko

| R. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| S. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| T. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella kahdeksan päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella kahdeksan päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| U. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (19); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (19); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (20) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (21); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio myönsi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (22) huolimatta parlamentin ja jäsenvaltioiden enemmistön vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättäytyä antamasta lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden ja mahdollisten yhteisvaikutusten kattavaa arviointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen liittää täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä ja niiden jäämiä koskeva riskinarviointi kaikilta osin rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien riskinarviointiin riippumatta siitä, onko kyseistä muuntogeenistä kasvia tarkoitus viljellä unionin alueella vai tuoda unioniin elintarvike- ja rehukäyttöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen komissiota pidättäytymään myöntämästä lupia useiden muunnostapahtumien alayhdistelmille, paitsi jos EFSA on arvioinut ne perusteellisesti hakijan toimittamien täydellisten tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo erityisesti, että sellaisten kasvilajikkeiden hyväksyminen, joista ei ole toimitettu turvallisuustietoja ja joita ei ole testattu tai joita ei ole vielä edes kehitetty, on vastoin yleisen elintarvikelainsäädännön periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jälleen EFSAa kehittämään edelleen ja käyttämään järjestelmällisesti menetelmiä, joiden avulla voidaan tunnistaa useiden muunnostapahtumien tahattomat vaikutukset esimerkiksi Bt-toksiinin adjuvanttiominaisuuksien suhteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2016-131)”, EFSA Journal 2019;17(7):5734, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734

(4)  Kahdeksannella vaalikaudella parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSAn lausunto, s. 11.

(6)  Kuten edellä, s. 3.

(7)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00148

(8)  TestBioTechin lausunto EFSAn muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja alayhdistelmiä koskevasta arviosta, elokuu 2019, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-efsa-assessment-genetically-engineered-maize-mon87427xmon89034xMIR162xNK603

(9)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y.

(10)  EFSAn lausunto, s. 9.

(11)  Geenimuunnospakan mukaiseen maissiin sisältyy EPSPS-muunnos.

(12)  EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 – revised version to take into account omitted data, EFSA Journal 2019;17(10):5862, s. 4, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Application EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 maize and three sub combinations independently of their origin), Minority Opinion, Wal, J.M., Member of the EFSA GMO Panel, EFSA Journal 2018;16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonicotinoids, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/8

---

P9_TA(2020)0292

Muuntogeeninen soija SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

(2021/C 415/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068779/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068779/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 annetun ja 20. tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 annetun ja 20. tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Syngenta Crop Protection AG toimitti 8. elokuuta 2012 tytäryhtiönsä Syngenta Crop Protection NV/SA:n välityksellä Saksan kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen; ottaa huomioon, että hakemus kattoi muuntogeenistä soijaa (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamisen markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Syngenta Crop Protection AG toimitti 8. elokuuta 2012 tytäryhtiönsä Syngenta Crop Protection NV/SA:n välityksellä Saksan kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen; ottaa huomioon, että hakemus kattoi muuntogeenistä soijaa (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamisen markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 28. marraskuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. tammikuuta 2020; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 28. marraskuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. tammikuuta 2020;

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija SYHT0H2 on kehitetty kestämään glufosinaattiammoniumia ja rikkakasvien torjunta-aineiden tehoaineena käytettävää mesotrionia ja muita p-hydroksifenyylipyruvaattidioksigenaasia (HPPD) inhiboivia rikkakasvien torjunta-aineita (5); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija SYHT0H2 on kehitetty kestämään glufosinaattiammoniumia ja rikkakasvien torjunta-aineiden tehoaineena käytettävää mesotrionia ja muita p-hydroksifenyylipyruvaattidioksigenaasia (HPPD) inhiboivia rikkakasvien torjunta-aineita (5);

Täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien puutteellinen arviointi

| D. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia annoksia täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita (glufosinaatti ja HPPD:tä inhiboivat rikkakasvien torjunta-aineet), mikä saattaa johtaa suurempaan jäämien määrään sadossa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia annoksia täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita (glufosinaatti ja HPPD:tä inhiboivat rikkakasvien torjunta-aineet), mikä saattaa johtaa suurempaan jäämien määrään sadossa;

| E. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (7); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (7); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8);

| F. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan HPPD:tä inhiboivalla rikkakasvien torjunta-aineella mesotrionilla ”voidaan katsoa olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia”, kun taas mesotrionin hajoamistuotteen AMBA:n genotoksista potentiaalia ”ei voitu sulkea pois” (9); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan HPPD:tä inhiboivalla rikkakasvien torjunta-aineella mesotrionilla ”voidaan katsoa olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia”, kun taas mesotrionin hajoamistuotteen AMBA:n genotoksista potentiaalia ”ei voitu sulkea pois” (9);

| G. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ainoastaan glufosinaattia ja mesotrionia tarkasteltiin täydentävinä rikkakasvien torjunta-aineina; toteaa kuitenkin, että HPPD:tä inhiboiviin rikkakasvien torjunta-aineisiin kuuluu useita rikkakasvien torjunta-aineita, kuten isoksaflutoli, joita voidaan näin ollen käyttää suurina määrinä tähän muuntogeeniseen soijaan; ottaa huomioon, että isoksaflutoli on unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkintöjen mukaisesti erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (10); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ainoastaan glufosinaattia ja mesotrionia tarkasteltiin täydentävinä rikkakasvien torjunta-aineina; toteaa kuitenkin, että HPPD:tä inhiboiviin rikkakasvien torjunta-aineisiin kuuluu useita rikkakasvien torjunta-aineita, kuten isoksaflutoli, joita voidaan näin ollen käyttää suurina määrinä tähän muuntogeeniseen soijaan; ottaa huomioon, että isoksaflutoli on unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkintöjen mukaisesti erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (10);

| H. | ottaa kuitenkin huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-ainejäämien ja rikkakasvien torjunta-aineiden hajoamistuotteiden sekä mahdollisten yhteisvaikutusten (cocktail-vaikutusten) arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisiä organismeja koskevaa lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta; |
| --- | --- |

H.

ottaa kuitenkin huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-ainejäämien ja rikkakasvien torjunta-aineiden hajoamistuotteiden sekä mahdollisten yhteisvaikutusten (cocktail-vaikutusten) arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisiä organismeja koskevaa lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (11) mukaisesti sellaisten rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, joiden käyttö ei ole sallittua unionissa, olisi valvottava ja seurattava tarkasti elintarvikkeiksi ja rehuiksi tuoduissa viljelykasveissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (11) mukaisesti sellaisten rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, joiden käyttö ei ole sallittua unionissa, olisi valvottava ja seurattava tarkasti elintarvikkeiksi ja rehuiksi tuoduissa viljelykasveissa;

| J. | ottaa huomioon, että unionin yhteensovitetun monivuotisen valvontaohjelman vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 nojalla jäsenvaltioilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta mitata glufosinaattia tuontisoijasta (12); ottaa huomioon, että ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että muuntogeenisessä soijassa SYHT0H2 tai siitä saaduissa elintarvikkeissa tai rehuissa ylittyvät kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi käyttöön otetut jäämien enimmäismäärät; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että unionin yhteensovitetun monivuotisen valvontaohjelman vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 nojalla jäsenvaltioilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta mitata glufosinaattia tuontisoijasta (12); ottaa huomioon, että ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että muuntogeenisessä soijassa SYHT0H2 tai siitä saaduissa elintarvikkeissa tai rehuissa ylittyvät kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi käyttöön otetut jäämien enimmäismäärät;

| K. | toteaa, että siksi ei voida päätellä, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 käyttö on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että siksi ei voida päätellä, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 käyttö on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

| L. | ottaa huomioon, että tammikuussa 2020 esitellyn kansainvälisen tutkimushankkeen ”Risk Assessment of genetically engineered organisms in the EU and Switzerland” päätelmissä todettiin, että muuntogeenisiä organismeja koskevassa unionin riskinarvioinnissa ei käsitellä tyydyttävällä tavalla kansanterveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä, mukaan lukien terveysriskit, jotka liittyvät rikkakasvien torjunta-aineita sietävistä muuntogeenisistä kasveista saatujen tuotteiden kulutukseen (13); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tammikuussa 2020 esitellyn kansainvälisen tutkimushankkeen ”Risk Assessment of genetically engineered organisms in the EU and Switzerland” päätelmissä todettiin, että muuntogeenisiä organismeja koskevassa unionin riskinarvioinnissa ei käsitellä tyydyttävällä tavalla kansanterveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä, mukaan lukien terveysriskit, jotka liittyvät rikkakasvien torjunta-aineita sietävistä muuntogeenisistä kasveista saatujen tuotteiden kulutukseen (13);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomautukset

| M. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomautuksia kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (14); ottaa huomioon, että nämä kriittiset huomautukset koskivat muun muassa tuodussa muuntogeenisessä soijassa SYHT0H2 olevia rikkakasvien torjunta-ainejäämiä ja kuluttajille mahdollisesti aiheutuvia terveysriskejä koskevan analyysin puuttumista ja niissä esitettiin, että toksikologiset tiedot ovat riittämättömiä ja että sen vuoksi muuntogeenisestä soijasta SYHT0H2 valmistettujen elintarvikkeiden kulutukseen liittyvää mahdollista riskiä ei voida arvioida, että ympäristöterveysriskien arvioinnin tekemiseen tarvittavat tiedot eivät ole täydellisiä ja että ennen luvan myöntämistä olisi toimitettava yksityiskohtainen seurantasuunnitelma; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomautuksia kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (14); ottaa huomioon, että nämä kriittiset huomautukset koskivat muun muassa tuodussa muuntogeenisessä soijassa SYHT0H2 olevia rikkakasvien torjunta-ainejäämiä ja kuluttajille mahdollisesti aiheutuvia terveysriskejä koskevan analyysin puuttumista ja niissä esitettiin, että toksikologiset tiedot ovat riittämättömiä ja että sen vuoksi muuntogeenisestä soijasta SYHT0H2 valmistettujen elintarvikkeiden kulutukseen liittyvää mahdollista riskiä ei voida arvioida, että ympäristöterveysriskien arvioinnin tekemiseen tarvittavat tiedot eivät ole täydellisiä ja että ennen luvan myöntämistä olisi toimitettava yksityiskohtainen seurantasuunnitelma;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| N. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| O. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa (15); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa (15);

| P. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella kahdeksan päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella kahdeksan päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| Q. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (16); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (16); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| R. | panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

R.

panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| S. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan äskettäisessä raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (17); toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (18); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan äskettäisessä raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (17); toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (18);

| T. | ottaa huomioon, että EFSA havaitsi, että käyttäjän arvioitu altistuminen lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi luokitellulle glufosinaatille, kun sitä käytetään muuntogeenisen maissin rikkakasvien torjuntaan, ylitti hyväksyttävän käyttäjän altistumistason silloinkin, kun käytettiin henkilönsuojaimia (19); katsoo, että käyttäjän lisääntyvän altistumisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettyjen torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EFSA havaitsi, että käyttäjän arvioitu altistuminen lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi luokitellulle glufosinaatille, kun sitä käytetään muuntogeenisen maissin rikkakasvien torjuntaan, ylitti hyväksyttävän käyttäjän altistumistason silloinkin, kun käytettiin henkilönsuojaimia (19); katsoo, että käyttäjän lisääntyvän altistumisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettyjen torjunta-aineiden suuremmat määrät;

| U. | ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muuttumisesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (20); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (21); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (22); toteaa, että metsillä on moniulotteinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (23); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muuttumisesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (20); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (21); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (22); toteaa, että metsillä on moniulotteinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (23);

| V. | toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (24); |
| --- | --- |

V.

toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (24);

| W. | ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin (25); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 viljelylle on jo myönnetty lupa Argentiinassa (26); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin (25); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan SYHT0H2 viljelylle on jo myönnetty lupa Argentiinassa (26);

| X. | ottaa huomioon, että komission analyysissa todettiin, että soija on historiallisesti ollut unionin suurin maailman metsäkadon ja siihen liittyvien päästöjen aiheuttaja ja että sen osuus unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta on lähes puolet (27); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että komission analyysissa todettiin, että soija on historiallisesti ollut unionin suurin maailman metsäkadon ja siihen liittyvien päästöjen aiheuttaja ja että sen osuus unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta on lähes puolet (27);

| Y. | ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (28); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (29); ottaa huomioon, että metsien laajamittainen hävittäminen kiihdyttää Amazonin metsäpaloja; ottaa huomioon, että komissio ilmaisi vuonna 2019 antamassaan tiedonannossa tavoitteensa suojella ja ennallistaa maailman metsiä (30); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden, myös metsien, maailmanlaajuinen suojelu on yksi komission äskettäin julkaiseman EU:n biodiversiteettistrategian keskeisistä tavoitteista (31); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (28); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (29); ottaa huomioon, että metsien laajamittainen hävittäminen kiihdyttää Amazonin metsäpaloja; ottaa huomioon, että komissio ilmaisi vuonna 2019 antamassaan tiedonannossa tavoitteensa suojella ja ennallistaa maailman metsiä (30); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden, myös metsien, maailmanlaajuinen suojelu on yksi komission äskettäin julkaiseman EU:n biodiversiteettistrategian keskeisistä tavoitteista (31);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa, jolla pyritään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (32) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luomaan perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkean tason suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen, samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (33); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio myönsi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (34) huolimatta parlamentin ja jäsenvaltioiden enemmistön vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotukset pidättäytyä antamasta lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden ja mahdollisten yhteisvaikutusten kattavaa arviointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen liittää täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä ja niiden jäämiä koskeva riskinarviointi kaikilta osin rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien riskinarviointiin riippumatta siitä, onko kyseistä muuntogeenistä kasvia tarkoitus viljellä unionin alueella vai tuoda unioniin elintarvike- ja rehukäyttöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen olla myöntämättä lupaa sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty vastustuskykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineiden tehoaineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, joka on komission lippulaivahanke, on esitetty olennaisena osana komission strategiaa YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseksi; palauttaa mieliin, että kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos toimitusketjut muuttuvat kestäviksi ja luodaan synergiaa toimintapolitiikkojen välillä (35); |
| --- | --- |

11.

| 12. | on erittäin huolissaan siitä, että unionin suuri riippuvuus soijapavuista koostuvan eläinten rehun tuonnista aiheuttaa metsäkatoa kolmansissa maissa (36); |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee toimenpiteitä metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä edistävien tuotteiden EU:n markkinoille saattamisen estämiseksi tai minimoimiseksi ja joka on määrä esittää kesäkuuhun 2021 mennessä; kehottaa tällä välin komissiota keskeyttämään välittömästi Brasiliassa ja Argentiinassa viljeltyjen muuntogeenisten soijapapujen tuonnin käyttäen tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklaa, kunnes on otettu käyttöön tehokkaat oikeudellisesti sitovat mekanismit, joilla estetään metsäkatoon ja siihen liittyviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvien tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, kun otetaan huomioon kiireellinen tarve puuttua Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsien metsäkatoon ja se, että muuntogeenisten soijapapujen kysyntä unionissa edistää metsäkatoa kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toistaa kehotuksensa panna täytäntöön unionin kasviproteiinin tuotanto- ja hankintastrategia (37), jonka avulla unioni voisi vähentää riippuvuuttaan muuntogeenisen soijan tuonnista ja luoda lyhyempiä elintarvikeketjuja ja alueellisia markkinoita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen soijan SYHT0H2 arvioinnista elintarvike- ja rehukäyttöön, tuontiin ja jalostukseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-DE-2012-111), EFSA Journal 2020;18(1):5946,

https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5946

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSAn lausunto, s. 1.

(6)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione. EFSA Journal 2016;14(3):4419, s. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(10)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/533, annettu 28. maaliskuuta 2019, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 88, 29.3.2019, s. 28).

(13)  https://www.testbiotech.org/en/content/research-project-rages

(14)  Jäsenvaltioiden muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 koskevat huomautukset ovat saatavilla EFSAn kysymysrekisterissä: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(15)  Ks. esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden mahdollisuudesta rajoittaa muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen käyttöä tai kieltää se alueellaan 22. huhtikuuta 2015 annetun komission lainsäädäntöehdotuksen perustelut samoin kuin asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta 14. helmikuuta 2017 annetun komission lainsäädäntöehdotuksen perustelut.

(16)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(17)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(18)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(19)  EFSA Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate, EFSA Scientific Report (2005) 27, 1–81, s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(20)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 1.

(21)  Sama kuin edellä, s. 2.

(22)  Ks. tavoite 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(23)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 2.

(24)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 ja 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(25)  Lokakuussa 2020 tehdyllä kahden tietokannan (yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) ja hyväksyttyjä muuntogeenisiä kasveja koskeva ISAAA:n tietokanta (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) ristiintarkastuksella voidaan laskea, kuinka montaa muuntogeenistä soijapapua, joiden viljely on sallittu Brasiliassa ja Argentiinassa, saa tuoda unioniin. Brasilia: Viljelyluvan saaneista 17 muuntogeenisestä soijapavusta 12:ta saa tällä hetkellä tuoda unioniin ja kolmen muuntogeenisen soijapavun tuontiluvan käsittely on kesken. Argentiina: Viljelyluvan saaneista yhteensä 15 muuntogeenisestä soijapavusta 10:tä saa tällä hetkellä tuoda unioniin ja kolmen muuntogeenisen soijapavun tuontiluvan käsittely on kesken.

(26)  http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp? EventID=358&Event=SYHT0H2

(27)  Komission tekninen raportti – 2013 – 063, ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation”, komission ympäristöasioiden pääosaston rahoittama tutkimus, jonka toteutuksesta vastasivat VITO, IIASA, HIVA ja IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23–24. Vuosina 1990–2008 unioniin tuotiin kasvi- ja eläintuotteita, jotka aiheuttivat epäsuorasti metsäkatoa 90 000 neliökilometrin edestä. Kasvituotteiden osuus oli 74 000 neliökilometriä (82 prosenttia) tästä määrästä, josta öljykasvien osuus oli suurin (52 000 neliökilometriä). Soijapapujen ja soijakakkujen osuus tästä oli 82 prosenttia (42 600 neliökilometriä), mikä vastaa 47:ää prosenttia unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., ”Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, Volume 62, toukokuu 2020, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., ”The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, Science 17. heinäkuuta 2020, Volume 369, Issue 6501, s. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(30)  Komission tiedonanto EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=FI

(31)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0380&from=FI

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(33)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(34)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(35)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnonvarojen avoimesta ja vastuullisesta hallinnasta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät (EUVL C 433, 23.12.2019, s. 50), 67 kohta.

(36)  Sama kuin edellä.

(37)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005) 64 kohta.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/15

---

P9_TA(2020)0293

Muuntogeeninen maissi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068778/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D068778/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 3. heinäkuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 8. elokuuta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 3. heinäkuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 8. elokuuta 2019 (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Monsanto Europe S.A./N.V. toimitti 28. lokakuuta 2016 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Monsanto Europe S.A./N.V. toimitti 28. lokakuuta 2016 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että hakemus kattaa myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hakemus kattaa myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| C. | ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattaa sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät geenimuunnospakan mukaisen maissin yksittäisten muunnostapahtumien 25:ttä eri alayhdistelmää tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattaa sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät geenimuunnospakan mukaisen maissin yksittäisten muunnostapahtumien 25:ttä eri alayhdistelmää tai jotka koostuvat niistä tai ovat niistä valmistettuja;

| D. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin 11 alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput 14 alayhdistelmää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin 11 alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput 14 alayhdistelmää;

| E. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä viisi maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603), minkä ansiosta sillä on kolminkertainen sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita kohtaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20, joita kutsutaan Bt- tai Cry-proteiineiksi), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten toukille (5); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä viisi maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603), minkä ansiosta sillä on kolminkertainen sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita kohtaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20, joita kutsutaan Bt- tai Cry-proteiineiksi), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten toukille (5);

| F. | ottaa huomioon, että tämän lisäksi geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää Bacillus subtiliksen muunnettua CspB-geeniä, jonka tarkoituksena on vähentää kuivuudesta aiheutuvasta stressistä johtuvia satomenetyksiä; ottaa huomioon, että NPTII-geeniä, joka antaa vastustuskyvyn kanamysiini- ja neomysiini-antibiooteille, käytettiin selektiivisenä markkerina geenimuunteluprosessissa (6); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tämän lisäksi geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää Bacillus subtiliksen muunnettua CspB-geeniä, jonka tarkoituksena on vähentää kuivuudesta aiheutuvasta stressistä johtuvia satomenetyksiä; ottaa huomioon, että NPTII-geeniä, joka antaa vastustuskyvyn kanamysiini- ja neomysiini-antibiooteille, käytettiin selektiivisenä markkerina geenimuunteluprosessissa (6);

| G. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 3. heinäkuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 8. elokuuta 2019; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 3. heinäkuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 8. elokuuta 2019;

| H. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huomautukset ja alayhdistelmiä koskevien kokeellisten tietojen puute

| I. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (7); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa huomautettiin muun muassa siitä, että mahdollista vuorovaikutusta ympäristötekijöiden kanssa, joka voi vaikuttaa siirtogeenisten proteiinien pitoisuuteen kasvissa, ei ole otettu huomioon, että turvallisuuteen ja mahdolliseen toksisuuteen liittyy avoimia kysymyksiä ja että arvioinnissa ei oteta huomioon glyfosaatista peräisin olevia rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja metaboliitteja eikä mikrobilääkeresistenssiä aiheuttavan NPTII-geenin käyttöön liittyviä huolenaiheita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (7); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa huomautettiin muun muassa siitä, että mahdollista vuorovaikutusta ympäristötekijöiden kanssa, joka voi vaikuttaa siirtogeenisten proteiinien pitoisuuteen kasvissa, ei ole otettu huomioon, että turvallisuuteen ja mahdolliseen toksisuuteen liittyy avoimia kysymyksiä ja että arvioinnissa ei oteta huomioon glyfosaatista peräisin olevia rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja metaboliitteja eikä mikrobilääkeresistenssiä aiheuttavan NPTII-geenin käyttöön liittyviä huolenaiheita;

| J. | ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja 14:stä tällä hetkellä luvattomasta geenimuunnospakan alayhdistelmästä (8); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja 14:stä tällä hetkellä luvattomasta geenimuunnospakan alayhdistelmästä (8);

Ei arviota rikkakasvien torjunta-aineiden jäämistä ja hajoamistuotteista

| K. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kolmea glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kolmea glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia;

| L. | ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| M. | ottaa huomioon, että 3. heinäkuuta 2019 antamassaan lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän (11) geenimuunnellun maissin glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 3. heinäkuuta 2019 antamassaan lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän (11) geenimuunnellun maissin glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12);

| N. | ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia kestävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (13); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia kestävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (13);

| O. | ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen geenimuunnettu kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden koostumus ja täten toksisuus voivat perustua juuri geenimuunnokseen (14); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen geenimuunnettu kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden koostumus ja täten toksisuus voivat perustua juuri geenimuunnokseen (14);

| P. | toteaa, että siksi ei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että siksi ei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Bt-proteiinit

| Q. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa;

| R. | ottaa huomioon, että erästä toista maissin geenimuunnospakkaa ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka minkään Bt-proteiineja ilmentävän sovelluksen ei ole koskaan todettu aiheuttaneen immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia, niitä ei voida havaita EFSAn tällä hetkellä suosittelemilla ja muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että erästä toista maissin geenimuunnospakkaa ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka minkään Bt-proteiineja ilmentävän sovelluksen ei ole koskaan todettu aiheuttaneen immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia, niitä ei voida havaita EFSAn tällä hetkellä suosittelemilla ja muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16);

| S. | ottaa huomioon, että viimeaikaisessa tutkimuksessa on osoitettu, että neonikotinoidien käytön nopea yleistyminen siementen käsittelyssä Yhdysvalloissa on tapahtunut samaan aikaan kuin muuntogeenisen Bt-maissin istutuksen lisääntyminen (17); toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (18); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että viimeaikaisessa tutkimuksessa on osoitettu, että neonikotinoidien käytön nopea yleistyminen siementen käsittelyssä Yhdysvalloissa on tapahtunut samaan aikaan kuin muuntogeenisen Bt-maissin istutuksen lisääntyminen (17); toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (18);

Antibioottiresistenssimerkkigeenin käyttö

| T. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi tuottaa NPTII-proteiinia, joka antaa vastustuskyvyn useille antibiooteille, kuten neomysiinille ja kanamysiinille, jotka WHO on luokitellut kriittisen tärkeiksi ihmisille ja eläimille tarkoitetuiksi lääkkeiksi (19); ottaa huomioon, että NPTII-proteiinia käytettiin markkerina helpottamaan transformoitujen solujen valintaprosessia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi tuottaa NPTII-proteiinia, joka antaa vastustuskyvyn useille antibiooteille, kuten neomysiinille ja kanamysiinille, jotka WHO on luokitellut kriittisen tärkeiksi ihmisille ja eläimille tarkoitetuiksi lääkkeiksi (19); ottaa huomioon, että NPTII-proteiinia käytettiin markkerina helpottamaan transformoitujen solujen valintaprosessia;

| U. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (20) 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ihmisten ja eläinten hoidossa käytettäville antibiooteille resistenssiä ilmentäviä geenejä sisältävät muuntogeeniset organismit otetaan erityisesti huomioon ympäristöriskien arvioinnissa ja että yleistavoitteena on tunnistaa ja asteittain poistaa niistä sellaiset antibioottiresistenssimerkkigeenit, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (20) 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ihmisten ja eläinten hoidossa käytettäville antibiooteille resistenssiä ilmentäviä geenejä sisältävät muuntogeeniset organismit otetaan erityisesti huomioon ympäristöriskien arvioinnissa ja että yleistavoitteena on tunnistaa ja asteittain poistaa niistä sellaiset antibioottiresistenssimerkkigeenit, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle;

| V. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 (21) johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, että ”nyt on lisäksi mahdollista kehittää muuntogeenisiä organismeja käyttämättä antibioottiresistenssin merkkigeenejä. Tätä varten [...] hakijoiden olisi pyrittävä kehittämään muuntogeenisiä organismeja käyttämättä antibioottiresistenssin merkkigeenejä”; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 (21) johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, että ”nyt on lisäksi mahdollista kehittää muuntogeenisiä organismeja käyttämättä antibioottiresistenssin merkkigeenejä. Tätä varten [...] hakijoiden olisi pyrittävä kehittämään muuntogeenisiä organismeja käyttämättä antibioottiresistenssin merkkigeenejä”;

| W. | ottaa huomioon, että Itävalta on ilmoittanut virallisesti vastustavansa geenimuunnospakan mukaisen maissin markkinoille saattamista, koska siihen on sisällytetty NPTII-geeni, joka ”saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin leviämistä maaperän ja suoliston bakteereihin”, ja koska nykyisen antibioottiresistenssikriisin vuoksi Itävalta ”ei voi tukea ympäristössä esiintyvien antibioottiresistenssigeenien geenipoolin tarkoituksellista ruokkimista tällä tuotteella”; ottaa huomioon, että Itävalta toteaa, että ”koska hakija ei ole poistanut tätä resistenssigeeniä kaupallisesta tuotteesta, vaikka se olisi teknisesti mahdollista, hakija rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 säännöksiä sellaisten merkkigeenien ja muiden nukleiinihapposekvenssien insertoimisesta, jotka eivät ole olennaisia halutun ominaisuuden saavuttamiseksi, sekä direktiivin 2001/18/EY säännöksiä antibioottiresistenssigeenien asteittaisesta poistamisesta” (22); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Itävalta on ilmoittanut virallisesti vastustavansa geenimuunnospakan mukaisen maissin markkinoille saattamista, koska siihen on sisällytetty NPTII-geeni, joka ”saattaa edistää mikrobilääkeresistenssin leviämistä maaperän ja suoliston bakteereihin”, ja koska nykyisen antibioottiresistenssikriisin vuoksi Itävalta ”ei voi tukea ympäristössä esiintyvien antibioottiresistenssigeenien geenipoolin tarkoituksellista ruokkimista tällä tuotteella”; ottaa huomioon, että Itävalta toteaa, että ”koska hakija ei ole poistanut tätä resistenssigeeniä kaupallisesta tuotteesta, vaikka se olisi teknisesti mahdollista, hakija rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 säännöksiä sellaisten merkkigeenien ja muiden nukleiinihapposekvenssien insertoimisesta, jotka eivät ole olennaisia halutun ominaisuuden saavuttamiseksi, sekä direktiivin 2001/18/EY säännöksiä antibioottiresistenssigeenien asteittaisesta poistamisesta” (22);

Kuivuudensieto-ominaisuus

| X. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää Bacillus subtiliksen muunnettua CspB-geeniä, joka auttaa on vähentämään kuivuudesta aiheutuvasta stressistä johtuvia satomenetyksiä; toteaa, että yhdessäkään geenimuunnospakan mukaista maissia koskeneessa kenttäkokeessa olosuhteet eivät kuitenkaan vastanneet kuivuutta; toteaa, että stressiolosuhteet, kuten kuivuus, vaikuttavat kuitenkin todennäköisesti kasvien koostumukseen ja biologisiin ominaisuuksiin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden arvioimisen kannalta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää Bacillus subtiliksen muunnettua CspB-geeniä, joka auttaa on vähentämään kuivuudesta aiheutuvasta stressistä johtuvia satomenetyksiä; toteaa, että yhdessäkään geenimuunnospakan mukaista maissia koskeneessa kenttäkokeessa olosuhteet eivät kuitenkaan vastanneet kuivuutta; toteaa, että stressiolosuhteet, kuten kuivuus, vaikuttavat kuitenkin todennäköisesti kasvien koostumukseen ja biologisiin ominaisuuksiin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden arvioimisen kannalta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| Y. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 15. syyskuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| Z. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistöä, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistöä, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevassa päätöksenteossa;

| AA. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on tähän mennessä hyväksynyt kahdeksan vastustavaa päätöslauselmaa yhdeksännellä vaalikaudellaan; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on tähän mennessä hyväksynyt kahdeksan vastustavaa päätöslauselmaa yhdeksännellä vaalikaudellaan; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| AB. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaan komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa kannata hyväksymistä (23); ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaan komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa kannata hyväksymistä (23); ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (24) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden suojelun korkean tason, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (25); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio hyväksyi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (26) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotukset pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden ja mahdollisten yhteisvaikutusten täydellistä arviointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen liittää rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien riskinarviointiin täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä ja niiden jäämiä kaikilta osin koskeva riskinarviointi riippumatta siitä, onko kyseistä muuntogeenistä kasvia tarkoitus viljellä unionin alueella vai tuoda unioniin elintarvike- ja rehukäyttöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota pidättäytymään myöntämästä lupia useiden muunnostapahtumien alayhdistelmille, paitsi jos EFSA on arvioinut ne perusteellisesti hakijan toimittamien täydellisten tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo erityisesti, että sellaisten muuntogeenisten viljelykasvilajikkeiden hyväksyminen, joista ei ole toimitettu turvallisuustietoja ja joita ei ole testattu tai joita ei ole vielä edes kehitetty, on vastoin yleisen elintarvikelainsäädännön periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EFSAa kehittämään edelleen ja käyttämään järjestelmällisesti menetelmiä, joiden avulla voidaan tunnistaa useiden muunnostapahtumien tahattomat vaikutukset esimerkiksi Bt-toksiinin adjuvanttiominaisuuksien suhteen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen olla hyväksymättä minkään sellaisen muuntogeenisen kasvin markkinoille saattamista, joka sisältää mikrobilääkeresistenssiä aiheuttavia geenejä; toteaa, että luvan myöntäminen olisi vastoin direktiivin 2001/18/EY 4 artiklan 2 kohtaa, jossa kehotetaan asteittain poistamaan muuntogeenisistä organismeista antibioottiresistenssimerkkigeenit, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2016-134)”, EFSA Journal 2019;17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774

(4)  Kahdeksannella vaalikaudella parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSAn lausunto, s. 12.

(6)  EFSAn lausunto, s. 12.

(7)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8)  EFSAn lausunto, s. 4.

(9)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSAn lausunto, s. 9.

(11)  Geenimuunnospakan mukaiseen maissiin sisältyy EPSPS-muunnos.

(12)  EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 – revised version to take into account omitted data. EFSA Journal 2019;17(10):5862, s. 4, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Hakemus EFSA-GMO-DE-2010-86 (maissi Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 ja kolme alayhdistelmää niiden alkuperästä riippumatta). Vähemmistöön jäänyt mielipide J.M. Wal, muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsen, EFSA Journal 2018;16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidit, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/ approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, s. 21.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta (EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1).

(21)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(22)  Pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja käsittelevän jaoston yhteenvetokertomus, 15. syyskuuta 2020, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf

(23)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” ehdotuksen – ei ”hyväksyy” ehdotuksen – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

Perjantai 13. marraskuuta 2020

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/22

---

P9_TA(2020)0305

Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (2020/2058(INI))

(2021/C 415/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640) ja siitä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon 2. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2018)0322) ja 28. toukokuuta 2020 annetun muutetun ehdotuksen (COM(2020)0443) sekä 28. toukokuuta 2020 annetun muutetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (COM(2020)0445), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2018)0322) ja 28. toukokuuta 2020 annetun muutetun ehdotuksen (COM(2020)0443) sekä 28. toukokuuta 2020 annetun muutetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (COM(2020)0445),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa väliaikaisen mietinnön monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa väliaikaisen mietinnön monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (3),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (4),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2016 annetut omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän loppuraportin ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2016 annetut omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän loppuraportin ja suositukset,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (5),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456) ja siihen liittyvät lainsäädäntöehdotukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456) ja siihen liittyvät lainsäädäntöehdotukset,

| — | ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta 14. maaliskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/410 ja markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1814, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta 14. maaliskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/410 ja markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1814,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman globaalin digitaalitalouden oikeudenmukaisesta verotuksesta: BEPS 2.0 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman globaalin digitaalitalouden oikeudenmukaisesta verotuksesta: BEPS 2.0 (6),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (7),

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 annetun kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 annetun kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportin,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2018)0097),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman kestävästä rahoituksesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman kestävästä rahoituksesta (8),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (9),

| — | ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 ja kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 ja kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088,

| — | ottaa huomioon komission antamat neljännesvuosittaiset Euroopan talousennusteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission antamat neljännesvuosittaiset Euroopan talousennusteet,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (ilmastosopimus), siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan ja Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (ilmastosopimus), siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan ja Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien tukemat vastuullisen sijoittamisen periaatteet, vastuullisen pankkitoiminnan periaatteet ja kestävän vakuuttamisen periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien tukemat vastuullisen sijoittamisen periaatteet, vastuullisen pankkitoiminnan periaatteet ja kestävän vakuuttamisen periaatteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kansainvälisen ihmisoikeusasiakirjan, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä Kansainvälisen työjärjestön julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä ILO:n kahdeksan keskeistä yleissopimusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kansainvälisen ihmisoikeusasiakirjan, OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä Kansainvälisen työjärjestön julistuksen työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista sekä ILO:n kahdeksan keskeistä yleissopimusta,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin perussäännön,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0198/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0198/2020),

| A. | toteaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi tarvittavia investointeja ei ole vielä arvioitu eikä sisällytetty monivuotisessa rahoituskehyksessä esitettyihin ilmastoimia koskeviin määriin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi tarvittavia investointeja ei ole vielä arvioitu eikä sisällytetty monivuotisessa rahoituskehyksessä esitettyihin ilmastoimia koskeviin määriin;

| B. | katsoo, että ilmastoneutraaliuteen pyrkiminen vuoteen 2050 mennessä parantaa unionin talouden kilpailukykyä ja johtaa kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen lisääntymiseen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ilmastoneutraaliuteen pyrkiminen vuoteen 2050 mennessä parantaa unionin talouden kilpailukykyä ja johtaa kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen lisääntymiseen;

| C. | toteaa, että ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella annetussa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC:n) vuoden 2019 erityisraportissa selvennetään, että tähän mennessä sovelletut toimintapolitiikat eivät riitä estämään ilmaston lämpenemistä yli 1,5 celsiusasteella, biologisen monimuotoisuuden häviämistä eivätkä biogeokemiallisten kiertojen häiriintymistä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella annetussa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC:n) vuoden 2019 erityisraportissa selvennetään, että tähän mennessä sovelletut toimintapolitiikat eivät riitä estämään ilmaston lämpenemistä yli 1,5 celsiusasteella, biologisen monimuotoisuuden häviämistä eivätkä biogeokemiallisten kiertojen häiriintymistä;

| D. | toteaa, että EU:n ilmastolaissa vahvistetaan EU:n sitoutuminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä, mukaan lukien tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat kunnianhimoiset välivaiheet; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU:n ilmastolaissa vahvistetaan EU:n sitoutuminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä, mukaan lukien tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat kunnianhimoiset välivaiheet;

| E. | toteaa komission arvioineen, että unionin tasolla tarvitaan vuosittain 240 miljardin euron investoinnit nykyisten vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi (10) ja että lisäksi vuosittain tarvitaan 130 miljardia euroa ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, 192 miljardia euroa sosiaalista infrastruktuuria ja 100 miljardia euroa Euroopan liikenneinfrastruktuurin laajentamista varten; toteaa, että tämä merkitsee yhteensä vähintään 662 miljardin euron investointitarpeita vuosittain; toteaa, että nämä luvut perustuvat ilmastotavoitteeseen, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että investointivaje on vieläkin suurempi nyt, kun parlamentti on sopinut kunnianhimoisemmista tavoitteista; katsoo, että on olennaisen tärkeää saada liikkeelle kaikki mahdolliset varat investointivajeen kuromiseksi umpeen; |
| --- | --- |

E.

toteaa komission arvioineen, että unionin tasolla tarvitaan vuosittain 240 miljardin euron investoinnit nykyisten vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi (10) ja että lisäksi vuosittain tarvitaan 130 miljardia euroa ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi, 192 miljardia euroa sosiaalista infrastruktuuria ja 100 miljardia euroa Euroopan liikenneinfrastruktuurin laajentamista varten; toteaa, että tämä merkitsee yhteensä vähintään 662 miljardin euron investointitarpeita vuosittain; toteaa, että nämä luvut perustuvat ilmastotavoitteeseen, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että investointivaje on vieläkin suurempi nyt, kun parlamentti on sopinut kunnianhimoisemmista tavoitteista; katsoo, että on olennaisen tärkeää saada liikkeelle kaikki mahdolliset varat investointivajeen kuromiseksi umpeen;

| F. | toteaa, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa kehotetaan sovittamaan rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa kehotetaan sovittamaan rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jonka kasvihuonekaasujen nettopäästöt ovat nollatasolla vuoteen 2050 mennessä ja jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä, ja katsoo, että ohjelmalla olisi myös edistettävä EU:n strategisen riippumattomuuden varmistamista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jonka kasvihuonekaasujen nettopäästöt ovat nollatasolla vuoteen 2050 mennessä ja jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä, ja katsoo, että ohjelmalla olisi myös edistettävä EU:n strategisen riippumattomuuden varmistamista;

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on korostanut yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävään talouteen tehtävien investointien merkitystä, erityisesti investointien, joilla edistetään huippuluokan tutkimus- ja kehitystyötä, kilpailukykyistä teollisuutta, sisämarkkinoiden syventämistä ja vahvistamista, vahvoja pk-yrityksiä, terveydenhuoltoa, vahvaa hyvinvointijärjestelmää ja sosiaalista hyvinvointia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on korostanut yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävään talouteen tehtävien investointien merkitystä, erityisesti investointien, joilla edistetään huippuluokan tutkimus- ja kehitystyötä, kilpailukykyistä teollisuutta, sisämarkkinoiden syventämistä ja vahvistamista, vahvoja pk-yrityksiä, terveydenhuoltoa, vahvaa hyvinvointijärjestelmää ja sosiaalista hyvinvointia;

| I. | toteaa, että Euroopan talouksien tukemiseen tarvittavat menot herättävät kysymyksen siitä, miten syntynyt velka maksetaan takaisin; toteaa, että on tärkeää estää edellisen kriisin jälkeen tapahtuneen eriarvoisuuden lisääntymisen toistuminen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan talouksien tukemiseen tarvittavat menot herättävät kysymyksen siitä, miten syntynyt velka maksetaan takaisin; toteaa, että on tärkeää estää edellisen kriisin jälkeen tapahtuneen eriarvoisuuden lisääntymisen toistuminen;

| J. | katsoo, että EU:n pitkän aikavälin strategisen riippumattomuuden kehittäminen ja selviytymis- ja palautumiskyvyn parantaminen edellyttävät kestävän talousjärjestelmän luomista; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että EU:n pitkän aikavälin strategisen riippumattomuuden kehittäminen ja selviytymis- ja palautumiskyvyn parantaminen edellyttävät kestävän talousjärjestelmän luomista;

| K. | toteaa, että kauppapolitiikka vaikuttaa kasvihuonekaasupäästöihin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kauppapolitiikka vaikuttaa kasvihuonekaasupäästöihin;

| L. | toteaa, että liikenteen tuottamien kasvihuonekaasupäästöjen osuus EU:n kaikista päästöistä on 27 prosenttia ja että ne ovat ainoat päästöt, joiden määrä lisääntyy edelleen; toteaa, että liikennealan on myös edistettävä teknologianeutraalilla tavalla niiden EU:n päästövähennystavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat ilmastoneutraaliuteen pyrkimistä vuoteen 2050 mennessä, ja että samalla on varmistettava, että liikenne säilyy kohtuuhintaisena ja kilpailukykyisenä; toteaa, että liikennealan päästöjen vähentymistä voidaan nopeuttaa sekä infrastruktuurin että kaluston osalta kehittämällä ja vahvistamalla synergioita muiden alojen, kuten digitaali- tai energia-alan, kanssa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että liikenteen tuottamien kasvihuonekaasupäästöjen osuus EU:n kaikista päästöistä on 27 prosenttia ja että ne ovat ainoat päästöt, joiden määrä lisääntyy edelleen; toteaa, että liikennealan on myös edistettävä teknologianeutraalilla tavalla niiden EU:n päästövähennystavoitteiden saavuttamista, jotka koskevat ilmastoneutraaliuteen pyrkimistä vuoteen 2050 mennessä, ja että samalla on varmistettava, että liikenne säilyy kohtuuhintaisena ja kilpailukykyisenä; toteaa, että liikennealan päästöjen vähentymistä voidaan nopeuttaa sekä infrastruktuurin että kaluston osalta kehittämällä ja vahvistamalla synergioita muiden alojen, kuten digitaali- tai energia-alan, kanssa;

| M. | katsoo, että ilmailu- ja merenkulkualan verovapautukset voivat myös vääristää teollisuudenalojen välistä kilpailua ja edistää tehottomia ja saastuttavia liikennemuotoja; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ilmailu- ja merenkulkualan verovapautukset voivat myös vääristää teollisuudenalojen välistä kilpailua ja edistää tehottomia ja saastuttavia liikennemuotoja;

| N. | toteaa, että EKP:n perussäännön 2 artiklassa määrätään, että jos hintatason vakautta koskeva tavoite on saavutettu eikä sitä kyseenalaisteta, EKP:n rahapolitiikalla on pyrittävä myötävaikuttamaan niiden unionin tavoitteiden saavuttamiseen, jotka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 3 artiklassa, jossa vahvistetaan muun muassa ympäristön laadun suojelua koskeva tavoite; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EKP:n perussäännön 2 artiklassa määrätään, että jos hintatason vakautta koskeva tavoite on saavutettu eikä sitä kyseenalaisteta, EKP:n rahapolitiikalla on pyrittävä myötävaikuttamaan niiden unionin tavoitteiden saavuttamiseen, jotka määritellään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 3 artiklassa, jossa vahvistetaan muun muassa ympäristön laadun suojelua koskeva tavoite;

| O. | ottaa huomioon, että EKP arvioi rahapolitiikan strategiansa uudelleentarkastelun yhteydessä, voiko se toimeksiantonsa puitteissa ottaa huomioon kestävyysnäkökohdat ja erityisesti ympäristön kestävyyteen liittyvät riskit ja jos, niin miten; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EKP arvioi rahapolitiikan strategiansa uudelleentarkastelun yhteydessä, voiko se toimeksiantonsa puitteissa ottaa huomioon kestävyysnäkökohdat ja erityisesti ympäristön kestävyyteen liittyvät riskit ja jos, niin miten;

| P. | toteaa, että yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa finanssipolitiikkaa, jolla helpotetaan kaikkien niiden toimenpiteiden toteuttamista, jotka ovat välttämättömiä kriisin ratkaisemiseksi asianmukaisesti, ja noudattaa samalla edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin perustuvaa kehystä; toteaa, että yleisessä poikkeuslausekkeessa säädetään, ettei sen soveltaminen saa vaarantaa julkistalouden kestävyyttä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnin tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa finanssipolitiikkaa, jolla helpotetaan kaikkien niiden toimenpiteiden toteuttamista, jotka ovat välttämättömiä kriisin ratkaisemiseksi asianmukaisesti, ja noudattaa samalla edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin perustuvaa kehystä; toteaa, että yleisessä poikkeuslausekkeessa säädetään, ettei sen soveltaminen saa vaarantaa julkistalouden kestävyyttä;

| 1. | pitää myönteisenä Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, joka on keskeisen tärkeä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman menestyksen varmistamisessa ja siirryttäessä kestävämpään, kilpailukykyisempään ja palautumis- ja selviytymiskykyisempään kiertotalouteen unionin ympäristösitoumusten mukaisesti, mukaan lukien Pariisin sopimuksen ja unionin ilmastolain mukaiset ilmastositoumukset; korostaa, että ohjelman olisi oltava keskeinen osa koordinoituja ja osallistavia unionin toimia, joilla pyritään luomaan palautumis- ja selviytymiskykyisempi talous ja yhteiskunta covid-19-pandemian jälkeen, ja sen avulla olisi edistettävä alueellista, sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta; toteaa, että kestävyyden on oltava johdonmukaista rahoitusvakautta koskevien näkökohtien kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä komission esittämää Euroopan elpymissuunnitelmaa, jonka ytimessä on Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitalisaatiostrategia; kannattaa perusperiaatetta, jonka mukaan julkisten investointien yhteydessä noudatetaan periaatetta olla aiheuttamatta merkittävää haittaa, ja korostaa, että tämä periaate koskee sekä sosiaalisia että ympäristöä koskevia tavoitteita; korostaa, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien olisi vietävä EU:ta kohti unionin ilmastolaissa säädettyä tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä sekä vuodelle 2030 asetetut välitavoitteet ja niiden avulla olisi siten varmistettava jäsenvaltioiden siirtyminen ilmastoneutraaliin kiertotalouteen tieteellisten ja aikasidonnaisten ilmastotavoitteiden perusteella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukivälineen investoinneissa on noudatettava haitan välttämisen periaatetta; korostaa, että ilmaston kannalta merkityksellisten investointien olisi oltava EU:n luokitusjärjestelmän mukaisia ja että kansalliset elpymissuunnitelmat olisi yhdenmukaistettava kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että oikeudenmukainen siirtymä ilmastoneutraaliuteen on EU:n merkittävä tehtävä; kehottaa panemaan täytäntöön asianmukaisia toimenpiteitä ja toimintapolitiikkoja tämän siirtymän menestyksen varmistamiseksi yhteistyössä julkisen ja yksityisen sektorin, alueiden, kaupunkien ja jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa asettamaan etusijalle investoinnit, joilla tuetaan kestävää siirtymää, digitaalistrategiaa ja Euroopan riippumattomuutta strategisilla aloilla johdonmukaisen teollisuusstrategian avulla; katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin digitalisointi auttaa ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että ilmastoneutraaliuden saavuttamista ja kiertotaloudeksi muuttumista vuoteen 2050 mennessä koskevan EU:n tavoitteen saavuttaminen riippuu muun muassa riittävän rahoituksen saamisesta ja kestävyyden johdonmukaisesta integroinnista julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen; korostaa, ettei yksinomaan julkinen rahoitus riitä varmistamaan edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista ja siirtymän edistämistä; painottaa, että tarvitaan huomattavasti enemmän kestäviä julkisia ja yksityisiä investointeja; kehottaa tämän vuoksi komissiota edistämään julkisia ja yksityisiä investointeja Kestävä Eurooppa -investointiohjelman kehittämisen yhteydessä; korostaa, että kunnianhimoisesta rahoituksesta huolimatta käytettävissä olevat varat eivät ole rajattomia; katsoo olevan olennaisen tärkeää, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelma kattaa ja mahdollistaa lisäinvestoinnit, joilla on todellista lisäarvoa ja jotka eivät syrjäytä markkinarahoitusta; kehottaa komissiota luomaan vankan kehyksen raportointia ja seurantaa varten, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksella on todellista vaikutusta; korostaa, että menojen ja tulojen, erityisesti uusia omia varoja luomalla saatujen tulojen, välinen yhteys on olennaisen tärkeä vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että vihreään talouteen siirtyminen vaikuttaa kaikkiin EU:n talouden aloihin, ja painottaa, että ilmastoneutraaliuteen pyrkimisen olisi parannettava Euroopan talouden kilpailukykyä ja johdettava kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen lisääntymiseen unionissa; korostaa, että vihreän siirtymän olisi oltava osallistava ja sen yhteydessä olisi noudatettava taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden periaatteita; katsoo, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelmassa ei pitäisi jättää ketään jälkeen ja että siinä olisi tarvittaessa keskityttävä vähentämään jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä eroja ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamisessa; muistuttaa, että työpaikkojen säilyttäminen ja luominen sekä lisäkoulutus ja uudelleenkoulutus ovat erittäin tärkeitä siirryttäessä käyttämään kestävää energiaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa myös, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistuminen edellyttää, että kestävien tuotteiden ja palvelujen eurooppalaiset tuottajat ymmärtävät ohjelman edut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelma saa riittävästi rahoitusta sen varmistamiseksi, että tulevat ohjelmat, kuten rakennusten kunnostamiseen kannustava strategia, vaikuttavat riittävästi kaikkiin rakennuksiin EU:ssa ja että kaikki unionin kansalaiset voivat hyväksyä ne ja pitävät niitä myönteisinä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pohtii, onko nykymuotoisen Kestävä Eurooppa -investointiohjelman avulla mahdollista saada käyttöön biljoona euroa vuoteen 2030 mennessä, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian jälkeiset negatiiviset talousennusteet; kehottaa komissiota varmistamaan täyden avoimuuden rahoitukseen liittyvissä kysymyksissä, kuten kysymyksissä, jotka koskevat optimistista vipuvaikutusta, tiettyjen investointien mahdollista kaksinkertaista laskentaa tai tiettyjen määrien ekstrapolointeihin liittyvää epäselvyyttä; pohtii lisäksi, miten komission ehdottaman ja Eurooppa-neuvoston päätelmissä hyväksytyn uuden monivuotisen rahoituskehyksen avulla voitaisiin saavuttaa Kestävä Eurooppa -investointiohjelman tavoitteet; on huolissaan siitä, että EU:n ohjelmien aikaistettu toteutus voi johtaa vihreiden investointien vajeeseen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen lopulla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään suunnitelmia, joissa selitetään, miten ne aikovat kuroa umpeen huomattavaa investointivajetta sekä yksityisten että julkisten investointien avulla, ja joissa arvioidaan nykyisestä kriisistä johtuvia uusia talousnäkymiä ja esitetään vuodelle 2030 asetettavat korkeammat ilmasto-, energia- ja ympäristötavoitteet; korostaa, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelma on EU:n pitkän aikavälin tavoite eikä sitä saa heikentää tulevaisuudessa suppeammilla monivuotisilla rahoituskehyksillä, joissa osoitetaan suuri osa määrärahoista pitkäaikaisen velan takaisinmaksuun; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että 14. tammikuuta 2020 annetussa Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa arvioidaan, että nykyisten vuodelle 2030 asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan vuosittain vähintään 662 miljardin euron investoinnit EU:n tasolla; kehottaa komissiota ottamaan huomioon nämä uudet määrät Kestävä Eurooppa -investointiohjelman tarkistetussa rakenteessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ilmoittamaan, missä määrin EU:n luokitusjärjestelmän eri tavoitteet ja luokat koskevat kaikkia monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -elpymisvälineen varoja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toivoo saavansa vahvistuksen sille, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta myönnettävä rahoitus osoitetaan EU:n tasolla sekä alueellisella ja kansallisella tasolla niihin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin, joilla on parhaat mahdollisuudet edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa ja muiden ympäristötavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien EU:n yritysten ja erityisesti pk-yritysten siirtymä kohti kilpailukykyisempää unionia, sekä työpaikkojen luomista, ja jotka samalla mukautuvat erilaisiin kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin tarpeisiin; odottaa mielenkiinnolla sitä, että komissio julkaisee ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen alkua kehyksen, joka koskee ilmastoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin kestäviin kohteisiin kohdistuvien menojen seurantaa noudattaen tarvittaessa luokitusjärjestelmäasetuksessa säädettyjä perusteita; kehottaa sisällyttämään tähän kehykseen muun muassa seurantamenetelmät ja niihin liittyvät asianmukaiset korjaavat toimenpiteet sekä kestävyyden arviointi- ja seurantamekanismin, jonka avulla määritellään haitallisia vaikutuksia noudattaen periaatetta olla aiheuttamatta merkittävää vahinkoa ja Pariisin sopimuksen sitoumuksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelman menestys riippuu julkisen ja yksityisen rahoituksen riittävyydestä ja EU:n toimintapolitiikkojen johdonmukaisuudesta; korosta sen vuoksi, että tarvitaan yhdenmukaisia kestävyysindikaattoreita ja vaikutustenmittausmenetelmiä; painottaa, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelman vuoksi olisi aloitettava muihin säädöksiin, olivatpa ne lainsäädäntövaiheessa tai jo hyväksyttyjä, liittyvät vaikutusarvioinnit, jotta voidaan arvioida nykyisen EU:n lainsäädännön yhteensopivuutta EU:n ympäristötavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelman yhtenä tavoitteena olisi oltava sen varmistaminen, että kestämättömästä taloudellisesta toiminnasta siirrytään kestävään taloudelliseen toimintaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että julkisen ja yksityisen rahoituksen osalta olisi otettava huomioon luokitusjärjestelmäasetus ja noudatettava periaatetta olla aiheuttamatta merkittävää haittaa, jotta voidaan varmistaa, ettei EU:n toimintapolitiikoilla ja rahoituksella, mukaan lukien EU:n talousarvio, Next Generation EU -välineestä rahoitetut ohjelmat, eurooppalainen ohjausjakso ja EIP:n rahoitus, tueta hankkeita ja toimia, jotka haittaavat merkittävästi yhteiskuntaan tai ympäristöön liittyviä tavoitteita, eikä heikennetä taloudellista kilpailukykyä tai aiheuteta työpaikkojen menetyksiä; korostaa, että julkiset talousarviot ja julkiset pankit eivät pysty yksin kuromaan umpeen investointivajeita; muistuttaa, että kymmenen suurta eurooppalaista pankkia investoi edelleen vuosittain yli 100 miljardia euroa fossiilisiin polttoaineisiin; muistuttaa, että luokitusjärjestelmäasetuksen mukaan komission on annettava vuoden 2020 loppuun mennessä delegoitu säädös, joka sisältää tekniset seulontakriteerit toimille, joilla edistetään merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota varmistamaan, että uudella monivuotisella rahoituskehyksellä ei tueta toimintaa tai investoida toimintaan, joka johtaisi sellaisiin omaisuuseriin lukkiutumiseen, jotka haittaavat unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista, kun otetaan huomioon omaisuuserien elinkaari; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota arvioimaan vaihtoehtoja laajentaa EU:n luokitusjärjestelmän käyttöä siten, että sitä käytettäisiin ilmasto- ja ympäristömenojen seurantaan kaikessa EU:n julkisessa rahoituksessa, mukaan lukien uusi monivuotinen rahoituskehys, InvestEU-ohjelma, Next Generation EU -väline, vakavaraisuustukiväline, elpymis- ja palautumistukiväline sekä Euroopan investointipankin (EIP) varat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa toteuttamaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta asiaankuuluvissa EU:n rahoitusasetuksissa esimerkiksi ilmastoon, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien kestävyysarviointien avulla; muistuttaa, että tiukkoja investointisääntöjä ei pitäisi ottaa käyttöön kuulematta ensin paikallis- ja alueviranomaisia, teollisuudenaloja ja pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota arvioimaan ja yksilöimään toiminnat, jotka haittaavat merkittävästi ympäristökestävyyttä, asetuksen (EU) 2020/852 26 artiklan 2 kohdan a alakohdan sekä Euroopan keskuspankin ja rahoitusjärjestelmän viherryttämistä käsittelevän keskuspankkien ja sääntelyviranomaisten verkoston suosituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa lakkauttamaan realistisella tavalla asteittain julkiset ja yksityiset investoinnit sellaisiin erittäin saastuttaviin teollisuudenaloihin, joille on olemassa taloudellisesti toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja, kunnioittaen kuitenkin samalla täysimääräisesti jäsenvaltioiden oikeutta valita energialähteiden yhdistelmänsä, ja toteaa, että tavoitteena on ottaa käyttöön uusiutuvaa energiaa koskeva järjestelmä ja energiaverkko, jotka ovat yhteensopivia Pariisin sopimuksen kanssa; korostaa, että on kiireellisesti etsittävä tällaisia vaihtoehtoja investoimalla mittavasti teknologiseen innovointiin ja energiatehokkuuteen; vaatii, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta rahoitetut toimet eivät saa lisätä sosiaalista eriarvoisuutta eivätkä syventää Itä- ja Länsi-Euroopan välistä taloudellista ja sosiaalista juopaa EU:ssa; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että 11 maata ja Euroopan unioni tukivat fossiilisia polttoaineita vuosittain 112 miljardilla eurolla vuosien 2014 ja 2016 välillä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan strategioita haitallisten tukien poistamiseksi asteittain, jotta voidaan parantaa biologisen monimuotoisuuden ja luonnon ekosysteemien suojelemisen johdonmukaisuutta ja uskottavuutta EU:ssa ja tehostaa siirtymistä puhtaisiin energiajärjestelmiin ja ilmastoneutraaliin kiertotalouteen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä olisi säilytettävä EU:n yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset ja kilpailukyky erityisesti silloin, kun esiintyy kolmansien maiden aiheuttamaa epäreilua kilpailua; katsoo, että Kestävä Eurooppa -investointiohjelmalla olisi edistettävä kestävää eurooppalaista tuotantoa ja maailmanlaajuisten päästöjen vähentämistä kauppapolitiikan avulla, jotta ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa; vaatii, ettei kauppasopimuksissa saa taata sijoittajansuojaa ympäristö-, sosiaali- ja terveysnormien kustannuksella; korostaa, että EU:n ja kolmansien maiden välisiin kauppasopimuksiin on sisällytettävä valvottavissa olevia ilmasto- ja muita ympäristönormeja, jotta voidaan muun muassa varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille; kehottaa varmistamaan, että kolmannet maat voivat osallistua rajat ylittäviin hankkeisiin, joilla edistetään Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että EU:n tärkeimmät koulutus-, vapaaehtoistyö- ja kulttuuriohjelmat Erasmus+, Euroopan solidaarisuusjoukot ja Luova Eurooppa -ohjelma ovat olennaisen tärkeitä välineitä ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja että ne ovat avainasemassa, kun edistetään vihreässä siirtymässä tarvittavien taitojen oppimista, tiedotetaan ympäristö- ja ilmastonmuutosasioista, erityisesti ympäristönsuojeluun liittyvää vapaaehtoistyötä tekeville nuorille, ja kehitetään luovia, osallistavia ja helposti saatavilla olevia ratkaisuja ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi; korostaa, että näillä ohjelmilla edistetään EU:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; korostaa tässä yhteydessä Erasmus+-ohjelmasta tuettavien maatalousalan työharjoittelujen merkitystä; |
| --- | --- |

22.

EU:n talousarvio: rahoitusvarojen kohdentaminen, käyttöönotto ja käynnistäminen

| 23. | korostaa, että EU:n määrärahoilla on merkittävä rooli Kestävä Eurooppa -investointiohjelman toteuttamisessa; palauttaa mieliin pitkäaikaisen kantaansa, jonka mukaan uusien aloitteiden kestävyyttä olisi aina arvioitava ja ne olisi aina rahoitettava uusilla määrärahoilla eivätkä ne saisi vaikuttaa kielteisesti muihin toimintapolitiikkoihin; korostaa EU:n pitkäaikaisten toimintapolitiikkojen, kuten koheesio- ja maatalouspolitiikan, sekä muiden keskeisten politiikanalojen, kuten tutkimuksen, innovoinnin tai ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen hillitsemisen, merkitystä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan poliittisten sitoumustensa mukaisesti ja laatimaan unionille tulevaisuuteen suuntautuvan monivuotisen rahoituskehyksen, joka pystyy vastaamaan kansalaisten odotuksiin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa kestävien yksityisten investointien merkitystä ja roolia Kestävä Eurooppa -investointiohjelman tavoitteiden saavuttamisessa ja katsoo, että yksityisen rahoituksen saatavuutta on helpotettava; korostaa lisäksi, että teknistä tukea olisi parannettava paikallisten ja kansallisten yrityshautomojen sekä rahoittajat ja hankevastaavat yhteen tuovien hankehautomojen avulla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt investointeja ja uudistuksia tukevana hätätilanteen apuvälineenä toimivan Euroopan unionin elpymisvälineen; pitää kuitenkin valitettavana ehdotusta vähentää useiden EU:n ohjelmien lisärahoitusta merkittävästi ja peruuttaa joidenkin ohjelmien lisärahoitus kokonaan; katsoo, että hiilestä riippuvaisten alueiden siirtymän tukemista koskeviin ohjelmiin ehdotetut leikkaukset ovat ristiriidassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa ja vaikuttavat viime kädessä myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelman rahoitukseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että Pariisin sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattaminen edellyttää, että EU:n pyrkimyksiä ilmastotavoitteiden saavuttamiseen olisi tuettava kunnianhimoisella osuudella ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvistä EU:n talousarviomenoista; pyrkii näin ollen saavuttamaan mahdollisimman pian oikeudellisesti sitovan 30 prosentin menotavoitteen ilmastotoimien valtavirtaistamisen ja 10 prosentin menotavoitteen biologisen monimuotoisuuden osalta; korostaa, että ilmastoon liittyvää menotavoitetta olisi sovellettava koko monivuotiseen rahoituskehykseen; korostaa, että 37 prosentin ilmastotavoitetta olisi sovellettava myös Next Generation EU -välineen menoihin; kehottaa komissiota luomaan tarkoituksenmukaisen ja avoimen kehyksen EU:n talousarvioon sisältyvien ilmastomenojen seurantaa ja valvontaa varten; korostaa uusien omien varojen keskeistä roolia siinä, että EU:n talousarviosta on tulevaisuudessa mahdollista osoittaa enemmän rahoitusta ilmastotoimia varten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää myönteisenä ehdotusta osoittaa oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle lisää varoja Next Generation EU -välineestä mutta pitää valitettavana neuvoston ehdotusta vähentää näitä lisävaroja ja korostaa, että tarvitaan lisätukea, jotta voidaan varmistaa, että siirtymän suorien tai välillisten vaikutusten kohteena olevat työntekijät saavat asianmukaista tukea; palauttaa mieliin, että oikeudenmukaisen siirtymän rahaston varoilla voidaan täydentää koheesiopolitiikan yhteydessä käytettävissä olevia varoja, ja toteaa, ettei uudessa ehdotuksessa saisi velvoittaa tekemään siirtoja jäsenvaltiokohtaista määrärahoista, mikä haittaisi koheesiopolitiikkaa, eikä se saisi aiheuttaa kilpailun vääristymistä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että oikeudenmukaisen siirtymän periaate olisi valtavirtaistettava koko vihreän kehityksen ohjelmaan ja että oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta olisi tuettava erityisesti alueita, jotka ovat eniten riippuvaisia fossiilisista polttoaineista; korostaa, että rahoitusta saavien hankkeiden on oltava ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta kestäviä ja elinkelpoisia pitkällä aikavälillä; kehottaa tämän vuoksi laatimaan kattavan EU:n strategian oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta tukea saavien alueiden kehittämiseksi ja nykyaikaistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien laadintaan olisi otettava mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät; katsoo, että oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden ja alueiden erilaiset lähtökohdat ilmastoneutraaliuteen pyrittäessä; toteaa, että tukikelpoisuuskriteerien olisi oltava selkeämpiä; katsoo, että oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta rahoitettujen ohjelmien arvioinnissa olisi myös käytettävä ilmastonseurannan, luonnonpääoman tilinpitokäytännön ja elinkaariarvioinnin menetelmiä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myönteisenä oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kahta lisäpilaria: InvestEU-ohjelmaan kuuluvaa oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyä ja julkisen sektorin lainajärjestelyä, joilla luodaan oikeudenmukaisen siirtymän rahaston kanssa uusia taloudellisia mahdollisuuksia ja autetaan lieventämään ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä ja kiertotalouden täytäntöönpanosta aiheutuvia sosioekonomisia vaikutuksia EU:n heikoimmassa asemassa olevilla ja hiili-intensiivisimmillä alueilla ja kaupungeissa ja autetaan vastaamaan energian kohtuuhintaisuutta koskeviin haasteisiin, joita kansalaiset kohtaavat siirtymäprosessissa; katsoo, että näiden pilarien menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää, että jäsenvaltioille, alueille ja kaupungeille taataan riittävä tekninen tuki; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtymä on mahdollinen vain, jos suurkaupunkialueet osallistuvat siihen merkittävästi; katsoo siksi, että kaupungeilla olisi oltava mahdollisuus saada helposti oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin toisen ja kolmannen pilarin varoja, jotta voidaan kehittää laaja rahoitusmekanismi, jolla autetaan kaupunkien ilmastoon ja yhteiskuntaan liittyviä toimia; toteaa, että tähän voi sisältyä suoraan saatavilla olevia varoja muun muassa asuntopolitiikkaan, rakennusten peruskorjaukseen, jälkiasennus- ja eristämisohjelmiin, julkisen liikenteen hankkeisiin, kaupunkien vihreän infrastruktuurin parantamiseen, kiertotalouden välineiden käyttöönottoon tai kestävää vesihuoltoa koskeviin hankkeisiin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä InvestEU-ohjelman roolia Kestävä Eurooppa -investointiohjelman täytäntöönpanossa ja toiminnassa ja katsoo, että sen olisi oltava keskeisessä asemassa unionin vihreässä, oikeudenmukaisessa ja palautumis- ja selviytymiskykyä edistävässä elpymisessä; pitää valitettavana, että sekä monivuotisesta rahoituskehyksestä että Next Generation EU -välineestä InvestEU-ohjelmaan osoitettavia määrärahoja vähennettiin merkittävästi komission viimeisimpään ehdotuksen verrattuna; pitää myönteisenä ehdotusta luoda InvestEU-rahastoon strategisten investointien väline ja erityisesti lisätä viides ikkuna eli eurooppalaisten investointien ikkuna, jonka tuella edistetään kestäviä investointeja keskeisiin teknologioihin ja arvoketjuihin; painottaa, että InvestEU-ohjelmasta rahoitettavissa hankkeissa olisi noudatettava unionin vuoden 2030 ilmasto- ja ympäristösitoumuksia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että komission tarkistetussa ehdotuksessa otetaan jo huomioon toukokuussa 2019 aikaansaatu parlamentin ja neuvoston alustava sopimus InvestEU-ohjelmasta; palauttaa mieliin, että EIP-ryhmän erityisaseman lisäksi sovittiin muiden täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden, kuten kansallisten kehityspankkien tai muiden kansainvälisten rahoituslaitosten, tärkeästä roolista; palauttaa kuitenkin mieliin, että InvestEU-ohjelma on kysynnästä riippuvainen väline, minkä vuoksi olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä; korostaa, että on tarpeen varmistaa, että paikan päällä on saatavilla asianmukaista teknistä tukea sen varmistamiseksi, että hankkeita rahoitetaan paikoissa, joissa niitä eniten tarvitaan, ja siten, että ne todella täydentävät muita toimia; korostaa tässä yhteydessä neuvontakeskuksen keskeistä merkitystä, minkä vuoksi sille olisi varmistettava riittävästi määrärahoja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vahvistaa jälleen, että EU on ilmastonmuutoksen torjunnan maailmanlaajuisena johtajana vastuussa muiden kansainvälisten kumppaneiden kannustamisesta noudattamaan samanlaista lähestymistapaa; katsoo, ettei EU:n talousarviosta kolmansille maille myönnettyjä varoja saisi käyttää tavalla, joka on ristiriidassa vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa, ja että kyseisillä varoilla olisi pyrittävä edistämään ohjelman tavoitteiden saavuttamista ottaen huomioon kunkin maan erilainen kehitystaso ja erilaiset investointitarpeet; katsoo pandemian osoittaneen, että ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi unionin ulkopuolella toteutettavat toimet liittyvät erottamattomasti terveyteen unionissa ja että tällaiset toimet ovat kustannustehokkaita verrattuna pandemian vaikutuksiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että innovaatio- ja modernisaatiorahastoista olisi tuettava merkittävästi kestävää siirtymää kasvihuonekaasujen nollanettopäästöihin vuoteen 2020 mennessä, ja pitää erityisen myönteisenä sitä, että modernisaatiorahastosta tuetaan erityisesti investointeja, joilla parannetaan energiatehokkuutta kymmenessä alhaisemman tulotason jäsenvaltiossa, ja katsoo, että se on siten tärkeä väline oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi; korostaa kuitenkin, että rahastoa on valvottava tehokkaasti, sillä modernisaatiorahastosta ei saisi rahoittaa toimia, jotka haittaavat merkittävästi yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että päällekkäisyyksiä unionin talousarviosta rahoitettujen vastaavanlaisten toimien kanssa on vältettävä ja että unionin talousarvion valvonta voisi vaikeutua, jos nämä rahastot eivät kuulu sen piiriin; kehottaa komissiota tiedottamaan asianmukaisesti budjettivallan käyttäjälle rahastojen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo tarkastella uudelleen sekä modernisaatiorahastoa että innovaatiorahastoa päästökauppajärjestelmän tarkistamisen yhteydessä; palauttaa mieliin pitkäaikaisen vaatimuksensa määritellä merkittävä osa päästökauppajärjestelmän tuloista omiksi varoiksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan keskeistä roolia Kestävä Eurooppa -investointiohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; toteaa, että EU:n maatalous- ja kalastusalan siirtyessä luonnonvarojen kestävämpään hoitoon ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen on säilytettävä yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet, jotka koskevat laadukkaiden elintarvikkeiden tarjonnan tukemista, elintarvikeomavaraisuuden takaamista eurooppalaisille, vakaiden ja riittävien tulojen takaamista viljelijöille ja kalastajille ja maaseutualueiden kestävän kehityksen edistämistä; korostaa, että on varmistettava, että yhteisellä maatalouspolitiikalla edistetään EU:n ilmasto- ja kestävyystavoitteiden saavuttamista, kuten 7. marraskuuta 2018 annetussa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa painotetaan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää helpottaa julkisen ja yksityisen rahoituksen saantia, jotta voidaan tukea vihreiden investointien lisäämistä, digitalisointivälineiden kehittämistä ja saatavuutta sekä nykyaikaistamista ja innovointia, joiden avulla maatalousala, kalastusala ja maaseutualueet voivat vastata vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin pyrkimisen aiheuttamiin haasteisiin ja hyödyntää sen luomia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että koheesiopolitiikalla, joka on EU:n tärkein investointipolitiikka, on ratkaiseva rooli ilmastoneutraaliuteen siirtymisen tukemisessa; kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että covid-19-pandemian jälkeen koheesiopolitiikka on yksi talouden kestävän elpymisen ratkaisevista välineistä ja sen olisi säilytettävä pitkäaikainen roolinsa yhteiskunnallisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä, kuten EU:n perussopimuksissa määrätään; painottaa, että koheesiopolitiikkaa olisi vahvistettava, jotta voidaan saavuttaa sen tärkeimmät tavoitteet ja edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tukee komission innovatiivista lähestymistapaa sen todetessa, että myös EU:n talousarvion tulopuolella edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista; palauttaa mieliin, että parlamentti kannattaa lisäarvoa tuottavien ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa merkittävästi tukevien uusien omien varojen käyttöönottoa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vahvistaa jälleen monivuotisesta rahoituskehyksestä annetussa väliaikaisessa mietinnössä esitetyn aiemman kantansa, joka koskee ehdotuksia mahdollisiksi uusiksi omiksi varoiksi, joiden olisi vastattava olennaisen tärkeitä EU:n tavoitteita, mukaan lukien ilmastonmuutoksen torjunta ja ympäristönsuojelu; pyytää tämän vuoksi ottamaan kansalaisille lisätaakkaa luomatta käyttöön uusia omia varoja, joihin voisivat kuulua esimerkiksi varat, joita koskevat määrät komissio esitti vuonna 2018 ja jotka perustuvat






  i) | päästökauppajärjestelmästä saataviin huutokauppatuloihin, jotka voisivat olla 3–10 miljardia euroa vuodessa |
| --- | --- | --- |

42.

i)

päästökauppajärjestelmästä saataviin huutokauppatuloihin, jotka voisivat olla 3–10 miljardia euroa vuodessa

| ii) | rahoitusosuuteen, jonka määrä lasketaan kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrän perusteella ja joka voisi olla 3–10 miljardia euroa vuodessa |
| --- | --- |

ii)

rahoitusosuuteen, jonka määrä lasketaan kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrän perusteella ja joka voisi olla 3–10 miljardia euroa vuodessa

| iii) | tulevaan hiilidioksidipäästöjen tullimekanismiin, josta saatava määrä voisi olla 5–14 miljardia euroa vuodessa |
| --- | --- |

iii)

tulevaan hiilidioksidipäästöjen tullimekanismiin, josta saatava määrä voisi olla 5–14 miljardia euroa vuodessa

| iv) | yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, josta saatava määrä voisi olla yli 12 miljardia euroa vuodessa |
| --- | --- |

iv)

yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, josta saatava määrä voisi olla yli 12 miljardia euroa vuodessa

| v) | digitaalialan yritysten verotukseen, josta saatava määrä voisi olla 750 miljoonaa – 1,3 miljardia euroa vuodessa, ja |
| --- | --- |

v)

digitaalialan yritysten verotukseen, josta saatava määrä voisi olla 750 miljoonaa – 1,3 miljardia euroa vuodessa, ja

| vi) | finanssitransaktioveroon, josta saatava määrä voisi olla vuonna 2012 esitetyn komission ehdotuksen mukaisesti ja ottaen huomioon brexitin ja talouskasvun jopa 57 miljardia euroa vuodessa veron soveltamisalasta riippuen; |
| --- | --- |

vi)

finanssitransaktioveroon, josta saatava määrä voisi olla vuonna 2012 esitetyn komission ehdotuksen mukaisesti ja ottaen huomioon brexitin ja talouskasvun jopa 57 miljardia euroa vuodessa veron soveltamisalasta riippuen;

kehottaa tässä yhteydessä jälleen kaikkia jäsenvaltioita liittymään finanssitransaktioveroa koskevaan tiiviimpään yhteistyökehykseen; kehottaa komissiota toimittamaan mahdollisimman pian yksityiskohtaisia tietoja 27. toukokuuta 2020 annetussa elpymissuunnitelmaa koskevassa komission tiedonannossa esitetyistä omista varoista, mukaan lukien suurten yritysten toimintaan perustuva maksu ja päästökauppajärjestelmän mahdollinen laajentaminen siten, että sitä sovellettaisiin myös merenkulku- ja ilmailualalla;

| 43. | painottaa, että EU:n talousarvioon olisi sisällytettävä uusien omien varojen kori vuodesta 2021 alkaen ja että olisi myös laadittava oikeudellisesti sitova aikataulu uusien omien varojen ehdottamiselle ja käyttöönotolle seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana; vaatii, että uusista omista varoista saatujen tulojen on oltava riittävät kattamaan vähintään elpymisvälineen takaisinmaksuvelvoitteet; edellyttää, että tämän tason ylittävät tulot olisi palautettava EU:n talousarvioon, jotta voidaan kuroa umpeen muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoitusvaje, ja että tämä ei saa vaikuttaa yleiskatteisuuden periaatteeseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että kumpikin tulotyyppi, ympäristöön liittyvät ja muut kuin ympäristöön liittyvät tulot, on välttämätön uusien todellisten omien varojen luotettavan korin luomiseksi, sillä ympäristöön liittyvien tulojen määrä voi vähentyä suhteellisesti ajan mittaan EU:n edetessä ilmastoneutraaliuteen johtavassa kehityksessä; |
| --- | --- |

44.

Rahoituslaitokset – vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon tukeminen

| 45. | pitää myönteisenä EIP:n päätöstä tarkistaa energia-alan lainanantopolitiikkaansa ja ilmastostrategiaansa ja omistaa 50 prosenttia toimenpiteistään ilmastotoimille ja ympäristön kestävyydelle vuodesta 2025 lähtien, jotta voidaan noudattaa Pariisin sopimuksen mukaisia EU:n velvoitteita; kehottaa EIP:tä myös tarkistamaan liikennealan lainanantopolitiikkaansa ja sitoutumaan kestävään siirtymään ilmastoneutraaliuteen ja kiertotalouteen ja ottamaan samalla huomioon jäsenvaltioissa käytetyt energialähteiden erilaiset yhdistelmät ja kiinnittämään erityisesti huomiota aloihin ja alueisiin, joihin siirtymä eniten vaikuttaa; kehottaa erityisesti panemaan täytäntöön uusia toimintapolitiikkoja sellaisilla hiili-intensiivisillä teollisuudenaloilla, joita EIP rahoittaa, jotta voidaan tukea näiden alojen siirtymää ja mukauttaa kaikkia uusia alakohtaisia lainoja siten, että niiden avulla tuetaan tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä; pitää myönteisenä EIP:n sitoumusta lopettaa fossiilisia polttoaineita koskevien energiahankkeiden rahoittaminen vuoteen 2021 mennessä; vaatii, että on hyväksyttävä ja julkaistava todennettavissa olevat siirtymäsuunnitelmat ilmastoneutraaliustavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että covid-19-pandemian johdosta toteutettavien EIP:n toimien olisi oltava yhdenmukaisia Kestävä Eurooppa -investointiohjelman tavoitteiden kanssa; toteaa kuitenkin, ettei kaikilla rahoitetuilla hankkeilla voi edistää EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista, ja vaatii, ettei tämä saisi estää niiden rahoitusta; katsoo kuitenkin, että EIP:n salkun osalta on noudatettava EU:n kestävyystavoitteita ja periaatetta olla aiheuttamatta merkittävää haittaa; kehottaa EIP:tä laatimaan konkreettisen etenemissuunnitelman 50 prosentin nimenomaisen tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja ilmoittamaan vuosittain sen varojen osuuden, jolla rahoitetaan EU:n luokitusjärjestelmän mukaisesti ympäristön kannalta kestäviä toimia; muistuttaa, että EIP:n covid-19-pandemian vuoksi toteuttamien toimien pitäisi tuottaa 240 miljardin euron investoinnit ja että toimiin ryhdyttiin muutamassa viikossa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että EIP:n menestys vihreän kehityksen ohjelman rahoittamisessa edellyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvaa ja osallistavaa lähestymistapaa ja että EIP:n olisi edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin välistä erityistä vuoropuhelua ja parempaa koordinaatiota eri sidosryhmien, kuten paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien, kanssa; korostaa lisäksi EIP:n riippumattomuutta mutta samalla myös sitä, että on tärkeää varmistaa kaikkien investointien demokraattinen valvonta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa, että EIP on maailman suurin vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskija ja on saanut kerättyä 23 miljardia euroa 11 vuoden aikana; panee merkille, että merkittävänä haasteena on ollut yhteisten normien asettaminen viherpesun välttämiseksi; pitää myönteisenä vuonna 2018 liikkeeseen laskettuja EIP:n uusia kestävyystietoisuusjoukkovelkakirjoja, joiden tarkoituksena on tukea YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä investointeja; korostaa, että on tärkeää asettaa yhteiset normit näille uusille joukkovelkakirjoille, jotta voidaan varmistaa hankkeiden avoimuus, todennettavuus ja mitattavuus; kehottaa EIP:tä jatkamaan tätä toimintaa ja laajentamaan vihreiden joukkovelkakirjojen ja kestävyystietoisuusjoukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua, mikä voi helpottaa Kestävä Eurooppa -investointiohjelman täytäntöönpanoa ja auttaa kehittämään yhteiskunnallista ja ympäristöön liittyvää kestävyyttä koskevien joukkovelkakirjojen markkinoita kestävän kasvun rahoitusta koskevan EU:n toimintasuunnitelman ja EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän perusteella; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa EIP:tä aktiivisesti tukemaan oikeudenmukaista siirtymää edistäviä hankkeita, kuten tutkimusta, innovointia ja digitalisaatiota, pk-yritysten rahoituksen saantia sekä sosiaalisia investointeja ja taitoja koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toteaa, että EIP:n pääjohtaja Werner Hoyer on korostanut tarvetta vahvistaa EIP:n pääomapohjaa, jotta se voi jatkaa sellaisia kunnianhimoisia hankkeita, joilla tuetaan siirtymistä kestävään talouteen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee merkille kansallisten kehityspankkien ja -laitosten ja kansainvälisten rahoituslaitosten, mukaan lukien Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ja Maailmanpankki, tärkeän roolin kestävien hankkeiden rahoittamisessa ja siten myös pyrkimyksissä saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoitteet; korostaa, että kansalliset kehityspankit ja -laitokset voivat kansallisen ja alueellisen tason kokemuksensa ja valmiuksiensa perusteella olla keskeisessä asemassa julkisten varojen vaikutuksen maksimoinnissa, mukaan lukien InvestEU-ohjelman kumppanuuksien avulla, ja voivat siten auttaa unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että pk-yritysten rahoitus on avainasemassa Kestävä Eurooppa -investointiohjelman onnistuneen täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa myös, että kansalliset kehityspankit ja -laitokset ovat hyvin perehtyneitä ja soveltuvia suhteellisen pienten hankkeiden suunnitteluun, hallinnointiin ja rahoitukseen niiden tämän alan kokemuksen ansiosta; pitää sen vuoksi myönteisenä niiden osallistumista Kestävä Eurooppa -investointiohjelman eri osuuksiin, sillä ne ovat elimiä, jotka soveltuvat parhaiten kanavoimaan unionin tason investointeja reaalitalouteen ja paikallisesti; korostaa, että on tärkeää varmistaa paikallinen tekninen tuki hankevastaaville ja innovoinnille, ja painottaa hankehautomojen roolia hankkeiden kehityksen tukemisessa siten, että ne voivat saada rahoitusta; kehottaa uudistamaan valtiontukea siten, että kansallisille kehityspankeille ja -laitoksille annetaan oikeus tarjota etuuskohteluun perustuvia lainoja kestävyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että julkiset ja yksityiset investoinnit voivat tukea kestävää elpymistä ja selviytymis- ja palautumiskykyä, kun rahoitus suunnataan vihreisiin investointeihin, kuten sähköverkkoihin, super- ja älyverkkoihin, rautatieverkkoihin, energiatehokkuuteen ja kiertotaloushankkeisiin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että ympäristö- ja ilmastokatastrofit aiheuttavat yhä enemmän rahoitusvakauteen liittyviä riskejä ja että sen vuoksi nämä pitkän aikavälin riskit olisi sisällytettävä vakavaraisuuden sääntelyn ja valvonnan arviointeihin; katsoo, että EKP:n toimintapolitiikoissa olisi otettava paremmin huomioon ilmastonmuutoksen torjunta ja kestävyyden edistäminen ja että samalla olisi kunnioitettava täysin sen toimeksiantoa ja riippumattomuutta ja oltava vaarantamatta sen asemaa rahoitusvakauden ja vakaan rahatalouden vartijana; palauttaa mieliin EKP:n pääjohtajan lausunnon, jonka mukaan EKP tukee luokitusjärjestelmän laatimista, sillä sen avulla voidaan helpottaa ympäristönäkökohtien sisällyttämistä keskuspankkisalkkuihin; panee merkille uudistettua kestävän rahoituksen strategiaa ja muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamista koskevissa komission julkisissa kuulemisissa esitettyyn kysymykseen annetun eurojärjestelmän äskettäisen vastauksen, jossa todettiin, että markkinavoimat voivat toimia ja niiden olisi toimittava keskeisinä tekijöinä, jotka suuntaavat rahoitusvirtoja kestävään taloudelliseen toimintaan; pitää myönteisenä, että EKP ja rahoitusjärjestelmän viherryttämistä käsittelevä keskuspankkien ja sääntelyviranomaisten verkosto ovat kehottaneet rahoitusalan sääntelyviranomaisia arvioimaan paremmin kestävyyteen liittyviä taloudellisia riskejä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EKP:tä etenemään rahapolitiikan strategiassaan noudattaen täysin SEUT-sopimuksessa vahvistettua hintavakauden ylläpitämistä koskevaa toimeksiantoansa; toteaa, että osana rahapolitiikan strategiansa uudelleentarkastelua EKP arvioi Pariisin sopimuksen mukaisesti, voiko se ottaa toimeksiantonsa puitteissa huomioon kestävyysnäkökohdat ja erityisesti ympäristön kestävyyteen liittyvät riskit vakuuskäytännöissään ja vuotuisissa stressitesteissään ja jos voi, niin miten, ja pitää samanaikaisesti erillään rahapolitiikkaan ja vakavaraisuuden valvontaan liittyvät tehtävänsä; kehottaa lisäksi EKP:tä ilmoittamaan, missä määrin rahapolitiikka on mukautunut Pariisin sopimukseen, ja laatimaan tulevaa mukautumista koskevan etenemissuunnitelman soveltaen EU:n kestävyysluokitusjärjestelmää asianmukaisesti näitä toimia varten; kehottaa EKP:tä tarkastelemaan muita tapoja tukea EIP:tä, jotta voidaan lisätä EIP:n rahoituskapasiteettia aiheuttamatta vääristymiä markkinoilla; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ehdottaa, että EKP:n olisi arvioitava hiili-intensiivisen joukkovelkakirjojen salkun tasapainottamista yrityssektorin velkapapereiden osto-ohjelman yhteydessä, kun otetaan huomioon EIP:n ilmastositoumukset; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia kehittämään kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa valvomilleen rahoituslaitoksille vuotuisia ilmastostressitestejä, joista keskustellaan parhaillaan erityisesti rahoitusjärjestelmän viherryttämistä käsittelevän keskuspankkien ja sääntelyviranomaisten verkostossa, jotta saadaan selville, missä ilmaston kannalta merkityksellisiä taloudellisia riskejä on asiaankuuluvien EU:n rahoituslaitosten salkuissa ja kuinka laajoja kyseiset riskit ovat; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että julkinen liikenne on keskeisessä asemassa kestävän kaupunkiliikenteen saavuttamiseksi; korostaa tarvetta lisätä julkisen liikenteen verkkojen ja kaluston paikallista ja alueellista tukea, sillä se on tehokas vähäpäästöiseen liikkuvuuteen siirtymisen väline ja edistää samalla liikennemuotosiirtymää erityisesti suurkaupunkikeskuksissa ja yhteyksiä maaseutualueilla alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi; katsoo, että kaupunkiliikenteen rahoituksen kytkeminen tiukemmin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin on olennaisen tärkeää kaupunkiliikenteen muutoksen vauhdittamiseksi; kehottaa komissiota tekemään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä kestävien kaupunkiliikennesuunnitelmien ja -politiikkojen kehittämiseksi, mukaan lukien tuki tehokkaille julkisen liikenteen järjestelmille ja aktiivisen liikkuvuuden ratkaisuille, kuten kävelylle ja pyöräilylle, sekä eri liikennemuotojen esteettömyyden ja multimodaalisuuden edistäminen; |
| --- | --- |

58.

Yksityisten investointien käyttöönotto kestävää elpymistä varten

| 59. | kannattaa uudistettua kestävän rahoituksen strategiaa; korostaa, että tarvitaan rahoitustuotteita koskevaa kehittyvää EU:n ympäristömerkkiä, vihreitä joukkovelkakirjoja koskevaa EU:n standardia ja luotettavampia, vertailukelpoisempia ja helpommin saatavilla olevia kestävyyttä koskevia tietoja, jotka saadaan yhdenmukaistamalla kestävyysindikaattoreita; muistuttaa, että vihreä rahoitus on erittäin tärkeää EU:n ja euron kansainvälisen aseman kannalta seuraavalla vuosikymmenellä; korostaa, että yksinkertaistetut raportointistandardit ovat tärkeitä pk-yrityksille, sillä ne antavat niille mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti pääomamarkkinoille; |
| --- | --- |

59.

| 60. | painottaa, että luotettavammat, vertailukelpoisemmat ja helpommin saatavilla olevat kestävyyttä koskevat tiedot ovat välttämättömiä, jotta EU:n kestävä rahoitusjärjestelmä toimisi käytännössä; pitää myönteisenä pääomamarkkinaunionia käsittelevän korkean tason foorumin ajatusta perustaa eurooppalainen keskitetty yhteyspiste, joka kokoaa yhteen tietoja EU:ssa toimivista yrityksistä yhdistämällä olemassa olevia kansallisia ja EU:n rekistereitä ja yritystietokantoja, jotta voidaan auttaa yrityksiä erityisesti pienissä jäsenvaltioissa houkuttelemaan sijoittajia; korostaa, että yritysten olisi voitava valvoa tietojensa saatavuutta yhteyspisteessä; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian lainsäädäntöehdotuksen, joka koskee listattujen ja listaamattomien EU:n yritysten taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten tietojen eurooppalaista keskitettyä yhteyspistettä, ja noudattamaan samalla tarvittaessa myös suhteellisuusperiaatetta; kehottaa komissiota yhtenäistämään muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin avoimuusvaatimuksia ja yhdenmukaistamaan ne luokitusjärjestelmäasetuksen ja kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskevan asetuksen vastaavien vaatimusten kanssa; kehottaa käyttämään avoimia tietojen keräämis- ja julkistamismenetelmiä; kehottaa komissiota toteuttamaan Kestävä Eurooppa -investointiohjelman täytäntöönpanoa koskevien tietojen tehokkaan seurannan ja raportoinnin ja asettamaan tiedot yleisön saataville EU:n vihreän siirtymän menojen täydellisen avoimuuden takaamiseksi; katsoo, että merkittävä osa elpymissuunnitelman yhteydessä liikkeeseen laskettavista EU:n joukkovelkakirjoista lasketaan liikkeelle komission ehdotuksen mukaisesti vihreitä joukkovelkakirjoja koskevan EU:n standardin perusteella; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää myönteisenä edistystä, joka on saavutettu vuoden 2018 kestävän kasvun rahoitusta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien aloitteiden pohjalta; kehottaa hyväksymään luokitusjärjestelmäasetuksessa säädettyjä delegoituja säädöksiä ottaen huomioon kestävyyskriteerit ja -indikaattorit; kehottaa erityisesti noudattamaan ripeästi kestävää rahoitusta, julkistamista ja luokitusjärjestelmää koskevien asetusten mukaista periaatetta olla aiheuttamatta merkittävää haittaa; korostaa, että on tärkeää, että kaikkiin rahoitustuotteisiin ja -yhdistyksiin sovelletaan kunnianhimoisia julkistamisvaatimuksia; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että tuleva uudistettu EU:n kestävän rahoituksen strategia on merkittävä tilaisuus nopeuttaa siirtymää kohti kestävämpiä vähittäisinvestointeja; kehottaa komissiota ehdottamaan kestävien vähittäisinvestointien edistämiseksi tarvittavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille luokitusjärjestelmäasetuksen 26 artiklan 2 kohdan, jossa komissio valtuutetaan julkaisemaan viimeistään 31. joulukuuta 2021 kertomus, jossa kuvaillaan säännökset, jotka olisivat tarpeen kyseisen asetuksen soveltamisalan laajentamiseksi ympäristön kannalta kestävien taloudellisten toimintojen ulkopuolelle, mukaan lukien muut kestävyystavoitteet, kuten sosiaaliset tavoitteet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kannattaa kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kehotusta laatia uusia toimenpiteitä, joilla edistetään pitkän aikavälin toimia ihmisten ja maapallon hyväksi; kehottaa komissiota analysoimaan, miten pitkän aikavälin näkökulma voidaan sisällyttää paremmin hyvää hallintotapaa koskevaan järjestelmään ja sitä koskeviin sääntöihin; pitää myönteisenä yritysten kestävää hallinnointia koskevan aloitteen valmistelua; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota harkitsemaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamista siten, että se kattaisi myös niiden tietojen julkistamisen, jotka koskevat yritysten toiminnan vaikutuksia ympäristön, yhteiskunnan ja hallinnoinnin kestävyyteen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vaatii, että julkisten ja yksityisten investointien on täydennettävä mahdollisuuksien mukaan toisiaan, kun otetaan käyttöön vihreän kehityksen ohjelmaa varten tarvittavaa rahoitusta; korostaa, että yksityisen sektorin investointeja ei pitäisi syrjäyttää, jotta Kestävä Eurooppa -investointiohjelman rahoitus voidaan maksimoida; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palauttaa mieliin, että kestämättömiin taloudellisiin toimiin investoiminen ja lainojen antaminen niitä varten voi johtaa arvottomiin omaisuuseriin tai hukkainvestointeihin, joilla on lukkiutumisvaikutuksia; huomauttaa, että tämä vaara on otettava riittävästi huomioon luottokelpoisuusluokituksissa ja vakavaraisuuskehyksissä, mukaan lukien Basel-kehys; kehottaa näin ollen komissiota tarkastelemaan tapoja parantaa pitkäaikaisten investointien ja lainojen kestävyysriskien ja vakavaraisuuskohtelun sisällyttämistä muun muassa EU:n pankkialan sääntökirjaan, mikä edistää edelleen rahoitusjärjestelmän yleistä vakautta, ja pyrkimään edelleen edistämään kestävyystekijöiden luotettavuutta, vertailtavuutta ja avoimuutta luottokelpoisuusluokituksissa; katsoo, että jäljempänä mainittua voitaisiin käsitellä luottoluokituslaitoksista annetun asetuksen, vakavaraisuusdirektiivin/vakavaraisuusasetuksen ja vakavaraisuuskehyksen tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa, että kestävien investointien riskiprofiili ei välttämättä ole muita investointeja alhaisempi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että olisi helpotettava unionin pk-yritysten mahdollisuuksia saada Kestävä Eurooppa -investointiohjelman julkista ja yksityistä rahoitusta; korostaa, että on toteutettava lisätoimia, joilla pk-yrityksille tiedotetaan Kestävä Eurooppa -investointiohjelman uusista rahoitusmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

69.

Kestävien julkisten investointien edistäminen kriisiaikoina

| 70. | kehottaa luomaan kestävien investointien välineitä, jotta voidaan saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetut tavoitteet, mutta korostaa, että valitusta rahoitusmallista riippumatta julkisilla investoinneilla olisi edistettävä EU:n julkisen rahoituksen kestävyyttä; katsoo, että EU:n talouden ohjausjärjestelmän mahdollisen uudelleentarkastelun yhteydessä olisi otettava huomioon riippumattoman Euroopan finanssipoliittisen komitean suositukset ja että sen olisi kannustettava jäsenvaltioita mukauttamaan taloutensa ja julkiset menonsa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisiksi; tukee komission sitoumusta tarkastella muita mahdollistavia kehyksiä, kuten vihreitä joukkovelkakirjoja koskevia standardeja, ja kehottaa komissiota selvittämään vihreää budjetointia koskevat parhaat käytännöt; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa antamaan liikennealalle ja erityisesti lentoyhtiöille, matkailualalle ja autoalalle julkista tukea, jota on käytettävä kestävällä ja tehokkaalla tavalla; vaatii, että luokitusjärjestelmäasetuksessa määriteltyjä siirtymätoimintoja varten on voitava myöntää rahoitusta Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta, ja kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota mikroyritysten ja pk-yritysten rahoituksen ja muiden tukimuotojen saatavuuteen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa valtavirtaistamaan kestävät julkiset hankinnat ja tarjouskilpailut ja lisäämään tätä koskevaa unionin koordinointia; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pitää myönteisenä, että elpymis- ja palautumissuunnitelmat perustuvat EU:n yhteisiin painopisteisiin; korostaa tässä yhteydessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja digitaalistrategiaa sekä strategista tavoitetta saavuttaa riippumattomuus unionin strategisilla aloilla ja luoda kestävä teollinen perusta; muistuttaa, että tarvitaan vihreään elpymiseen kohdistuvia investointeja ja että Kestävä Eurooppa -investointiohjelma olisi pantava täytäntöön yhdenmukaisemmalla tavalla jäsenvaltioissa, mikä voisi auttaa vauhdittamaan talouden elpymistä; kehottaa ottamaan huomioon työllisyyden, taitojen, koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin sekä terveyden kaltaisten alojen painopisteet sekä myös yrityksiin ja voittoa tavoittelemattomaan toimintaan liittyvien alojen painopisteet, mukaan lukien julkishallinto ja rahoitusala; kehottaa komissiota antamaan viranomaisille teknistä tukea siirtymäsuunnitelmien laatimisessa, jotta voidaan välttää arvottomat omaisuuserät; kehottaa komissiota seuraamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa ja varmistamaan, että maksetut määrärahat peritään takaisin vakavissa rikkomustapauksissa; korostaa, että suunnitelmia laativien jäsenvaltioiden on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta ja kunnioitettava demokraattisia arvojamme; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vaatii, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyä haitan välttämisen periaatetta sovelletaan kaikissa elpymissuunnitelmissa; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pitää valitettavana Eurooppa-neuvoston päätöstä poistaa vakavaraisuustukiväline Next Generation EU -ohjelmasta; katsoo, että se on tärkeä väline tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa julkista tukea saavia yrityksiä sitoutumaan julkiseen maakohtaiseen raportointiin ottaen kuitenkin huomioon säädetyt poikkeukset, jotka antavat mahdollisuuden poiketa siitä väliaikaisesti kaupallisesti arkaluonteisten tietojen suojelemiseksi; kehottaa näitä yrityksiä myös varmistamaan reilun kilpailun, kaventamaan sukupuolten palkkaeroa, noudattamaan muiden kuin julkisten tietojen julkistamista koskevia velvoitteitaan, takaamaan työpaikat ja ilmoittamaan mahdollisesti saamastaan etuuskohtelusta ja pidättäytymään ehdottomasti harjoittamasta minkäänlaisia veronkiertostrategioita veroasioissa yhteistyöhaluttomilla lainkäyttöalueilla toimivien sellaisten tytäryritysten kautta, joilla ei ole merkittävää taloudellista toimintaa; vaatii, että tällaisten yritysten olisi osallistuttava oikeudenmukaisella tavalla elpymistoimiin maksamalla niille kuuluvan osuuden veroista; kehottaa tässä yhteydessä laatimaan yrityksille uuden yhteiskuntasopimuksen, jossa voittoa koskevat tavoitteet sovitetaan yhteen ihmisiä ja maapalloa koskevien näkökohtien kanssa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota tarkistamaan valtiontukisääntöjä, mukaan lukien väliaikainen kehys, joka otettiin käyttöön covid-19-pandemian vuoksi, sillä tämä on tarpeen, jotta Euroopan vihreän kehityksen ohjelma saisi laajempaa tukea kansalaisilta ja jotta varmistetaan, että valtiontuen saamisen edellytyksenä on unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden noudattaminen; toteaa, että kaikki valtiontukisääntöjen tarkistukset olisi suunniteltava huolellisesti, jotta voidaan estää kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla ja varmistaa sisämarkkinoiden eheys ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikissa tulevissa tarkistuksissa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota sen hyväksyessä jäsenvaltion valtiontukipyynnön SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti sisällyttämään päätökseensä säännöksiä, joiden mukaan hiili-intensiivisillä aloilla toimivien tuensaajien on hyväksyttävä ilmastotavoitteita ja vihreää siirtymää koskevia etenemissuunnitelmia ja osoitettava liiketoimintamallinsa ja toimintansa olevan asetuksen (EU) 2018/1999 2 luvussa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pitää myönteisenä, että energiaverodirektiiviä on tarkoitus tarkistaa vuonna 2021, ja kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskevat ympäristönäkökohtien huomioon ottamista arvonlisäverokannoissa, kertakäyttömuovimaksun käyttöönottoa ja sellaisten asiaankuuluvien vähimmäisvalmisteverojen nostamista, jotka ovat menettäneet vaikutuksensa inflaation vuoksi; kehottaa yhdistämään nämä uudistukset toimiin, joilla pyritään säilyttämään niiden ostovoima, joilla on unionin matalin tulotaso; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palauttaa mieliin vihreään siirtymään liittyvät kasvavat investointitarpeet ja sen, että yritysten verovilpin ja veronkierron vuoksi saatetaan menettää kansallisiin ja EU:n talousarvioon kuuluvia varoja 50–70 miljardista 160–190 miljardiin euroon, joita voitaisiin käyttää Kestävä Eurooppa -investointiohjelman investointeihin; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kestävän ja oikeudenmukaisen siirtymän rahoittamiseksi käyttöön varoja panemalla täytäntöön kaikki mahdolliset OECD:n osallistavassa kehyksessä sovitut toimet, mukaan lukien sen pilarin 2 toimet; kehottaa torjumaan tehokkaammin veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa sekä aggressiivista verosuunnittelua; vaatii EU-tason koordinointia, jotta voidaan havaita yksilöiden ja yritysten aggressiivisen verosuunnittelun järjestelmät ja tutkia ja torjua niitä; kehottaa laatimaan 2000-luvulle soveltuvan kunnianhimoisen yritysverotusstrategian; kehottaa neuvostoa päivittämään yritysverotuksen käytännesäännöissä olevan haitallisten verotusjärjestelmien määritelmän kriteerit ja palauttaa mieliin 26. maaliskuuta 2019 esittämänsä kannan aggressiivista verosuunnittelua helpottavista jäsenvaltioista; kehottaa komissiota laatimaan kriteerit jäsenvaltioiden verokäytäntöjen arvioimiseksi; muistuttaa komissiota SEUT-sopimuksen 116 artiklasta veroasioihin liittyvien asiakokonaisuuksien yhteydessä ja kehottaa komissiota soveltamaan sitä, jotta voidaan välttää kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

80.

| 81. | toivoo saavansa vahvistuksen sille, että kaikki edistävät tasapuolisesti covid-19-kriisin jälkeistä elpymistä ja kilpailukykyiseen ja kestävään talouteen siirtymistä ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden erilaiset valmiudet; katsoo, että kuten EKP:n pääjohtaja Christine Lagarde korosti 7. heinäkuuta 2020, covid-19-pandemia vaikuttaa eniten haavoittuvassa asemassa oleviin, ja toteaa, että varallisuushinnat ovat nousseet tähän mennessä koko kriisin ajan; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan tämän huomioon ja tarkastelemaan uusia varojen lähteitä talouden elpymisen rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että vihreän kehityksen ohjelman rahoituksen lisääminen edellyttää sekä merkittävää budjettikuria että valvontaa petosten ja varojen siirron torjumiseksi; toteaa, että Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) ei ole valmiuksia torjua yksinään rahoituspetoksia; kehottaa siksi kaikkia jäsenvaltioita liittymään Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO); |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että tässä mietinnössä esitetyt ehdotukset yhdistämällä voidaan koota ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja työpaikkojen säilyttämiseksi tarvittavat 660 miljardia euroa; |
| --- | --- |

83.

o

o o

| 84. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0449.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0032.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0220.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0102.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(8)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 23.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/assessment_of_economic_and_investment_needs.pdf

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/36

---

P9_TA(2020)0307

Covid-19-toimenpiteiden vaikutus demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2020 covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) ja sen pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) ja sen pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun, YK:n erityisraportoijien, YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ja muiden YK:n elinten julkilausumat covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun, YK:n erityisraportoijien, YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) ja muiden YK:n elinten julkilausumat covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston edustajien ja elinten, erityisesti sen pääsihteerin, parlamentaarisen yleiskokouksen (PACE) puhemiehen ja esittelijöiden, ihmisoikeusvaltuutetun, oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitean (CEPEJ), kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämistä käsittelevän eurooppalaisen komitean (CPT), paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin ja lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO), antamat julkilausumat ja laatimat asiakirjat, jotka koskevat covid-19-toimien vaikutusta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston edustajien ja elinten, erityisesti sen pääsihteerin, parlamentaarisen yleiskokouksen (PACE) puhemiehen ja esittelijöiden, ihmisoikeusvaltuutetun, oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitean (CEPEJ), kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämistä käsittelevän eurooppalaisen komitean (CPT), paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin ja lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO), antamat julkilausumat ja laatimat asiakirjat, jotka koskevat covid-19-toimien vaikutusta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 7. huhtikuuta 2020 päivätyn julkaisun, jonka otsikkona on ”Euroopan neuvoston välineistö jäsenvaltioille – Demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen covid-19-terveyskriisin aikana” (”Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 7. huhtikuuta 2020 päivätyn julkaisun, jonka otsikkona on ”Euroopan neuvoston välineistö jäsenvaltioille – Demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen covid-19-terveyskriisin aikana” (”Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis”),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Venetsian komission asiaan liittyvät asiakirjat, mukaan lukien 16. huhtikuuta 2020 julkaistut Venetsian komission lausunnot ja raportit hätätilasta (1), 26. toukokuuta 2020 annettu raportti ”Demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen hätätilanteissa – Pohdintoja” (2), the Observatory of situations of emergency in Venice Commission member states -järjestön (3) laatima raportti oikeusvaltioperiaatteesta (4) ja sen vuonna 2016 laatima oikeusvaltiota koskeva tarkistuslista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Venetsian komission asiaan liittyvät asiakirjat, mukaan lukien 16. huhtikuuta 2020 julkaistut Venetsian komission lausunnot ja raportit hätätilasta (1), 26. toukokuuta 2020 annettu raportti ”Demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen hätätilanteissa – Pohdintoja” (2), the Observatory of situations of emergency in Venice Commission member states -järjestön (3) laatima raportti oikeusvaltioperiaatteesta (4) ja sen vuonna 2016 laatima oikeusvaltiota koskeva tarkistuslista (5),

| — | ottaa huomioon puhemiehensä 1. heinäkuuta 2020 esittämän pyynnön Venetsian komissiolle kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) ehdotuksesta ja 8. lokakuuta 2020 päivätyn väliaikaisen mietinnön EU:n jäsenvaltioissa covid-19-kriisin seurauksena toteutetuista toimenpiteistä ja niiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehensä 1. heinäkuuta 2020 esittämän pyynnön Venetsian komissiolle kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) ehdotuksesta ja 8. lokakuuta 2020 päivätyn väliaikaisen mietinnön EU:n jäsenvaltioissa covid-19-kriisin seurauksena toteutetuista toimenpiteistä ja niiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 13. lokakuuta 2020 antamat päätöslauselmat demokratioista covid-19-pandemian edessä (7) ja covid-19-pandemian vaikutuksista ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioon (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 13. lokakuuta 2020 antamat päätöslauselmat demokratioista covid-19-pandemian edessä (7) ja covid-19-pandemian vaikutuksista ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioon (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) 27. huhtikuuta 2020 antaman lausunnon vuonna 2020 järjestettyjen Puolan tasavallan presidentinvaalien erityissääntöjä koskevasta lakiesityksestä (senaatin asiakirja nro 99) sekä Etyjin mediavaltuutetun julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) 27. huhtikuuta 2020 antaman lausunnon vuonna 2020 järjestettyjen Puolan tasavallan presidentinvaalien erityissääntöjä koskevasta lakiesityksestä (senaatin asiakirja nro 99) sekä Etyjin mediavaltuutetun julkilausumat,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan Rupert Colvillen 27. maaliskuuta 2020 antaman lausunnon Unkarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan Rupert Colvillen 27. maaliskuuta 2020 antaman lausunnon Unkarista,

| — | ottaa huomioon rasismin nykyaikaisia muotoja ja vähemmistökysymyksiä käsittelevien YK:n erityisraportoijien 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Bulgariasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin nykyaikaisia muotoja ja vähemmistökysymyksiä käsittelevien YK:n erityisraportoijien 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Bulgariasta,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen demokratia- ja vaaliapuinstituutin (kansainvälinen IDEA) 11. toukokuuta 2020 päivätyn julkaisun ”Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations” (9) ja 26. maaliskuuta 2020 päivätyn julkaisun ”Elections and COVID-19” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen demokratia- ja vaaliapuinstituutin (kansainvälinen IDEA) 11. toukokuuta 2020 päivätyn julkaisun ”Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations” (9) ja 26. maaliskuuta 2020 päivätyn julkaisun ”Elections and COVID-19” (10),

| — | ottaa huomioon laajan keskustelun covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, johon ovat osallistuneet kansalaiset, tiedeyhteisö, kansalaisyhteiskunta ja koko yhteiskunta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laajan keskustelun covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, johon ovat osallistuneet kansalaiset, tiedeyhteisö, kansalaisyhteiskunta ja koko yhteiskunta (11),

| — | ottaa huomioon covid-19-pandemiaan liittyvät komission toimet kaikilla sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla sekä komission pyrkimykset koordinoida pandemian vastaisia eurooppalaisia toimia eri aloilla Schengen-alueesta virusta koskevaan disinformaatioon sekä tietosuojasta ja sovelluksista turvapaikka-, palauttamis- ja uudelleensijoittamismenettelyihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon covid-19-pandemiaan liittyvät komission toimet kaikilla sen toimivaltaan kuuluvilla aloilla sekä komission pyrkimykset koordinoida pandemian vastaisia eurooppalaisia toimia eri aloilla Schengen-alueesta virusta koskevaan disinformaatioon sekä tietosuojasta ja sovelluksista turvapaikka-, palauttamis- ja uudelleensijoittamismenettelyihin,

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (12),

| — | ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan tietosuojaneuvoston suuntaviivat 04/2020 sijaintitietojen ja kontaktien jäljittämisvälineiden käytöstä covid-19-epidemian yhteydessä ja suuntaviivat 03/2020 terveystietojen käsittelystä tieteellistä tutkimusta varten covid-19-epidemian yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tietosuojaneuvoston suuntaviivat 04/2020 sijaintitietojen ja kontaktien jäljittämisvälineiden käytöstä covid-19-epidemian yhteydessä ja suuntaviivat 03/2020 terveystietojen käsittelystä tieteellistä tutkimusta varten covid-19-epidemian yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Covid-19-pandemian torjuntaa tukevien sovellusten tietosuojaa koskevat ohjeet” (C(2020)2523), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Covid-19-pandemian torjuntaa tukevien sovellusten tietosuojaa koskevat ohjeet” (C(2020)2523),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioraportti 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580) ja siihen liittyvät 27 maakohtaista lukua oikeusvaltiosta jäsenvaltioissa (SWD(2020)0300–0326), joissa käsitellään jäsenvaltioiden toteuttamien covid-19-toimien vaikutusta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioraportti 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580) ja siihen liittyvät 27 maakohtaista lukua oikeusvaltiosta jäsenvaltioissa (SWD(2020)0300–0326), joissa käsitellään jäsenvaltioiden toteuttamien covid-19-toimien vaikutusta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin,

| — | ottaa huomioon 19 jäsenvaltion 1. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa ne ilmaisivat syvän huolensa oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien loukkaamisen riskistä tiettyjen kiireellisten toimenpiteiden hyväksymisen vuoksi (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19 jäsenvaltion 1. huhtikuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa ne ilmaisivat syvän huolensa oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien loukkaamisen riskistä tiettyjen kiireellisten toimenpiteiden hyväksymisen vuoksi (14),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (15),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (16),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (17),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (18),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Covid-19: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ”Covid-19: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin” (19),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (20),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (21),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (22),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön 23. huhtikuuta 2020 julkaiseman katsauksen ”The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU” (23), jossa esitetään tiivistetysti jäsenvaltioiden toteuttamien covid-19-toimenpiteiden viikoittaisten katsausten avulla käynnistetyn seurannan tärkeimmät tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön 23. huhtikuuta 2020 julkaiseman katsauksen ”The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU” (23), jossa esitetään tiivistetysti jäsenvaltioiden toteuttamien covid-19-toimenpiteiden viikoittaisten katsausten avulla käynnistetyn seurannan tärkeimmät tulokset,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamenttien tutkimus- ja dokumentaatiokeskuksen tiedotteet parlamenttien toiminnasta covid-19-epidemian aikana (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamenttien tutkimus- ja dokumentaatiokeskuksen tiedotteet parlamenttien toiminnasta covid-19-epidemian aikana (24),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tiedotteet, jotka liittyvät useiden jäsenvaltioiden koronaviruskriisin johdosta vallinneeseen hätätilaan, sekä muut asiaa koskevat tiedotteet (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tiedotteet, jotka liittyvät useiden jäsenvaltioiden koronaviruskriisin johdosta vallinneeseen hätätilaan, sekä muut asiaa koskevat tiedotteet (25),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston viisi tiedotetta koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston viisi tiedotetta koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa (26),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 18. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman covid-19-disinfomaation torjunnasta ja vaikutuksesta sananvapauteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 18. kesäkuuta 2020 antaman julkilausuman covid-19-disinfomaation torjunnasta ja vaikutuksesta sananvapauteen,

| — | ottaa huomioon Europolin 5. lokakuuta 2020 julkaiseman internetissä harjoitettavaa järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (Internet Organised Crime Threat Assessment (IOCTA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin 5. lokakuuta 2020 julkaiseman internetissä harjoitettavaa järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (Internet Organised Crime Threat Assessment (IOCTA),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Europolin raportin ”Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Europolin raportin ”Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2020 annetun Europolin raportin ”Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2020 annetun Europolin raportin ”Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU”,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) demokratia-, oikeusvaltio- ja perusoikeuksien seurantaryhmän (DRFMG) tätä päätöslauselmaa varten tekemän valmistelutyön ja sen LIBE-valiokunnalle 10. heinäkuuta 2020 antaman mietinnön (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) demokratia-, oikeusvaltio- ja perusoikeuksien seurantaryhmän (DRFMG) tätä päätöslauselmaa varten tekemän valmistelutyön ja sen LIBE-valiokunnalle 10. heinäkuuta 2020 antaman mietinnön (27),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (O-000065/2020 – B9–0023/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen covid-19-toimien vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (O-000065/2020 – B9–0023/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on aiheuttanut ahdinkoa kaikkialla EU:ssa ja vaikuttanut voimakkaasti väestöön; ottaa huomioon, että monilla maailman alueilla, myös EU:ssa, on meneillään covid-19-tapausten toinen aalto ja että hallitukset ovat ottamassa käyttöön uusia rajoittavia toimenpiteitä, joilla puututaan näihin tapauksiin, mukaan lukien sulkutoimien ja terveystoimenpiteiden palauttaminen, hengityssuojainten käyttö ja kovemmat sakot vaatimusten noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on aiheuttanut ahdinkoa kaikkialla EU:ssa ja vaikuttanut voimakkaasti väestöön; ottaa huomioon, että monilla maailman alueilla, myös EU:ssa, on meneillään covid-19-tapausten toinen aalto ja että hallitukset ovat ottamassa käyttöön uusia rajoittavia toimenpiteitä, joilla puututaan näihin tapauksiin, mukaan lukien sulkutoimien ja terveystoimenpiteiden palauttaminen, hengityssuojainten käyttö ja kovemmat sakot vaatimusten noudattamatta jättämisestä;

| B. | katsoo, että pandemian torjumiseksi tarvitaan hallituksen johtamia kiireellisiä toimenpiteitä, joissa kunnioitetaan oikeusvaltioperiaatetta, perusoikeuksia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja joiden olisi oltava kaikkien covid-19:n leviämisen hillitsemiseksi toteutettavien toimien kulmakivi; ottaa huomioon, että kiireelliset valtuudet edellyttävät lisävalvontaa sen varmistamiseksi, että niitä ei käytetä tekosyynä toimivaltuuksien tasapainon pysyvämmälle muuttamiselle; katsoo, että hallitusten toteuttamien toimenpiteiden olisi oltava tarpeellisia, oikeasuhteisia ja väliaikaisia; ottaa huomioon, että hätätilavaltuuksiin liittyy riski siitä, että toimeenpaneva elin käyttää valtaa väärin ja pysyy kansallisessa oikeudellisessa kehyksessä hätätilan päätyttyä, ja että tämän riskin rajoittamiseksi on varmistettava asianmukainen parlamentaarinen ja oikeudellinen valvonta, sekä sisäinen että ulkoinen, ja vastapainotus; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että pandemian torjumiseksi tarvitaan hallituksen johtamia kiireellisiä toimenpiteitä, joissa kunnioitetaan oikeusvaltioperiaatetta, perusoikeuksia ja demokraattista vastuuvelvollisuutta ja joiden olisi oltava kaikkien covid-19:n leviämisen hillitsemiseksi toteutettavien toimien kulmakivi; ottaa huomioon, että kiireelliset valtuudet edellyttävät lisävalvontaa sen varmistamiseksi, että niitä ei käytetä tekosyynä toimivaltuuksien tasapainon pysyvämmälle muuttamiselle; katsoo, että hallitusten toteuttamien toimenpiteiden olisi oltava tarpeellisia, oikeasuhteisia ja väliaikaisia; ottaa huomioon, että hätätilavaltuuksiin liittyy riski siitä, että toimeenpaneva elin käyttää valtaa väärin ja pysyy kansallisessa oikeudellisessa kehyksessä hätätilan päätyttyä, ja että tämän riskin rajoittamiseksi on varmistettava asianmukainen parlamentaarinen ja oikeudellinen valvonta, sekä sisäinen että ulkoinen, ja vastapainotus;

| C. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on ennennäkemätön; katsoo, että tulevaisuudessa meidän on tarkasteltava uudelleen kriisinhallintamenetelmiämme sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on ennennäkemätön; katsoo, että tulevaisuudessa meidän on tarkasteltava uudelleen kriisinhallintamenetelmiämme sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla;

| D. | ottaa huomioon, että useat EU:n jäsenvaltiot ovat julistaneet poikkeustilan (28) perustuslakiensa perusteella (29), jotka ovat joissakin tapauksissa aiheuttaneet oikeudellista huolta, kun taas toiset ovat turvautuneet yleisen lainsäädännön (30) mukaisiin hätävaltuuksiin tai tavanomaiseen lainsäädäntöön (31) ottaakseen kiireellisesti käyttöön rajoittavia toimenpiteitä covid-19-epidemian torjumiseksi; ottaa huomioon, että nämä toimenpiteet vaikuttavat demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin, koska ne vaikuttavat yksilön oikeuksien ja vapauksien, kuten liikkumisvapauden, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, uskonnonvapauden, oikeuden perhe-elämään, oikeuden turvapaikkaan, tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteen, oikeuden yksityisyyteen ja tietosuojaan sekä oikeuden koulutukseen ja työntekoon toteutumiseen; ottaa huomioon, että toimenpiteet vaikuttavat myös jäsenvaltioiden talouksiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että useat EU:n jäsenvaltiot ovat julistaneet poikkeustilan (28) perustuslakiensa perusteella (29), jotka ovat joissakin tapauksissa aiheuttaneet oikeudellista huolta, kun taas toiset ovat turvautuneet yleisen lainsäädännön (30) mukaisiin hätävaltuuksiin tai tavanomaiseen lainsäädäntöön (31) ottaakseen kiireellisesti käyttöön rajoittavia toimenpiteitä covid-19-epidemian torjumiseksi; ottaa huomioon, että nämä toimenpiteet vaikuttavat demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksiin, koska ne vaikuttavat yksilön oikeuksien ja vapauksien, kuten liikkumisvapauden, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden, sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden, uskonnonvapauden, oikeuden perhe-elämään, oikeuden turvapaikkaan, tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteen, oikeuden yksityisyyteen ja tietosuojaan sekä oikeuden koulutukseen ja työntekoon toteutumiseen; ottaa huomioon, että toimenpiteet vaikuttavat myös jäsenvaltioiden talouksiin;

| E. | ottaa huomioon, että demokratioiden toimintaan ja niihin sovellettavaan keskinäiseen valvontaan kohdistuu vaikutuksia, kun terveyteen liittyvä hätätilanne aiheuttaa muutoksia toimivallan jaossa, kuten se, että toimeenpanovallan käyttäjä voi hankkia uusia valtuuksia rajoittaa yksilön oikeuksia ja käyttää yleensä lainsäätäjälle ja paikallisviranomaisille varattua toimivaltaa, samalla kun se asettaa rajoituksia parlamenttien, oikeuslaitoksen, kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden roolille sekä kansalaisten toiminnalle ja osallistumiselle; ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa ei ole erityisiä oikeuslaitosta koskevia rajoituksia, mutta sulkutoimenpiteet ovat estäneet tuomioistuimia toimimasta normaalisti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että demokratioiden toimintaan ja niihin sovellettavaan keskinäiseen valvontaan kohdistuu vaikutuksia, kun terveyteen liittyvä hätätilanne aiheuttaa muutoksia toimivallan jaossa, kuten se, että toimeenpanovallan käyttäjä voi hankkia uusia valtuuksia rajoittaa yksilön oikeuksia ja käyttää yleensä lainsäätäjälle ja paikallisviranomaisille varattua toimivaltaa, samalla kun se asettaa rajoituksia parlamenttien, oikeuslaitoksen, kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden roolille sekä kansalaisten toiminnalle ja osallistumiselle; ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa ei ole erityisiä oikeuslaitosta koskevia rajoituksia, mutta sulkutoimenpiteet ovat estäneet tuomioistuimia toimimasta normaalisti;

| F. | katsoo, että sisäinen oikeudellinen valvonta, jota täydennetään ulkoisella valvonnalla, on edelleen olennaisen tärkeää, koska oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sovelletaan edelleen poikkeustilan aikana, jotta henkilöt, joihin hätätoimenpiteet vaikuttavat, voivat tehokkaasti hakea muutosta, jos valtion viranomaiset puuttuvat heidän perusoikeuksiinsa, ja jotta voidaan taata, että toimeenpanovallan käyttäjä ei ylitä toimivaltaansa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että sisäinen oikeudellinen valvonta, jota täydennetään ulkoisella valvonnalla, on edelleen olennaisen tärkeää, koska oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sovelletaan edelleen poikkeustilan aikana, jotta henkilöt, joihin hätätoimenpiteet vaikuttavat, voivat tehokkaasti hakea muutosta, jos valtion viranomaiset puuttuvat heidän perusoikeuksiinsa, ja jotta voidaan taata, että toimeenpanovallan käyttäjä ei ylitä toimivaltaansa;

| G. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio tukee perustuslakiin perustuvaa oikeudellista poikkeustilaa tavalliseen lainsäädäntöön perustuvan tosiasiallisen poikkeustilan sijaan, koska perustuslakiin perustuvien oikeudellisten poikkeusvaltuuksien järjestelmä voi tarjota paremmat takeet perusoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltioperiaatteesta ja palvella paremmin niistä johtuvaa oikeusvarmuuden periaatetta (32); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio tukee perustuslakiin perustuvaa oikeudellista poikkeustilaa tavalliseen lainsäädäntöön perustuvan tosiasiallisen poikkeustilan sijaan, koska perustuslakiin perustuvien oikeudellisten poikkeusvaltuuksien järjestelmä voi tarjota paremmat takeet perusoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltioperiaatteesta ja palvella paremmin niistä johtuvaa oikeusvarmuuden periaatetta (32);

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on koetinkivi demokratioille ja oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevien kansallisten takeiden kestävyydelle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on koetinkivi demokratioille ja oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevien kansallisten takeiden kestävyydelle;

| I. | katsoo, että luottamus hallitusten ja valtioiden toimiin on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa hyväksyttyjen hätätoimenpiteiden tukeminen ja täytäntöönpano; katsoo, että tämän saavuttamiseksi demokratiassa on olennaisen tärkeää tehdä avoimia, tieteeseen perustuvia ja demokraattisia päätöksiä sekä käydä vuoropuhelua opposition, kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa ja ottaa ne mukaan; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että luottamus hallitusten ja valtioiden toimiin on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa hyväksyttyjen hätätoimenpiteiden tukeminen ja täytäntöönpano; katsoo, että tämän saavuttamiseksi demokratiassa on olennaisen tärkeää tehdä avoimia, tieteeseen perustuvia ja demokraattisia päätöksiä sekä käydä vuoropuhelua opposition, kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien kanssa ja ottaa ne mukaan;

| J. | ottaa huomioon, että komissio on seurannut jäsenvaltioiden hallitusten toteuttamia hätätoimenpiteitä koko kriisin ajan; ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen totesi 31. maaliskuuta 2020, että ”hätätoimenpiteet on rajoitettava siihen, mikä on välttämätöntä ja ehdottoman oikeasuhteista; ne eivät saa olla voimassa loputtomiin; lisäksi hallitusten on varmistettava, että tällaisia toimenpiteitä valvotaan säännöllisesti; komissio seuraa tiiviisti yhteistyön hengessä hätätoimenpiteiden soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa” (33), ja ottaa huomioon, että komission jäsen Didier Reynders antoi vastaavan lausunnon 26. maaliskuuta 2020; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio on seurannut jäsenvaltioiden hallitusten toteuttamia hätätoimenpiteitä koko kriisin ajan; ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen totesi 31. maaliskuuta 2020, että ”hätätoimenpiteet on rajoitettava siihen, mikä on välttämätöntä ja ehdottoman oikeasuhteista; ne eivät saa olla voimassa loputtomiin; lisäksi hallitusten on varmistettava, että tällaisia toimenpiteitä valvotaan säännöllisesti; komissio seuraa tiiviisti yhteistyön hengessä hätätoimenpiteiden soveltamista kaikissa jäsenvaltioissa” (33), ja ottaa huomioon, että komission jäsen Didier Reynders antoi vastaavan lausunnon 26. maaliskuuta 2020;

| K. | toteaa, että lähes kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tilapäisiä (eli aikarajoituksia sisältäviä) kiireellisiä toimenpiteitä covid-19-kriisin ratkaisemiseksi (34) [...] pääasiassa tavallisen lainsäädännön avulla; ottaa huomioon, että ensimmäiset hätätoimenpiteet otettiin käyttöön yleensä 15 päivän tai noin kuukauden ajaksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että ne uusittiin sen jälkeen vähintään kerran; ottaa huomioon, että Venetsian komission mukaan vain muutamat EU:n jäsenvaltiot eivät asettaneet määräaikaa hätätoimenpiteiden soveltamiselle (35); |
| --- | --- |

K.

toteaa, että lähes kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön tilapäisiä (eli aikarajoituksia sisältäviä) kiireellisiä toimenpiteitä covid-19-kriisin ratkaisemiseksi (34) [...] pääasiassa tavallisen lainsäädännön avulla; ottaa huomioon, että ensimmäiset hätätoimenpiteet otettiin käyttöön yleensä 15 päivän tai noin kuukauden ajaksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että ne uusittiin sen jälkeen vähintään kerran; ottaa huomioon, että Venetsian komission mukaan vain muutamat EU:n jäsenvaltiot eivät asettaneet määräaikaa hätätoimenpiteiden soveltamiselle (35);

| L. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio suosittelee, että julistuksia tai toimenpiteitä, joilla ei ole erityistä määräaikaa, mukaan lukien ne, joiden soveltamisen keskeyttäminen edellyttää poikkeuksellisen tilanteen korjaamista, ei pitäisi pitää laillisina, jos tilannetta ei tarkisteta säännöllisesti (36); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio suosittelee, että julistuksia tai toimenpiteitä, joilla ei ole erityistä määräaikaa, mukaan lukien ne, joiden soveltamisen keskeyttäminen edellyttää poikkeuksellisen tilanteen korjaamista, ei pitäisi pitää laillisina, jos tilannetta ei tarkisteta säännöllisesti (36);

| M. | katsoo, että hätätoimenpiteiden on oltava syrjimättömiä ja että hallitukset eivät saa käyttää hyväkseen hätälainsäädäntöä edistääkseen perusoikeuksien rajoittamista; katsoo, että hallitusten on myös toteutettava erilaisia lisätoimia vähentääkseen tällaisten toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ihmisten elämään; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että hätätoimenpiteiden on oltava syrjimättömiä ja että hallitukset eivät saa käyttää hyväkseen hätälainsäädäntöä edistääkseen perusoikeuksien rajoittamista; katsoo, että hallitusten on myös toteutettava erilaisia lisätoimia vähentääkseen tällaisten toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia ihmisten elämään;

| N. | ottaa huomioon, että poikkeustilaa on jatkettu ainakin kerran lähes kaikissa jäsenvaltioissa, joissa se on julistettu; ottaa huomioon, että Venetsian komissio korosti, että julistuksen tarkistaminen ja poikkeustilan jatkaminen sekä hätätilavaltuuksien aktivointi ja soveltaminen ovat ratkaisevan tärkeitä ja että parlamentaarisen ja oikeudellisen valvonnan olisi oltava mahdollista (37); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että poikkeustilaa on jatkettu ainakin kerran lähes kaikissa jäsenvaltioissa, joissa se on julistettu; ottaa huomioon, että Venetsian komissio korosti, että julistuksen tarkistaminen ja poikkeustilan jatkaminen sekä hätätilavaltuuksien aktivointi ja soveltaminen ovat ratkaisevan tärkeitä ja että parlamentaarisen ja oikeudellisen valvonnan olisi oltava mahdollista (37);

| O. | ottaa huomioon, että parlamentaarinen valvonta on rajoittunut useimmissa jäsenvaltioissa poikkeuksellisen täytäntöönpanovallan käytön vuoksi, kun taas joidenkin jäsenvaltioiden parlamentit on siirretty toissijaiseen asemaan, mikä antaa hallituksille mahdollisuuden ottaa nopeasti käyttöön kiireellisiä toimenpiteitä ilman riittävää valvontaa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että parlamentaarinen valvonta on rajoittunut useimmissa jäsenvaltioissa poikkeuksellisen täytäntöönpanovallan käytön vuoksi, kun taas joidenkin jäsenvaltioiden parlamentit on siirretty toissijaiseen asemaan, mikä antaa hallituksille mahdollisuuden ottaa nopeasti käyttöön kiireellisiä toimenpiteitä ilman riittävää valvontaa;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ja erityisesti kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta ja sen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä ovat jatkuvasti seuranneet tilannetta EU:ssa maaliskuusta 2020 lähtien ja keskustelleet säännöllisesti sidosryhmien kanssa, kuten käy ilmi demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän työryhmän valmisteluasiakirjasta covid-19:n vaikutuksista demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (38); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ja erityisesti kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta ja sen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä ovat jatkuvasti seuranneet tilannetta EU:ssa maaliskuusta 2020 lähtien ja keskustelleet säännöllisesti sidosryhmien kanssa, kuten käy ilmi demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän työryhmän valmisteluasiakirjasta covid-19:n vaikutuksista demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (38);

| Q. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiesinstituutioilla ja kansallisilla ihmisoikeusinstituutioilla on tärkeä rooli perusoikeusongelmien havaitsemisessa ja arvioinnin, valvonnan ja oikeussuojakeinojen tarjoamisessa ja siten kansalaisten suojelemisessa hätätoimenpiteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiesinstituutioilla ja kansallisilla ihmisoikeusinstituutioilla on tärkeä rooli perusoikeusongelmien havaitsemisessa ja arvioinnin, valvonnan ja oikeussuojakeinojen tarjoamisessa ja siten kansalaisten suojelemisessa hätätoimenpiteiden yhteydessä;

| R. | ottaa huomioon, että vapaata liikkuvuutta on rajoitettu kaikissa jäsenvaltioissa pakollisilla tai suositelluilla omaehtoisella karanteenilla ja kielloilla, jotka koskevat muuta kuin olennaista liikkumista; ottaa huomioon, että vastauksena covid-19-pandemiaan useimmat Schengen alueen valtiot ovat palauttaneet sisärajatarkastukset tai sulkeneet sisärajat joko osittain tai kokonaan tai tietyntyyppisiltä matkustajilta, myös EU:n kansalaisilta ja heidän perheenjäseniltään sekä kyseisen jäsenvaltion tai toisen jäsenvaltion alueella asuvilta kolmansien maiden kansalaisilta; ottaa huomioon, että toiminnan koordinointi jäsenvaltioiden välillä ja unionin toimielinten kanssa oli selvästi puutteellista, kun nämä toimenpiteet otettiin käyttöön (39); ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön laittomia ja syrjiviä rajoituksia, koska ne eivät salli muiden EU:n kansalaisten pääsyä alueelleen; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vapaata liikkuvuutta on rajoitettu kaikissa jäsenvaltioissa pakollisilla tai suositelluilla omaehtoisella karanteenilla ja kielloilla, jotka koskevat muuta kuin olennaista liikkumista; ottaa huomioon, että vastauksena covid-19-pandemiaan useimmat Schengen alueen valtiot ovat palauttaneet sisärajatarkastukset tai sulkeneet sisärajat joko osittain tai kokonaan tai tietyntyyppisiltä matkustajilta, myös EU:n kansalaisilta ja heidän perheenjäseniltään sekä kyseisen jäsenvaltion tai toisen jäsenvaltion alueella asuvilta kolmansien maiden kansalaisilta; ottaa huomioon, että toiminnan koordinointi jäsenvaltioiden välillä ja unionin toimielinten kanssa oli selvästi puutteellista, kun nämä toimenpiteet otettiin käyttöön (39); ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön laittomia ja syrjiviä rajoituksia, koska ne eivät salli muiden EU:n kansalaisten pääsyä alueelleen;

| S. | ottaa huomioon, että kokoontumis- ja yhdistymisvapaus ovat tärkeitä demokratian kulmakiviä; toteaa, että mahdollisuuksia käyttää näitä oikeuksia on rajoitettu useimmissa jäsenvaltioissa tarvittavien lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen ja kansanterveyttä koskevien varotoimien vuoksi; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ovat päättäneet sallia kokoontumiset lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen mukaisesti, kun taas toiset ovat kieltäneet ne kokonaan; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on tutkittu kiistanalaisia lakeja ja toimenpiteitä, jotka eivät liity poikkeustilaan, ilman että kansalaiset voisivat vapaasti osoittaa mieltään; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kokoontumis- ja yhdistymisvapaus ovat tärkeitä demokratian kulmakiviä; toteaa, että mahdollisuuksia käyttää näitä oikeuksia on rajoitettu useimmissa jäsenvaltioissa tarvittavien lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen ja kansanterveyttä koskevien varotoimien vuoksi; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ovat päättäneet sallia kokoontumiset lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen mukaisesti, kun taas toiset ovat kieltäneet ne kokonaan; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on tutkittu kiistanalaisia lakeja ja toimenpiteitä, jotka eivät liity poikkeustilaan, ilman että kansalaiset voisivat vapaasti osoittaa mieltään;

| T. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa sananvapautta on rajoitettu käyttäen verukkeena disinformaation torjuntaa; ottaa huomioon, että sosiaalisessa mediassa julkaistut kriittiset ajatukset ovat johtaneet pidätyksiin ”pelonlietsonnan” ja ”yleisön vaarantamisen” takia; ottaa huomioon, että koronaviruspandemiaan on liittynyt väärien ja harhaanjohtavien tietojen aalto, huijauksia, kuluttajiin kohdistuvia petoksia, tietoverkkorikollisuutta ja salaliittoteorioita sekä ulkomaisten toimijoiden tai jopa jäsenvaltioiden viranomaisten kohdennettuja disinformaatiokampanjoita, jotka voivat uhata EU:n kansalaisia, heidän terveyttään ja heidän luottamustaan julkisiin instituutioihin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa sananvapautta on rajoitettu käyttäen verukkeena disinformaation torjuntaa; ottaa huomioon, että sosiaalisessa mediassa julkaistut kriittiset ajatukset ovat johtaneet pidätyksiin ”pelonlietsonnan” ja ”yleisön vaarantamisen” takia; ottaa huomioon, että koronaviruspandemiaan on liittynyt väärien ja harhaanjohtavien tietojen aalto, huijauksia, kuluttajiin kohdistuvia petoksia, tietoverkkorikollisuutta ja salaliittoteorioita sekä ulkomaisten toimijoiden tai jopa jäsenvaltioiden viranomaisten kohdennettuja disinformaatiokampanjoita, jotka voivat uhata EU:n kansalaisia, heidän terveyttään ja heidän luottamustaan julkisiin instituutioihin;

| U. | ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaiset ovat viime kuukausina havainneet verkossa levitetyn lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin määrän lisääntyneen maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaiset ovat viime kuukausina havainneet verkossa levitetyn lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin määrän lisääntyneen maailmanlaajuisesti;

| V. | ottaa huomioon, että vakava ja järjestäytynyt rikollisuus hyötyy pandemian johdosta muuttuneista olosuhteista; katsoo, että on tunnustettava Europolin tärkeä rooli sen seuraamisessa, miten covid-19-pandemia on vaikuttanut vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin EU:ssa pandemian alusta alkaen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vakava ja järjestäytynyt rikollisuus hyötyy pandemian johdosta muuttuneista olosuhteista; katsoo, että on tunnustettava Europolin tärkeä rooli sen seuraamisessa, miten covid-19-pandemia on vaikuttanut vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja terrorismiin EU:ssa pandemian alusta alkaen;

| W. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on keskeinen rooli valvonnassa ja seurannassa ja että ne ovat myös kansalaisten tärkeimpiä tiedonlähteitä; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapauteen on kohdistunut paineita sen seurauksena, että suoria lehdistötilaisuuksia on peruutettu tarjoamatta muita vaihtoehtoja, ja koska jotkut jäsenvaltiot ovat rajoittaneet julkisen kansanterveystiedon saatavuutta ja kansanterveyspolitiikkaa koskevien tietojen julkaisuvapautta; ottaa huomioon, että tietoon on tullut useita tapauksia, joissa tiedotusvälineiden hallituksille esittämät kysymykset on torjuttu tai jätetty huomiotta; katsoo, että toimittajia ja tiedotusvälineiden työntekijöitä on suojeltava, kun he raportoivat mielenosoituksista ja protesteista; toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat rajoittaneet tiedonsaantia joko pidentämällä määräaikoja, joiden kuluessa viranomaisten on vastattava tiedonvälityksen vapautta liittyviin pyyntöihin, tai keskeyttämällä määräaikojen soveltamisen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on keskeinen rooli valvonnassa ja seurannassa ja että ne ovat myös kansalaisten tärkeimpiä tiedonlähteitä; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapauteen on kohdistunut paineita sen seurauksena, että suoria lehdistötilaisuuksia on peruutettu tarjoamatta muita vaihtoehtoja, ja koska jotkut jäsenvaltiot ovat rajoittaneet julkisen kansanterveystiedon saatavuutta ja kansanterveyspolitiikkaa koskevien tietojen julkaisuvapautta; ottaa huomioon, että tietoon on tullut useita tapauksia, joissa tiedotusvälineiden hallituksille esittämät kysymykset on torjuttu tai jätetty huomiotta; katsoo, että toimittajia ja tiedotusvälineiden työntekijöitä on suojeltava, kun he raportoivat mielenosoituksista ja protesteista; toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat rajoittaneet tiedonsaantia joko pidentämällä määräaikoja, joiden kuluessa viranomaisten on vastattava tiedonvälityksen vapautta liittyviin pyyntöihin, tai keskeyttämällä määräaikojen soveltamisen;

| X. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava väärinkäytösten paljastajien suojelu covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeen, sillä se on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi yleistä etua vahingoittavien toimien torjunnassa ja ehkäisemisessä (40); |
| --- | --- |

X.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava väärinkäytösten paljastajien suojelu covid-19-kriisin aikana ja sen jälkeen, sillä se on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi yleistä etua vahingoittavien toimien torjunnassa ja ehkäisemisessä (40);

| Y. | ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat turvautuneet suhteettomiin pakkotoimenpiteisiin rajoitusten täytäntöön panemiseksi, kuten sulku- ja karanteenisääntöjen rikkomisen kriminalisointiin, mikä on johtanut suurten sakkojen määräämiseen ja pysyvien merkintöjen kirjaamiseen rikosrekistereihin (41); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat turvautuneet suhteettomiin pakkotoimenpiteisiin rajoitusten täytäntöön panemiseksi, kuten sulku- ja karanteenisääntöjen rikkomisen kriminalisointiin, mikä on johtanut suurten sakkojen määräämiseen ja pysyvien merkintöjen kirjaamiseen rikosrekistereihin (41);

| Z. | ottaa huomioon, että yleiset rajoitukset ovat vaikuttaneet oikeusjärjestelmiin, koska monet tuomioistuimet on suljettu tilapäisesti tai niiden toimintaa on rajoitettu, mikä on toisinaan johtanut tapausten ruuhkautumiseen ja käsittelyaikojen pidentymiseen; toteaa, että epäiltyjen prosessuaalisiin oikeuksiin ja oikeuteen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kohdistuu paineita, sillä asianajajien saatavuus on heikentynyt yleisten rajoitusten vuoksi ja tuomioistuimet turvautuvat yhä useammin mahdollisuuteen käsitellä asioita etäyhteyden välityksellä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että yleiset rajoitukset ovat vaikuttaneet oikeusjärjestelmiin, koska monet tuomioistuimet on suljettu tilapäisesti tai niiden toimintaa on rajoitettu, mikä on toisinaan johtanut tapausten ruuhkautumiseen ja käsittelyaikojen pidentymiseen; toteaa, että epäiltyjen prosessuaalisiin oikeuksiin ja oikeuteen oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kohdistuu paineita, sillä asianajajien saatavuus on heikentynyt yleisten rajoitusten vuoksi ja tuomioistuimet turvautuvat yhä useammin mahdollisuuteen käsitellä asioita etäyhteyden välityksellä;

| AA. | katsoo, että pandemian torjuntatoimien, joilla rajoitetaan oikeutta yksityisyyteen ja tietosuojaa, olisi aina oltava luonteeltaan välttämättömiä, oikeasuhteisia ja väliaikaisia ja niillä olisi oltava vankka oikeusperusta; ottaa huomioon, että uusilla teknologioilla on ollut merkittävä rooli pandemian torjumisessa, mutta samalla ne ovat aiheuttaneet merkittäviä uusia haasteita ja huolenaiheita; ottaa huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset ovat turvautuneet kansalaistensa poikkeukselliseen valvontaan käyttämällä miehittämättömiä ilma-aluksia, kameroilla varustettuja poliisin valvonta-autoja, televiestintäpalvelujen tarjoajilta, poliisilta ja sotilaspartioilta saatuja paikannustietoja ja valvomalla pakollisia karanteeneja poliisin koteihin tekemien tarkastuskäyntien avulla tai velvoittamalla raportoimaan sovelluksen kautta; ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kontaktien jäljityssovelluksia, vaikka niiden toimivuudesta ei ole yksimielisyyttä ja vaikka niissä ei aina ole käytetty yksityisyyttä parhaiten suojaavaa hajautettua järjestelmää; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa julkisten tilojen uudelleen avaamisen yhteydessä on kerätty tietoja pakollisten lämpötilamittausten ja kyselylomakkeiden avulla sekä velvoittamalla ilmoittamaan yhteystiedot, toisinaan ottamatta asianmukaisesti huomioon yleisestä tietosuoja-asetuksesta johtuvia velvoitteita; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että pandemian torjuntatoimien, joilla rajoitetaan oikeutta yksityisyyteen ja tietosuojaa, olisi aina oltava luonteeltaan välttämättömiä, oikeasuhteisia ja väliaikaisia ja niillä olisi oltava vankka oikeusperusta; ottaa huomioon, että uusilla teknologioilla on ollut merkittävä rooli pandemian torjumisessa, mutta samalla ne ovat aiheuttaneet merkittäviä uusia haasteita ja huolenaiheita; ottaa huomioon, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset ovat turvautuneet kansalaistensa poikkeukselliseen valvontaan käyttämällä miehittämättömiä ilma-aluksia, kameroilla varustettuja poliisin valvonta-autoja, televiestintäpalvelujen tarjoajilta, poliisilta ja sotilaspartioilta saatuja paikannustietoja ja valvomalla pakollisia karanteeneja poliisin koteihin tekemien tarkastuskäyntien avulla tai velvoittamalla raportoimaan sovelluksen kautta; ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kontaktien jäljityssovelluksia, vaikka niiden toimivuudesta ei ole yksimielisyyttä ja vaikka niissä ei aina ole käytetty yksityisyyttä parhaiten suojaavaa hajautettua järjestelmää; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa julkisten tilojen uudelleen avaamisen yhteydessä on kerätty tietoja pakollisten lämpötilamittausten ja kyselylomakkeiden avulla sekä velvoittamalla ilmoittamaan yhteystiedot, toisinaan ottamatta asianmukaisesti huomioon yleisestä tietosuoja-asetuksesta johtuvia velvoitteita;

| AB. | ottaa huomioon, että sulkutoimenpiteillä ja rajojen sulkemisella on ollut merkittävä vaikutus mahdollisuuksiin päästä turvapaikkamenettelyjen piiriin; ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat väliaikaisesti rajoittaneet turvapaikkahakemusten käsittelyä tai jopa keskeyttäneet käsittelemisen ja että useimmat jäsenvaltiot ovat keskeyttäneet Dublin-siirtojen, palautusten ja uudelleensijoittamisten täytäntöönpanot; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ovat julistaneet satamansa turvattomiksi tai eivät ole sallineet etsintä- ja pelastusoperaatioissa pelastettuja muuttajia nousemasta maihin ja jättäneet heidät siten määräämättömäksi ajaksi epäselvään tilanteeseen merelle ja vaarantaneet heidän henkensä; toteaa, että useimmat jäsenvaltiot ovat nyt aloittaneet nämä toimet uudelleen; ottaa huomioon, että useissa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksissa on raportoitu covid-19-tartuntatapauksia, mikä on asettanut haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät suoraan vaaralle alttiiksi, ja toteaa, että EU:n ulkorajoilla olevat ylikansoitetut leirit muodostavat edelleen erityisen suuren riskin taudin laajamittaisesta puhkeamisesta ottaen huomioon, että turvavälejä ei voida pitää ja suojaa sekä elintarvikkeita, vettä, saniteettitiloja ja henkistä ja fyysistä terveydenhoitoa on saatavilla hyvin niukasti, myös niille, jotka ovat sairastuneet covid-19-tautiin; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että sulkutoimenpiteillä ja rajojen sulkemisella on ollut merkittävä vaikutus mahdollisuuksiin päästä turvapaikkamenettelyjen piiriin; ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot ovat väliaikaisesti rajoittaneet turvapaikkahakemusten käsittelyä tai jopa keskeyttäneet käsittelemisen ja että useimmat jäsenvaltiot ovat keskeyttäneet Dublin-siirtojen, palautusten ja uudelleensijoittamisten täytäntöönpanot; ottaa huomioon, että jotkut jäsenvaltiot ovat julistaneet satamansa turvattomiksi tai eivät ole sallineet etsintä- ja pelastusoperaatioissa pelastettuja muuttajia nousemasta maihin ja jättäneet heidät siten määräämättömäksi ajaksi epäselvään tilanteeseen merelle ja vaarantaneet heidän henkensä; toteaa, että useimmat jäsenvaltiot ovat nyt aloittaneet nämä toimet uudelleen; ottaa huomioon, että useissa turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksissa on raportoitu covid-19-tartuntatapauksia, mikä on asettanut haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät suoraan vaaralle alttiiksi, ja toteaa, että EU:n ulkorajoilla olevat ylikansoitetut leirit muodostavat edelleen erityisen suuren riskin taudin laajamittaisesta puhkeamisesta ottaen huomioon, että turvavälejä ei voida pitää ja suojaa sekä elintarvikkeita, vettä, saniteettitiloja ja henkistä ja fyysistä terveydenhoitoa on saatavilla hyvin niukasti, myös niille, jotka ovat sairastuneet covid-19-tautiin;

| AC. | ottaa huomioon, että vankiloissa on erityisen suuri covid-19-tartuntojen riski, koska lähikontakteja on usein mahdotonta välttää ja hygieniasääntöjä ei voida panna täytäntöön, ja koska terveydensuojelutoimenpiteet ovat johtaneet ulkotiloissa vietetyn ajan lyhentämiseen sekä vierailijakieltojen asettamiseen, mikä vaikuttaa vankien oikeuteen olla yhteydessä perheisiinsä; ottaa huomioon, että erityisesti vanginvartijoiden terveys on ollut uhattuna tämän pandemian aikana; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa on vapautettu tiettyihin kategorioihin kuuluvia vankeja terveysriskien pienentämiseksi pandemian aikana; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että vankiloissa on erityisen suuri covid-19-tartuntojen riski, koska lähikontakteja on usein mahdotonta välttää ja hygieniasääntöjä ei voida panna täytäntöön, ja koska terveydensuojelutoimenpiteet ovat johtaneet ulkotiloissa vietetyn ajan lyhentämiseen sekä vierailijakieltojen asettamiseen, mikä vaikuttaa vankien oikeuteen olla yhteydessä perheisiinsä; ottaa huomioon, että erityisesti vanginvartijoiden terveys on ollut uhattuna tämän pandemian aikana; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa on vapautettu tiettyihin kategorioihin kuuluvia vankeja terveysriskien pienentämiseksi pandemian aikana;

| AD. | katsoo, että covid-19-rajoitusten täytäntöönpanon olisi oltava oikeasuhteista ja syrjimätöntä, jotta ne eivät kohdennu etnisiin vähemmistöihin ja syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluviin henkilöihin; katsoo, että pandemia vaikuttaa romaniväestöön suhteettomasti ja että naiset ja lapset kuuluvat usein haavoittuvimpiin ryhmiin, erityisesti naiset ja lapset, jotka elävät sosiaalisesti eristäytyneinä ja syrjäytyneinä ympäristöissä, joissa ei ole saatavilla juomavettä tai saniteettipalveluja ja joissa on lähes mahdotonta välttää lähikontakteja tai noudattaa tiukkoja hygieniavaatimuksia; toteaa, että useista jäsenvaltioista on saatu tietoja rasismista ja muukalaisvihasta tapauksissa, joissa on syrjitty tietyn taustan tai kansalaisuuden omaavia henkilöitä; toteaa, että aasialaista syntyperää olevat henkilöt ja romanit ovat joutuneet vihapuheen ja hyökkäysten kohteiksi; ottaa huomioon, että eräät poliitikot ovat joissakin jäsenvaltioissa hyödyntäneet tiedotusvälineissä olleita tietoja romanisiirtotyöläisten joukkopalautuksista maista, joissa covid-19:n ilmaantuvuus on suuri, lisätäkseen pelkoa viruksen leviämisestä ja vahvistaneet siten kielteisiä asenteita ja stereotypioita; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että covid-19-rajoitusten täytäntöönpanon olisi oltava oikeasuhteista ja syrjimätöntä, jotta ne eivät kohdennu etnisiin vähemmistöihin ja syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluviin henkilöihin; katsoo, että pandemia vaikuttaa romaniväestöön suhteettomasti ja että naiset ja lapset kuuluvat usein haavoittuvimpiin ryhmiin, erityisesti naiset ja lapset, jotka elävät sosiaalisesti eristäytyneinä ja syrjäytyneinä ympäristöissä, joissa ei ole saatavilla juomavettä tai saniteettipalveluja ja joissa on lähes mahdotonta välttää lähikontakteja tai noudattaa tiukkoja hygieniavaatimuksia; toteaa, että useista jäsenvaltioista on saatu tietoja rasismista ja muukalaisvihasta tapauksissa, joissa on syrjitty tietyn taustan tai kansalaisuuden omaavia henkilöitä; toteaa, että aasialaista syntyperää olevat henkilöt ja romanit ovat joutuneet vihapuheen ja hyökkäysten kohteiksi; ottaa huomioon, että eräät poliitikot ovat joissakin jäsenvaltioissa hyödyntäneet tiedotusvälineissä olleita tietoja romanisiirtotyöläisten joukkopalautuksista maista, joissa covid-19:n ilmaantuvuus on suuri, lisätäkseen pelkoa viruksen leviämisestä ja vahvistaneet siten kielteisiä asenteita ja stereotypioita;

| AE. | ottaa huomioon, että lapset ovat suhteellisesti muita suuremmassa vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti ja taloudellisesti sulkutoimenpiteiden johdosta ja että heihin kohdistuva riski siitä, että heidän perusoikeuksiaan rikotaan häirinnän, väkivallan, hyväksikäytön ja köyhyyden seurauksena, on kasvanut; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa perheväkivalta on lisääntynyt sulkutoimenpiteiden seurauksena; toteaa, että naiset ja tytöt (42), lapset ja hlbti-henkilöt ovat muita suuremmassa vaarassa sulkujen aikana, sillä he voivat joutua pitkäksi ajaksi alttiiksi hyväksikäyttäjille ja sosiaalisen ja institutionaalisen tuen ulottumattomiin; ottaa huomioon, että yhteisön tukea näille heikossa asemassa oleville ryhmille on rajoitettu huomattavasti pandemian torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden johdosta; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että lapset ovat suhteellisesti muita suuremmassa vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti ja taloudellisesti sulkutoimenpiteiden johdosta ja että heihin kohdistuva riski siitä, että heidän perusoikeuksiaan rikotaan häirinnän, väkivallan, hyväksikäytön ja köyhyyden seurauksena, on kasvanut; ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa perheväkivalta on lisääntynyt sulkutoimenpiteiden seurauksena; toteaa, että naiset ja tytöt (42), lapset ja hlbti-henkilöt ovat muita suuremmassa vaarassa sulkujen aikana, sillä he voivat joutua pitkäksi ajaksi alttiiksi hyväksikäyttäjille ja sosiaalisen ja institutionaalisen tuen ulottumattomiin; ottaa huomioon, että yhteisön tukea näille heikossa asemassa oleville ryhmille on rajoitettu huomattavasti pandemian torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden johdosta;

| AF. | ottaa huomioon, että terveydenhuollon yhtäläinen saatavuus, joka on perusoikeuskirjan 35 artiklassa vahvistettu oikeus, on mahdollisesti vaarassa covid-19-pandemian leviämisen pysäyttämiseksi toteutettujen toimenpiteiden seurauksena ja että tämä koskee erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä, kuten ikääntyneitä tai kroonisesti sairaita henkilöitä, vammaisia henkilöitä, hlbti- henkilöitä, lapsia, vanhempia, raskaana olevia naisia, kodittomia, kaikkia muuttajia, myös paperittomia muuttajia, turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja etnisiä ja muita vähemmistöjä; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut ovat kärsineet terveyskriisin aikana; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa lisääntymisterveyspalvelujen ja -oikeuksien, aborttioikeus mukaan luettuna, saatavuutta on rajoitettu merkittävästi, mikä on johtanut abortin tosiasialliseen kieltämiseen, mikä puolestaan on pakottanut mielenosoittajia lähtemään kaduille keskellä pandemiaa; toteaa, että lääkepula, resurssien ohjaaminen muista terveysongelmista ja tiettyjen hoitojen äkillinen peruuttaminen, koeputkihedelmöitys- ja transitiohoidot mukaan luettuina, voivat aiheuttaa riskejä muista sairauksista kärsiville potilaille (43); ottaa huomioon, että kuolemantapaukset, eristäytyminen, vanhempien ja etulinjan työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen kohdistuvat lisäpaineet, tulonmenetykset ja pelko laukaisevat mielenterveysongelmia tai pahentavat jo olemassa olevia ongelmia, mikä lisää mielenterveyspalvelujen kysyntää ja johtaa tarpeeseen lisätä kiireellisesti näiden palvelujen rahoitusta; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että terveydenhuollon yhtäläinen saatavuus, joka on perusoikeuskirjan 35 artiklassa vahvistettu oikeus, on mahdollisesti vaarassa covid-19-pandemian leviämisen pysäyttämiseksi toteutettujen toimenpiteiden seurauksena ja että tämä koskee erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä, kuten ikääntyneitä tai kroonisesti sairaita henkilöitä, vammaisia henkilöitä, hlbti- henkilöitä, lapsia, vanhempia, raskaana olevia naisia, kodittomia, kaikkia muuttajia, myös paperittomia muuttajia, turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja etnisiä ja muita vähemmistöjä; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvät palvelut ovat kärsineet terveyskriisin aikana; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa lisääntymisterveyspalvelujen ja -oikeuksien, aborttioikeus mukaan luettuna, saatavuutta on rajoitettu merkittävästi, mikä on johtanut abortin tosiasialliseen kieltämiseen, mikä puolestaan on pakottanut mielenosoittajia lähtemään kaduille keskellä pandemiaa; toteaa, että lääkepula, resurssien ohjaaminen muista terveysongelmista ja tiettyjen hoitojen äkillinen peruuttaminen, koeputkihedelmöitys- ja transitiohoidot mukaan luettuina, voivat aiheuttaa riskejä muista sairauksista kärsiville potilaille (43); ottaa huomioon, että kuolemantapaukset, eristäytyminen, vanhempien ja etulinjan työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen kohdistuvat lisäpaineet, tulonmenetykset ja pelko laukaisevat mielenterveysongelmia tai pahentavat jo olemassa olevia ongelmia, mikä lisää mielenterveyspalvelujen kysyntää ja johtaa tarpeeseen lisätä kiireellisesti näiden palvelujen rahoitusta;

| AG. | ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot lykkäsivät vaaleja (44) – yksi (45) niistä jopa kansanäänestyksen – terveyskriisin ensimmäisessä vaiheessa määrättyjen sulkujen seurauksena; toteaa, että vaaleja on ryhdytty jälleen järjestämään pandemian toisen vaiheen käynnistyttyä; toteaa, että vaalien järjestäminen tai lykkääminen on herkkää tasapainottelua edellyttävä ratkaisu, jota Venetsian komissio on pohtinut ja jonka tueksi se on laatinut suuntaviivoja (46); toteaa, että yleisten, vapaiden, salaisten ja välittömien vaalien järjestäminen on mahdollista vain, jos voidaan taata avoin ja rehellinen vaalikampanja, sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapaus poliittisia tarkoituksia varten; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot lykkäsivät vaaleja (44) – yksi (45) niistä jopa kansanäänestyksen – terveyskriisin ensimmäisessä vaiheessa määrättyjen sulkujen seurauksena; toteaa, että vaaleja on ryhdytty jälleen järjestämään pandemian toisen vaiheen käynnistyttyä; toteaa, että vaalien järjestäminen tai lykkääminen on herkkää tasapainottelua edellyttävä ratkaisu, jota Venetsian komissio on pohtinut ja jonka tueksi se on laatinut suuntaviivoja (46); toteaa, että yleisten, vapaiden, salaisten ja välittömien vaalien järjestäminen on mahdollista vain, jos voidaan taata avoin ja rehellinen vaalikampanja, sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapaus poliittisia tarkoituksia varten;

| AH. | ottaa huomioon, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevat perussopimusten määräykset eivät saa vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden velvollisuuksien hoitamiseen, jotka liittyvät yleisen järjestyksen ylläpitämiseen ja sisäisen turvallisuuden suojaamiseen ottaen huomioon SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistetut demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevat unionin arvojen rajat; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevat perussopimusten määräykset eivät saa vaikuttaa niiden jäsenvaltioiden velvollisuuksien hoitamiseen, jotka liittyvät yleisen järjestyksen ylläpitämiseen ja sisäisen turvallisuuden suojaamiseen ottaen huomioon SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistetut demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevat unionin arvojen rajat;

| AI. | toteaa, että perussopimusten mukaan unionin toimivallan rajat määräytyvät annetun toimivallan periaatteen mukaisesti ja unionin toimivallan käyttö perustuu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että perussopimusten mukaan unionin toimivallan rajat määräytyvät annetun toimivallan periaatteen mukaisesti ja unionin toimivallan käyttö perustuu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin;

| 1. | muistuttaa, että myös yleisessä hätätilassa on pidettävä kiinni oikeusvaltion, demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamisen perusperiaatteista ja että kaikkien hätätoimenpiteiden, poikkeusten ja rajoitusten on täytettävä seuraavat kolmea yleistä ehtoa: tarpeellisuus, oikeasuhteisuus suppeassa merkityksessä ja tilapäisyys; muistuttaa myös, että näitä ehtoja on säännöllisesti sovellettu ja tulkittu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen, Euroopan unionin tuomioistuimen ja eri jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuinten (ja muiden tuomioistuinten) oikeuskäytännöissä (47); |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että reaktiot kriisiin ovat yleisesti ottaen osoittaneet kansallisten demokraattisten järjestelmien vahvuuden ja sietokyvyn; korostaa, että poikkeuksellisten toimenpiteiden rinnalla hallitusten ja parlamenttien olisi tiivistettävä keskinäistä viestintäänsä; kehottaa tehostamaan vuoropuhelua sidosryhmien, kuten kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja poliittisen opposition, kanssa, jotta voidaan koota laaja tuki poikkeustoimien taakse ja varmistaa, että ne toteutetaan mahdollisimman tehokkaasti, sekä välttää pakkotoimenpiteiden käyttöönotto ja varmistaa toimittajien esteetön tiedonsaanti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kun ne hyväksyvät, arvioivat tai tarkastelevat uudelleen toimenpiteitä, joilla saatettaisiin rajoittaa demokraattisten instituutioiden toimintaa, oikeusvaltioperiaatteen soveltamista tai perusoikeuksien noudattamista, ne ottavat huomioon kansainvälisten elinten, kuten YK:n ja Euroopan neuvoston, myös Venetsian komission, antamat suositukset ja komission kertomuksen oikeusvaltion tilanteesta EU:ssa; toistaa jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen olla käyttämättä väärin hätätilavaltuuksiaan parlamentaarisen valvonnan sivuuttamiseksi antaakseen lainsäädäntöä, joka ei liity covid-19-terveysuhkaa koskeviin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita






  — | harkitsemaan hätätilan purkamista tai sen vaikutusten demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin rajoittamista muulla tavoin; |
| --- | --- | --- |

4.

—

harkitsemaan hätätilan purkamista tai sen vaikutusten demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin rajoittamista muulla tavoin;

| — | arvioimaan kansallisissa oikeusjärjestyksissään voimassa olevia perustuslaillisia ja institutionaalisia sääntöjä Venetsian komission suositusten valossa esimerkiksi siirtymällä tavalliseen lainsäädäntöön perustuvasta tosiasiallisesta (de facto) hätätilasta oikeudelliseen (de jure) perustuslain mukaiseen hätätilaan, jolloin demokratia, oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet voidaan suojata tehokkaammin hätätilanteessa (48); määrittämään yksiselitteisesti säädöksessä lainsäätäjältä toimeenpanovallan käyttäjälle siirretyn toimivallan tavoitteet, sisällön ja soveltamisalan sellaisia tapauksia varten, joissa tosiasiallinen hätätila pidetään voimassa; |
| --- | --- |

—

arvioimaan kansallisissa oikeusjärjestyksissään voimassa olevia perustuslaillisia ja institutionaalisia sääntöjä Venetsian komission suositusten valossa esimerkiksi siirtymällä tavalliseen lainsäädäntöön perustuvasta tosiasiallisesta (de facto) hätätilasta oikeudelliseen (de jure) perustuslain mukaiseen hätätilaan, jolloin demokratia, oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet voidaan suojata tehokkaammin hätätilanteessa (48); määrittämään yksiselitteisesti säädöksessä lainsäätäjältä toimeenpanovallan käyttäjälle siirretyn toimivallan tavoitteet, sisällön ja soveltamisalan sellaisia tapauksia varten, joissa tosiasiallinen hätätila pidetään voimassa;

| — | varmistamaan, että yhtäältä sekä hätätilan julistamiseen että sen mahdolliseen jatkamiseen että toisaalta hätätilavaltuuksien käyttöönottoon ja soveltamiseen kohdistetaan niin sisäistä kuin ulkoista vaikuttavaa parlamentaarista ja oikeudellista valvontaa, sekä varmistamaan, että parlamenteilla on oikeus kumota hätätila (49); |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että yhtäältä sekä hätätilan julistamiseen että sen mahdolliseen jatkamiseen että toisaalta hätätilavaltuuksien käyttöönottoon ja soveltamiseen kohdistetaan niin sisäistä kuin ulkoista vaikuttavaa parlamentaarista ja oikeudellista valvontaa, sekä varmistamaan, että parlamenteilla on oikeus kumota hätätila (49);

| — | varmistamaan, että jos lainsäädäntövaltaa siirretään toimeenpanovallan käyttäjälle, parlamentin on myöhemmässä vaiheessa hyväksyttävä kaikki toimeenpanovallan käyttäjän antamat säädökset ja että kyseiset säädökset lakkaavat vaikuttamasta, jos ne eivät saa parlamentin hyväksyntää tietyn ajan kuluessa (50); puuttumaan nopeutettujen ja kiireellisten menettelyjen liialliseen käyttöön, mihin myös komissio viittasi oikeusvaltioraportissaan 2020 (COM(2020)0580); |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että jos lainsäädäntövaltaa siirretään toimeenpanovallan käyttäjälle, parlamentin on myöhemmässä vaiheessa hyväksyttävä kaikki toimeenpanovallan käyttäjän antamat säädökset ja että kyseiset säädökset lakkaavat vaikuttamasta, jos ne eivät saa parlamentin hyväksyntää tietyn ajan kuluessa (50); puuttumaan nopeutettujen ja kiireellisten menettelyjen liialliseen käyttöön, mihin myös komissio viittasi oikeusvaltioraportissaan 2020 (COM(2020)0580);

| — | tutkimaan, miten voitaisiin varmistaa aiempaa paremmin, että parlamentit ovat keskeisessä asemassa kriisi- ja hätätilanteissa ja erityisesti kansallisen tilanteen seurannassa ja valvonnassa; |
| --- | --- |

—

tutkimaan, miten voitaisiin varmistaa aiempaa paremmin, että parlamentit ovat keskeisessä asemassa kriisi- ja hätätilanteissa ja erityisesti kansallisen tilanteen seurannassa ja valvonnassa;

| — | ottamaan huomioon Venetsian komission kannan, jonka mukaan parlamenttien on pidettävä täysistuntonsa ja että niiden ei pitäisi sallia jäsentensä tilapäistä korvaamista tai vähentää heidän läsnäoloaan (ei edes voimasuhteiden mukaisesti) (51); |
| --- | --- |

—

ottamaan huomioon Venetsian komission kannan, jonka mukaan parlamenttien on pidettävä täysistuntonsa ja että niiden ei pitäisi sallia jäsentensä tilapäistä korvaamista tai vähentää heidän läsnäoloaan (ei edes voimasuhteiden mukaisesti) (51);

| — | tarkastelemaan Venetsian komission vaalipohdintoja ja tutkimaan mahdollisuutta käyttää etä-äänestysmenetelmiä, kuten postiäänestystä, internetäänestystä, liikkuvia äänestyspisteitä ja valtakirjalla äänestämistä sekä ennakkoäänestystä, erityisesti pandemian yhteydessä; |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan Venetsian komission vaalipohdintoja ja tutkimaan mahdollisuutta käyttää etä-äänestysmenetelmiä, kuten postiäänestystä, internetäänestystä, liikkuvia äänestyspisteitä ja valtakirjalla äänestämistä sekä ennakkoäänestystä, erityisesti pandemian yhteydessä;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan covid-19-pandemiaan liittyvät toimenpiteet täytäntöön ottaen asianmukaisesti huomioon tarpeen varmistaa täytäntöönpanotoimenpiteiden oikeasuhteisuus; vahvistaa, että covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanossa on noudatettava EU:n perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, ja katsoo, että henkilöiden yhdenvertainen kohtelu on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeää; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan toteuttamiaan vapaata liikkuvuutta rajoittavia toimenpiteitä ja noudattamaan mahdollisimman suurta pidättyvyyttä sekä varmistamaan, että ne noudattavat täysimääräisesti EU:n lainsäädäntöä, erityisesti Schengenin rajasäännöstöä ja vapaata liikkuvuutta koskevaa direktiiviä, kun ne harkitsevat uusien vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten asettamista; muistuttaa, että Schengenin rajasäännöstön mukaan unionin tasolla olisi seurattava sen arviointia, onko sisärajavalvonta ja sen jatkaminen tarpeellista, kun tämä valvonta on otettu käyttöön välittömänä toimena; kehottaa komissiota tässä yhteydessä valvomaan asianmukaisesti Schengenin säännöstön soveltamista ja erityisesti arvioimaan jäsenvaltioiden jo toteuttamia toimia sekä jäsenvaltioiden tekemien ilmoitusten oikea-aikaisuutta ja laatua, seuraamaan tiiviisti tilanteen kehittymistä ja tarvittaessa muistuttamaan jäsenvaltioita niiden oikeudellisista velvoitteista sekä antamaan lausuntoja; kannustaa komissiota käyttämään oikeuksiaan lisätietojen pyytämiseksi jäsenvaltioilta; kehottaa komissiota tehostamaan raportointiaan parlamentille siitä, miten se käyttää perussopimusten mukaisia oikeuksiaan; muistuttaa, että on tärkeää jatkaa Schengen-alueen yhdentymisprosessia komission arviointien ja suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan erityisesti eri jäsenvaltioissa ja unionin ulkopuolella asuvien ja työskentelevien perheiden oikeutta perhe-elämään ja hyväksymään sitä koskevia rajoituksia vain silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä ja oikeasuhteista; kehottaa jäsenvaltioita sallimaan covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena erilleen joutuneiden pariskuntien ja perheiden yhdistämisen siviilisäädystä riippumatta ja pidättymään vaatimasta tarpeettoman tiukkoja suhteen aitoutta koskevia todisteita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita rajoittamaan kokoontumisvapautta vain silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä ja perusteltua paikallisen epidemiologisen tilanteen vuoksi ja kun se on oikeasuhteista, ja olemaan turvautumatta mielenosoitusten kieltämiseen sellaisten kiistanalaisten toimenpiteiden, myös muiden kuin covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden, hyväksymiseksi, joista olisi käytävä asianmukainen julkinen ja demokraattinen keskustelu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii, että jäsenvaltiot pidättäytyvät ottamasta käyttöön toimenpiteitä, joilla olisi merkittävä vaikutus perusoikeuksiin, kuten naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksiin, erityisesti tilanteessa, jossa kansanterveyteen liittyvien huolenaiheiden johdosta ei ole mahdollista käydä asianmukaista demokraattista keskustelua ja osoittaa mieltä turvallisesti, mikä pakottaa mielenosoittajat vaarantamaan terveytensä ja henkensä oikeuksiensa puolustamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan oikeuden koulutukseen toteutuminen tämän pandemian aikana; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan pandemian kiihtyminen huomioon ottaen resurssit ja turvalliset puitteet opetuksen jatkumisen takaamiselle ja varmistamaan, että kaikilla opiskelijoilla on tosiasiallinen mahdollisuus saada opetusta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan oikeutta yksityisyyteen ja tietosuojaan ja varmistamaan, että kaikki uudet valvonta- ja jäljitystoimet, jotka on hyväksytty täydessä yhteisymmärryksessä tietosuojaviranomaisten kanssa, ovat ehdottoman välttämättömiä ja oikeasuhteisia ja että niillä on vankka oikeusperusta, niiden tarkoitus on rajattu ja ne ovat luonteeltaan väliaikaisia; kehottaa komissiota seuraamaan näitä toimenpiteitä ottaen erityisesti huomioon 8. huhtikuuta 2020 antamansa suosituksen (EU) 2020/518 unionin yhteisestä välineistöstä teknologian ja datan käyttöä varten covid-19-kriisin torjumiseksi ja siitä ulospääsemiseksi erityisesti mobiilisovellusten ja anonymisoidun liikkuvuusdatan käytön osalta (52); |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että paras tapa torjua disinformaatiota on suojella tiedonsaantioikeutta ja sananvapautta ja varmistaa niiden toteutuminen sekä tukea tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja riippumattoman journalismin varmistamista; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita varmistamaan avoimuuden, kun ne hyväksyvät toimenpiteitä, ja antamaan kansalaisilleen kattavaa, ajantasaista, täsmällistä ja puolueetonta tietoa kansanterveystilanteesta ja sen hallitsemiseksi toteutetuista toimenpiteistä, ja torjumaan disinformaatiota, jolla pyritään horjuttamaan tai vääristämään tieteellistä tietoa terveysriskeistä ja joka koskee hallituksen perusteltuja toimia covid-19-taudin leviämisen hillitsemiseksi, tasapainoisella tavalla ja huolehtien tarkasti siitä, että samalla ei aiheuteta lamaannuttavaa vaikutusta sananvapauteen ja toimittajiin, terveydenhuollon työntekijöihin tai muihin henkilöihin turvautumalla kriminalisointiin tai kohtuuttomien seuraamusten asettamiseen; korostaa, että pandemia on lisännyt maahanmuuttajien leimaamista ja syrjintää, mitä virheelliset tiedot ja valeuutiset (53), kuten ne, jotka koskevat etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin liittyviä rasistisia ja muukalaisvihamielisiä välikohtauksia sekä vammaisiin ja pakolaisiin kohdistuvaa vihapuhetta (54), ovat pahentaneet entisestään; korostaa, että disinformaatio muodostaa jatkuvasti muuttuvan haasteen, joka voi vaikuttaa kielteisesti demokraattisiin prosesseihin ja yhteiskunnalliseen keskusteluun kaikilla politiikan aloilla, heikentää kansalaisten luottamusta demokratiaan ja heikentää unionin tason yhteistyötä ja solidaarisuutta; muistuttaa, että parlamentti on jo valmistelemassa mahdollisia toimenpiteitä ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevässä erityisvaliokunnassaan (INGE); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa lisäämään merkittävästi investointeja EU:n strategisen viestinnän valmiuksiin disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelman mukaisesti, tehostamaan yhteistyötä ja koordinointia jäsenvaltioiden kanssa ja hyödyntämään täysimääräisesti olemassa olevia mekanismeja, jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden ja kansainvälisten kumppanien kanssa tehtävää konkreettista yhteistyötä strategisen viestinnän alalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että toimittajien työ on vaikeutunut covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena, mikä johtuu esimerkiksi fyysistä läsnäoloa koskevista rajoituksista lehdistötilaisuuksissa, viranomaisille esitettyjen kysymysten jäämisestä kokonaan tai osittain vailla vastausta sekä tiedonvälityksen vapauteen liittyvien tai asiakirjoihin tutustumista koskevien pyyntöjen määräaikojen perumisesta tai lykkäämisestä; pitää valitettavana, että vaikka laadukasta journalismia tarvitaan enemmän kuin koskaan, erityisesti kun otetaan huomioon sen merkitys jatkuvasti yleistyvän disinformaation torjunnassa, kriisin taloudelliset seuraukset heikentävät myös tiedotusvälineiden ja erityisesti riippumattomien tiedotusvälineiden ja toimittajien taloudellista kannattavuutta, mikä vaarantaa entisestään tiedotusvälineiden moniarvoisuuden EU:ssa; on huolissaan mainosten sijoittamiseen ja tukien jakamiseen tiedotusvälineille liittyvän avoimuuden puutteesta joissakin jäsenvaltioissa sekä tiedotusvälineiden omistuksen lisääntyvästä keskittymisestä eräissä jäsenvaltioissa; korostaa, että tiedotusvälineiden alalla ei pitäisi toteuttaa merkittäviä muutoksia tosiasiallisen tai oikeudellisen hätätilan aikana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan vastaajien oikeudet, myös heidän mahdollisuutensa käyttää asianajajaa ilman esteitä, ja arvioimaan mahdollisuutta järjestää suullisia käsittelyjä etäyhteyksien kautta ratkaisuna ja vaihtoehtona tuomioistuinkäsittelyille tai epäiltyjen siirtämiselle muihin EU:n jäsenvaltioihin eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että noudatetaan kaikkia oikeuskäsittelyjä ohjaavia periaatteita, myös oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan kaikkien vankiloissa pidettyjen henkilöiden oikeudet ja terveyden, erityisesti heidän oikeutensa lääkinnälliseen apuun, ottaa vastaan vierailijoita, viettää aikaa ulkoilmassa sekä osallistua koulutus-, ammatti- tai vapaa-ajan toimintaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että useimmat jäsenvaltiot ovat aloittaneet turvapaikkamenettelynsä uudelleen ja että jotkin jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet viimeaikaista jaksoa, jolloin uusia hakemuksia esitettiin vähemmän, purkaakseen vireillä olevien hakemusten kertymää; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan täysimääräisesti pääsyn turvapaikkamenettelyyn ja pitämään voimassa perusoikeuskirjassa vahvistetun yksilöllisen turvapaikkaoikeuden sekä panemaan täytäntöön uudelleensijoittamista ja ihmisarvoista palauttamista koskevia menettelyjä kansainvälistä oikeutta täysimääräisesti noudattaen; vaatii lisäksi, että turvapaikkaa hakeville annetaan mahdollisuus turvautua kääntäjään tai että kyseinen mahdollisuus palautetaan mahdollisimman pian; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan vastaanottokeskuksissa asianmukaisia terveys- ja mielenterveyspalveluja, kun otetaan huomioon pakolaisyhteisöjen kehnot hygieniaolot, riskialttiin ympäristön ja haavoittuvuus covid-19-pandemian aikana; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan tehokkaan suunnitelman, jossa keskitytään kansanterveyteen ja jonka avulla puututaan perusteellisesti niiden tilanteeseen myös ulkorajoilla takaamalla oikeus turvapaikkaan ja tarjoamalla pakolaisille ja turvapaikanhakijoille asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet; muistuttaa, että covid-19-toimet eivät koskaan saisi johtaa pidättämiseen; vaatii kiireellistä perheenyhdistämistä, Kreikan saarten leirien välitöntä evakuointia ja turvapaikanhakijoiden siirtämistä muihin jäsenvaltioihin siten, että etusijalle asetetaan kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat, ilman huoltajaa olevat alaikäiset ja perheet, joissa on lapsia; kehottaa jäsenvaltioita sallimaan maihinnousun ja varmistamaan, että maihinnousu tapahtuu asiaan liittyvän kansainvälisen oikeuden ja unionin lainsäädännön mukaisesti ainoastaan turvallisessa paikassa ja mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että syrjintä on lisääntynyt pandemian aikana ja että tietyt ryhmät ovat joutuneet vihapuheen ja syrjivien toimenpiteiden kohteiksi; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan tällaista vihapuhetta sekä lopettamaan tällaiset syrjivät toimenpiteet ja korjaamaan niistä aiheutuneet vahingot; kehottaa kansallisia ja erityisesti paikallisia viranomaisia tehostamaan toimiaan romanivastaisuuden torjumiseksi ja kielteisten stereotypioiden hälventämiseksi sekä romanitaustaisten ihmisten ottamiseksi mukaan pandemian torjuntatoimien määrittämiseen ja toteuttamiseen; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan homofobian ja transfobian torjumiseksi, sillä pandemia on pahentanut hlbti-henkilöiden kokemaa syrjintää ja eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tehokkaasti seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuuden kaikille naisille ja tytöille covid-19-pandemian aikana, erityisesti ehkäisyn, myös jälkiehkäisyn, saatavuuden sekä mahdollisuuden saada raskaudenkeskeytyshoitoa; korostaa, että on tärkeää jatkaa parhaita käytäntöjä ja etsiä innovatiivisia tapoja tarjota seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja niitä koskeviin oikeuksiin liittyviä palveluja, kuten telelääketiedettä, verkkovastaanottoja ja varhaisten lääketieteellisten aborttien saatavuutta kotoa käsin; kehottaa komissiota järjestämään foorumeja, joissa vaihdetaan parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välillä tässä asiassa, ja tukemaan toimia, joilla varmistetaan seksuaali ja lisääntymisterveyteen ja niitä koskeviin oikeuksiin liittyvien palvelujen saatavuus jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin perehtyneitä riippumattomia asiantuntijoita mukaan päätöksentekoon aina, kun se on tarpeen; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään laajalti asiantuntijoiden ja sidosryhmien, kuten kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden, oikeusasiamiesten ja kansalaisyhteiskunnan, asiantuntemusta ja kuulemaan niitä ennakoivasti uusista toimenpiteistä päättäessään; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita pysyttämään voimassa oikeuden vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin; muistuttaa Venetsian komission suosituksesta, jonka mukaan vaalilainsäädännön uudistuksia olisi tänä aikana otettava käyttöön vasta perusteellisen keskustelun ja laajan konsensuksen pohjalta, jotta voidaan taata väärinkäytösten välttäminen ja luottamus vaaliprosessiin ja sen legitiimiyteen; korostaa, että äänestäjien tuesta kilpailevilla puolueilla on oltava yhtäläiset oikeudet kampanjointiin ja että hätätilan aikana järjestettyjen vaalien oikeudenmukaisuus saattaa joutua epäilyjen kohteeksi (55); kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon vaalien lykkäämispäätösten institutionaaliset seuraukset; korostaa, että Venetsian komission mukaan erityisiä vaalien lykkäämistä koskevia sääntöjä ei pitäisi hyväksyä toimeenpanovallan käyttäjän antamalla päätöksellä tai parlamentin yksinkertaisen enemmistön äänten turvin, vaan ne olisi vahvistettava perustuslaissa tai valtiosäännön liitännäislaissa, ja että mieluiten parlamentin olisi päätettävä vaalien lykkäämisestä kohtuullisessa ajassa ennen vaaleja, jos mahdollista ennen vaalikampanjan virallista alkua (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota teettämään kiireellisesti riippumattoman ja kattavan arvioinnin covid-19-pandemian ”ensimmäisen aallon” aikana toteutetuista toimenpiteistä, jotta niistä saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää ja jakaa parhaita käytäntöjä ja tehostaa yhteistyötä ja jotta varmistetaan, että pandemian seuraavien aaltojen aikana toteutetut toimenpiteet ovat vaikuttavia, kohdennettuja, asianmukaisesti perusteltuja kulloisenkin epidemiologisen tilanteen johdosta, ehdottoman välttämättömiä ja oikeasuhteisia, ja jotta niiden vaikutusta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin voidaan rajoittaa; pitää myönteisenä, että komission ensimmäiseen vuosittaiseen oikeusvaltioraporttiin on sisällytetty ensimmäinen tällainen arvio jäsenvaltioiden covid-19-toimista; kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään neuvottelut oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien vaikuttavaa valvontamekanismia koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta, kuten parlamentti esitti demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta 7. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa, ja katsoo, että kyseisellä mekanismilla on arvioitava huolellisesti ja oikeudenmukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden tilannetta sekä edistettävä oikeusvaltioperiaatteen ja unionin arvojen parempaa suojelua meneillään olevan pandemian kaltaisissa poikkeuksellisissa tilanteissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jälleen EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään oikeat johtopäätökset covid-19-kriisistä ja sitoutumaan huomattavasti tiiviimpään yhteistyöhön terveyden alalla, kun otetaan huomioon kansalaisten kokemat suuret hankaluudet heidän pyrkiessään hoitamaan terveyttään ja mielenterveyttään pandemian aikana, ja katsoo, että tällaisen tiiviimmän yhteistyön piiriin kuuluu esimerkiksi Euroopan terveysunionin perustaminen, mitä parlamentti ehdotti 10. heinäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (57); |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota jatkamaan toteutettujen toimenpiteiden seurantaa, tehostamaan jäsenvaltioiden koordinointitoimiaan, ohjaamaan ennakoivasti viranomaisia niiden pyrkiessä torjumaan pandemiaa demokraattisen oikeusvaltion periaatteen ja perusoikeuksien mukaisesti, ryhtymään oikeustoimiin ja turvautumaan tarvittaessa muihin käytettävissä oleviin välineisiin ja harkitsemaan tarjolla olevia vaihtoehtoja sen turvaamiseksi, että unionin perusarvoja kunnioitetaan, sekä johtamaan pyrkimyksiä sen varmistamiseksi, että rajoittavat toimenpiteet kumotaan mahdollisimman pian; kehottaa perusoikeusvirastoa jatkamaan raportointiaan covid-19-toimien vaikutuksesta perusoikeuksiin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Compilation of Venice Commission opinions and reports on states of emergency, 16. huhtikuuta 2020, CDL-PI(2020)003.

(2)  Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency – Reflections (CDL-PI(2020)005rev).

(3)  Compilation of Venice Commission opinions and reports on states of emergency.

(4)  Report on the rule of law (CDL-AD(2011)003rev).

(5)  Rule of law checklist (CDL-AD(2016)007).

(6)  Venetsian komissio, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018).

(7)  PACE, päätöslauselma 2337 (2020).

(8)  PACE, päätöslauselma 2338 (2020).

(9)  International IDEA, Parliamentary Primer No. 1, 11. toukokuuta 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations.

(10)  International IDEA, Technical Paper 1/2020, 26. maaliskuuta 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11)  Ks. esimerkiksi Verfassungsblogin akateemiset artikkelit covid-19:sta ja hätätilasta, Michael Meyer-Resende, The Rule of Law Stress Test: EU Member States’ Responses to COVID-19, with Table and Map, Joelle Grogan, States of emergency; Fondation Robert Schuman, Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire Impacts of COVID-19 – The Global Access to Justice Survey: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxford COVID-19 Government Response Tracker (OxCGRT) measuring the stringency of restrictive measures; ICNL COVID-19 Civic Freedom Tracker; Grogan, Joelle & Weinberg, Nyasha (August 2020) Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies. RECONNECT Policy Brief; International Appeal ”A Call to Defend Democracy”, an Open Letter.

(12)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(13)  EUVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(14)  Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Ruotsi, Bulgaria, Kypros, Viro, Latvia, Liettua ja Romania:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

(15)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0175.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0176.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0205.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0240.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0225.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0251.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0264.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24)  Katsaus nro 27 – maaliskuu 2020, Adjustment of Parliamentary Activity to COVID-19 Outbreak and the prospect of remote sessions and voting; Katsaus nro 28 – maaliskuu 2020, Preventive and sanitary measures in Parliaments; Katsaus nro 29 – heinäkuu 2020, Emergency Laws and Legal measures against Covid-19.

(25)  EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States (Belgium, France, Germany, Hungary, Italy, Poland, Spain), 4. toukokuuta 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States II (Bulgaria, Estonia, Latvia, Malta, Austria, Romania, and Slovenia), 13. toukokuuta 2020; EPRS, Tracking mobile devices to fight coronavirus, 2. huhtikuuta 2020; EPRS, Tackling the coronavirus outbreak: Impact on asylum-seekers in the EU, 22. huhtikuuta 2020; EPRS, The impact of coronavirus on Schengen borders, 27. huhtikuuta 2020; EPRS, The impact of coronavirus on media freedom, 8. toukokuuta 2020; EPRS, Coronavirus and elections in selected Member States, 17. kesäkuuta 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, 7. heinäkuuta 2020; EPRS, Coronavirus and prisons in the EU: Member-State measures to reduce spread of the virus, 22. kesäkuuta 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, 7. heinäkuuta 2020.

(26)  FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 1 and Country research, 7. huhtikuuta 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 2: With a focus on contact-tracing apps, and Country research, 28. toukokuuta 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental rights Implications – Bulletin 3: With a focus on older people and Country research, 30. kesäkuuta 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 4, 30. heinäkuuta 2020, focusing on racism, asylum and migration, disinformation, privacy and data protection; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers – Bulletin 5, 29. syyskuuta 2020.

(27)  LIBE-valiokunnnan mietintö 10. heinäkuuta 2020, LIBE/9/02808.

(28)  Kokoelma Venetsian komission laatimia lausuntoja ja raportteja hätätiloista, CDL-PI(2020)003.

(29)  Poikkeustila perustuslain perusteella, kevät 2020: Bulgaria, Tšekki, Suomi, Viro, Unkari, Latvia, Luxemburg, Romania, Portugali ja Espanja.

(30)  Saksa, Latvia, Ranska, Italia ja Slovakia.

(31)  Yleisen lainsäädännön mukainen tosiasiallinen hätätila: 13 jäsenvaltioita ei ole julistanut tosiasiallista hätätilaa covid-19-kriisin aikana, eli Itävalta, Belgia, Kroatia, Kypros, Tanska, Kreikka, Irlanti, Liettua, Malta, Alankomaat, Puola, Slovenia ja Ruotsi sekä Yhdistynyt kuningaskunta.

(32)  Venetsian komissio, Interim report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohta 57.

(33)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_20_567

(34)  Itävalta, Belgia, Bulgaria, Kypros, Tšekki, Tanska, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Irlanti, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Puola, Portugali, Romania, Slovakia, Slovenia, Espanja ja Ruotsi; Venetsian komission lausunto, Interim report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, lausunto nro 995/2020 (CDL-AD(2020)018), kohta 46.

(35)  Kroatia, Unkari; Venetsian komissio, Interim Report, kohta 47.

(36)  Venetsian komissio, Interim Report, kohta 48.

(37)  Venetsian komissio, Interim Report, kohta 49.

(38)  LIBE/9/02808, 10. heinäkuuta 2020 päivätty mietintö.

(39)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0175.

(40)  https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41)  LIBE-valiokunnan mietintö 10. heinäkuuta 2020, LIBE/9/02808.

(42)  https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx? NewsID=26083&LangID=E

(43)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, tiedote nro 1, s. 26.

(44)  Saksa, Ranska, Italia, Espanja, Itävalta, Tšekki, Puola ja Latvia (Riian kaupunginvaltuuston ylimääräiset vaalit).

(45)  Italia.

(46)  Kokoelma Venetsian komission laatimia lausuntoja ja raportteja hätätiloista, CDL-PI(2020)003.

(47)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohdat 19 ja 21.

(48)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohdat 29–31.

(49)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohdat 59–62.

(50)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohta 63.

(51)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohta 75.

(52)  EUVL L 114, 14.4.2020, s. 7.

(53)  Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö, COVID-19 Analytical Snapshot #19: Misinformation on migration & migrants, 20. huhtikuuta 2020.

(54)  Perusoikeusvirasto, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental rights Implications – Bulletin No 1, 8. huhtikuuta 2020.

(55)  Venetsian komission raportti ”Demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen hätätilanteissa – Pohdintoja”, 19. kesäkuuta 2020 (CDL-AD(2020)014), kohta 96.

(56)  Venetsian komissio, Interim Report, 8. lokakuuta 2020 (CDL-AD(2020)018), kohdat 101, 114, 119, 122 ja 123.

(57)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0205.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 11. marraskuuta 2020

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/50

---

P9_TA(2020)0290

Poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotto Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 415/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0135), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0135),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0099/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0099/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0175/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0175/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

P9_TC1-COD(2020)0051

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2172.)

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/51

---

P9_TA(2020)0294

EU:n ja Senegalin välinen kalastuskumppanuussopimus: täytäntöönpanoa koskeva pöytäkirja ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 415/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13484/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13484/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (13483/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (13483/2019),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0178/2019),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0180/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0180/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Senegalin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0295.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/52

---

P9_TA(2020)0295

EU:n ja Senegalin välinen kalastuskumppanuussopimus: täytäntöönpanoa koskeva pöytäkirja (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan tekemisestä (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

(2021/C 415/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13484/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13484/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen, joka tuli voimaan 20. marraskuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen, joka tuli voimaan 20. marraskuuta 2014,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjasta tehdystä takautuvasta ja ennakoivasta arvioinnista laaditun kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen pöytäkirjasta tehdystä takautuvasta ja ennakoivasta arvioinnista laaditun kertomuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (13483/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (13483/2019),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0178/2019),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 (1) antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 (1) antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 31 artiklan 4 kohdan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 31 artiklan 4 kohdan (2),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisistä säännöistä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden soveltamiseksi, kalastussopimukset mukaan lukien (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisistä säännöistä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden soveltamiseksi, kalastussopimukset mukaan lukien (3),

| — | ottaa huomioon Senegalin maakohtaisen strategiasuunnitelman (2019–2023), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Senegalin maakohtaisen strategiasuunnitelman (2019–2023),

| — | ottaa huomioon Senegalin kansallisen strategian vihreiden työpaikkojen edistämiseksi (2015–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Senegalin kansallisen strategian vihreiden työpaikkojen edistämiseksi (2015–2020),

| — | ottaa huomioon Senegalin vesillä toimivan aasialaisen laivaston koon kasvun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Senegalin vesillä toimivan aasialaisen laivaston koon kasvun,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0182/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0182/2020),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus tuli voimaan 20. marraskuuta 2014; ottaa huomioon, että nykyisen sopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo päättyi 19. marraskuuta 2019 ja uusi pöytäkirja parafoitiin 19. heinäkuuta 2019; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja Senegalin tasavallan välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus tuli voimaan 20. marraskuuta 2014; ottaa huomioon, että nykyisen sopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolo päättyi 19. marraskuuta 2019 ja uusi pöytäkirja parafoitiin 19. heinäkuuta 2019;

| B. | ottaa huomioon, että viimeisintä pöytäkirjaa (2014–2019) koskevassa ennakoivassa arvioinnissa todetaan, että se on yleisesti ottaen auttanut tehokkaasti varmistamaan kalavarojen kestävän hyödyntämisen Senegalin kalastusalueella, ja suositellaan pöytäkirjan uusimista molempien osapuolten tarpeiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että viimeisintä pöytäkirjaa (2014–2019) koskevassa ennakoivassa arvioinnissa todetaan, että se on yleisesti ottaen auttanut tehokkaasti varmistamaan kalavarojen kestävän hyödyntämisen Senegalin kalastusalueella, ja suositellaan pöytäkirjan uusimista molempien osapuolten tarpeiden täyttämiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että viimeisimmän pöytäkirjan tehokkuus tonnikalan kalastuksen osalta on tyydyttävä ja että yhteisön alukset eivät kuitenkaan ole käyttäneet osaa syvänmeren pohjakalalajien kalastusmahdollisuuksista; toteaa, että senegalinkummelin saaliit Senegalin vesillä ovat alle 10 prosenttia yhteisön saaliista tällä osa-alueella; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viimeisimmän pöytäkirjan tehokkuus tonnikalan kalastuksen osalta on tyydyttävä ja että yhteisön alukset eivät kuitenkaan ole käyttäneet osaa syvänmeren pohjakalalajien kalastusmahdollisuuksista; toteaa, että senegalinkummelin saaliit Senegalin vesillä ovat alle 10 prosenttia yhteisön saaliista tällä osa-alueella;

| D. | ottaa huomioon, että senegalinkummeliin kohdistetun syvänmeren pohjakalojen kalastuksen kehittäminen sekä senegalinkummelin lisäsaaliit Senegalin kalastusalueella ja naapurimaiden kalastusalueilla ovat osaltaan lisänneet näihin kantoihin kohdistuvaa kalastuspainetta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että senegalinkummeliin kohdistetun syvänmeren pohjakalojen kalastuksen kehittäminen sekä senegalinkummelin lisäsaaliit Senegalin kalastusalueella ja naapurimaiden kalastusalueilla ovat osaltaan lisänneet näihin kantoihin kohdistuvaa kalastuspainetta;

| E. | toteaa, että unionin kalastusalusten toiminta rajoittuu avomeren kalastusalueille, mikä vähentää minimiin vuorovaikutuksen Senegalin pienimuotoisen kalastuksen kanssa eikä aiheuta vaaraa alan toimeentulolle; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unionin kalastusalusten toiminta rajoittuu avomeren kalastusalueille, mikä vähentää minimiin vuorovaikutuksen Senegalin pienimuotoisen kalastuksen kanssa eikä aiheuta vaaraa alan toimeentulolle;

| F. | ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja on voimassa viisi vuotta ja siinä määrätään unionin kalastusalusten (28 nuottaa käyttävää tonnikalan pakastusalusta, 10 vapapyydysalusta, 5 pitkäsiima-alusta ja 2 troolaria) kalastusmahdollisuuksista sekä viitesaalismäärästä, joka on 10 000 tonnia tonnikalaa vuodessa, ja senegalinkummelin sallitusta saalismäärästä, joka on 1 750 tonnia vuodessa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uusi pöytäkirja on voimassa viisi vuotta ja siinä määrätään unionin kalastusalusten (28 nuottaa käyttävää tonnikalan pakastusalusta, 10 vapapyydysalusta, 5 pitkäsiima-alusta ja 2 troolaria) kalastusmahdollisuuksista sekä viitesaalismäärästä, joka on 10 000 tonnia tonnikalaa vuodessa, ja senegalinkummelin sallitusta saalismäärästä, joka on 1 750 tonnia vuodessa;

| G. | ottaa huomioon, että taloudellinen korvaus on 3 050 750 euroa vuodessa, ja se jakautuu seuraavasti: 800 000 euroa vuodessa kalavarojen käyttöön, 900 000 euroa vuodessa alakohtaisen politiikan täytäntöönpanoon ja 1 350 750 euroa vuodessa arvioituihin laivanvarustajien suorittamiin maksuihin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että taloudellinen korvaus on 3 050 750 euroa vuodessa, ja se jakautuu seuraavasti: 800 000 euroa vuodessa kalavarojen käyttöön, 900 000 euroa vuodessa alakohtaisen politiikan täytäntöönpanoon ja 1 350 750 euroa vuodessa arvioituihin laivanvarustajien suorittamiin maksuihin;

| H. | toteaa, että uusi pöytäkirja tarjoaa unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Senegalin vesillä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ja Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että uusi pöytäkirja tarjoaa unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Senegalin vesillä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ja Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositusten mukaisesti;

| I. | ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistukseen sisältyy ulkoista ulottuvuutta koskeva luku, jonka tavoitteena on edistää kestävän kalastuksen periaatteita; ottaa huomioon, että kahdenvälisillä sopimuksilla luodaan vakaat oikeudelliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat puitteet EU:n laivaston pääsylle kolmansien maiden vesille ja että niissä määrätään alakohtaisesta tuesta paikallisten hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi ja kestävän kalastuksenhoidon normien parantamiseksi kumppanimaassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan uudistukseen sisältyy ulkoista ulottuvuutta koskeva luku, jonka tavoitteena on edistää kestävän kalastuksen periaatteita; ottaa huomioon, että kahdenvälisillä sopimuksilla luodaan vakaat oikeudelliset, taloudelliset ja ympäristöä koskevat puitteet EU:n laivaston pääsylle kolmansien maiden vesille ja että niissä määrätään alakohtaisesta tuesta paikallisten hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi ja kestävän kalastuksenhoidon normien parantamiseksi kumppanimaassa;

| J. | ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti unionin laivasto kalastaa ainoastaan sallitun saaliin ylijäämän vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhteisen kalastuspolitiikan mukaisesti unionin laivasto kalastaa ainoastaan sallitun saaliin ylijäämän vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti;

| K. | ottaa huomioon, että Senegal on ratifioinut useimmat kansainvälistä kalastuksenhallintaa koskevat kansainväliset sopimukset ja että se on asianomaisten alueellisten kalastuksenhoitoelinten yhteistyössä toimiva osapuoli senegalilaisten alusten harjoittaman kalastuksen osalta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Senegal on ratifioinut useimmat kansainvälistä kalastuksenhallintaa koskevat kansainväliset sopimukset ja että se on asianomaisten alueellisten kalastuksenhoitoelinten yhteistyössä toimiva osapuoli senegalilaisten alusten harjoittaman kalastuksen osalta;

| L. | toteaa, että Senegalin kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan neuvotteleminen tapahtuu AKT-maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan yhteydessä, ja siinä otetaan huomioon erityisesti unionin tavoitteet demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Senegalin kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan neuvotteleminen tapahtuu AKT-maita koskevan EU:n ulkoisen toiminnan yhteydessä, ja siinä otetaan huomioon erityisesti unionin tavoitteet demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa;

| M. | katsoo, että tässä sopimuksessa olisi tuettava myös EU:n sitoutumista kansainvälisiin sopimuksiin, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin ja etenkin tavoitteeseen 14, ja että kaikilla EU:n toimilla, kuten tällä kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella, on edistettävä näitä tavoitteita; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että tässä sopimuksessa olisi tuettava myös EU:n sitoutumista kansainvälisiin sopimuksiin, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin ja etenkin tavoitteeseen 14, ja että kaikilla EU:n toimilla, kuten tällä kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella, on edistettävä näitä tavoitteita;

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Senegal tekevät yhteistyötä Cotonoun sopimuksen puitteissa ja että kalastusalan taloudelliset tukitoimenpiteet toteutetaan PESCAO-ohjelmalla, jonka tarkoituksena on tehostaa kalastusalan hallinnointia sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa 15 miljoonan euron talousarviolla vuosiksi 2018–2024; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Senegal tekevät yhteistyötä Cotonoun sopimuksen puitteissa ja että kalastusalan taloudelliset tukitoimenpiteet toteutetaan PESCAO-ohjelmalla, jonka tarkoituksena on tehostaa kalastusalan hallinnointia sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjuntaa 15 miljoonan euron talousarviolla vuosiksi 2018–2024;

| O. | katsoo, että LIS-kalastus paitsi köyhdyttää luonnonvaraperustaa ja heikentää luonnollista tuottavuutta myös vaikuttaa kielteisesti kalastajien toimeentuloon ja kansallisiin tuloihin; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että LIS-kalastus paitsi köyhdyttää luonnonvaraperustaa ja heikentää luonnollista tuottavuutta myös vaikuttaa kielteisesti kalastajien toimeentuloon ja kansallisiin tuloihin;

| P. | katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täysin kaikissa vaiheissa menettelyistä, jotka liittyvät pöytäkirjaan tai sen uusimiseen; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja täysin kaikissa vaiheissa menettelyistä, jotka liittyvät pöytäkirjaan tai sen uusimiseen;

| Q. | ottaa huomioon, että pienten pelagisten lajien kantoja jakavat useat Luoteis-Afrikan alueen naapurimaat, joiden kanssa EU:lla on näiden kantojen pyytämiseen oikeuttavia kalastuskumppanuussopimuksia; katsoo, että komission olisi kannustettava Senegalin viranomaisia aloittamaan neuvottelut naapurimaiden kanssa tieteellisiin lausuntoihin perustuvista yhteisistä sitovista hoitosäännöistä kestävän kalastuksen varmistamiseksi erityisesti pienten pelagisten lajien kantojen osalta, vaikka EU:n ja Senegalin välisessä sopimuksessa ei anneta niihin kalastusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että pienten pelagisten lajien kantoja jakavat useat Luoteis-Afrikan alueen naapurimaat, joiden kanssa EU:lla on näiden kantojen pyytämiseen oikeuttavia kalastuskumppanuussopimuksia; katsoo, että komission olisi kannustettava Senegalin viranomaisia aloittamaan neuvottelut naapurimaiden kanssa tieteellisiin lausuntoihin perustuvista yhteisistä sitovista hoitosäännöistä kestävän kalastuksen varmistamiseksi erityisesti pienten pelagisten lajien kantojen osalta, vaikka EU:n ja Senegalin välisessä sopimuksessa ei anneta niihin kalastusmahdollisuuksia;

| R. | ottaa huomioon, että Senegalin maakohtaisen strategiasuunnitelman (2019–2023) strategisiin tavoitteisiin kuuluvat kalastuksen kestävä hoito ja tuottavuuden parantaminen sekä markkinoille pääsyn ja kalastusalan kilpailukyvyn yleinen parantaminen; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Senegalin maakohtaisen strategiasuunnitelman (2019–2023) strategisiin tavoitteisiin kuuluvat kalastuksen kestävä hoito ja tuottavuuden parantaminen sekä markkinoille pääsyn ja kalastusalan kilpailukyvyn yleinen parantaminen;

| S. | ottaa huomioon, että kalastusala työllistää yli 600 000 senegalilaista, mikä on noin 17 prosenttia työssäkäyvästä väestöstä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kalastusala työllistää yli 600 000 senegalilaista, mikä on noin 17 prosenttia työssäkäyvästä väestöstä;

| 1. | toteaa, että pöytäkirjan ansiosta Euroopan unioni ja Senegal voivat jatkaa tiivistä yhteistyötä kalavarojen vastuullisen hyödyntämisen varmistamiseksi Senegalin vesillä ja tukea maan pyrkimyksiä kalavarojen kestävän hoidon kehittämiseksi ja merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tukee unionin strategiaa, jonka mukaisesti se pystyy säilyttämään alueella sopimusten verkoston kalakantojen kestävyyttä tukevien toimien toteuttamiseksi alueellisissa kalastusjärjestöissä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että arviointikertomuksen päätelmien mukaisesti uudessa pöytäkirjassa vähennetään senegalinkummelin saalismäärää (2 000 tonnista 1 750 tonniin vuodessa) ja korotetaan alakohtaisen tuen rahoitusosuutta (150 000 euroa) sekä varustajien suoritettavaksi kuuluvien maksujen arvioitua määrää; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että avomeritroolarien kalastusmahdollisuuksia (senegalinkummeli) on vähennetty Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) tieteellisen arvion mukaisesti kalojen kuolleisuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että pöytäkirjassa otetaan huomioon sivusaaliina pyydetyt herkät lajit; korostaa, että toimenpiteitä meriekosysteemin suojelemiseksi on tehostettava edelleen; korostaa koulutettujen tieteellisten tarkkailijoiden keskeistä roolia sivusaaliiden seurannassa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että sopimukseen sisältyy tieteellistä yhteistyötä koskeva luku Senegalin vesien elollisten meriluonnonvarojen tilan paremman seurannan varmistamiseksi; panee merkille syvänmeren pohjakalakantojen hyödyntämisen tieteelliseen seurantaan liittyvät nykyiset vaikeudet ja vaatii, että arvioinnissa otetaan huomioon myös kolmansien maiden laivastojen aiheuttama kalastuspaine muiden rannikkovaltioiden (Mauritania, Marokko, Guinea Bissau ja Gambia) vesillä, kun otetaan huomioon, että Senegalin vesillä unionin alusten käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat melko vähäiset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että jotta voidaan varmistaa olemassa olevien ylijäämien käyttömahdollisuus Senegalin vesillä – myös Senegalin ja kolmansien maiden laivastoille – tarvitaan tietoa yleisestä pyyntiponnistuksesta, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että avoimuutta koskevaa artiklaa sovelletaan nykyisen pöytäkirjan puitteissa sekä toimivaltaisissa alueellisissa kalastusjärjestöissä käytävissä neuvotteluissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen ja koekalastuskausista sopiminen on mahdollista Senegalin vesillä; pitää myönteisinä pöytäkirjassa asetettuja kestävyyttä ja tieteellisten suositusten noudattamista koskevia ehtoja ja kehottaa komissiota pitämään parlamentin ajan tasalla, jos sekakomitea hyväksyy tällaiset muutokset; pitää myönteisenä, että pöytäkirjaan sisältyy saaliiden seuranta sähköisen raportointijärjestelmän (ERS) avulla; pyytää komissiota varmistamaan, että järjestelmä on toimintavalmis mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti uusien teknisten toimenpiteiden hyväksymiseen suojeltujen lajien (merilinnut, kilpikonnat, hait ja merinisäkkäät) tahattomien saaliiden vähentämiseksi ja kehottaa komissiota seuraamaan tarvittavien toimenpiteiden hyväksymistä pyydysten valikoivuuden parantamiseksi alueellisista kalastusjärjestöistä peräisin olevien tieteellisten suositusten ja lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että sopimuksella luodaan oikeudellinen kehys yhteistyölle valvonnan sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) torjunnan alalla, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että Senegal ratifioi vuonna 2017 FAO:n satamavaltion toimenpiteitä koskevan sopimuksen, mikä oli myönteinen askel, kun otetaan huomioon Dakarin sataman merkitys eri kolmansien maiden lipun alla purjehtivien alusten useilla meren osa-alueen lohkoilla pyytämien kalastustuotteiden purkamisessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä, että senegalilaista miehistöä otetaan palvelukseen unionin aluksille, ja korostaa edellisen pöytäkirjan täytäntöönpanosta saatuja hyviä tuloksia; pitää myönteisenä, että Senegal on ratifioinut kalastusalan työtä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 188, ja kehottaa Senegalin viranomaisia panemaan sen määräykset täytäntöön; pyytää komissiota arvioimaan säännöllisesti sekakomitean kokouksissa sen käytännön täytäntöönpanoa ja erityisesti työ- ja palkkaehtoja, joihin myös viitataan pöytäkirjassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että jäsenvaltioilla voi olla tärkeä rooli ja ne voivat osallistua aktiivisesti valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suosittaa 5 artiklassa tarkoitettujen alakohtaista tukea koskevien tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, muita toimia kuitenkaan rajoittamatta, seuraavia ensisijaisia ja strategisia toimia:






  — | seurannan, valvonnan ja tarkkailun parantaminen kalastuksen seurantakeskuksen nopealla nykyaikaistamisella, erityisesti tarve päivittää Senegalin kalastusalueella sijaitsevien alusten seurantaohjelmistoa satelliitin avulla (muun muassa VMS) asianmukaisten teknisten edellytysten mukaisesti ja kyky vastaanottaa sähköisiä kalastuspäiväkirjoja; |
| --- | --- | --- |

13.

—

seurannan, valvonnan ja tarkkailun parantaminen kalastuksen seurantakeskuksen nopealla nykyaikaistamisella, erityisesti tarve päivittää Senegalin kalastusalueella sijaitsevien alusten seurantaohjelmistoa satelliitin avulla (muun muassa VMS) asianmukaisten teknisten edellytysten mukaisesti ja kyky vastaanottaa sähköisiä kalastuspäiväkirjoja;

| — | Senegalin toimien tukeminen LIS-kalastuksen torjunnassa Dakarin satamaa käyttävien alusten valvontamekanismin avulla; |
| --- | --- |

—

Senegalin toimien tukeminen LIS-kalastuksen torjunnassa Dakarin satamaa käyttävien alusten valvontamekanismin avulla;

| — | tieteellisten valmiuksien kehittäminen ja tieteellisten tietojen kerääminen, jotta Senegalin viranomaiset voivat tehdä päätöksiä parhaan käytettävissä olevan tieteellisen kantojen arvioinnin perusteella, sekä pian käynnistettävät valtameritutkimukset syvänmeren pohjakalalajien kalastuksen tieteellisen seurannan ja meri- ja rannikkoekosysteemien tuntemuksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

—

tieteellisten valmiuksien kehittäminen ja tieteellisten tietojen kerääminen, jotta Senegalin viranomaiset voivat tehdä päätöksiä parhaan käytettävissä olevan tieteellisen kantojen arvioinnin perusteella, sekä pian käynnistettävät valtameritutkimukset syvänmeren pohjakalalajien kalastuksen tieteellisen seurannan ja meri- ja rannikkoekosysteemien tuntemuksen vahvistamiseksi;

| — | ihmisarvoisten työolojen tukeminen kaikille kalastajille ja kalastukseen liittyvissä toimissa, erityisesti naisille, kehittämällä sellaisten tietojen keruuta, joilla tunnistetaan sukupuolten väliset erot, ja edistämällä naisten vaikutusmahdollisuuksia ja parantamalla naisten asemaa ja johtajuutta kalastus- ja vesiviljelyalan järjestöissä; |
| --- | --- |

—

ihmisarvoisten työolojen tukeminen kaikille kalastajille ja kalastukseen liittyvissä toimissa, erityisesti naisille, kehittämällä sellaisten tietojen keruuta, joilla tunnistetaan sukupuolten väliset erot, ja edistämällä naisten vaikutusmahdollisuuksia ja parantamalla naisten asemaa ja johtajuutta kalastus- ja vesiviljelyalan järjestöissä;

| — | toimet, joilla tuetaan kalastustuotteiden lisäarvon aikaansaamista alan toimijoiden valmiuksia vahvistavan horisontaalisen ohjelman avulla; |
| --- | --- |

—

toimet, joilla tuetaan kalastustuotteiden lisäarvon aikaansaamista alan toimijoiden valmiuksia vahvistavan horisontaalisen ohjelman avulla;

| — | Senegalin pienimuotoisen rannikkokalastuksen ja -yhteisöjen tukeminen, mukaan lukien työpaikkojen luominen ja kalastukseen liittyvän infrastruktuurin kehittäminen, jolla tuetaan pienimuotoista kalastusta ja helpotetaan kalastusalan kehittämistä; |
| --- | --- |

—

Senegalin pienimuotoisen rannikkokalastuksen ja -yhteisöjen tukeminen, mukaan lukien työpaikkojen luominen ja kalastukseen liittyvän infrastruktuurin kehittäminen, jolla tuetaan pienimuotoista kalastusta ja helpotetaan kalastusalan kehittämistä;

| — | tieteellisten tarkkailijoiden ja miehistön peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta (kalastusmenetelmiä ja myös turvallisuutta aluksilla koskeva koulutus jne.) koskevien ohjelmien perustaminen kiinnittämällä erityistä huomiota nuorten kalastajien ja naisten koulutukseen, sillä he ovat vahvasti mukana markkinoinnissa ja jalostuksessa ja heidän toimeentulonsa ja työnsä ovat riippuvaisia kalastusalasta; |
| --- | --- |

—

tieteellisten tarkkailijoiden ja miehistön peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta (kalastusmenetelmiä ja myös turvallisuutta aluksilla koskeva koulutus jne.) koskevien ohjelmien perustaminen kiinnittämällä erityistä huomiota nuorten kalastajien ja naisten koulutukseen, sillä he ovat vahvasti mukana markkinoinnissa ja jalostuksessa ja heidän toimeentulonsa ja työnsä ovat riippuvaisia kalastusalasta;

| — | Senegalin hyväksymän kalastus- ja vesiviljelyalan kehittämistä koskevan alakohtaisen poliittisen peruskirjan (2016–2023) puitteissa kumppaneiden, myös unionin, kanssa tehtävä vuotuinen yhteinen tarkastelu suunniteltujen alakohtaista toimintaa koskevien uudistusten täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

Senegalin hyväksymän kalastus- ja vesiviljelyalan kehittämistä koskevan alakohtaisen poliittisen peruskirjan (2016–2023) puitteissa kumppaneiden, myös unionin, kanssa tehtävä vuotuinen yhteinen tarkastelu suunniteltujen alakohtaista toimintaa koskevien uudistusten täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| — | tehostetut toimet, joilla estetään alakohtaisen tuen täytäntöönpanon viivästyminen, joka johtuu Senegalin vaikeuksista varojen käyttöä koskevien hallinnollisten mekanismien täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

—

tehostetut toimet, joilla estetään alakohtaisen tuen täytäntöönpanon viivästyminen, joka johtuu Senegalin vaikeuksista varojen käyttöä koskevien hallinnollisten mekanismien täytäntöönpanossa;

| — | unionin rahoittamien toimien näkyvyyden lisääminen sekä sen edistäminen, että kalastusyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta ymmärtävät oikein pöytäkirjan rahoitusosuuksien konkreettiset vaikutukset alan kehitykseen; |
| --- | --- |

—

unionin rahoittamien toimien näkyvyyden lisääminen sekä sen edistäminen, että kalastusyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta ymmärtävät oikein pöytäkirjan rahoitusosuuksien konkreettiset vaikutukset alan kehitykseen;

| — | toimenpiteiden, joilla nuoria kannustetaan työskentelemään kalastusalalla, vahvistaminen; |
| --- | --- |

—

toimenpiteiden, joilla nuoria kannustetaan työskentelemään kalastusalalla, vahvistaminen;

| 14. | kehottaa komissiota tekemään yleisen tutkimuksen unionin kahdenvälisten kalastussopimusten vaikutuksesta ja erityisesti siitä, mitä hyötyjä alakohtaisesta tuesta ja unionin laivaston toiminnasta kolmansien maiden vesillä on paikallisille talouksille (kestävän kalastuksen kehitys, paikallinen työllisyys, infrastruktuuri, sosiaaliset parannukset jne.), ja omaksumaan yhdennetyn ja johdonmukaisen lähestymistavan kaikkiin Länsi-Afrikan maihin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on huolissaan siitä, että Länsi-Afrikan rannikolla on yhä enemmän kalajauho- ja kalaöljytehtaita, joiden raaka-aineena ovat Senegalin vesiltä ja naapurimaista peräisin olevat ulkomaisten (EU:n ulkopuolisten) laivastojen pyytämät pienten pelagisten lajien kannat; arvostelee tässä yhteydessä kestävyyteen liittyvää ristiriitaa, kun tarkoituksena on tarjota paikalliselle väestölle arvokkaita proteiinin lähteitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että kalastuksen mahdollisen lopettamisen yhteydessä tai määriteltäessä sitä koskevia rajoituksia kalavarojen kestävyyden varmistamiseksi on ensisijaisesti otettava huomioon paikallisen kalastuksen tarpeet luotettavien tieteellisten lausuntojen perusteella; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arvostaa EU:n tasolla toteutettuja toimia, jotka koskevat tällä hetkellä saatavilla olevien pöytäkirjojen tekstien ja tieteellisten sekakomiteoiden avoimuutta; korostaa tarvetta lisätä avoimuutta ja rannikkoyhteisöjen yhdistysten osallistumista alakohtaisen tuen hallinnointiin; kehottaa komissiota laatimaan säännöllisesti julkisia kertomuksia alakohtaisen tuen käytöstä ja toimittamaan parlamentille sekakomitean kokousten päätelmät ja sen vuotuisten arviointien tulokset; kehottaa komissiota helpottamaan parlamentin edustajien osallistumista tarkkailijoina sekakomitean kokouksiin ja parantamaan Senegalin kalastusjärjestöjen ja -yhteisöjen osallistumista; korostaa, että Senegalin hallitukselta edellytetään avoimuutta muiden maiden kanssa solmittujen kalastuskumppanuuksien osalta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suosittelee, että sidosryhmät osallistuvat toimintaohjelmien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin ottamalla mukaan paikalliset kalastusyhteisöt ja kuulemalla niitä Senegalin lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa selkeyttämään ja yhdenmukaistamaan raportointia suojelluilla merialueilla ja laatimaan yhteisen kokonaisvaltaisen hoitosuunnitelman, jossa jaetaan tehtävät ja määritetään hoitotoimien yleisestä koordinoinnista vastaava elin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että Malin kaltaiset sisämaavaltiot ovat riippuvaisia Senegalista tulevasta kalastusviennistä, jonka osuus on yli 40 prosenttia niiden kalastustuotteiden tuonnista; toteaa, että Senegalin viennillä vaikutetaan osaltaan ravinnonsaantiin sisämaavaltioissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että yli viidesosa Senegalin viennistä suuntautuu sisämaavaltioihin, erityisesti Maliin, Burkina Fasoon ja Nigeriin, ja se edistää omalta osaltaan Afrikan mantereen taloudellista yhdentymistä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Senegalin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0294.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

(3)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 93.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/57

---

P9_TA(2020)0296

EU:n ja Seychellien välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja sen täytäntöönpanoa koskeva pöytäkirja (2020–2026) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 415/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05243/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05243/2020),

| — | ottaa huomioon esityksen Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan väliseksi kestävää kalastusta koskevaksi kumppanuussopimukseksi ja sen täytäntöönpanoa koskevaksi pöytäkirjaksi (2020–2026) (05246/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan väliseksi kestävää kalastusta koskevaksi kumppanuussopimukseksi ja sen täytäntöönpanoa koskevaksi pöytäkirjaksi (2020–2026) (05246/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0185/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen ja pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Seychellien tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0303.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/58

---

P9_TA(2020)0297

EU:n ja Kiinan välinen sopimus: maantieteellisiin merkintöihin liittyvä yhteistyö ja maantieteellisten merkintöjen suoja ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 415/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08359/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08359/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen väliseksi sopimukseksi (08361/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen väliseksi sopimukseksi (08361/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0298/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0298/2020),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (1), joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0199/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A9-0199/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kiinan kansantasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0298.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/59

---

P9_TA(2020)0298

EU:n ja Kiinan välinen sopimus: maantieteellisiin merkintöihin liittyvä yhteistyö ja maantieteelliset merkintöjen suoja (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 11. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

(2021/C 415/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08359/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (08359/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen väliseksi sopimukseksi (08361/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta tehdyn Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan hallituksen väliseksi sopimukseksi (08361/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artiklan 3 kohdan, 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön,

| — | ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja henkinen omaisuus – Strategia teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa” (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Kauppa, kasvu ja henkinen omaisuus – Strategia teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa” (COM(2014)0389),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta ja täytäntöönpanosta kolmansissa maissa (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta ja täytäntöönpanosta kolmansissa maissa (SWD(2019)0452),

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Kiinan 20. huippukokouksessa ja 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetut yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2018 pidetyssä EU:n ja Kiinan 20. huippukokouksessa ja 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetut yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman strategiasta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman strategiasta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi kolmansissa maissa (1),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (2),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen unionin ulkoista toimintaa koskevan V osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen unionin ulkoista toimintaa koskevan V osaston,

| — | ottaa huomioon SEUT:n ja erityisesti sen 91, 100, 168 ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n ja erityisesti sen 91, 100, 168 ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan kanssa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0202/2020),

| A. | ottaa huomioon, että maantieteellisten merkintöjen suojaaminen kansainvälisellä tasolla on keskeinen osa EU:n kauppapolitiikkaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maantieteellisten merkintöjen suojaaminen kansainvälisellä tasolla on keskeinen osa EU:n kauppapolitiikkaa;

| B. | ottaa huomioon, että EU on maailman suurin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden viejä ja että niiden vienti saavutti ennätyksellisen 39 miljardin euron ylijäämän vuonna 2019; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU on maailman suurin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden viejä ja että niiden vienti saavutti ennätyksellisen 39 miljardin euron ylijäämän vuonna 2019;

| C. | ottaa huomioon, että maantieteellisellä merkinnällä suojattujen tuotteiden keskimääräinen arvo on kaksi kertaa suurempi kuin vailla suojattua nimitystä olevilla tuotteilla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maantieteellisellä merkinnällä suojattujen tuotteiden keskimääräinen arvo on kaksi kertaa suurempi kuin vailla suojattua nimitystä olevilla tuotteilla;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vienti Kiinaan on kasvanut voimakkaasti viime vuosikymmenen aikana ja että sen vuotuinen kasvuvauhti oli yli 20 prosenttia vuosina 2009–2019; toteaa, että tämä muutti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kauppataseen 1 miljardin euron vajeen vuonna 2009 yli 9 miljardin euron kauppaylijäämäksi vuonna 2019, mikä tekee Kiinasta EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden viennin kolmanneksi tärkeimmän kohteen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen jälkeen; ottaa huomioon, että Kiinan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonnin odotetaan kasvavan edelleen seuraavan vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden vienti Kiinaan on kasvanut voimakkaasti viime vuosikymmenen aikana ja että sen vuotuinen kasvuvauhti oli yli 20 prosenttia vuosina 2009–2019; toteaa, että tämä muutti maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kauppataseen 1 miljardin euron vajeen vuonna 2009 yli 9 miljardin euron kauppaylijäämäksi vuonna 2019, mikä tekee Kiinasta EU:n maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden viennin kolmanneksi tärkeimmän kohteen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen jälkeen; ottaa huomioon, että Kiinan maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonnin odotetaan kasvavan edelleen seuraavan vuosikymmenen aikana;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n maantieteellisillä merkinnöillä suojattujen viinien, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden ja väkevien alkoholijuomien maailmanlaajuisen myynnin arvo on 74,76 miljardia euroa (4), mikä vastaa 6,8:aa prosenttia EU:n maatalouselintarvikealan myynnistä ja 15,4:ää prosenttia EU:n maatalouselintarvikkeiden viennistä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n maantieteellisillä merkinnöillä suojattujen viinien, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden ja väkevien alkoholijuomien maailmanlaajuisen myynnin arvo on 74,76 miljardia euroa (4), mikä vastaa 6,8:aa prosenttia EU:n maatalouselintarvikealan myynnistä ja 15,4:ää prosenttia EU:n maatalouselintarvikkeiden viennistä;

| F. | ottaa huomioon, että EU on yleisesti tunnettu taitotiedostaan ja arvokkaiden ja laadukkaiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuotannosta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU on yleisesti tunnettu taitotiedostaan ja arvokkaiden ja laadukkaiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuotannosta;

| G. | katsoo, että kaikki tuodut maatalouselintarvikkeet on tarkastettava ja niiden on täytettävä terveyttä, turvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset, joita sovelletaan EU:n tuottajiin koko maatalouden toimitusketjussa ja jotka siten osaltaan lisäävät tuotteiden arvoa ja laatua; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kaikki tuodut maatalouselintarvikkeet on tarkastettava ja niiden on täytettävä terveyttä, turvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset, joita sovelletaan EU:n tuottajiin koko maatalouden toimitusketjussa ja jotka siten osaltaan lisäävät tuotteiden arvoa ja laatua;

| H. | ottaa huomioon, että monet EU:n maantieteelliset merkinnät kohtaavat Kiinassa merkittäviä haasteita, jotka aiheuttavat tuntuvia taloudellisia menetyksiä EU:n tuottajille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että monet EU:n maantieteelliset merkinnät kohtaavat Kiinassa merkittäviä haasteita, jotka aiheuttavat tuntuvia taloudellisia menetyksiä EU:n tuottajille;

| I. | ottaa huomioon, että sopimus perustuu vuosina 2007–2012 toteutetusta, yhteistyötä maantieteellisissä merkinnöissä koskevasta EU:n ja Kiinan pilottihankkeesta saatuihin kokemuksiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sopimus perustuu vuosina 2007–2012 toteutetusta, yhteistyötä maantieteellisissä merkinnöissä koskevasta EU:n ja Kiinan pilottihankkeesta saatuihin kokemuksiin;

| J. | ottaa huomioon, että merkittävän osan maailman talouskasvusta odotetaan tulevaisuudessa syntyvän Euroopan ulkopuolella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että merkittävän osan maailman talouskasvusta odotetaan tulevaisuudessa syntyvän Euroopan ulkopuolella;

| K. | ottaa huomioon, että maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuottajat ja viejät joutuvat toimimaan vaikeassa kansainvälisen kaupan ympäristössä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuottajat ja viejät joutuvat toimimaan vaikeassa kansainvälisen kaupan ympäristössä;

| L. | katsoo, että tämä sopimus on tärkeä maantieteellisten merkintöjen maailmanlaajuisen tunnustamisen kannalta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tämä sopimus on tärkeä maantieteellisten merkintöjen maailmanlaajuisen tunnustamisen kannalta;

| M. | katsoo, että tämä sopimus on tärkeä ensimmäinen askel ja että sitä olisi laajennettava mahdollisimman pian monien vielä sen ulkopuolella olevien EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että tämä sopimus on tärkeä ensimmäinen askel ja että sitä olisi laajennettava mahdollisimman pian monien vielä sen ulkopuolella olevien EU:n maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi;

| N. | katsoo, että tämän sopimuksen tekeminen osoittaa, että EU ja Kiina pystyvät tekemään kahdenvälisiä sopimuksia, kunhan yhteiset edut otetaan asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että tämän sopimuksen tekeminen osoittaa, että EU ja Kiina pystyvät tekemään kahdenvälisiä sopimuksia, kunhan yhteiset edut otetaan asianmukaisesti huomioon;

| 1. | pitää myönteisenä, että EU ja Kiinan kansantasavalta ovat tehneet sopimuksen maantieteellisiin merkintöihin liittyvästä yhteistyöstä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta; pitää myönteisenä eurooppalaisten maantieteellisten merkintöjen suojelemista Kiinan markkinoilla; pitää sopimuksen tuloksekasta täytäntöönpanoa merkittävänä sopimuspuolten välistä luottamusta lisäävänä hankkeena ja selkeänä merkkinä siitä, että Kiina on halukas tekemään yhteistyötä EU:n kanssa; odottaa edistymistä myös muiden oikeudenmukaiseen kauppaan liittyvien yhteistyöalojen osalta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa EU:n ja Kiinan strategisen suhteen merkitystä ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja toimielimiä puhumaan Kiinalle yhdellä äänellä ja noudattamaan koordinoitua lähestymistapaa; korostaa, että kaupan ja investointien olisi perustuttava sääntöihin ja arvoihin ja että niiden ytimessä olisi oltava monenvälinen kauppajärjestelmä; kehottaa Kiinaa toimimaan aktiivisemmin WTO:ssa ja muissa monenvälisissä aloitteissa sekä noudattamaan täysimääräisesti WTO-velvoitteitaan ja sovittamaan hankkimansa taloudellisen vallan kehitystasoonsa; korostaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on EU:n kanssa luotavien kauppa- ja investointisuhteiden edellytys, ja kehottaa Kiinaa noudattamaan kansainvälisiä velvoitteitaan ja sitoutumaan ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ottaen erityisesti huomioon käynnissä olevat neuvottelut kahdenvälisestä investointisopimuksesta; pitää erittäin huolestuttavina tietoja, joiden mukaan uiguureja käytetään hyväksi ja pidetään vangittuina kiinalaisissa tehtaissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita taloudellisia seuraamuksia yrityksille, jotka eivät kunnioita maantieteellisiä merkintöjä ja jotka väärentävät maantieteellisellä merkinnällä varustettuja tuotteita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että tämä sopimus on myönteinen signaali kansainväliselle yhteisölle, mukaan luettuina monenväliset instituutiot; pitää myönteisenä sopimuksen nojalla 100 eurooppalaisen ja 100 kiinalaisen maantieteellisen merkinnän luettelon tarjoamaa korkeatasoista suojaa, joka ylittää teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisen suojan nykyisen tason erityisesti elintarvikkeiden mutta myös viinien ja väkevien alkoholijuomien osalta; panee merkille, että 175 muuta EU:n ja Kiinan maantieteellistä merkintää on tarkoitus suojata neljän vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta; toteaa, että EU:lla on yli 3 300 suojattua maantieteellistä merkintää; kehottaa komissiota viemään pikaisesti tämän sopimuksen laajentamista eteenpäin, jotta tulevina vuosina voidaan suojella mahdollisimman monta kriteerit täyttävää maantieteellistä merkintää, myös kalastus- ja vesiviljelyalan maantieteellisiä merkintöjä; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille asianmukaisesti sopimuksen laajentamista koskevien neuvottelujen edistymisestä; muistuttaa, että sopimus viimeisteltiin ennen kuin unionin perussopimuksia lakattiin soveltamasta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että sovittuun luetteloon on otettu kahdeksan Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevaa tuotetta; kehottaa komissiota kuulemaan jäsenvaltioita ja korvaamaan nämä tuotteet EU:n jäsenvaltioista peräisin olevilla tuotteilla mahdollisimman pian siirtymäkauden päättymisen jälkeen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti määräykseen, jonka mukaan maantieteellisellä merkinnällä suojattujen tuotteiden tuottajat voivat kääntyä suoraan tässä sopimuksessa tarkoitetun sekakomitean puoleen, jos heidän tuotteensa eivät sisälly alustavasti sovittuihin luetteloihin ja myös jos heidän tuotteensa saa suojan sopimuksen voimaantulon jälkeen; kehottaa nykyisiä ja mahdollisia tulevia sidosryhmiä, myös EU:n kalastus- ja vesiviljelyalan toimijoita, tutkimaan tätä määräystä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että EU:n kauppavaje Kiinan kanssa on suuri, mutta muistuttaa, että maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alalla EU:n kauppatase on ylijäämäinen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että on tärkeää edistää EU:n maantieteellisten merkintöjen suojelun mallia, sillä se on olennainen väline rekisteröityjen EU-tuotteiden aitouden ja ainutlaatuisten ominaisuuksien varmistamisessa ja hyödyllinen markkinointiväline liiketoimintamahdollisuuksien yhteydessä sekä kulttuuriperinnön symboli; tunnustaa eurooppalaisten ja kiinalaisten laadukkaiden perinteisten elintarvikkeiden rikkaan perinnön sekä maantieteellisten merkintöjen suojelun merkityksen tässä yhteydessä; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja Kiinan hallitusta sitoutumaan tämän perinnön suojelemiseen ja varmistamaan sen tunnustaminen molemmissa yhteiskunnissa, jotta helpotetaan kyseisten tuotteiden tunnistamista ja niiden alkuperän suojelua ja edistetään kulttuurivaihtoa ja avoimuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että sopimuksen mukaisesta suojasta huolimatta joitakin EU:n maantieteellisillä merkinnöillä varustettuja tuotteita ei voida viedä Kiinaan maassa sovellettujen elintarvikkeiden tuontinormien vuoksi; pyytää komissiota jatkamaan Kiinan kanssa käytävää vuoropuhelua, jotta se tunnustaisi EU:n elintarviketurvallisuusnormit, jotka kuuluvat maailman korkeimpiin; kehottaa Kiinaa poistamaan perusteettomat esteet EU:n maataloustuote- ja elintarvikevienniltä, varmistamaan yleisen vastavuoroisuuden kauppasuhteissa sekä noudattamaan ja parantamaan terveys- ja kasvinsuojelunormeja ja panemaan ne tiukasti täytäntöön ja valvomaan niiden noudattamista, jotta vältetään epäoikeudenmukainen kilpailu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Kiinaa tukemaan myös nykyisiä monenvälisiä maantieteellisiä merkintöjä suojaavia puitteita liittymällä Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) Lissabonin sopimuksen ja 26. helmikuuta 2020 voimaan tulleen Geneven asiakirjan jäseneksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa maantieteellisten merkintöjen merkitystä teollis- ja tekijänoikeuksien sekä tuoteväärennösten torjuntaan tähtäävien toimien muodostamassa laajemmassa kehyksessä; korostaa, että sopimuksella on varmistettava tuotteiden teollis- ja tekijänoikeuksien täysimääräinen suojelu, jotta voidaan turvata paikallisen ympäristön, infrastruktuuri, työllisyys ja biologinen monimuotoisuus mukaan luettuina, arvo ja laatu ja vauhdittaa aluekehitystä sekä parantaa jäljitettävyyttä, avoimuutta ja kuluttajatiedotusta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevan Kiinan uuden lainsäädännön hyväksymistä; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja pyytää ratifioimaan sen nopeasti; kehottaa lisäksi komissiota jatkamaan yhteistyötä Kiinan kanssa, jotta kunnianhimoisemman teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa edistyttäisiin ja EU:n suojattujen maantieteellisten merkintöjen luetteloa voitaisiin laajentaa; kehottaa komissiota seuraamaan maantieteellisten merkintöjen rekisteröintiprosessia Kiinassa; pyytää komissiota jatkamaan EU:n yritysten tukemista immateriaalioikeuksien neuvontapalvelun kautta; korostaa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston kaltaisten elinten kanssa tehtävän yhteistyön lisäarvoa asianmukaisessa seurannassa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että viimeisimmän teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta ja täytäntöönpanosta annetun raportin mukaan yli 80 prosenttia EU:ssa vuonna 2018 ja 2019 takavarikoiduista väärennetyistä ja laittomasti valmistetuista tavaroista oli peräisin Kiinasta ja että ne aiheuttivat EU:n jäsenvaltioille noin 60 miljardin euron tappiot; korostaa, että on tärkeää jatkaa tiukkojen valvonta- ja testaustoimenpiteiden kohdistamista kaikkiin tuontituotteisiin väärennettyjen ja sellaisten elintarvikkeiden, joihin liittyy petos, havaitsemiseksi; muistuttaa siksi, että EU:n ja Kiinan on tehtävä tiivistä ja tehokasta tulliyhteistyötä, jotta varmistetaan reilu kilpailu kauppavirtojen lisääntyessä ja jotta voidaan torjua väärennettyjä tuotteita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa sopimuksen määräysten tehokkaan täytäntöönpanon ja asianmukaisen noudattamisen valvonnan merkitystä markkinoilla; muistuttaa aikovansa seurata ja valvoa sopimuksen asianmukaista soveltamista; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tiedottamaan vuosittain parlamentille sopimuksen täytäntöönpanosta, kun sen voimaantulosta on kulunut yksi vuosi; on tyytyväinen uuden kauppasopimusten valvojan nimittämiseen ja korostaa hänen keskeistä rooliaan tämän sopimuksen seurannassa ja noudattamisen parantamisessa; kehottaa valvojaa reagoimaan välittömästi, jos sopimusta ei panna asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää huolestuttavana vaikutusta, joka 14. helmikuuta 2020 voimaan tulleella Yhdysvaltojen ja Kiinan välisellä talous- ja kauppasopimuksella, niin kutsutulla Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen ensimmäinen vaiheen kauppasopimuksella, voisi olla maantieteellisiä merkintöjä koskevaan EU:n ja Kiinan väliseen sopimukseen, ja korostaa, että se on pantava täytäntöön syrjimättömällä tavalla ja noudattaen täysin WTO:n sääntöjä ja ilman minkäänlaisia haittavaikutuksia maantieteellisiä merkintöjä koskevassa EU:n ja Kiinan sopimuksessa tehtyjen sitoumusten täytäntöönpanoon; korostaa, että EU:n on myös seurattava tiiviisti 175 EU:n maantieteellisen merkinnän toisen luettelon täytäntöönpanoa ottaen huomioon mahdolliset päällekkäisyydet Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen ensimmäisen vaiheen kauppasopimuksen kanssa; odottaa, että EU:n viejät hyötyvät välittömästi kauppaa helpottavista toimenpiteistä maatalous- ja elintarvikealalla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää erittäin huolestuttavina monia esteitä, joita EU:n yritykset ja viljelijät kohtaavat Kiinan markkinoille pääsyssä ja niillä toimimisessa Kiinan valtiojohtoisen järjestelmän vuoksi; katsoo, että reilu kilpailu unionin yritysten ja kiinalaisten yritysten välillä lisäisi mahdollisuuksia ja innovointia, ja kehottaa komissiota jatkamaan työskentelyä Kiinan viranomaisten kanssa näiden esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on ollut jo pitkään tarpeen varmistaa EU:n ja Kiinan tasapuoliset toimintaedellytykset kaupan ja investointien alalla kiinnittäen erityistä huomiota markkinoille pääsyn, julkisten hankintojen ja rahoituspalvelujen vastavuoroisuuteen; kehottaa molempia osapuolia tekemään tältä osin rakentavaa yhteistyötä pyrkien toteuttamaan markkinapohjaisia uudistuksia ja saavuttamaan merkittävää edistystä erityisesti meneillään olevissa neuvotteluissa kahdenvälisestä investointisopimuksesta, mutta yhtä lailla yritysten yhteiskuntavastuun, kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen sekä Pariisin sopimukseen perustuvan ilmastonmuutoksen torjunnan osalta; toistaa kehotuksensa Kiinalle edetä WTO:n kunnianhimoisessa uudistamisessa, kattavat teollisuustukia koskevat säännöt mukaan luettuina; toistaa huolensa Kiinan valtio-omisteisten yritysten soveltamista markkinoita vääristävistä käytännöistä, pakollisesta teknologian siirrosta ja datan säilytyspaikkaa koskevista vaatimuksista, teollisuuden ylikapasiteetista ja siihen liittyvästä viennin polkumyynnistä sekä muista hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä; toistaa, että kestävää kehitystä ja oikeudenmukaista kauppajärjestelmää koskevaa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä on parannettava edistämällä sosiaalisia ja ympäristönormeja, jotka perustuvat kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten noudattamiseen ja täytäntöönpanoon; pitää huolestuttavana Kiinan heikkoa suoriutumista laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) ehkäisemisessä; korostaa avoimuuden puutetta maailmanlaajuisesti toimivien alusten ja kalastuslaivastojen rekisteröinnissä ja painottaa, että Kiinan tällä alalla myöntämät tuet luovat epäreilua kilpailua EU:n kalastusalalle; kehottaa Kiinaa tekemään kaikkensa lujittaakseen LIS-kalastusta koskevaa oikeudellista kehystään ja valvomaan sen täytäntöönpanoa aiempaa tiukemmin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että EU:n ja Kiinan välistä kattavaa investointisopimusta koskevissa neuvotteluissa on edistyttävä merkittävästi ja kunnianhimoisesti, jotta sillä voidaan puuttua markkinoiden nykyisiin epäsymmetrioihin; korostaa, että on tärkeää sisällyttää sopimukseen kunnianhimoinen kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, jotta voidaan suojella ihmisoikeuksia, työelämän perusnormit mukaan luettuina, edistää kestävää kehitystä ja torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen mukaisesti; korostaa, että on keskeisen tärkeää varmistaa osapuolten ja niiden yritysyhteisöjen, kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tasapuoliset toimintaedellytykset, vastavuoroisuus ja syrjimätön kohtelu; kehottaa osapuolia parantamaan avoimuutta ja luomaan parlamentaarisen ulottuvuuden sopimuksen täytäntöönpanolle; korostaa, että EU:n julkisten hankintojen markkinat ovat avoimet kiinalaisille yrityksille, myös valtio-omisteisille yrityksille, kun taas eurooppalaisilla yrityksillä on usein vaikeuksia osallistua julkisiin hankintoihin Kiinan markkinoilla; kehottaa komissiota ja Kiinaa tehostamaan EU:n ja Kiinan välistä yhteistyötä ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että EU:n kauppasuhteet edellyttävät Kiinan ja sen naapurimaiden välisiä sopusointuisia alueellisia suhteita sekä Kiinan ystävällismielistä rinnakkaiseloa kaikkien niiden alueiden kanssa, joilla on ollut erityinen suhde Eurooppaan; korostaa, että se, että Kiina noudattaa täysimääräisesti alueella tehtyjä aiempia kansainvälisiä sitoumuksia, tasoittaa tietä tämän sopimuksen asianmukaiselle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja kansankongressille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 18.

(2)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 103.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0297.

(4)  Komission tutkimus, julkaistu huhtikuussa 2020, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_20_683.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/64

---

P9_TA(2020)0299

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: verovelvollisten tunnistaminen Pohjois-Irlannissa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verovelvollisten tunnistamisesta Pohjois-Irlannissa (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2021/C 415/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0360), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0360),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0279/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0279/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2020),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/65

---

P9_TA(2020)0300

Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotto, tietojenkeruu ja valvontatoimenpiteet Itämerellä ja Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvä lopettaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotosta, tietojenkeruusta ja valvontatoimenpiteistä Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvän lopettamisen osalta (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 415/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0564), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0564),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0161/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0161/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. tammikuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 23. tammikuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 30. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0093/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0093/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 106, 31.3.2020, s. 10.

---

P9_TC1-COD(2019)0246

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastuskapasiteetin alentamisesta Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskaa, Itämeren länsiosan turskaa ja Itämeren länsiosan silakkaa kalastavien laivastojen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/1781.)

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/66

---

P9_TA(2020)0301

Julkisten työvoimapalvelujen tehostettu yhteistyö ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 415/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0620), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0620),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 149 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0117/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 149 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0117/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. lokakuuta 2019 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 30. lokakuuta 2019 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0128/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2019)0188

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä annetun päätöksen N:o 573/2014/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/1782.)

---

Torstai 12. marraskuuta 2020

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/67

---

P9_TA(2020)0302

Euroopan unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2021 – kaikki pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. marraskuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

(2021/C 415/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon komission 28. toukokuuta 2020 antaman muutetun ehdotuksen vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2020)0443), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. toukokuuta 2020 antaman muutetun ehdotuksen vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (COM(2020)0443),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa väliaikaisen mietinnön monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (5) ja 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa väliaikaisen mietinnön monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (5) ja 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuoden 2021 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuoden 2021 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (6),

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2021 (7),

| — | ottaa huomioon komission 27. heinäkuuta 2020 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 27. heinäkuuta 2020 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0300),

| — | ottaa huomioon neuvoston 28. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 1. lokakuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 28. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 1. lokakuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 artiklan,

| — | ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0206/2020),

Pääluokka III

Yleiskatsaus

| 1. | muistuttaa, että vuoden 2021 pitäisi olla uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen vuosi; pitää valitettavana, että vuoden 2021 talousarviomenettelyssä ei ole voitu toistaiseksi nojautua vankkaan ja kunnianhimoiseen monivuotista rahoituskehystä koskevaan sopimukseen monivuotisesta rahoituskehyksestä ja omista varoista käytävien neuvottelujen viivästymisen ja covid-19:n leviämisen vuoksi; toteaa, että parlamentti on ollut valmis neuvotteluihin marraskuusta 2018 lähtien mutta niitä ei voitu aloittaa ennen Eurooppa-neuvoston 21. heinäkuuta 2020 antamia päätelmiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että komission talousarvioesitys vuodeksi 2021 perustui sen omiin, toukokuussa 2020 päivitettyihin monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin, kun taas neuvosto rajasi käsittelynsä otsaketta 7 lukuun ottamatta Eurooppa-neuvoston päätelmien aritmeettiseen muunnokseen kunnes komissio antaa oikaisukirjelmän, jolla se saattaa ehdotuksensa ajan tasalle sen jälkeen, kun monivuotisesta rahoituskehyksestä / omista varoista päästään poliittiseen yhteisymmärrykseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille neuvoston kannan talousarvioesitykseen ja myös sen, kuinka tärkeänä neuvosto pitää oikaisukirjelmää; on samaa mieltä neuvoston kanssa oikaisukirjelmästä mutta haluaa noudattaa omassa käsittelyssään koordinoidusti parlamentin painopisteitä, jotka koskevat monivuotista rahoituskehystä, omia varoja ja vuoden 2021 talousarviota; toteaa, että tähän toimintatapaan on päädytty myös sen tähden, että oikaisukirjelmän esittämisen jälkeen aikaa jää vain vähän; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa korostaneensa edellä mainitussa vuoden 2021 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista 19. kesäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa, että vuoden 2021 talousarviossa olisi keskityttävä ensisijaisesti lieventämään covid-19:n leviämisen vaikutuksia ja tukemaan elpymistä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja digitalisaation pohjalta, jotta voidaan edistää oikeudenmukaista, osallistavaa ja kestävä kasvua sekä laadukkaiden työpaikkojen luomista ja siihen liittyvää pitkän aikavälin tavoitetta eli sosioekonomista lähentymistä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille EU:n elpymissuunnitelman; pitää kuitenkin tarpeellisena vahvistaa selkeästi budjettivallan käyttäjän rooli hyväksyttäessä ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, erityisesti Euroopan unionin elpymisvälineeseen (Next Generation EU) liittyviä tuloja, vuotuisessa talousarviomenettelyssä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palauttaa mieliin väliaikaisessa mietinnössään esittämänsä kannan, jonka mukaan vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvissä ilmaston ja biologisen monimuotoisuuden valtavirtaistamisen tavoitteissa on mentävä kohdennettuja meno-osuuksia pidemmälle; pyrkii näin ollen saavuttamaan vuonna 2021 biologisen monimuotoisuuden alalla vähintään 10 prosentin menotason ja ilmastotoimien valtavirtaistamisessa vähintään 30 prosentin menotason; kehottaa jälleen käyttämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen mallia, jossa kootaan yhteen sukupuolikohtaista tietoa tavoitteista, panoksista, tuotoksista ja tuloksista, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvoa koskevat rahoitussitoumukset ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvien menojen seuranta- ja raportointimenetelmä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen komissiota vahvistamaan sekä ilmastoon että biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä menoja koskevalle uudelle tiukalle ja kattavalle menetelmälle selkeät tukikelpoisuuskriteerit puiteasetuksilla, joilla varmistetaan, että kyseisiä menotavoitteita rahoitettaessa otetaan huomioon ainoastaan hankkeet, jotka täyttävät asetuksen (EU) 2020/852 mukaisesti laaditut asiaankuuluvat tekniset arviointikriteerit, sekä tarvittaessa vastaavat korjaavat toimenpiteet ja asetuksen (EU) 2020/852 (9) 17 artiklassa tarkoitetun ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen täydellinen täytäntöönpano sen varmistamiseksi, että unioni täyttää Pariisin sopimuksen mukaiset sitoumuksensa ja noudattaa parlamentin kehotusta luopua unionin koko talousarviossa vaiheittain fossiilisten polttoaineiden välillisistä tuista ja kieltää suorat tuet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | päättää nostaa 23. heinäkuuta 2020 Eurooppa-neuvoston 17–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (10) antamassaan päätöslauselmassa määritettyjen viidentoista lippulaivaohjelman (Horisontti Eurooppa, InvestEU, Erasmus+, lapsitakuu, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, Digitaalinen Eurooppa, Verkkojen Eurooppa, LIFE, EU4health, yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, Luova Eurooppa, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Euroopan puolustusrahasto, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline ja humanitaarinen apu) sekä asiaankuuluvien EU:n virastojen ja Euroopan syyttäjänviraston määrärahat 14. marraskuuta 2018 annetussa monivuotista rahoituskehystä koskevassa väliaikaisessa mietinnössä vahvistetulle tasolle; päättää lisäksi perustaa käsittelynsä komission talousarvioesityksessä ehdottamiin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin; on sitä mieltä, että lisättäessä lippulaivaohjelmien määrärahoja olisi vastaavasti korotettava monivuotisen rahoituskehyksen kyseisen otsakkeen enimmäismäärää; päättää lisätä rahoitusta parlamentin painopisteisiin muun muassa ilmastonmuutoksen, energian, digitaalisen yhteenliitettävyyden ja liikenteen yhteenliitettävyyden, avaruuden, pk-yritysten, matkailun, turvallisuuden, muuttoliikkeen, perusoikeuksien ja ulkoisen toiminnan aloilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hyväksyy neuvoston lisäykset otsakkeisiin 1, 2 a ja 3 lukuun ottamatta budjettikohtia, joiden määrärahoja parlamentti päättää lisätä; hyväksyy myös palautumisklusterin siirtämisen otsakkeesta 5 otsakkeeseen 2 b; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vahvistaa aiemmat sitoumuksensa hyödyntää täysimääräisesti varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttää vapautetut sitoumukset uudelleen tutkimusohjelmissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että tarvitaan yksityiskohtaisempi budjettinimikkeistö, jonka avulla budjettivallan käyttäjä voi hoitaa täysimääräisesti päätöksentekotehtäväänsä vuotuisessa talousarviomenettelyssä ja valvoa talousarvion toteuttamista otsakkeissa 2 b, 4 ja 6; |
| --- | --- |

11.

| 12. | päättää pääsääntöisesti palauttaa talousarvioesityksen määrät kaikkiin neuvoston leikkaamiin budjettikohtiin, joiden määrärahoja se ei käsittelyssään lisännyt, lukuun ottamatta otsaketta 7; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tärkeänä varmistaa, että unionin virastoille osoitetaan riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta ne voivat hoitaa toimeksiantonsa, suorittaa tehtävänsä ja reagoida optimaalisesti covid-19:n leviämisen seurauksiin; korostaa, että virastojen välillä tarvitaan asianmukaista koordinointia ja synergiaa, jotta voidaan lisätä niiden työn vaikuttavuutta, erityisesti, jos niillä on toisiaan lähellä olevia toimintapoliittisia tavoitteita, jotta julkiset varat voidaan käyttää oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti; vaatii komissiota huolehtimaan henkilöstön optimaalisesta jakautumisesta sen pääosastojen kesken siten, että otetaan huomioon kiireelliset tarpeet ja pitkän aikavälin painopisteet, jotka liittyvät erityisesti covid-19-kriisiin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että talousarviomenettelyn päivitetty käytännön aikataulu ei anna mahdollisuutta sopia hyvissä ajoin mahdollisesta talousarvioesitystä koskevasta toisesta ehdotuksesta; pitää siksi erittäin tärkeänä, että koko talousarviosovittelujaksoa hyödynnetään täysimääräisesti kunnianhimoisen sopimuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vahvistaa, että vuoden 2021 talousarvioon (kaikki pääluokat) osoitetaan maksusitoumusmäärärahoina yhteensä 181 762 377 716 euroa, mikä merkitsee 15 016 195 740 euron lisäystä talousarvioesitykseen nähden; päättää lisäksi asettaa saataville 1 631 420 001 euroa maksusitoumusmäärärahoina varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vapautetuista sitoumuksista; palauttaa kuitenkin mieliin, että tätä määrää olisi mukautettava oikaisukirjelmän julkaisemisen jälkeen ja neuvottelujen ja sovittelun edetessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että kuten edellä mainitussa 16. syyskuuta 2020 annetussa parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmassa todetaan, vuoden 2021 talousarvion rahoittamiseksi uudet omien varojen luokat olisi otettava käyttöön vuodesta 2021 alkaen ja että kaikkien uusista omista varoista saatavien määrien, jotka ylittävät EU:n elpymisvälineeseen liittyvien takaisinmaksuvelvoitteiden kattamiseksi tiettynä vuonna tarvittavan tason, olisi jäätävä unionin talousarvioon yleisinä tuloina erityisesti EU:n viidentoista lippulaivaohjelman täydentämiseksi vuodesta 2021 alkaen ja että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä olisi korotettava vastaavasti; |
| --- | --- |

16.

Otsake 1

| 17. | korostaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tuottavan erittäin vahvaa eurooppalaista lisäarvoa ja painottaa ohjelman merkitystä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistumisen ja ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan ja talouteen vuoteen 2050 mennessä siirtymisen ja digitalisaation tukemisen kannalta merkittävillä eurooppalaisen tutkimuksen aloilla ja toteaa, että tämä on ratkaisevan tärkeää unionin tulevan elinvoimaisuuden kannalta; korostaa myös, että covid-19:n leviäminen on osoittanut tarpeen investoida terveystutkimukseen; ehdottaa siksi huomattavaa lisäystä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman määrärahoihin noudattaen pitkäaikaista kantaansa, jonka mukaan määrärahojen olisi oltava yhteensä 120 miljardia euroa vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana; katsoo lisäksi, että koko nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana vapautettujen sitoumusten määrä olisi asetettava kokonaisuudessaan käyttöön varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmastosiirtymän ja digitaalisen siirtymän ja terveystutkimuksen tukemiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on vakuuttunut siitä, että syöväntorjunnan olisi oltava unionin painopiste ja että siihen liittyviä toimia on lisättävä merkittävästi; korostaa, että syöpätutkimus on tärkeässä osassa torjuntatyössä; painottaa, että alan tutkimusta on tehostettava viipymättä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa varmistamaan unionin vuoden 2021 talousarvion yhteydessä, että InvestEU-ohjelmaa rahoitetaan riittävästi ja että se saavuttaa pitkän aikavälin tavoitteensa ja auttaa osaltaan palauttamaan Euroopan pitkän aikavälin kilpailukykyä tarjoamalla enemmän investointikapasiteettia, jolla tuetaan kestävää infrastruktuuria, tutkimusta, innovointia, digitalisaatiota, pk-yrityksiä ja sosiaalisia investointeja, ja saavuttaa myös uuden lyhyen aikavälin tavoitteensa eli tukee talouden kestävää elpymistä strategisten kestävien investointien avulla; pitää erittäin valitettavana, että Eurooppa-neuvosto hylkäsi komission ehdotuksen vakavaraisuustukivälineestä; kannattaa parlamentin vakavaraisuustukivälinettä koskevaan valmistelutyöhön sisältyvää ehdotusta siirtää välineelle varatut määrärahat InvestEU-ohjelmaan, jotta ne hyödyttävät jäsenvaltioihin sijoittautuneita ja unionissa toimivia yrityksiä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa Verkkojen Eurooppa -välineen ratkaisevaa roolia edistettäessä erittäin tehokkaan Euroopan laajuisen verkon kehittämistä ja yhteenliitettävyyttä kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti niissä, jotka tukevat kestävää ja rajat ylittävää liikkuvuutta ja liikennemuotosiirtymää pyrkimyksenään vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, tuettaessa energia- ja liikennehankkeita, kun siirrytään kohti ilmastoneutraalia taloutta, jossa taataan toimitusvarmuus, ottaen huomioon Euroopan saarialueiden ja syrjäisten alueiden erityistilanne ja korostaen digitaalisen siirtymän tarvetta, mukaan lukien unionin työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus; ehdottaa siksi huomattavia lisäyksiä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että covid-19-kriisi on osoittanut digitalisaation kasvavan merkityksen talouden päivittäiselle toiminnalle; pitää Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa tärkeänä, koska sillä muokataan ja tuetaan digitaalista siirtymää; ehdottaa, että pandemian esiin tuomien tarpeiden huomioimiseksi määrärahoja lisätään yli parlamentin monivuotista rahoituskehystä koskevan väliaikaisen kannan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palauttaa mieliin unionin avaruusohjelman perustavanlaatuisen arvon ja etenkin Copernicuksen ja Galileon panoksen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja vaatii näin ollen kohdennettuja lisäyksiä, jotta varmistetaan, että ohjelmilla voidaan tukea unionin ympäristötavoitteita; korostaa unionin avaruusteollisuuden riippumattomuuden merkitystä maailmanlaajuisessa kilpailussa ja tähdentää näiden ohjelmien työpaikkojen lisäämiselle, kilpailukyvylle ja pk-yritysten kehittämiselle tuomaa lisäarvoa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että myös muita otsakkeen tärkeitä painopistealoja on vahvistettava; kehottaa muun muassa lisäämään huomattavasti pk-yritysten tavoitteiden saavuttamiseen varattua määrää, sillä pk-yritykset ovat unionin talouden kulmakivi ja niillä on keskeinen rooli pyrittäessä saamaan aikaan eritäin laadukkaita investointeja ja luomaan työpaikkoja kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan myös tukea ja lisätä naisten osallistumista pk-yrityksiin; toteaa, että niiden pääsy markkinoille vahvistaa myös avaruusklusterin keskeisiä ohjelmia; muistuttaa, että unionin virastoilla on tärkeä tukirooli unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa; kehottaa siksi osoittamaan riittävästi rahoitusta ja henkilöstöä Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastolle (ENISA), Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA), Euroopan pankkiviranomaiselle (EPV), Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (ESMA), Euroopan unionin avaruusohjelmalle ja Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimelle (BEREC) niiden tehtävien ja vastuiden mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toistaa kehotuksensa tukea pk-yrityksiä etenkin matkailualalla, luovilla aloilla ja liikennealalla, jotta voidaan parantaa niiden valmiuksia toipua covid-19:n leviämisen seurauksista; toistaa lisäksi vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä vuonna 2018 antamassaan väliaikaisessa mietinnössä (11) esittämänsä pyynnön luoda erityinen budjettikohta, jotta voidaan ottaa huomioon matkailuala, joka on erittäin tärkeä koko unionin taloudelle, kilpailukyvylle, työllisyydelle (ala tarjoaa suoraan ja välillisesti 23 miljoonaa työpaikkaa, etenkin nuorille) ja sosiaaliselle kehitykselle; toteaa, että covid-19-kriisi on vaikuttanut alaan erityisen voimakkaasti, sen kysyntä supistuu nyt nopeasti ja jyrkästi ja alalta katoaa valtava määrä työpaikkoja, mikä vaarantaa monien pk-yritysten toiminnan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää nykytilanteessa valitettavana, ettei komissio ehdottanut erillisen budjettikohdan luomista matkailualaa varten; kehottaa antamaan alalle ja etenkin pk-yrityksille nopeasti suoraa ja välillistä tukea; |
| --- | --- |

25.

| 26. | lisää näin ollen otsakkeen 1 maksusitoumusmäärärahoja 6 313 980 774 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että määrästä 5 996 664 225 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; ottaa otsakkeeseen lisäksi 1 631 420 001 euroa maksusitoumusmäärärahoja varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti vapautetuista sitoumuksista; |
| --- | --- |

26.

Otsake 2 a

| 27. | päättää hyväksyä neuvoston käsittelyssä otsakkeeseen 2 a hyväksytyt määrät; |
| --- | --- |

27.

Otsake 2 b

| 28. | korostaa, että EU4Health-ohjelmalle on osoitettava kiireesti lisäresursseja erityisesti covid-19-kriisin aikana havaittuihin merkittäviin rakenteellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ja avainalojen, kuten kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen, terveyserojen vähentäminen ja lääkkeiden ja muiden kriisin kannalta merkittävien tuotteiden saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden varmistaminen, määrittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevien ja turvallisten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen oikea-aikaista tarjoamista jatketaan ja muun muassa syöväntorjuntaa lujitetaan unionissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa Erasmus+-ohjelman merkitystä keskeisenä lippulaivaohjelmana ja yhtenä unionin menestyksekkäimmistä ohjelmista, joka on strateginen investointi unionin ja sen kansalaisten tulevaisuuteen; muistuttaa, että Erasmus+-ohjelman riittämätön rahoitus vaarantaisi uusien mahdollisuuksien jatkuvan luomisen nuorille ja näiden työllistettävyyden parantamisen sekä ohjelman valmiudet saavuttaa uudet tavoitteensa ja vastata haasteisiin tulla osallistavammaksi ja ekologisemmaksi; päättää näin ollen lisätä Erasmus+-ohjelman määrärahoja huomattavasti noudattaen kantaansa, jonka mukaan ohjelman määrärahat kolminkertaistetaan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palauttaa mieliin, että kulttuuriala ja luovat alat kuuluvat covid-19:n leviämisen eniten koettelemiin aloihin, ja vaatii asianmukaisia toimia ja rahoitusta niiden yhä jatkuvien merkittävien tappioiden vähentämiseksi, joita kulttuuritilojen ennalta arvaamaton sulkeminen covid-19-kriisin aikana aiheuttaa alalla; ehdottaa siksi huomattavaa lisäystä Luova Eurooppa -ohjelman asiaa koskeviin budjettikohtiin kriisin koettelemien alojen tukemiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa painokkaasti lisäämään avoimuutta jaettaessa varoja Erasmus+-ohjelman eri osa-alueille ja alaohjelmiin palauttamalla ohjelman entinen budjettinimikkeistö ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman eri osa-alueille ja alaohjelmiin luomalla uusi budjettikohta unionin arvojen lohkolle; kehottaa jälleen komissiota lisäämään multimediatoimintaan osoitettujen määrärahojen käytön avoimuutta erityisesti luomalla uusia budjettikohtia toimenpiteitä varten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | päättää luoda unionin arvojen suojelemista ja edistämistä koskevan uuden budjettikohdan 07 06 04, jotta rahoitusta voidaan paremmin keskittää demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojeluun ja edistämiseen, mukaan lukien alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toiminnan tukeminen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | yhtyy komission ennusteeseen, jonka mukaan äärimmäisen köyhyyden ja etenkin lapsiköyhyyden torjunta tulee tulevina vuosina entistäkin tärkeämmäksi covid-19:n leviämisestä toivuttaessa; vaatii näin ollen perustamaan eurooppalaista lapsitakuuta varten erillisen ESR+:n piiriin kuuluvan budjettikohdan, johon osoitetaan miljardi euroa vuodeksi 2021; toteaa jälleen, että etenkin covid-19-pandemian vuoksi on tärkeää, että vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastossa (FEAD) on riittävästi varoja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisiin, henkilöryhmiin, joihin kohdistuu järjestelmällistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää, ja muihin haavoittuviin väestöryhmiin, ja kehottaa vahvistamaan työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa, jotta voidaan tukea ohjelmia ja koulutusta, joilla pyritään edistämään näiden ryhmien osallistumista työmarkkinoille ja puuttumaan heidän epävarmaan tilanteeseensa niillä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman keskeistä tehtävää suojella ja edistää perussopimuksissa ja unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja arvoja ja on vakaasti sitä mieltä, että kuhunkin lohkoon ja erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaan Daphne-lohkoon ja kansalaisten sitoutumista ja osallistumista unionin toimintaan koskevaan lohkoon tarvitaan lisämäärärahoja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa oikeusalan ohjelman merkitystä pyrittäessä edistämään Euroopan oikeusalueen kehitystä oikeusvaltioperiaatteen, vastavuoroisen tunnustamisen ja keskinäisen luottamuksen pohjalta ja päättää lisätä kyseisen ohjelman määrärahoja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa lisäämään ”Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta” -klusterin määrärahoja, jotta sukupuolinäkökulma voidaan ottaa paremmin huomioon kaikissa ohjelmissa ja jotta voidaan tukea ja edistää tasa-arvoa koskevia selvityksiä ja tutkimusta unionissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää välttämättömänä lisätä Kyproksen turkkilaisen yhteisön budjettikohdan määrärahoja, jotta voidaan jatkaa ja tehostaa ratkaisevasti Kyproksen kateissa olevien henkilöiden komitean toimintaa ja tukea kulttuuriperintöä käsittelevää yhteisöjenvälistä teknistä komiteaa ja siten parantaa näiden kahden yhteisön välistä luottamusta ja edistää sovintoa niiden välillä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää erittäin valitettavana, että komissio ei ole vieläkään vastannut parlamentin pyyntöön, joka koski multimediatoimien budjettikohdan kattavaa tarkistamista erityisesti Euronewsin kanssa tehdyn puitesopimuksen osalta; päättää ottaa tämän kohdan määrärahat varaukseen, kunnes komissio on vastannut tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huolenaiheisiin; panee kuitenkin merkille, ettei tilintarkastustuomioistuin mainitse mitään puutteita Euronewsin osalta sen nykyisen kehyksen mukaisissa sopimusperusteisissa raportointivelvollisuuksissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa tämän otsakkeen piiriin kuuluvien erillisvirastojen tärkeästä roolista; vaatii osoittamaan Euroopan unionin perusoikeusvirastolle (FRA) riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta se voi hoitaa tehtävänsä, kun otetaan huomioon uudet hankkeet, jotka on yksilöity viraston sidosryhmien kuulemisprosessissa; pyytää osoittamaan Euroopan tasa-arvoinstituutille (EIGE) ja Euroopan työviranomaiselle (ELA) riittävät talousarviovarat ottaen huomioon niiden tehtävän merkitys ja työviranomaisen odotettavissa oleva rooli pyrittäessä varmistamaan työvoiman oikeudenmukainen liikkuvuus covid-19-kriisin yhteydessä; kehottaa lisäksi osoittamaan Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastolle (Eurojust), Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukselle (ECDC) ja Euroopan lääkevirastolle (EMA) riittävästi rahoitusta ja henkilöstöä muita tärkeitä painopisteitä varten; |
| --- | --- |

40.

| 41. | päättää tehdä kohdennettuja lisäyksiä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) määrärahoihin, jotta se voi ryhtyä viipymättä hoitamaan tehtäviään toimeksiantonsa täyttämistä koskevien vaatimusten mukaisesti; katsoo, että sen luonne edellyttää vahvempia takeita riippumattomuudesta ja että sen talousarvio olisi siksi esitettävä otsakkeessa 7 siten, että se on riippumaton elin eikä rinnastettavissa virastoihin; korostaa, että EPPOn perustaminen ei saa heikentää Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) asianmukaista toimintakykyä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | torjuu komission ehdotuksen sosiaalipoliittisiin tavoitteisiin liittyvien eri budjettikohtien yhdistämisestä; katsoo, että aiempaan tapaan erilliset budjettikohdat takaisivat tarvittavan avoimuuden ja tarvittavat resurssit kaikille näille keskeisille aloille; |
| --- | --- |

42.

| 43. | päättää siirtää budjettikohdan 06 04 01 (Euroopan unionin elpymisväline – Kuponkimaksut ja lunastus erääntyessä) lukuun 17, koska mitään EU:n elpymisvälineeseen liittyvien menojen rahoituskustannuksia ei pitäisi sisällyttää monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | lisää otsakkeen 2 b maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 5 894 270 074 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että määrästä 6 041 509 293 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; |
| --- | --- |

44.

Otsake 3

| 45. | muistuttaa, että Eurooppa-neuvosto ei Euroopan elpymisvälinettä koskevassa kannassaan säilyttänyt komission ehdotuksessa esitettyä tukitasoa oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle; on huolissaan siitä, että nämä leikkaukset vaarantavat vakavasti elvytystoimet; toteaa jälleen, että oikeudenmukaisen siirtymän rahasto on olennainen ja välttämätön osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rakennetta; ehdottaa siksi, että tämän lippulaivaohjelman maksusitoumusmäärärahoja lisätään 500 miljoonalla eurolla vuonna 2021; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ottaa huomioon ilmastonmuutoksen torjuntaa ja biologisen monimuotoisuuden häviämisen estämistä koskevan yleisen painopisteen ja lisää LIFE+ -ohjelman budjettikohtien maksusitoumusmäärärahoja huomattavasti 237 miljoonalla eurolla; toteaa, että tällä lisäyksellä on tarkoitus edistää keskeisiä tavoitteita, kuten luonnon ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, kiertotaloutta ja elämänlaatua, ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä siirtymistä puhtaaseen energiaan; odottaa komission huolehtivan tarvittavasta vastaanottokyvystä, jotta nämä lisävarat voidaan käyttää vaikuttavalla tavalla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että covid-19:n leviäminen on vaikuttanut voimakkaasti moniin maatalouden aloihin, ja kannattaa siksi Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) markkinatukitoimenpiteitä koskeviin budjettikohtiin tehtäviä kohdennettuja lisäyksiä, joilla pyritään lieventämään pandemian aiheuttaman kriisin vaikutuksia etenkin luomutiloihin ja pienviljelijöihin; odottaa, että oikaisukirjelmässä mukautetaan edelleen maataloustukirahaston määrärahojen tasoa ottamalla huomioon käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joiden odotetaan olevan käytettävissä vuonna 2021, ja muut parametrit, kuten covid-19:n leviämisen vaikutus maatalousaloihin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että mitään määrärahoja, etenkään yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoja, ei saa käyttää kuolemaan johtavissa härkätaisteluissa käytettävien sonnien jalostuksen tai kasvatuksen tukemiseen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että unionin syrjäisimpien alueiden sosioekonomiset olosuhteet ovat hyvin vaikeat ja covid-19-kriisin vaikutukset pahentavat niitä entisestään; ehdottaa näin ollen POSEI-ohjelman budjettikohdan määrärahojen lisäämistä, jotta varmistetaan, että maataloustoiminta syrjäisimmillä alueilla jatkuu ja että niille toimitetaan edelleen elintarvikkeita ja maataloustuotteita, ja toteaa, että tähän tarkoitukseen on osoitettava riittävästi resursseja; pitää lisäksi tärkeänä ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja rajoitteet suunniteltaessa unionin ohjelmia ja rahastoja vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja elpymisvälineen yhteydessä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | lisää Euroopan meri- ja kalatalousrahaston määrärahoja 19,6 miljoonalla eurolla; toteaa, että vuosi 2021 on kalatalousalalle merkityksellinen vuosi, jolloin vastassa ovat samanaikaisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin mukautumiseen liittyvät haasteet, covid-19-kriisiin liittyvät riskit ja brexit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että on tärkeää varmistaa riittävät taloudelliset resurssit kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa, käyttöä ja vaihtoa varten; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aikoo tukea Euroopan ympäristökeskusta (EEA) uusilla rahoitus- ja henkilöresursseilla, sillä keskuksen odotetaan toimivan keskeisessä roolissa tuettaessa vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviä toimia, kun se seuraa unionin biodiversiteettistrategiaa, kiertotaloutta, ilmastonmuutokseen sopeutumista ja päästöttömyysaloitteita ja raportoi niistä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | lisää otsakkeen 3 maksusitoumusmäärärahoja yhteensä 867 937 490 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että määrästä 739 100 000 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; |
| --- | --- |

53.

Otsake 4

| 54. | lisää rahoitusta muuttoliikettä ja rajaturvallisuutta koskeviin parlamentin painopisteisiin, erityisesti yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoon ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon; pyrkii samalla lisäämään talousarvion avoimuutta sisällyttämällä kummankin rahaston erityistavoitteet talousarviorakenteeseen, jotta budjettivallan käyttäjä voi seurata menoja tarkemmin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että on äärimmäisen tärkeää investoida asianmukaisesti kaikkien muuttoliikkeen, turvapaikka-asioiden ja rajaturvallisuuden alalla toimivien virastojen rahoituksen ja henkilöstön määrään; vaatii Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO) lisää henkilöresursseja, jotka ovat välttämättömiä, jotta virasto voi toteuttaa asianmukaisesti kenttäoperaationsa, koulutuksen kehittämisen, analyyttiset toimet ja hallintokehyksen, ja vaatii lisää henkilöresursseja myös vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle Euroopan unionin virastolle (eu-LISA); kehottaa osoittamaan lisää rahoitus- ja henkilöresursseja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle (Frontex); |
| --- | --- |

55.

| 56. | on erittäin huolissaan jatkuvasta ihmishenkien menetyksestä Välimerellä; katsoo, että etsintä- ja pelastusoperaatioihin on sovellettava pidemmän aikavälin lähestymistapaa, koska etsintä- ja pelastustoimia ei voida jättää yksinomaan valtiosta riippumattomien toimijoiden vastuulle; katsoo, että komission olisi annettava lainsäädäntöehdotus etsintä- ja pelastustoimintarahaston perustamisesta etsintä- ja pelastusoperaatioiden tukemiseksi Välimerellä; ehdottaa siksi, että tätä rahastoa varten luodaan uusi budjettikohta, jolla edistetään ihmishenkien pelastamista ja osoitetaan jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta etsintä- ja pelastusoperaatioiden toteuttamisessa kansainvälisen oikeuden ja perusoikeuksien mukaisesti, mukaan lukien oikeus elämään ja palauttamiskiellon periaate; |
| --- | --- |

56.

| 57. | lisää otsakkeen 4 maksusitoumusmäärärahoja talousarvioesitykseen nähden kaiken kaikkiaan 710 251 000 eurolla, joista 500 251 000 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; |
| --- | --- |

57.

Otsake 5

| 58. | pitää unionin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan asteittaista määrittelyä tärkeänä; korostaa, että on tärkeää lisätä eurooppalaista puolustusalan yhteistyötä, koska se auttaa turvaamaan Eurooppaa ja sen kansalaisia mutta myös alentamaan kustannuksia; kehottaa lisäämään Euroopan puolustusrahaston rahoitusta, jotta voidaan täysimääräisesti edistää innovatiivista ja kilpailukykyistä puolustusteollista perustaa, jolla edistetään kipeästi kaivattua unionin strategista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa lisäämään sotilaallisen liikkuvuuden rahoitusta, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa toimimaan nopeammin ja tehokkaammin; toteaa, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden tukemiseen, muun muassa kaksikäyttöisen liikenneinfrastruktuurin rahoittamiseen ja diplomaattisten selvitysten ja tullisääntöjen yksinkertaistamiseen, tarvitaan riittävästi rahoitusta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | muistuttaa, että turvallisuuden ja lainvalvonnan alalla toimivilla erillisvirastoilla, varsinkin Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksella (EMCDDA) ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolla (Europol), on tärkeä rooli varmistettaessa merkittävä toiminta terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan aloilla, ja ehdottaa kohdennettuja lisäyksiä, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | lisää otsakkeen 5 määrärahoja yhteensä 372 320 760 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että määrästä 312 829 132 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; |
| --- | --- |

61.

Otsake 6

| 62. | korostaa, että aikana, jolloin kansainvälisiin suhteisiin liittyvien ulkoisten haasteiden ja kysymysten merkitys kasvaa ja ne hallitsevat kansainvälistä politiikkaa, unionin talousarvion ulkoista ulottuvuutta on rahoitettava asianmukaisesti ja sen yhteydessä on valmistauduttava vastaamaan viipymättä nykyisiin, uusiin ja tuleviin haasteisiin; toteaa, että suurin osa ulkoisten toimien menoista keskittyy uuteen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen (NDICI), jota koskevat toimielinten väliset lainsäädäntöneuvottelut ovat edelleen kesken; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pitää valitettavana, että komission ehdottama ulkoista toimintaa koskeva uusi nimikkeistö on huomattavasti edellistä epätarkempi, sillä se vähentää avoimuutta, ennustettavuutta, vastuuvelvollisuutta ja valvontaa ja rajoittaa budjettivallan käyttäjän mahdollisuuksia tehdä poliittisia painopisteitä tukevia valintoja; korostaa siksi, että talousarvion selkeyden ja luettavuuden parantamiseksi sen rakenteen on oltava eriytetympi ja sen on sisällettävä erityisiä budjettikohtia, jotka koskevat tärkeimpiä edunsaajia, politiikan aloja ja osa-alueita; ehdottaa näin ollen NDICI-välineen nimikkeistön tarkistamista siten, että se mukautetaan uusiin välineisiin parantaen samalla tietojen yksityiskohtaisuutta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa lisäämään kaikkien NDICI-välineen maantieteellisten ja temaattisten ohjelmien rahoitusta välinettä koskevan ensimmäisessä käsittelyssä omaksumansa kannan mukaisesti; toistaa kantansa, jonka mukaan NDICI-välineen temaattisia ohjelmia olisi vahvistettava, jotta unioni voi säilyttää vahvan asemansa näillä painopistealoilla; korostaa, että parlamentin kanta NDICI-välineen määrärahoihin on täysin yhdenmukainen välinettä koskevassa parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannassa vahvistettujen määrien kanssa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ehdottaa, että luodaan erityinen budjettikohta Libyan poliittisen prosessin tukemista varten, jotta voidaan edistää Libyan konfliktin rauhanomaista ratkaisemista; |
| --- | --- |

65.

| 66. | huomauttaa, että unionin itäisellä ja eteläisellä naapurialueella on edelleen haasteita, joten niitä koskevia määrärahoja olisi lisättävä, ja että on tärkeää lisätä Yhdistyneiden kansakuntien Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimelle annettavaa taloudellista tukea, jotta se voi hoitaa tehtävänsä palestiinalaispakolaisten tarpeiden kasvaessa, ja katsoo, että kyse olisi investoinnista alueen vakauteen ja kehitykseen; muistuttaa, että on tärkeää kehittää vakaita suhteita ja vahvaa yhteistyötä unionin ja Afrikan välillä, ja katsoo, että on asianmukaista osoittaa riittävästi varoja kyseisen maanosan kehittämiseen, sillä näin voitaisiin muun muassa lieventää pakkomuuton perimmäisiä syitä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | painottaa kiireellistä tarvetta tehostaa kehitysyhteistyötä terveyden, laadukkaiden ja osallistavien etäoppimisohjelmien, ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen hillinnän sekä biologisen monimuotoisuuden, ravitsemuksen, kestävän maatalouden ja elintarviketurvan aloilla, sillä covid-19-kriisi pahentaa maailmanlaajuisen nälänhädän noususuuntausta; huomauttaa, että tässä yhteydessä on erittäin tärkeää tukea instituutioiden kehittämistä ja vahvistamista sekä koulutusta ammattitaitoisen työvoiman lisäämiseksi; pitää välttämättömänä osoittaa huomattavasti enemmän määrärahoja budjettikohtiin ihmisten, maapallon, hyvinvoinnin ja kumppanuuksien hyväksi kuin maailmanlaajuisia haasteita koskevassa talousarvioesityksen budjettikohdassa nyt on; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että Länsi-Balkanille tarvitaan tuntuvaa rahoitusta liittymisprosessia varten sekä niitä lukuisia haasteita varten, jotka unionin ja ehdokasmaiden on kohdattava; pitää välttämättömänä, että IPA III -välineen uusi nimikkeistö sisältää erilliset budjettikohdat Länsi-Balkania ja Turkkia varten, koska unionin Turkille myöntämä rahoitus on erittäin arkaluonteista; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tuomitsee sen, että Turkki loukkaa jatkuvasti kansainvälistä ja unionin oikeutta sekä unionin periaatteita ja arvoja; vaatii, että niin kauan kuin Turkki ei edisty lainkaan demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien alalla, maan poliittisiin uudistuksiin annettava rahoitus osoitetaan yksinomaan vuoropuhelun edistämiseen ja kansalaisyhteiskunnan, valtiosta riippumattomien toimijoiden ja ihmisten välisten yhteyksien tukemiseen; tuomitsee ankarasti Turkin toistuvat provokaatiot ja Kreikan ja Kyproksen suvereniteetin loukkaukset; |
| --- | --- |

69.

| 70. | painottaa, että on tarpeen lisätä humanitaarista apua koskevan luvun määrärahoja ja ottaa käyttöön suojatoimia, joilla estetään solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen sisäisen tai ulkoisen käytön syrjäyttäminen, ottaen etenkin huomioon covid-19-pandemian tämänhetkinen tilanne ja elpymisvälineen ulkoisten toimien hylkäämistä koskeva Eurooppa-neuvoston valitettava päätös; korostaa tarvetta varmistaa EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen rahoituksen jatkuminen, mikäli Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta ohjelmasta parhaillaan käytävissä neuvotteluissa ajaudutaan umpikujaan; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ottaa huomioon Valko-Venäjän viimeaikaiset huolestuttavat tapahtumat ja kehottaa antamaan unionin tukea Euroopan ulkosuhdehallinnon ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan välityksellä sekä luomalla uuden Valko-Venäjää käsittelevän erityisedustajan tehtävän, jotta voidaan tukea rauhanomaista vallansiirtoa YK:n tai vaihtoehtoisesti Etyjin johtaman vuoropuhelun mukaisesti ihmisoikeuksien suojelun ja Valko-Venäjän kansan tahdon pohjalta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa kyberturvallisuuteen liittyvien uhkien ja valeuutisten leviämisen valossa, että unionin talousarviossa on puututtava ja vastattava niihin paremmin horisontaalisella tasolla sekä päätoimipaikoissa että unionin edustustoissa eri puolilla maailmaa; pitää siksi tarpeellisena vahvistaa ulkoista toimintaa koskevaan strategiseen viestintään liittyviä budjettikohtia; |
| --- | --- |

72.

| 73. | lisää otsakkeen 5 määrärahoja yhteensä 698 781 256 eurolla talousarvioesitykseen nähden (lukuun ottamatta pilottihankkeita ja valmistelutoimia) ja toteaa, että määrästä 583 041 792 euroa osoitetaan lippulaivaohjelmiin; |
| --- | --- |

73.

Otsake 7

| 74. | päättää tässä vaiheessa olla palauttamatta neuvoston otsakkeesta 7 leikkaamia määrärahoja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pitää erittäin valitettavana, ettei komissio ole vieläkään vastannut parlamentin pyyntöön saada tutustua kaikkiin sopimuksiin ja tietoihin, jotka liittyvät lisätalousarvioesityksen nro 8/2020 kattamaan covid-19-rokotetta koskevaan sopimukseen; vaatii, että komissio antaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisuuden tutustua covid-19-rokotetta koskevaan sopimukseen ennen vuoden 2020 loppua; |
| --- | --- |

75.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 76. | muistuttaa, että pilottihankkeet ja valmistelutoimet ovat tärkeitä välineitä poliittisten painopisteiden muotoilussa ja sellaisten uusien aloitteiden käyttöönotossa, joista voi potentiaalisesti tulla unionin pysyviä toimintoja ja ohjelmia; on analysoinut huolellisesti kaikki esitetyt ehdotukset ja hyväksyy parlamentin poliittisia painopisteitä ilmentävän tasapainoisen pilottihankkeiden ja valmistelutoimien paketin; kehottaa komissiota panemaan pilottihankkeet ja valmistelutoimet ripeästi täytäntöön tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin jäsenten kanssa ja antamaan palautetta niiden tuloksellisuudesta ja käytännön tuloksista; |
| --- | --- |

76.

Maksut

| 77. | korostaa, että vuoden 2021 talousarviossa on oltava riittävästi maksumäärärahoja niin, että niissä otetaan huomioon vuoden 2020 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten määrä, jotta vältetään vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvien maksamattomien maksuvaatimusten kertyminen ja jotta covid-19-kriisiin liittyvät menot pystytään rahoittamaan etupainotteisesti; toteaa, että ohjelmakauden 2014–2020 täytäntöönpanossa ilmenneiden viivästysten johdosta suurin osa asiaankuuluvista maksuista suoritetaan vuosina 2021 ja 2022; korostaa, että jäsenvaltioiden ennusteet ovat entistä tarkempia ja että ne on otettava täysimääräisesti huomioon vuoden 2021 talousarviossa; korostaa, että koko vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä varten tarvitaan näin ollen uskottava maksusuunnitelma, jossa varmistetaan ensimmäisiksi vuosiksi riittävät maksumäärärahat sekä mahdollisuus siirtää käyttämättömät maksumäärärahat seuraaville vuosille käyttäen erityisvälineitä monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen enimmäismäärät ylittäen; |
| --- | --- |

77.

| 78. | muistuttaa, että vuoden 2020 aikana on hyväksytty useita lainsäädäntötoimia, joilla pyritään helpottamaan varojen käyttöä, vähentämään byrokratiaa ja nopeuttamaan varojen tosiasiallista maksamista useiden ohjelmien yhteydessä, jotta voidaan tarjota kassavirtaa ja likviditeettiä tilanteessa, jossa talous on vakavassa taantumassa; katsoo, että tämä lähestymistapa vaarantuisi vakavasti ja perusteettomasti, ellei sitä tueta riittävillä maksumäärärahoilla vuonna 2021; kehottaa siksi asettamaan heti vuoden 2021 talousarvion hyväksymisen jälkeen käyttöön riittävät varat; sitoutuu toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet maksumäärärahojen mukauttamiseksi vuoden 2021 talousarvion toteutuksen aikana; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toistaa parlamentin 4. huhtikuuta 2019 vahvistaman kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita (12); pitää tärkeänä, että käytössä on mekanismi, jolla suojataan unionin talousarviota, kun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin kohdistuu systeeminen uhka ja kun unionin taloudelliset edut ovat vaarassa; painottaa, että parlamentti ei hyväksy sopimusta mekanismista, jos se ei suojaa unionin talousarviota oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvilta yleisiltä puutteilta; |
| --- | --- |

79.

Muut pääluokat

Pääluokka I – Euroopan parlamentti

| 80. | on yllättynyt ja syvästi huolissaan komission parlamentin talousarvioon esittämistä leikkauksista, jotka rikkovat taas kerran näiden toimielinten välisen hyvän yhteistyön perinteen; palauttaa määrärahat, jotka vahvistettiin ennakkoarviossa parlamentin vuoden 2021 tarpeista tehdyn huolellisen ja vastuullisen analyysin perusteella ja jotka täysistunnon laaja enemmistö hyväksyi edellä mainitussa 14. toukokuuta 2020 annetussa päätöslauselmassa; mukauttaa määrärahoja niiden palauttamisen yhteydessä ottaakseen huomioon viiden uuden valiokunnan perustamisen parlamenttiin; korostaa, että vuoden 2021 talousarviota saatetaan joutua mukauttamaan vuoden kuluessa, jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-kriisin kehitys; |
| --- | --- |

80.

| 81. | panee merkille meneillään olevat neuvottelut uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja epävarmuuden uuden otsakkeen 7 (EU:n yleinen hallinto) rahoitustasosta; tähdentää parlamentin saavuttaneen viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteen ja vähentäneen henkilöstöään itse asiassa kaikkiaan kuudella prosentilla; korostaa, että Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeen parlamentilla on ollut yhä enemmän tehtäviä; panee merkille, että viime vaalikaudella saatiin aikaan synergioita ja pystyttiin priorisoimaan tarpeita uudelleen; tähdentää, että parlamentin toimintakyky riippuu siitä, miten se pystyy hoitamaan poliittiset, hallinnolliset ja lainsäädäntötehtävänsä, ja se edellyttää, että henkilöstöä on riittävästi; on erittäin huolissaan monien valiokuntien sihteeristöjen vakavasta rakenteellisesta henkilöstövajeesta, joka on ristiriidassa niiden työmäärän merkittävän kasvun kanssa, ja kehottaa puhemiehistöä ja pääsihteeriä tarjoamaan valiokuntien sihteeristöjen henkilöstötilanteeseen kiireellisesti asianmukaisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palauttaa mieliin parlamentin tulevan varainhoitovuoden painopisteet, joita ovat parlamentin talousarvion keskittäminen sen keskeisiin tehtäviin, joita ovat lainsäädäntötyö, budjettivallan käyttäjänä toimiminen, kansalaisten edustaminen ja muiden toimielinten työn valvominen, sekä resurssien tarjoaminen yhteydenpitoa kansalaisten kanssa koskeviin ensisijaisiin hankkeisiin, resurssien säästämistä edistävään vihreään parlamenttiin, esteettömään parlamenttiin, tasa-arvonäkökohtien täysimääräiseen huomioon ottamiseen, rakennusten turvallisuuteen, kyberturvallisuuteen ja tietotekniikan kehittämiseen sekä monivuotisiin kiinteistöhankkeisiin; |
| --- | --- |

82.

| 83. | parlamentin hyväksymän ennakkoarvion mukaisesti






  a) | on tyytyväinen parlamentin covid-19:n leviämisen johdosta toteuttamiin toimiin, kuten uusiin tilapäisiin työskentelymenetelmiin ja covid-19-seulontatestikeskuksen avaamiseen jäsenille ja henkilöstölle; pyytää jälleen pääsihteeriä arvioimaan näiden toimenpiteiden taloudelliset vaikutukset parlamentin talousarvioihin vuosina 2020 ja 2021 ja esittämään arvion parlamentin budjettivaliokunnalle marraskuussa 2020; kehottaa pääsihteeriä laatimaan yksityiskohtaisia ohjeita, jotta mahdollisiin tuleviin ylivoimaisen esteen aiheuttamiin tilanteisiin valmistauduttaisiin paremmin ja varmistettaisiin näin, että parlamentti voi jatkaa lainsäädäntötehtäviensä hoitamista silloinkin, kun tavanomaista toimintaa ei voida ylläpitää; |
| --- | --- | --- |

83.

a)

on tyytyväinen parlamentin covid-19:n leviämisen johdosta toteuttamiin toimiin, kuten uusiin tilapäisiin työskentelymenetelmiin ja covid-19-seulontatestikeskuksen avaamiseen jäsenille ja henkilöstölle; pyytää jälleen pääsihteeriä arvioimaan näiden toimenpiteiden taloudelliset vaikutukset parlamentin talousarvioihin vuosina 2020 ja 2021 ja esittämään arvion parlamentin budjettivaliokunnalle marraskuussa 2020; kehottaa pääsihteeriä laatimaan yksityiskohtaisia ohjeita, jotta mahdollisiin tuleviin ylivoimaisen esteen aiheuttamiin tilanteisiin valmistauduttaisiin paremmin ja varmistettaisiin näin, että parlamentti voi jatkaa lainsäädäntötehtäviensä hoitamista silloinkin, kun tavanomaista toimintaa ei voida ylläpitää;

| b) | kehottaa jälleen puhemiehistöä laatimaan yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman kunnianhimoisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja hiilijalanjäljen pienentämiseksi puhemiehistön 16. joulukuuta 2019 tekemän päätöksen mukaisesti ja esittämään parlamentin budjettivaliokunnalle vuotuisen katsauksen tuloksista; |
| --- | --- |

b)

kehottaa jälleen puhemiehistöä laatimaan yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman kunnianhimoisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja hiilijalanjäljen pienentämiseksi puhemiehistön 16. joulukuuta 2019 tekemän päätöksen mukaisesti ja esittämään parlamentin budjettivaliokunnalle vuotuisen katsauksen tuloksista;

| c) | muistuttaa pyynnöstään mukauttaa valtuutettujen avustajien virkamatkakorvaukset parlamentin kolmen toimipaikan välisistä virkamatkoista virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden korvausten tasolle; kehottaa jälleen tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä, jotta voidaan tietyin edellytyksin harkita valtuutettujen avustajien mahdollisuutta avustaa jäseniä parlamentin virallisissa valtuuskunnissa ja valtuuskuntamatkoilla; |
| --- | --- |

c)

muistuttaa pyynnöstään mukauttaa valtuutettujen avustajien virkamatkakorvaukset parlamentin kolmen toimipaikan välisistä virkamatkoista virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden korvausten tasolle; kehottaa jälleen tarkistamaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja unionin ulkopuolelle koskevia täytäntöönpanomääräyksiä, jotta voidaan tietyin edellytyksin harkita valtuutettujen avustajien mahdollisuutta avustaa jäseniä parlamentin virallisissa valtuuskunnissa ja valtuuskuntamatkoilla;

| d) | pyytää jälleen puhemiehistöä vahvistamaan, että jäsenten läsnäolojärjestelyissä sovelletaan vihreiden viikkojen aikana täyttä joustavuutta; |
| --- | --- |

d)

pyytää jälleen puhemiehistöä vahvistamaan, että jäsenten läsnäolojärjestelyissä sovelletaan vihreiden viikkojen aikana täyttä joustavuutta;

| e) | korostaa, että parlamentin budjettivaliokunnan on saatava hyvissä ajoin ja selkeässä muodossa kaikki tarvittavat tiedot parlamentin talousarviosta, jotta se voi tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; toistaa painokkaasti pyyntönsä, joiden mukaan tarvitaan






  — | yksityiskohtainen analyysi ja perustelut kustannuksista ja säästöistä, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista; tarkat luvut on ilmoitettava parlamentin budjettivaliokunnalle marraskuussa 2020; |
| --- | --- | --- |

e)

korostaa, että parlamentin budjettivaliokunnan on saatava hyvissä ajoin ja selkeässä muodossa kaikki tarvittavat tiedot parlamentin talousarviosta, jotta se voi tehdä tietoon perustuvia päätöksiä; toistaa painokkaasti pyyntönsä, joiden mukaan tarvitaan

—

yksityiskohtainen analyysi ja perustelut kustannuksista ja säästöistä, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista; tarkat luvut on ilmoitettava parlamentin budjettivaliokunnalle marraskuussa 2020;

| — | yksityiskohtainen erittely uusien Europa Experience -keskusten perustamisesta vuonna 2021 aiheutuvista menoista ottaen huomioon covid-19:n leviämisen mahdolliset vaikutukset paikallisiin markkinakartoituksiin ja Europa Experience -keskusten käyttöönottoon; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen erittely uusien Europa Experience -keskusten perustamisesta vuonna 2021 aiheutuvista menoista ottaen huomioon covid-19:n leviämisen mahdolliset vaikutukset paikallisiin markkinakartoituksiin ja Europa Experience -keskusten käyttöönottoon;

| — | yksityiskohtainen erittely uuden vierailijastrategian ja nelivuotisen tiedotuskampanjan menoista sekä perusteellinen arviointi ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja ja niiden aikana toteutetusta tiedotuskampanjasta; katsoo, että kaikkien uusien tiedotustoimenpiteiden olisi perustuttava objektiiviseen ja tosiasioihin pohjautuvaan analyysiin tästä arvioinnista; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen erittely uuden vierailijastrategian ja nelivuotisen tiedotuskampanjan menoista sekä perusteellinen arviointi ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja ja niiden aikana toteutetusta tiedotuskampanjasta; katsoo, että kaikkien uusien tiedotustoimenpiteiden olisi perustuttava objektiiviseen ja tosiasioihin pohjautuvaan analyysiin tästä arvioinnista;

| — | yksityiskohtainen ja perusteellinen analyysi diplomaattiedustuksen kustannuksista unionin rajojen ulkopuolella Indonesiassa (Jakarta), Etiopiassa (Addis Abeba) ja Yhdysvalloissa (New York); |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen ja perusteellinen analyysi diplomaattiedustuksen kustannuksista unionin rajojen ulkopuolella Indonesiassa (Jakarta), Etiopiassa (Addis Abeba) ja Yhdysvalloissa (New York);

| — | lisätietoja Konrad Adenauer -rakennuksen länsisiiven rakentamiseen liittyvistä projektinhallintamenoista; |
| --- | --- |

—

lisätietoja Konrad Adenauer -rakennuksen länsisiiven rakentamiseen liittyvistä projektinhallintamenoista;

| — | yleiskatsaus parlamentin kaikista muista tällä hetkellä kolmessa toimipaikassa vuokraamista rakennuksista, jotka pysyvät käytössä vuonna 2021, sekä yksityiskohtainen ennuste energiakustannusten kasvusta; kehottaa tässä yhteydessä luomaan vihreään energiaan liittyviä säästöjä; |
| --- | --- |

—

yleiskatsaus parlamentin kaikista muista tällä hetkellä kolmessa toimipaikassa vuokraamista rakennuksista, jotka pysyvät käytössä vuonna 2021, sekä yksityiskohtainen ennuste energiakustannusten kasvusta; kehottaa tässä yhteydessä luomaan vihreään energiaan liittyviä säästöjä;

| — | analyysi käännöspääosaston hankkeen vaikutuksista henkilöresursseihin, etenkin kääntäjiin ja tulkkeihin, mikäli käyttöön otetaan väline, joka kykenee parlamentin monikielisten keskustelujen automaattiseen litterointiin ja kääntämiseen reaaliajassa; |
| --- | --- |

—

analyysi käännöspääosaston hankkeen vaikutuksista henkilöresursseihin, etenkin kääntäjiin ja tulkkeihin, mikäli käyttöön otetaan väline, joka kykenee parlamentin monikielisten keskustelujen automaattiseen litterointiin ja kääntämiseen reaaliajassa;

| — | kiinteistöpolitiikan alan avoin päätöksentekoprosessi; |
| --- | --- |

—

kiinteistöpolitiikan alan avoin päätöksentekoprosessi;

| f) | pyytää puhemiehistöä tiedottamaan päätöksestään Brysselissä sijaitsevan Spaak-rakennuksen tulevaisuudesta ja esittämään yksityiskohtaisen erittelyn kustannuksista parlamentin vuonna 2020 käynnistämän, rakennuksen peruskorjausta tai korvaamista koskevan arkkitehtikilpailun päätteeksi; muistuttaa, että vuoden 2021 talousarvio sisältää budjettikohtia Spaak-rakennuksen urakoiden valmistelua varten; |
| --- | --- |

f)

pyytää puhemiehistöä tiedottamaan päätöksestään Brysselissä sijaitsevan Spaak-rakennuksen tulevaisuudesta ja esittämään yksityiskohtaisen erittelyn kustannuksista parlamentin vuonna 2020 käynnistämän, rakennuksen peruskorjausta tai korvaamista koskevan arkkitehtikilpailun päätteeksi; muistuttaa, että vuoden 2021 talousarvio sisältää budjettikohtia Spaak-rakennuksen urakoiden valmistelua varten;

| g) | palauttaa mieliin 26. lokakuuta 2017 (13), 11. syyskuuta 2018 (14) ja 15. tammikuuta 2019 (15) annetuissa parlamentin päätöslauselmissa esitetyt suositukset seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta unionissa sekä toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; panee merkille pääsihteerin toteuttamat toimet tällaisten tapahtumien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa pääsihteeriä tiedottamaan kattavasti lähitulevaisuuden suunnitelmasta; pyytää pääsihteeriä esittämään arvion uusista häirintää koskevista menettelyistä ennen vuotta 2022 koskevan ennakkoarvion esittämistä puhemiehistölle; katsoo, että henkilöstöä ja jäseniä olisi kannustettava osallistumaan koulutukseen, jotta häirintätapaukset voitaisiin minimoida parlamentissa; |
| --- | --- |

g)

palauttaa mieliin 26. lokakuuta 2017 (13), 11. syyskuuta 2018 (14) ja 15. tammikuuta 2019 (15) annetuissa parlamentin päätöslauselmissa esitetyt suositukset seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta unionissa sekä toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; panee merkille pääsihteerin toteuttamat toimet tällaisten tapahtumien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa pääsihteeriä tiedottamaan kattavasti lähitulevaisuuden suunnitelmasta; pyytää pääsihteeriä esittämään arvion uusista häirintää koskevista menettelyistä ennen vuotta 2022 koskevan ennakkoarvion esittämistä puhemiehistölle; katsoo, että henkilöstöä ja jäseniä olisi kannustettava osallistumaan koulutukseen, jotta häirintätapaukset voitaisiin minimoida parlamentissa;

| h) | palauttaa mieliin puhemiehistön pääsihteerille esittämän pyynnön tutkia mahdollisimman pian oikeudellisesti mahdollisia tapoja varmistaa vapaaehtoisen eläkerahaston kestävä rahoitus; |
| --- | --- |

h)

palauttaa mieliin puhemiehistön pääsihteerille esittämän pyynnön tutkia mahdollisimman pian oikeudellisesti mahdollisia tapoja varmistaa vapaaehtoisen eläkerahaston kestävä rahoitus;

| i) | muistuttaa pääsihteerille esittämästään pyynnöstä varmistaa, että ulkoiset toimeksisaajat noudattavat parlamentin siivoushenkilöstön sekä itsepalveluravintoloiden työntekijöiden suhteen korkeimpia mahdollisia työlainsäädännön normeja erityisesti psykologisen painostuksen ja covid-19-kriisistä johtuvien työolojen osalta; |
| --- | --- |

i)

muistuttaa pääsihteerille esittämästään pyynnöstä varmistaa, että ulkoiset toimeksisaajat noudattavat parlamentin siivoushenkilöstön sekä itsepalveluravintoloiden työntekijöiden suhteen korkeimpia mahdollisia työlainsäädännön normeja erityisesti psykologisen painostuksen ja covid-19-kriisistä johtuvien työolojen osalta;

Muut pääluokat (Pääluokat IV–X)

| 84. | panee merkille, että talousarvioesitys on pääpiirteissään muihin pääluokkiin kuuluvien eri toimielinten ennakkoarvioiden mukainen ja vastaa sen vuoksi joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta niiden rahoitusta koskevia vaatimuksia; katsoo, että neuvoston ehdottamilla horisontaalisilla ja systemaattisilla leikkauksilla olisi näin ollen haitallinen vaikutus asianomaisten toimielinten työhön ja siten siihen ratkaisevan tärkeään panokseen, jonka ne antavat unionin toimintaan; ehdottaa tämän vuoksi, että talousarvioesityksen tasot palautetaan lähes kaikissa tapauksissa, myös tuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean, oikeusasiamiehen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstötaulukoiden osalta; noudattaa herrasmiessopimusta eikä siksi muuta neuvoston käsittelyssä vahvistettua neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa koskevaa esitystä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | katsoo, että rajoitetussa määrässä tapauksia ja toimielinten ennakkoarviot huomioon ottaen talousarvioesityksessä olevia budjettikohtien määrärahoja on tarpeen korottaa; ehdottaa näin ollen seuraavaa:






  a) | lisätään Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean muutamien budjettikohtien määrärahoja talousarvioesitykseen nähden, jotta määrärahat säilyvät niiden ennakkoarvioiden tasolla; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

lisätään Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean muutamien budjettikohtien määrärahoja talousarvioesitykseen nähden, jotta määrärahat säilyvät niiden ennakkoarvioiden tasolla;

| b) | lisätään Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahoja talousarvioesitykseen nähden budjettikohdassa 2214 ”Strategisen viestinnän valmiudet” ja budjettikohdassa 3001 ”Ulkopuolinen henkilöstö ja ulkoiset palvelut”; |
| --- | --- |

b)

lisätään Euroopan ulkosuhdehallinnon määrärahoja talousarvioesitykseen nähden budjettikohdassa 2214 ”Strategisen viestinnän valmiudet” ja budjettikohdassa 3001 ”Ulkopuolinen henkilöstö ja ulkoiset palvelut”;

o

o o

| 86. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä tarkistukset esitykseen yleiseksi talousarvioksi neuvostolle ja komissiolle, muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee, sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0449.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0166.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0123.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0220.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0449.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0349.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0417.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0331.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0010.

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/80

---

P9_TA(2020)0303

EU:n ja Seychellien välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ja sen täytäntöönpanoa koskeva pöytäkirja (2020–2026) (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka ei liity lainsäädäntöön, 12. marraskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026) tekemisestä Euroopan unionin puolesta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

(2021/C 415/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05243/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05243/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (05246/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (05246/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2020–2026),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0073/2020),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (1) esityksestä neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman (1) esityksestä neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, joka koskee kehitykseen vaikuttavan politiikan johdonmukaisuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, joka koskee kehitykseen vaikuttavan politiikan johdonmukaisuutta,

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 31 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) 31 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisistä säännöistä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden soveltamiseksi, kalastussopimukset mukaan lukien (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisistä säännöistä YKP:n ulkoisen ulottuvuuden soveltamiseksi, kalastussopimukset mukaan lukien (3),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 julkaistun raportin Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan ennakko- ja jälkiarviointitutkimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 julkaistun raportin Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan ennakko- ja jälkiarviointitutkimuksesta,

| — | ottaa huomioon Seychellien sinisen talouden strategisen toimintakehyksen ja etenemissuunnitelman: tulevaisuuden kartoitus (2018–2030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Seychellien sinisen talouden strategisen toimintakehyksen ja etenemissuunnitelman: tulevaisuuden kartoitus (2018–2030),

| — | ottaa huomioon Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) marraskuussa 2015 pidetyn 18. kokouksen raportin ja erityisesti sen keltaevätonnikalaa koskevan suosituksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) marraskuussa 2015 pidetyn 18. kokouksen raportin ja erityisesti sen keltaevätonnikalaa koskevan suosituksen,

| — | ottaa huomioon IOTC:n joulukuussa 2018 pidetyn 21. kokouksen raportin ja erityisesti sen arvioinnin Intian valtameren kalakannoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IOTC:n joulukuussa 2018 pidetyn 21. kokouksen raportin ja erityisesti sen arvioinnin Intian valtameren kalakannoista,

| — | ottaa huomioon Donostia-San Sebastianissa Espanjassa 21.–26. lokakuuta 2019 pidetyn trooppisia tonnikaloja käsittelevän IOTC:n työryhmän 21. kokouksen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Donostia-San Sebastianissa Espanjassa 21.–26. lokakuuta 2019 pidetyn trooppisia tonnikaloja käsittelevän IOTC:n työryhmän 21. kokouksen raportin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0184/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0184/2020),

| A. | ottaa huomioon, että komissio ja Seychellien hallitus ovat neuvotelleet uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (EU:n ja Seychellien välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus) ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan kuudeksi vuodeksi; ottaa huomioon, että Seychellien kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on unionin tärkein tonnikalasopimus saalismäärien osalta, koska siinä myönnetään pääsy Seychellien vesille 40 kurenuotta-alukselle, 8 pintasiima-alukselle ja tukialuksille Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) asiaa koskevien päätöslauselmien mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio ja Seychellien hallitus ovat neuvotelleet uuden kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen (EU:n ja Seychellien välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus) ja sen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan kuudeksi vuodeksi; ottaa huomioon, että Seychellien kanssa tehty kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on unionin tärkein tonnikalasopimus saalismäärien osalta, koska siinä myönnetään pääsy Seychellien vesille 40 kurenuotta-alukselle, 8 pintasiima-alukselle ja tukialuksille Intian valtameren tonnikalatoimikunnan (IOTC) asiaa koskevien päätöslauselmien mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n ja Seychellien välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen yleisenä tavoitteena on edistää kestävää kalastusta ja määritellä säännöt, jotka koskevat unionin kalastusalusten pääsyä Seychellien kalastusalueelle; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n ja Seychellien välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen yleisenä tavoitteena on edistää kestävää kalastusta ja määritellä säännöt, jotka koskevat unionin kalastusalusten pääsyä Seychellien kalastusalueelle;

| C. | ottaa huomioon, että uudessa pöytäkirjassa myönnetään EU:n aluksille kalastusmahdollisuuksia Seychellien kalastusalueella ja annetaan niille mahdollisuus käyttää asianmukainen osuus meren elollisten luonnonvarojen ylijäämästä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen ja IOTC:n päätöslauselmien ja suositusten mukaisesti käytettävissä olevan ylijäämän rajoissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että uudessa pöytäkirjassa myönnetään EU:n aluksille kalastusmahdollisuuksia Seychellien kalastusalueella ja annetaan niille mahdollisuus käyttää asianmukainen osuus meren elollisten luonnonvarojen ylijäämästä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen ja IOTC:n päätöslauselmien ja suositusten mukaisesti käytettävissä olevan ylijäämän rajoissa;

| D. | katsoo, että EU:n kansainvälisten sopimusten mukaisia sitoumuksia, erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia sitoumuksia, on yleisesti ottaen tuettu ja niitä ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita 14 ja 10 olisi vielä tuettava kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa; katsoo, että kaikilla EU:n toimilla, myös kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemisellä, on edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU:n kansainvälisten sopimusten mukaisia sitoumuksia, erityisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia sitoumuksia, on yleisesti ottaen tuettu ja niitä ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita 14 ja 10 olisi vielä tuettava kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa; katsoo, että kaikilla EU:n toimilla, myös kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tekemisellä, on edistettävä näiden tavoitteiden saavuttamista;

| E. | ottaa huomioon, että kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset kuuluvat maailman avoimimpiin ja kestävimpiin kalastussopimuksiin ja että ne tarjoavat pitkälle kehitetyn ja vankan oikeudellisen kehyksen ja edistävät korkeita sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja sääntöjen noudattamista koskevia normeja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset kuuluvat maailman avoimimpiin ja kestävimpiin kalastussopimuksiin ja että ne tarjoavat pitkälle kehitetyn ja vankan oikeudellisen kehyksen ja edistävät korkeita sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja sääntöjen noudattamista koskevia normeja;

| F. | ottaa huomioon, että sopimuksella edistetään EU:n ja Seychellien välisen taloudellisen, rahoituksellisen ja tieteellisen yhteistyön tiivistämistä kestävän kalastuksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sopimuksella edistetään EU:n ja Seychellien välisen taloudellisen, rahoituksellisen ja tieteellisen yhteistyön tiivistämistä kestävän kalastuksen saavuttamiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että kun EU ei toimi jonkin kolmannen maan talousvyöhykkeellä, kalakantojen ylijäämää hyödyntävät muut laivastot, joilla on usein alhaisemmat sosiaaliset tai ekologiset kestävyysnormit ja joiden halvat ja kestävän kehityksen periaatteiden vastaiset tuotteet päätyvät EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kun EU ei toimi jonkin kolmannen maan talousvyöhykkeellä, kalakantojen ylijäämää hyödyntävät muut laivastot, joilla on usein alhaisemmat sosiaaliset tai ekologiset kestävyysnormit ja joiden halvat ja kestävän kehityksen periaatteiden vastaiset tuotteet päätyvät EU:n markkinoille;

| H. | katsoo, että syrjimättömyyden periaate sen kolmannen maan vesillä, jonka kanssa EU on tehnyt sopimuksen, kalastavien eri laivastojen välillä on perusperiaate, joka edistää kestävää kalastusta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että syrjimättömyyden periaate sen kolmannen maan vesillä, jonka kanssa EU on tehnyt sopimuksen, kalastavien eri laivastojen välillä on perusperiaate, joka edistää kestävää kalastusta;

| I. | ottaa huomioon, että kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla varmistetaan myös johdonmukaisuus yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin sisältyvien sitoumusten välillä (kolmansien maiden kalavarojen kestävä hyödyntäminen, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän eli LIS-kalastuksen torjunta, kumppanimaiden maailmantalouteen integroituminen, kestävän kehityksen edistäminen kaikilla osa-alueilla ja kalastuksenhoidon parantaminen poliittisella ja taloudellisella tasolla); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kestävää kalastusta koskevilla kumppanuussopimuksilla varmistetaan myös johdonmukaisuus yhteisen kalastuspolitiikan periaatteiden ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin sisältyvien sitoumusten välillä (kolmansien maiden kalavarojen kestävä hyödyntäminen, laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän eli LIS-kalastuksen torjunta, kumppanimaiden maailmantalouteen integroituminen, kestävän kehityksen edistäminen kaikilla osa-alueilla ja kalastuksenhoidon parantaminen poliittisella ja taloudellisella tasolla);

| J. | ottaa huomioon, että tavoitteena on myös vahvistaa Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välistä yhteistyötä kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja kalavarojen vastuuntuntoiseksi hyödyntämiseksi Seychellien kalastusalueella ja Intian valtamerellä kummankin sopimuspuolen edun mukaisesti; ottaa huomioon, että tällä yhteistyöllä edistetään lisäksi kunnollisia työoloja kalastustoiminnassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tavoitteena on myös vahvistaa Euroopan unionin ja Seychellien tasavallan välistä yhteistyötä kestävän kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja kalavarojen vastuuntuntoiseksi hyödyntämiseksi Seychellien kalastusalueella ja Intian valtamerellä kummankin sopimuspuolen edun mukaisesti; ottaa huomioon, että tällä yhteistyöllä edistetään lisäksi kunnollisia työoloja kalastustoiminnassa;

| K. | ottaa huomioon, että pöytäkirjan uusiminen auttaisi tehostamaan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että pöytäkirjan uusiminen auttaisi tehostamaan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella;

| L. | ottaa huomioon, että Seychellit on Intian valtameren tonnikalankalastuksen operatiivinen ja logistinen keskus ja että EU:n on tärkeää säilyttää väline, joka mahdollistaa syvällisen alakohtaisen yhteistyön valtamerten hallinnoinnissa osa-alueiden tasolla merkittävän toimijan kanssa sen lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuuden vuoksi; ottaa huomioon, että suhteen lujittaminen Seychelleihin edistää myös liittolaissuhteiden luomista IOTC:n puitteissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Seychellit on Intian valtameren tonnikalankalastuksen operatiivinen ja logistinen keskus ja että EU:n on tärkeää säilyttää väline, joka mahdollistaa syvällisen alakohtaisen yhteistyön valtamerten hallinnoinnissa osa-alueiden tasolla merkittävän toimijan kanssa sen lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuuden vuoksi; ottaa huomioon, että suhteen lujittaminen Seychelleihin edistää myös liittolaissuhteiden luomista IOTC:n puitteissa;

| M. | ottaa huomioon, että Seychellit saa kohdennettua alakohtaista tukea, joka pitää sisällään monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Seychellit saa kohdennettua alakohtaista tukea, joka pitää sisällään monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia;

| N. | ottaa huomioon, että kalastusala, tonnikalan kalastus ja tämän sopimuksen piiriin kuuluvat EU:n alukset mukaan luettuina, on erittäin tärkeä Seychellien taloudelle, koska se on olennainen tekijä maan talouskehityksen, työpaikkojen luomisen ja elintarviketurvan kannalta, ja ottaa huomioon, että kestävät kalakannat ovat avaintekijä maan pitkän aikavälin vakauden kannalta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kalastusala, tonnikalan kalastus ja tämän sopimuksen piiriin kuuluvat EU:n alukset mukaan luettuina, on erittäin tärkeä Seychellien taloudelle, koska se on olennainen tekijä maan talouskehityksen, työpaikkojen luomisen ja elintarviketurvan kannalta, ja ottaa huomioon, että kestävät kalakannat ovat avaintekijä maan pitkän aikavälin vakauden kannalta;

| O. | katsoo, että kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on yleisesti ottaen edistänyt Seychellien kalastusalan kestävää kehitystä ja että sen olisi jatkossakin tehtävä niin varsinkin pienimuotoisen kalastuksen tapauksessa, jotta voidaan varmistaa maan väestön pitkän aikavälin elintarviketurva ja -omavaraisuus; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on yleisesti ottaen edistänyt Seychellien kalastusalan kestävää kehitystä ja että sen olisi jatkossakin tehtävä niin varsinkin pienimuotoisen kalastuksen tapauksessa, jotta voidaan varmistaa maan väestön pitkän aikavälin elintarviketurva ja -omavaraisuus;

| P. | pitää tärkeänä, että kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus auttaa parantamaan kalastusalan työoloja; |
| --- | --- |

P.

pitää tärkeänä, että kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus auttaa parantamaan kalastusalan työoloja;

| Q. | ottaa huomioon, että edellisen sopimuksen mukaan kokonaiskäyttöaste oli pintasiima-alusten osalta 7 prosenttia ja kurenuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta 69 prosenttia, mikä tarkoittaa, että keskimäärin 27 EU:n nuotta-alusta sai luvan, vaikka jopa 40 alusta olisi voinut sen saada; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että edellisen sopimuksen mukaan kokonaiskäyttöaste oli pintasiima-alusten osalta 7 prosenttia ja kurenuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta 69 prosenttia, mikä tarkoittaa, että keskimäärin 27 EU:n nuotta-alusta sai luvan, vaikka jopa 40 alusta olisi voinut sen saada;

| R. | ottaa huomioon, että EU:n tonnikala-alukset, jotka toimivat sopimuksen nojalla vuosina 2014–2017, purkivat noin 22 prosenttia alueellisesta tonnikalasaaliistaan Intian valtameren tonnikalasäilyketehtaalla (kansainväliseen markkinahintaan); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU:n tonnikala-alukset, jotka toimivat sopimuksen nojalla vuosina 2014–2017, purkivat noin 22 prosenttia alueellisesta tonnikalasaaliistaan Intian valtameren tonnikalasäilyketehtaalla (kansainväliseen markkinahintaan);

| S. | ottaa huomioon, että yksi kestävän kalastuksen perusedellytyksistä on tarkkojen ja luotettavien tietojen saaminen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että yksi kestävän kalastuksen perusedellytyksistä on tarkkojen ja luotettavien tietojen saaminen;

| T. | ottaa huomioon, että IOTC:n arviot kalakannoista osoittavat, että boniittia ja isosilmätonnikalaa hyödynnetään kestävällä tasolla, mutta keltaevätonnikalakantoja kalastetaan liikaa ja niihin kohdistuu alueella liiallista pyyntiponnistusta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että IOTC:n arviot kalakannoista osoittavat, että boniittia ja isosilmätonnikalaa hyödynnetään kestävällä tasolla, mutta keltaevätonnikalakantoja kalastetaan liikaa ja niihin kohdistuu alueella liiallista pyyntiponnistusta;

| U. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen odotetaan vaikuttavan kielteisesti Intian valtameren eri tonnikalakantoihin; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen odotetaan vaikuttavan kielteisesti Intian valtameren eri tonnikalakantoihin;

| V. | ottaa huomioon, että IOTC:n tieteellinen komitea suositteli vuonna 2015 keltaevätonnikalan saaliiden vähentämistä 20 prosentilla, mutta suositus ei johtanut asianmukaisiin jatkotoimiin; ottaa huomioon, että vuonna 2018 tiedekomitea toisti suosituksensa vähentää keltaevätonnikalasaaliita, jotta biomassa voidaan palauttaa kestävälle tasolle; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että IOTC:n tieteellinen komitea suositteli vuonna 2015 keltaevätonnikalan saaliiden vähentämistä 20 prosentilla, mutta suositus ei johtanut asianmukaisiin jatkotoimiin; ottaa huomioon, että vuonna 2018 tiedekomitea toisti suosituksensa vähentää keltaevätonnikalasaaliita, jotta biomassa voidaan palauttaa kestävälle tasolle;

| W. | ottaa huomioon, että Seychellien sinisen talouden strategisessa toimintakehyksessä vuosiksi 2018–2030 korostetaan maan ensisijaisia tavoitteita, jotka koskevat elintarviketurvaa, ammatillista koulutusta, suojeltuja merialueita ja alueellisten kumppanuuksien vahvistamista; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Seychellien sinisen talouden strategisessa toimintakehyksessä vuosiksi 2018–2030 korostetaan maan ensisijaisia tavoitteita, jotka koskevat elintarviketurvaa, ammatillista koulutusta, suojeltuja merialueita ja alueellisten kumppanuuksien vahvistamista;

| X. | katsoo, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta on yksi kestävän kalastuksen perusedellytyksistä; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunta on yksi kestävän kalastuksen perusedellytyksistä;

| Y. | ottaa huomioon, että EU:n kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen mukaisesti Seychelleille vuosittain maksama rahoitusosuus on 5,3 miljoonaa euroa ja että siihen sisältyy 2,8 miljoonaa euroa alakohtaista tukea; ottaa huomioon, että kokonaisrahoitusosuus EU:n talousarviosta on 31,8 miljoonaa euroa kuuden vuoden aikana; ottaa huomioon, että alusten omistajien pyydetyltä tonnikalatonnilta maksama maksu nousi edellisen pöytäkirjan mukaisesti 55 eurosta 75 euroon ja että uudessa pöytäkirjassa määrätään korotuksesta 80 eurosta tonnilta vuonna 2020 85 euroon tonnilta kuudeksi vuodeksi; toteaa, että alusten omistajien kokonaisrahoitusosuuden arvioidaan olevan 26,4 miljoonaa euroa pöytäkirjan koko voimassaoloaikana; ottaa huomioon, että Euroopan unionin maksaman rahoitusosuuden kokonaismäärä pöytäkirjan koko voimassaoloaikana on yhteensä 58,2 miljoonaa euroa eli 9,7 miljoonaa euroa vuodessa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että EU:n kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen mukaisesti Seychelleille vuosittain maksama rahoitusosuus on 5,3 miljoonaa euroa ja että siihen sisältyy 2,8 miljoonaa euroa alakohtaista tukea; ottaa huomioon, että kokonaisrahoitusosuus EU:n talousarviosta on 31,8 miljoonaa euroa kuuden vuoden aikana; ottaa huomioon, että alusten omistajien pyydetyltä tonnikalatonnilta maksama maksu nousi edellisen pöytäkirjan mukaisesti 55 eurosta 75 euroon ja että uudessa pöytäkirjassa määrätään korotuksesta 80 eurosta tonnilta vuonna 2020 85 euroon tonnilta kuudeksi vuodeksi; toteaa, että alusten omistajien kokonaisrahoitusosuuden arvioidaan olevan 26,4 miljoonaa euroa pöytäkirjan koko voimassaoloaikana; ottaa huomioon, että Euroopan unionin maksaman rahoitusosuuden kokonaismäärä pöytäkirjan koko voimassaoloaikana on yhteensä 58,2 miljoonaa euroa eli 9,7 miljoonaa euroa vuodessa;

| Z. | ottaa huomioon, että EU on vuodesta 2018 lähtien investoinut Euroopan investointipankin kautta 17,5 miljoonaa euroa lainoihin ja avustuksiin Seychellien suurimman kaupallisen sataman Port Victorian muuttamiseksi ja laajentamiseksi; toteaa, että nämä investoinnit ovat edistäneet Seychellien taloudellista kilpailukykyä, työpaikkojen luomista ja kestävää kasvua kaikilla paikallisen talouden aloilla; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että EU on vuodesta 2018 lähtien investoinut Euroopan investointipankin kautta 17,5 miljoonaa euroa lainoihin ja avustuksiin Seychellien suurimman kaupallisen sataman Port Victorian muuttamiseksi ja laajentamiseksi; toteaa, että nämä investoinnit ovat edistäneet Seychellien taloudellista kilpailukykyä, työpaikkojen luomista ja kestävää kasvua kaikilla paikallisen talouden aloilla;

| AA. | ottaa huomioon, että useat Seychellien lipun alla purjehtivat alukset ovat EU:n kansalaisten tai yritysten omistuksessa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että useat Seychellien lipun alla purjehtivat alukset ovat EU:n kansalaisten tai yritysten omistuksessa;

| AB. | katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja kattavasti kaikissa vaiheissa menettelyistä, jotka liittyvät kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen, sen pöytäkirjaan ja niiden mahdolliseen uusimiseen; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että parlamentille on tiedotettava välittömästi ja kattavasti kaikissa vaiheissa menettelyistä, jotka liittyvät kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen, sen pöytäkirjaan ja niiden mahdolliseen uusimiseen;

| 1. | korostaa, että vaikka EU:n ja Seychellien välisessä kestävää kalastusta koskevassa kumppanuussopimuksessa tarjotaan kalastusmahdollisuuksia EU:n aluksille ja edistetään tieteellistä yhteistyötä, sillä on pääpiirteittäin varmistettu, että EU:n laivaston kalastustoiminta on kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista, ja että sillä olisi jatkossakin varmistettava, että EU:n laivasto noudattaa ympäristönsuojelua koskevia tavoitteita ja ettei se vahingoita meren biologista monimuotoisuutta, mikä tarkoittaa, että EU:n alukset pyytävät asianmukaisen osuuden meren elollisten luonnonvarojen ylijäämästä, joka on laskettu parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon ja lausuntojen perusteella; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa tarvetta edistää tieteellistä yhteistyötä ja vaihtaa meren elollisten luonnonvarojen hoidossa ja säilyttämisessä tarvittavia biologista suojelua ja ympäristöä koskevia tilastotietoja, jotta sekä unionin että muut Seychellien vesillä kalastavat kalastusalukset voivat toimia kestävyyskriteerien mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kalastusala on Seychellien talouden kannalta tärkeä ala ja olennainen tekijä maan talouskehityksen, työllisyyden ja elintarviketurvan kannalta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa olevan tärkeää, että kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus on täysin yhdenmukainen niiden alueellisten järjestöjen, joihin Seychellien tasavalta kuuluu, ja erityisesti IOTC:n, antamien päätöslauselmien ja suositusten perusteella toteutettujen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden kanssa ja myötävaikuttaa niihin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Seychellit ja EU aikovat vahvistaa yhteistyötään IOTC:ssä ja vaikuttaa sen päätöslauselmiin ja suosituksiin; kannustaa komissiota esittämään yhteisiä ehdotuksia seurannan ja valvonnan vahvistamisesta sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksista Intian valtameren tonnikalakantoihin muun muassa edistämällä tieteellistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että EU:n ja Seychellien välisellä kestävää kalastusta koskevalla kumppanuussopimuksella olisi jatkossakin edistettävä taloudellista, rahoituksellista, teknistä ja tieteellistä yhteistyötä EU:n ja Seychellien välillä kestävän kalastuksen ja Seychellien kalastusalueen kalavarojen vastuuntuntoisen hyödyntämisen alalla mukaan lukien kalastustoiminnan valvonnan, tarkkailun ja tarkastusten tukeminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että Seychellien kalastusala, mukaan lukien sen pienimuotoista kalastusta harjoittava osa, eivät ole olleet riittävästi mukana neuvottelujen kaikissa vaiheissa; kehottaa parantamaan mahdollisimman paljon paikallisyhteisöjen ja kalastusalan sidosryhmien osallistumista ja vuoropuhelua niiden kanssa pitämällä ne ajan tasalla ja ottamalla ne järjestelmällisesti mukaan kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen, sen pöytäkirjan ja tulevan uusimisen täytäntöönpanoon, jotta varmistetaan, että EU:n ja Seychellien välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus ei heikennä Seychellien kalastusalan etuja ja kehitystä, ja jotta vältetään häiriöt paikallisessa pienimuotoisessa kalastuksessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että EU:n ja Seychellien väliseen kestävää kalastusta koskevaan kumppanuussopimukseen liitetty pöytäkirja voi mahdollisesti johtaa kalastuskapasiteetin lisäämisen siten, että hyväksyttyjen kurenuotta-alusten määrä pysyy vakaana ja pitkäsiima-alusten määrä kasvaa, koska edellisen sopimuksen puitteissa ei hyödynnetty kaikkia mahdollisuuksia, huolimatta tieteellisistä suosituksista, jotka koskevat keltaevätonnikalasaaliiden vähentämistä, ja huolimatta Seychellien kalastajien liiton kehotuksista vähentää pyyntiponnistusta alueella; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa panemaan täytäntöön IOTC:n suosittelemat toimenpiteet ja erityisesti ne, jotka koskevat keltaevätonnikalakantojen elvyttämistä; kehottaa komissiota toteuttamaan yhdessä Seychellien viranomaisten kanssa IOTC:n mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla lopetetaan EU:n laivaston harjoittama keltaevätonnikalan liikakalastus, mukaan lukien keltaevätonnikalan saalisrajoitusten käyttöönotto ja LIS-kalastuksen torjunnan tehostaminen; pyytää komissiota ja Seychellien viranomaisia edistämään muiden sopimuspuolten keskuudessa tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa kaikkien Seychellien vesillä toimivien laivastojen osalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta parantaa valikoivuutta, jotta kaikkien lajien ja erityisesti herkkien lajien ja nuorten yksilöiden sivusaaliita ja ei-toivottuja saaliita voidaan vähentää voimakkaasti kantojen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että pöytäkirjan vaatimus, jonka mukaan nuottaa käyttävien EU:n tonnikala-alusten on sitouduttava toimittamaan kalaa tonnikalasäilyketehtaille ja/tai Seychellien paikalliselle jalostusteollisuudelle, on täytetty; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä sitä, että on otettu käyttöön toimenpiteitä, joilla rajoitetaan tukialusten määrää ja kalojen yhteenkokoamiseen käytettävien välineiden (FAD) käyttöä, jotta vähennetään niiden kielteisiä vaikutuksia nuoriin yksilöihin ja merten roskaantumiseen; suhtautuu myönteisesti velvoitteeseen käyttää biologisesti hajoavia kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettuja välineitä, jotka on otettava talteen, kun ne eivät enää ole toiminnassa; korostaa, että näitä toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava tarkasti; katsoo kuitenkin, että nämä toimenpiteet eivät riitä rajoittamaan kalojen yhteenkokoamiseen tarkoitettujen välineiden kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja merten roskaantumiseen ja että niiden käyttöä on vähennettävä nopeasti ja radikaalisti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Seychellien viranomaiset aikovat perustaa ympäristönhoitoa ja meriekosysteemien seurantaa varten erityisen rahaston, johon EU:n kurenuotta-alusten omistajat osallistuvat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on tärkeää tehostaa muovijätteen syntymisen ehkäisemistä ja keräämistä koskevia toimenpiteitä merten roskaantumisen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Seychellit on viime vuosina perustanut vesilleen suojeltuja merialueita; pitää tehokkaan hallinnoinnin puutetta huolestuttavana; muistuttaa, että niitä on hoidettava ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden mukaisesti, ja varoittaa kielteisistä vaikutuksista, joita muiden taloudellisten toimintojen, kuten öljynetsinnän ja -hyödyntämisen tai meriliikenteen, sallimisella voi olla näihin suojelualueisiin; muistuttaa, että on tärkeää tarkkailla ja seurata näitä alueita, jotta käyttöön saadaan paras mahdollinen tieteellinen tietämys niiden hoidon tukemiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että tarkkojen ja luotettavien tietojen kerääminen, tietojen vaihto ja käsittely sekä kalastuksen tehokas tarkkailu, seuranta ja valvonta ovat avainasemassa pyrittäessä varmistamaan kalakantojen kestävyys pitkällä aikavälillä ja että EU:n ja Seychellien välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen on vahvistettava yhteistyötä näillä aloilla; suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen toteuttaa riskiperusteisia yhteisiä tarkastusohjelmia EU:n aluksille, seuranta-, valvonta- ja tarkkailuohjelmia sekä siirtymisen sähköiseen raportointijärjestelmään (ERS) mahdollisimman pian, kun sekakomitea on sen hyväksynyt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta vahvistaa EU:n ja Seychellien välistä yhteistyötä LIS-kalastuksen torjunnassa muun muassa kouluttamalla Seychellien viranomaisia seurantaan ja tarkastuksiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Seychellien hallitus sitoutuu julkistamaan ja vaihtamaan tietoja kaikista sopimuksista, joilla myönnetään ulkomaisille aluksille lupa toimia sen kalastusalueella, ja niistä johtuvasta pyyntiponnistuksesta, erityisesti myönnettyjen kalastuslupien määrästä ja ilmoitetuista saaliista, koska ulkomaiset laivastot kalastavat tällä hetkellä Seychellien vesillä julkistamattomien sopimusten nojalla; muistuttaa, että Seychellien viranomaisten on tärkeää allekirjoittaa kalastussopimuksia ainoastaan sellaisten maiden kanssa, jotka ovat sitoutuneet torjumaan LIS-kalastusta, ja sellaisten laivastojen kanssa, jotka noudattavat tiukkoja kestävän kalastuksenhoidon sääntöjä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää varsin tervetulleena sitä, että Seychellien viranomaiset ovat sitoutuneet olemaan myöntämättä ehtoja, jotka ovat suotuisampia kuin sopimuksessa vahvistetut ehdot, muille sellaisille Seychellien kalastusalueella kalastaville ulkomaisille laivastoille, joilla on samat ominaisuudet ja jotka pyytävät samoja lajeja kuin tässä sopimuksessa ja sen täytäntöönpanoa koskevassa pöytäkirjassa tarkoitetaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n alusten lippuvaltion vaihdossa noudatetaan ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista annettua asetusta (EU) 2017/2403, myös edistämällä pakollista Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) numeroa, joka kiinnitettäisiin alukseen sen koko käyttöiän ajan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on tärkeää kohdentaa alakohtainen tuki tarkemmin, jotta voidaan rahoittaa toimenpiteitä, joilla tosiasiallisesti tuetaan paikallisen kalastusalan ja erityisesti sen pienimuotoisen kalastuksen alan kestävää kehitystä ja edistetään tehokasta kalastuksenhoitoa kiinnittäen erityistä huomiota miehistön turvallisuuskoulutukseen, seurannan, valvonnan ja tarkkailun parantamiseen sekä naisten ja nuorten koulutukseen edellisen sopimuksen mukaisen alakohtaisen tuen myönteisten näkökohtien pohjalta; kehottaa julkaisemaan yksityiskohtaisen luettelon hankkeista, joita rahoitetaan tämän kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen mukaisella alakohtaisella tuella, ja kehottaa parantamaan ohjelmien tuloksista tiedottamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on tyytyväinen siihen, että osapuolet ovat sitoutuneet edistämään taloudellista, kaupallista, tieteellistä ja teknistä yhteistyötä kalastusalalla ja siihen liittyvissä toimissa sekä kannustamaan kalastusalan inhimillisten ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä taitojen kehittämiseksi ja koulutusvalmiuksien parantamiseksi, jotta voidaan edistää kestävää kalastustoimintaa Seychelleillä sekä sinisen talouden kehittämistä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n laivanvarustajien osuutta Seychellien viranomaisten perustamaan rahastoon, jonka tarkoituksena on ympäristönhoito ja meriekosysteemien seuranta niiden vesillä, valvotaan asianmukaisesti, myös sekakomiteassa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa arvioimaan yksityiskohtaisesti kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen vaikutuksia paikallisiin talouksiin työllisyyden, infrastruktuurin kehittämisen ja sosiaalisten ja työolojen kannalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota lähettämään parlamentille ja asettamaan julkisesti saataville kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen 12 artiklassa tarkoitetun sekakomitean kokousten pöytäkirjat ja päätelmät sekä vuotuisten arviointien tulokset; pyytää komissiota myös mahdollistamaan parlamentin edustajien osallistumisen sekakomitean kokouksiin, myös etäneuvottelun avulla, ja kannustamaan Seychellien kalastusyhteisöjen ja niihin liittyvien sidosryhmien järjestelmällistä osallistumista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja neuvostoa antamaan toimivaltansa rajoissa parlamentille välittömästi kaikki tiedot sopimukseen, sen pöytäkirjaan ja sen mahdolliseen uusimiseen liittyvän menettelyn kaikissa vaiheissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 13 artiklan 2 kohdan ja SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ja neuvostoa kiinnittämään huomiota siihen, että kansainvälisten sopimusten jatkuva väliaikainen soveltaminen ennen kuin parlamentti on antanut hyväksyntänsä ei sovi yhteen paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen pääperiaatteiden kanssa ja että tämä käytäntö vahingoittaa koko EU:n demokraattista uskottavuutta, ja kehottaa näin ollen parantamaan menettelyä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Seychellien hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0296.

(2)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 93.

---

Perjantai 13. marraskuuta 2020

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/86

---

P9_TA(2020)0304

EU:n terveysalan toimintaohjelma kaudeksi 2021–2027 (”EU4Health-ohjelma”) ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (”EU4Health-ohjelma”) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 415/17)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja vahvistaa siten sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ja vahvistaa siten sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteen.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 9
  ja
  168 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 35 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 9
  ja
  168 artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 35 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 9
  , 114,
  168
  ja 191
  artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 35 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 9
  , 114,
  168
  ja 191
  artiklan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 35 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | SEUT-sopimuksen 168 artiklassa
  säädetään
  , että unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon
  jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn
  sekä
  terveyspalvelujen
  ja
  sairaanhoidon järjestämiseen
  ja
  tarjoamiseen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

SEUT-sopimuksen 168 artiklassa
  säädetään
  , että unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon
  jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn
  sekä
  terveyspalvelujen
  ja
  sairaanhoidon järjestämiseen
  ja
  tarjoamiseen
  .

| (3) | SEUT-sopimuksen 168 artiklassa
  määrätään
  , että unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä
  erityisesti raja-alueilla
  ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon
  kunkin jäsenvaltion velvollisuudet määrittää oma terveyspolitiikkansa
  sekä
  järjestää, tarjota
  ja
  hallinnoida terveyspalveluja
  ja
  sairaanhoitoa
  . |
| --- | --- |

(3)

SEUT-sopimuksen 168 artiklassa
  määrätään
  , että unionin on täydennettävä ja tuettava kansallista terveyspolitiikkaa sekä edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä
  erityisesti raja-alueilla
  ja niiden ohjelmien välistä koordinointia ottaen täysin huomioon
  kunkin jäsenvaltion velvollisuudet määrittää oma terveyspolitiikkansa
  sekä
  järjestää, tarjota
  ja
  hallinnoida terveyspalveluja
  ja
  sairaanhoitoa
  .

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti 11. maaliskuuta 2020 uuden koronaviruksen
  aiheuttaman epidemian (covid-19
  ) pandemiaksi.
  Pandemiasta
  on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveyskriisi, joka on aiheuttanut vakavia sosioekonomisia vaikutuksia ja inhimillistä kärsimystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti 11. maaliskuuta 2020 uuden koronaviruksen
  aiheuttaman epidemian (covid-19
  ) pandemiaksi.
  Pandemiasta
  on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveyskriisi, joka on aiheuttanut vakavia sosioekonomisia vaikutuksia ja inhimillistä kärsimystä.

| (5) | Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti 11. maaliskuuta 2020
  covid-19-viruksen aiheuttaman taudin (
  uuden koronaviruksen
  SARS-CoV2:n aiheuttama tauti
  )
  ja siihen liittyvän hengityselinten sairauden
  pandemiaksi
  tapausten eksponentiaalisen lisääntymisen vuoksi
  .
  Covid-19-pandemia ja erityisesti keskivaikeat ja vakavat sairaustapaukset, jotka edellyttivät tehovalvontaa ja tehohoitoa, ajoivat useat terveydenhuoltojärjestelmät äärirajoilleen unionissa ja sen ulkopuolella, ja siitä
  on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveyskriisi, joka on aiheuttanut vakavia sosioekonomisia vaikutuksia ja inhimillistä kärsimystä.
  Se on vaikuttanut erityisesti kroonisista sairauksista kärsiviin ihmisiin ja aiheuttanut sekä ennenaikaisia kuolemia että kroonisia sairauksia, ja pahimmat seuraukset ovat kohdistuneet kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin, potilaisiin, naisiin, lapsiin, omaishoitajiin ja ikääntyneisiin. Kriisin vakavuus osoittaa myös, kuinka tärkeitä unionin toimet ovat sekä kuinka tärkeää on vastata asianmukaisesti tartuntataudeista johtuviin uhkiin ja vahvistaa yleisesti unionin toimia kansallisten terveyspolitiikkojen täydentämiseksi kansanterveyden alalla. |
| --- | --- |

(5)

Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti 11. maaliskuuta 2020
  covid-19-viruksen aiheuttaman taudin (
  uuden koronaviruksen
  SARS-CoV2:n aiheuttama tauti
  )
  ja siihen liittyvän hengityselinten sairauden
  pandemiaksi
  tapausten eksponentiaalisen lisääntymisen vuoksi
  .
  Covid-19-pandemia ja erityisesti keskivaikeat ja vakavat sairaustapaukset, jotka edellyttivät tehovalvontaa ja tehohoitoa, ajoivat useat terveydenhuoltojärjestelmät äärirajoilleen unionissa ja sen ulkopuolella, ja siitä
  on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveyskriisi, joka on aiheuttanut vakavia sosioekonomisia vaikutuksia ja inhimillistä kärsimystä.
  Se on vaikuttanut erityisesti kroonisista sairauksista kärsiviin ihmisiin ja aiheuttanut sekä ennenaikaisia kuolemia että kroonisia sairauksia, ja pahimmat seuraukset ovat kohdistuneet kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleviin, potilaisiin, naisiin, lapsiin, omaishoitajiin ja ikääntyneisiin. Kriisin vakavuus osoittaa myös, kuinka tärkeitä unionin toimet ovat sekä kuinka tärkeää on vastata asianmukaisesti tartuntataudeista johtuviin uhkiin ja vahvistaa yleisesti unionin toimia kansallisten terveyspolitiikkojen täydentämiseksi kansanterveyden alalla.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Terveydenhuollon työntekijät ovat olleet olennaisen tärkeässä asemassa covid-19-kriisin aikana, ja he ovat pääasiassa naisia ja ovat altistuneet suuremmille terveysriskeille kriisin aikana. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Terveydenhuollon työntekijät ovat olleet olennaisen tärkeässä asemassa covid-19-kriisin aikana, ja he ovat pääasiassa naisia ja ovat altistuneet suuremmille terveysriskeille kriisin aikana.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Kun otetaan huomioon, että sairauksien vaikutukset miehiin ja naisiin voivat olla erilaisia, kuten on selvästi ilmennyt covid-19-taudin yhteydessä, jossa miesten kuolleisuus on suurempi, ohjelmassa olisi tutkittava syitä sairauksien ilmenemismuotojen takana, jotta voidaan edistyä niiden ymmärtämisessä ja hoidossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Kun otetaan huomioon, että sairauksien vaikutukset miehiin ja naisiin voivat olla erilaisia, kuten on selvästi ilmennyt covid-19-taudin yhteydessä, jossa miesten kuolleisuus on suurempi, ohjelmassa olisi tutkittava syitä sairauksien ilmenemismuotojen takana, jotta voidaan edistyä niiden ymmärtämisessä ja hoidossa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa terveyspolitiikastaan, niiden odotetaan suojelevan kansanterveyttä eurooppalaisen solidaarisuuden hengessä (8). Tämänhetkisestä covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että unionin tasolla tarvitaan lisää päättäväisiä toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia,
  jotta voidaan
  paremmin
  ehkäistä
  ihmisten vakavien sairauksien
  leviämistä
  rajojen yli ja valvoa sitä, torjua muita rajatylittäviä vakavia terveysuhkia ja turvata ihmisten terveys ja hyvinvointi unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa terveyspolitiikastaan, niiden odotetaan suojelevan kansanterveyttä eurooppalaisen solidaarisuuden hengessä (8). Tämänhetkisestä covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että unionin tasolla tarvitaan lisää päättäväisiä toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia,
  jotta voidaan
  paremmin
  ehkäistä
  ihmisten vakavien sairauksien
  leviämistä
  rajojen yli ja valvoa sitä, torjua muita rajatylittäviä vakavia terveysuhkia ja turvata ihmisten terveys ja hyvinvointi unionissa.

| (6) | Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa terveyspolitiikastaan, niiden odotetaan suojelevan kansanterveyttä eurooppalaisen solidaarisuuden hengessä (8). Tämänhetkisestä covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että unionin tasolla tarvitaan lisää päättäväisiä toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia,
  erityisesti naapurimaiden raja-alueiden välillä sekä viranomaisten ja asiaankuuluvien sidosryhmien välillä. Tällä yhteistyöllä olisi voitava
  paremmin
  valmistautua
  ihmisten vakavien
  infektioiden ja
  sairauksien
  leviämiseen
  rajojen yli ja
  ehkäistä ja
  valvoa sitä,
  kehittää ja tuoda saataville sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon tarkoitettuja tuotteita,
  torjua muita rajatylittäviä vakavia terveysuhkia ja turvata
  kaikkien
  ihmisten terveys ja hyvinvointi unionissa
  ja parantaa niitä
  .
  Varautuminen on avainseikka parannettaessa kykyä selviytyä tulevista uhkista, ja koska jäsenvaltioilla on vastuu tarjota terveydenhuoltoa, niiden olisi tehtävä stressitestejä terveydenhuoltojärjestelmiensä heikkouksien tunnistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että ne ovat valmistautuneet mahdolliseen tulevaan terveyskriisiin. |
| --- | --- |

(6)

Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa terveyspolitiikastaan, niiden odotetaan suojelevan kansanterveyttä eurooppalaisen solidaarisuuden hengessä (8). Tämänhetkisestä covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että unionin tasolla tarvitaan lisää päättäväisiä toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia,
  erityisesti naapurimaiden raja-alueiden välillä sekä viranomaisten ja asiaankuuluvien sidosryhmien välillä. Tällä yhteistyöllä olisi voitava
  paremmin
  valmistautua
  ihmisten vakavien
  infektioiden ja
  sairauksien
  leviämiseen
  rajojen yli ja
  ehkäistä ja
  valvoa sitä,
  kehittää ja tuoda saataville sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon tarkoitettuja tuotteita,
  torjua muita rajatylittäviä vakavia terveysuhkia ja turvata
  kaikkien
  ihmisten terveys ja hyvinvointi unionissa
  ja parantaa niitä
  .
  Varautuminen on avainseikka parannettaessa kykyä selviytyä tulevista uhkista, ja koska jäsenvaltioilla on vastuu tarjota terveydenhuoltoa, niiden olisi tehtävä stressitestejä terveydenhuoltojärjestelmiensä heikkouksien tunnistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että ne ovat valmistautuneet mahdolliseen tulevaan terveyskriisiin.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Vaikka unionin toiminta terveyden alalla on rajallista, unionin olisi noudatettava johdonmukaista kansanterveysstrategiaa vastatakseen tämänhetkisiin epidemioihin alueelliset ja kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen ja pystyttävä kohtaamaan tulevaisuudessa huolestuttavia tilanteita ja terveysuhkia, kuten pandemioita ja rajatylittäviä uhkia, mukaan lukien mikrobilääkeresistenssi, ympäristöterveydenhuolto ja ilmastokriisin terveysvaikutukset. Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämisessä ja yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamisessa, mihin kuuluvat seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoaminen, hoitoon liittyvien infektioiden torjumisessa, haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten lapsiin, sekä lastenhoito- ja neuvolapalveluihin, ikääntyvään väestöön ja kroonisiin sairauksiin liittyviin haasteisiin vastaamisessa ja sairauksien ennaltaehkäisyssä, terveiden elämäntapojen edistämisessä, ennaltaehkäisevissä palveluissa ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien valmistelussa kehittyviä teknologioita varten, jotta ne voivat hyötyä kaikin tavoin digitaalisesta vallankumouksesta, ja samalla olisi pyrittävä synergioihin unionin muiden asiaankuuluvien ohjelmien, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen tai unionin avaruusohjelman kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Vaikka unionin toiminta terveyden alalla on rajallista, unionin olisi noudatettava johdonmukaista kansanterveysstrategiaa vastatakseen tämänhetkisiin epidemioihin alueelliset ja kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen ja pystyttävä kohtaamaan tulevaisuudessa huolestuttavia tilanteita ja terveysuhkia, kuten pandemioita ja rajatylittäviä uhkia, mukaan lukien mikrobilääkeresistenssi, ympäristöterveydenhuolto ja ilmastokriisin terveysvaikutukset. Unionin olisi tuettava jäsenvaltioita terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämisessä ja yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamisessa, mihin kuuluvat seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen tarjoaminen, hoitoon liittyvien infektioiden torjumisessa, haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten lapsiin, sekä lastenhoito- ja neuvolapalveluihin, ikääntyvään väestöön ja kroonisiin sairauksiin liittyviin haasteisiin vastaamisessa ja sairauksien ennaltaehkäisyssä, terveiden elämäntapojen edistämisessä, ennaltaehkäisevissä palveluissa ja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien valmistelussa kehittyviä teknologioita varten, jotta ne voivat hyötyä kaikin tavoin digitaalisesta vallankumouksesta, ja samalla olisi pyrittävä synergioihin unionin muiden asiaankuuluvien ohjelmien, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, Verkkojen Eurooppa -välineen tai unionin avaruusohjelman kanssa.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Sen vuoksi on aiheellista perustaa vuosiksi 2021–2027 uusi unionin
  terveysalan
  toimintaohjelma EU4Health, jäljempänä ”ohjelma”. Unionin kansanterveysalan toiminnan tavoitteiden ja sen toimivallan mukaisesti ohjelmassa olisi painotettava toimia, joiden osalta unionin tason yhteistyö
  tuo
  etuja ja
  lisää
  tehokkuutta, sekä toimia, jotka vaikuttavat sisämarkkinoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Sen vuoksi on aiheellista perustaa vuosiksi 2021–2027 uusi unionin
  terveysalan
  toimintaohjelma EU4Health, jäljempänä ”ohjelma”. Unionin kansanterveysalan toiminnan tavoitteiden ja sen toimivallan mukaisesti ohjelmassa olisi painotettava toimia, joiden osalta unionin tason yhteistyö
  tuo
  etuja ja
  lisää
  tehokkuutta, sekä toimia, jotka vaikuttavat sisämarkkinoihin.

| (7) | Sen vuoksi on aiheellista perustaa vuosiksi 2021–2027 uusi unionin
  kansanterveysalan
  toimintaohjelma EU4Health, jäljempänä ”ohjelma”. Unionin kansanterveysalan toiminnan tavoitteiden ja sen toimivallan mukaisesti ohjelmassa olisi painotettava toimia, joiden osalta unionin tason yhteistyö
  sekä rajatylittävä yhteistyö alueellisella tasolla tuovat
  etuja ja
  lisäävät
  tehokkuutta, sekä toimia, jotka vaikuttavat sisämarkkinoihin.
  Terveydenhuollon tulosten parantamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ja unionin poliittisten päättäjien olisi varmistettava, että terveys kaikissa politiikoissa -periaatetta sovelletaan kaikessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on aiheellista perustaa vuosiksi 2021–2027 uusi unionin
  kansanterveysalan
  toimintaohjelma EU4Health, jäljempänä ”ohjelma”. Unionin kansanterveysalan toiminnan tavoitteiden ja sen toimivallan mukaisesti ohjelmassa olisi painotettava toimia, joiden osalta unionin tason yhteistyö
  sekä rajatylittävä yhteistyö alueellisella tasolla tuovat
  etuja ja
  lisäävät
  tehokkuutta, sekä toimia, jotka vaikuttavat sisämarkkinoihin.
  Terveydenhuollon tulosten parantamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ja unionin poliittisten päättäjien olisi varmistettava, että terveys kaikissa politiikoissa -periaatetta sovelletaan kaikessa päätöksenteossa.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Rajatylittävien terveysuhkien vakavuuden vuoksi ohjelmasta olisi tuettava koordinoituja kansanterveystoimenpiteitä unionin tasolla tällaisten uhkien eri näkökohtiin puuttumiseksi. Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiuksia valmistautua
  terveyskriisiin
  , reagoida
  siihen
  ja hallita
  sitä
  , ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1082/2013/EU (10) perustettujen mekanismien ja rakenteiden sekä muiden unionin tasolla perustettujen asiaankuuluvien mekanismien ja rakenteiden puitteissa. Tähän voisi sisältyä
  keskeisten lääkintätarvikkeiden strateginen varastointi tai
  kriisitoimintavalmiuksien kehittäminen, rokotuksiin ja immunisaatioon liittyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet
  sekä
  tehostetut seurantaohjelmat. Ohjelmalla olisi edistettävä kriisien ehkäisyyn, seurantaan ja hallintaan sekä kriisivalmiuksiin ja -toimintaan liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset, yhteinen terveys
  -lähestymistavan
  mukaisesti. Sen pitäisi helpottaa sellaisen integroidun monialaisen riskiviestinnän kehyksen perustamista, joka toimisi terveyskriisin kaikissa vaiheissa – ennaltaehkäisyssä, varautumisessa ja reagoinnissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Rajatylittävien terveysuhkien vakavuuden vuoksi ohjelmasta olisi tuettava koordinoituja kansanterveystoimenpiteitä unionin tasolla tällaisten uhkien eri näkökohtiin puuttumiseksi. Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiuksia valmistautua
  terveyskriisiin
  , reagoida
  siihen
  ja hallita
  sitä
  , ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1082/2013/EU (10) perustettujen mekanismien ja rakenteiden sekä muiden unionin tasolla perustettujen asiaankuuluvien mekanismien ja rakenteiden puitteissa. Tähän voisi sisältyä
  keskeisten lääkintätarvikkeiden strateginen varastointi tai
  kriisitoimintavalmiuksien kehittäminen, rokotuksiin ja immunisaatioon liittyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet
  sekä
  tehostetut seurantaohjelmat. Ohjelmalla olisi edistettävä kriisien ehkäisyyn, seurantaan ja hallintaan sekä kriisivalmiuksiin ja -toimintaan liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset, yhteinen terveys
  -lähestymistavan
  mukaisesti. Sen pitäisi helpottaa sellaisen integroidun monialaisen riskiviestinnän kehyksen perustamista, joka toimisi terveyskriisin kaikissa vaiheissa – ennaltaehkäisyssä, varautumisessa ja reagoinnissa.

| (10) | Rajatylittävien terveysuhkien vakavuuden vuoksi ohjelmasta olisi tuettava koordinoituja kansanterveystoimenpiteitä unionin tasolla
  ja naapurimaiden raja-alueiden välillä
  tällaisten uhkien eri näkökohtiin puuttumiseksi. Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiuksia valmistautua
  mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin
  , reagoida
  niihin
  ja hallita
  niitä
  , ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1082/2013/EU (10) perustettujen mekanismien ja rakenteiden sekä muiden unionin tasolla perustettujen asiaankuuluvien mekanismien ja rakenteiden puitteissa. Tähän voisi sisältyä kriisitoimintavalmiuksien kehittäminen, rokotuksiin ja immunisaatioon liittyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet, tehostetut seurantaohjelmat
  , terveystieto sekä alustat, joiden kautta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä
  . Ohjelmalla olisi edistettävä kriisien ehkäisyyn, seurantaan ja hallintaan sekä kriisivalmiuksiin ja -toimintaan liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset, yhteinen
  terveys- ja
  terveys
  kaikissa politiikoissa -lähestymistapojen
  mukaisesti. Sen pitäisi helpottaa sellaisen integroidun monialaisen riskiviestinnän kehyksen perustamista, joka toimisi terveyskriisin kaikissa vaiheissa – ennaltaehkäisyssä, varautumisessa ja reagoinnissa. |
| --- | --- |

(10)

Rajatylittävien terveysuhkien vakavuuden vuoksi ohjelmasta olisi tuettava koordinoituja kansanterveystoimenpiteitä unionin tasolla
  ja naapurimaiden raja-alueiden välillä
  tällaisten uhkien eri näkökohtiin puuttumiseksi. Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiuksia valmistautua
  mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin
  , reagoida
  niihin
  ja hallita
  niitä
  , ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka toteutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1082/2013/EU (10) perustettujen mekanismien ja rakenteiden sekä muiden unionin tasolla perustettujen asiaankuuluvien mekanismien ja rakenteiden puitteissa. Tähän voisi sisältyä kriisitoimintavalmiuksien kehittäminen, rokotuksiin ja immunisaatioon liittyvät ennaltaehkäisevät toimenpiteet, tehostetut seurantaohjelmat
  , terveystieto sekä alustat, joiden kautta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä
  . Ohjelmalla olisi edistettävä kriisien ehkäisyyn, seurantaan ja hallintaan sekä kriisivalmiuksiin ja -toimintaan liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset, yhteinen
  terveys- ja
  terveys
  kaikissa politiikoissa -lähestymistapojen
  mukaisesti. Sen pitäisi helpottaa sellaisen integroidun monialaisen riskiviestinnän kehyksen perustamista, joka toimisi terveyskriisin kaikissa vaiheissa – ennaltaehkäisyssä, varautumisessa ja reagoinnissa.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Koska terveyskriisin
  aikana
  terveysteknologian
  arviointi ja kliiniset tutkimukset voivat edistää lääketieteellisten vastatoimien nopeaa kehittämistä,
  ohjelmasta olisi annettava tukea tällaisten toimien helpottamiseksi.
  Komissio on hyväksynyt
  terveysteknologian
  arviointia koskevan ehdotuksen (11), jolla tuetaan
  terveysteknologian
  arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Koska terveyskriisin
  aikana
  terveysteknologian
  arviointi ja kliiniset tutkimukset voivat edistää lääketieteellisten vastatoimien nopeaa kehittämistä,
  ohjelmasta olisi annettava tukea tällaisten toimien helpottamiseksi.
  Komissio on hyväksynyt
  terveysteknologian
  arviointia koskevan ehdotuksen (11), jolla tuetaan
  terveysteknologian
  arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla.

| (11) | Kansanterveyskriisien
  aikana
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointi ja kliiniset tutkimukset voivat edistää lääketieteellisten vastatoimien nopeaa kehittämistä,
  yksilöimistä ja saatavuutta.
  Komissio on hyväksynyt
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointia koskevan ehdotuksen (11), jolla tuetaan
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla.
  Ohjelmalla olisi tuettava näitä toimia. |
| --- | --- |

(11)

Kansanterveyskriisien
  aikana
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointi ja kliiniset tutkimukset voivat edistää lääketieteellisten vastatoimien nopeaa kehittämistä,
  yksilöimistä ja saatavuutta.
  Komissio on hyväksynyt
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointia koskevan ehdotuksen (11), jolla tuetaan
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointiin liittyvää yhteistyötä unionin tasolla.
  Ohjelmalla olisi tuettava näitä toimia.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, myös mielenterveysongelmista ja kroonisista sairauksista kärsivien, suojelemiseksi ohjelmalla olisi myös edistettävä toimia, joilla puututaan oheisvaikutuksiin, joita terveyskriisillä on tällaisiin haavoittuviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, myös mielenterveysongelmista ja kroonisista sairauksista kärsivien, suojelemiseksi ohjelmalla olisi myös edistettävä toimia, joilla puututaan oheisvaikutuksiin, joita terveyskriisillä on tällaisiin haavoittuviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin.

| (12) | Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, myös mielenterveysongelmista
  , tarttuvista tai ei-tarttuvista taudeista kärsivien tai niistä muita enemmän kärsivien
  ja kroonisista sairauksista
  , kuten lihavuudesta, syövästä, diabeteksesta, sydän- ja verisuonisairauksista ja neurologisista häiriöistä,
  kärsivien, suojelemiseksi ohjelmalla olisi myös edistettävä toimia, joilla puututaan oheisvaikutuksiin, joita terveyskriisillä on tällaisiin haavoittuviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin.
  Keskeisten terveydenhuoltopalvelujen, joihin kuuluu myös ennaltaehkäisy, jatkuvan korkean tason takaamiseksi ohjelmalla olisi erityisesti kriisien ja pandemioiden aikana edistettävä siirtymistä saavutettaviin ja kohtuuhintaisiin etälääketieteen palveluihin, kotona tapahtuvaan lääkitsemiseen sekä ennaltaehkäisy- ja itsehoitosuunnitelmien täytäntöönpanoon, kun tämä on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, varmistaen samalla, että kroonikkopotilaat ja riskiryhmään kuuluvat potilaat saavat terveydenhuoltopalveluja ja ennaltaehkäiseviä palveluja. |
| --- | --- |

(12)

Haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, myös mielenterveysongelmista
  , tarttuvista tai ei-tarttuvista taudeista kärsivien tai niistä muita enemmän kärsivien
  ja kroonisista sairauksista
  , kuten lihavuudesta, syövästä, diabeteksesta, sydän- ja verisuonisairauksista ja neurologisista häiriöistä,
  kärsivien, suojelemiseksi ohjelmalla olisi myös edistettävä toimia, joilla puututaan oheisvaikutuksiin, joita terveyskriisillä on tällaisiin haavoittuviin ryhmiin kuuluviin henkilöihin.
  Keskeisten terveydenhuoltopalvelujen, joihin kuuluu myös ennaltaehkäisy, jatkuvan korkean tason takaamiseksi ohjelmalla olisi erityisesti kriisien ja pandemioiden aikana edistettävä siirtymistä saavutettaviin ja kohtuuhintaisiin etälääketieteen palveluihin, kotona tapahtuvaan lääkitsemiseen sekä ennaltaehkäisy- ja itsehoitosuunnitelmien täytäntöönpanoon, kun tämä on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, varmistaen samalla, että kroonikkopotilaat ja riskiryhmään kuuluvat potilaat saavat terveydenhuoltopalveluja ja ennaltaehkäiseviä palveluja.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Covid-19-kriisi on tuonut esiin monia haasteita,
  jotka liittyvät
  unionissa pandemioiden aikana tarvittavien lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saannin
  varmistamiseen
  . Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimia, joilla
  edistetään
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  tuotantoa, hankintaa
  ja
  hallintaa
  , ja ohjelman ja muiden unionin välineiden olisi täydennettävä toisiaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Covid-19-kriisi on tuonut esiin monia haasteita,
  jotka liittyvät
  unionissa pandemioiden aikana tarvittavien lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saannin
  varmistamiseen
  . Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimia, joilla
  edistetään
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  tuotantoa, hankintaa
  ja
  hallintaa
  , ja ohjelman ja muiden unionin välineiden olisi täydennettävä toisiaan.

| (13) | Covid-19-kriisi on tuonut esiin monia haasteita,
  joista yksi on unionin riippuvuus kolmansista maista sen pyrkiessä varmistamaan
  unionissa pandemioiden aikana tarvittavien
  kemiallisten raaka-aineiden ja lähtöaineiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden,
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saannin. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimia, joilla
  lisätään lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotanto-, toimitus-, hallinnointi- ja jakeluvarmuutta unionissa ja vähennetään riippuvuutta kolmansista maista edistämällä toimitusketjujen monipuolistamista, tuotantoa unionissa ja
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  yhteishankintaa
  ja
  -hallinnointia
  , ja ohjelman ja muiden unionin välineiden olisi täydennettävä toisiaan
  , jotta voidaan vähentää riskiä, että niistä on puutetta erityisesti terveyskriisien aikana
  . |
| --- | --- |

(13)

Covid-19-kriisi on tuonut esiin monia haasteita,
  joista yksi on unionin riippuvuus kolmansista maista sen pyrkiessä varmistamaan
  unionissa pandemioiden aikana tarvittavien
  kemiallisten raaka-aineiden ja lähtöaineiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden,
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saannin. Sen vuoksi ohjelmasta olisi tuettava toimia, joilla
  lisätään lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotanto-, toimitus-, hallinnointi- ja jakeluvarmuutta unionissa ja vähennetään riippuvuutta kolmansista maista edistämällä toimitusketjujen monipuolistamista, tuotantoa unionissa ja
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  yhteishankintaa
  ja
  -hallinnointia
  , ja ohjelman ja muiden unionin välineiden olisi täydennettävä toisiaan
  , jotta voidaan vähentää riskiä, että niistä on puutetta erityisesti terveyskriisien aikana
  .

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jotta voidaan minimoida rajatylittävien vakavien terveysuhkien kansanterveydelliset seuraukset, ohjelmasta tuettavilla toimilla olisi voitava kattaa sellaisen toiminnan koordinointi,
  joilla
  vahvistetaan jäsenvaltioiden terveysjärjestelmien yhteentoimivuutta ja johdonmukaisuutta vertailuanalyysien, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla sekä varmistetaan niiden valmiudet reagoida terveysuhkiin, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta, valmiusharjoitukset, terveydenhuollon ja kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen sekä kriisitilanteessa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen tehokasta seurantaa ja jakelua koskevien mekanismien perustaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jotta voidaan minimoida rajatylittävien vakavien terveysuhkien kansanterveydelliset seuraukset, ohjelmasta tuettavilla toimilla olisi voitava kattaa sellaisen toiminnan koordinointi,
  joilla
  vahvistetaan jäsenvaltioiden terveysjärjestelmien yhteentoimivuutta ja johdonmukaisuutta vertailuanalyysien, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla sekä varmistetaan niiden valmiudet reagoida terveysuhkiin, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta, valmiusharjoitukset, terveydenhuollon ja kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen sekä kriisitilanteessa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen tehokasta seurantaa ja jakelua koskevien mekanismien perustaminen.

| (14) | Jotta voidaan minimoida rajatylittävien vakavien terveysuhkien kansanterveydelliset seuraukset, ohjelmasta tuettavilla toimilla olisi voitava kattaa sellaisen toiminnan koordinointi,
  jolla
  vahvistetaan jäsenvaltioiden terveysjärjestelmien yhteentoimivuutta ja johdonmukaisuutta vertailuanalyysien, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla
  , myös lisäämällä yhteisiä toimia,
  sekä varmistetaan niiden valmiudet reagoida terveysuhkiin, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta, valmiusharjoitukset, terveydenhuollon ja kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen sekä kriisitilanteessa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen tehokasta seurantaa ja jakelua koskevien mekanismien perustaminen
  , mikä olisi erityisen hyödyllistä rajatylittävissä tilanteissa
  . |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan minimoida rajatylittävien vakavien terveysuhkien kansanterveydelliset seuraukset, ohjelmasta tuettavilla toimilla olisi voitava kattaa sellaisen toiminnan koordinointi,
  jolla
  vahvistetaan jäsenvaltioiden terveysjärjestelmien yhteentoimivuutta ja johdonmukaisuutta vertailuanalyysien, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla
  , myös lisäämällä yhteisiä toimia,
  sekä varmistetaan niiden valmiudet reagoida terveysuhkiin, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta, valmiusharjoitukset, terveydenhuollon ja kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen sekä kriisitilanteessa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen tehokasta seurantaa ja jakelua koskevien mekanismien perustaminen
  , mikä olisi erityisen hyödyllistä rajatylittävissä tilanteissa
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Yleisölle tarkoitetun viestintäportaalin perustaminen antaisi unionille mahdollisuuden jakaa todennettua tietoa, lähettää varoituksia unionin kansalaisille sekä torjua disinformaatiota. Siihen voisi sisältyä laaja valikoima tietoa, ennaltaehkäisykampanjoita ja nuorisokoulutusohjelmia. Kyseistä portaalia voitaisiin myös käyttää laajan rokotussuojan edistämiseksi unionissa yhteistyössä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Yleisölle tarkoitetun viestintäportaalin perustaminen antaisi unionille mahdollisuuden jakaa todennettua tietoa, lähettää varoituksia unionin kansalaisille sekä torjua disinformaatiota. Siihen voisi sisältyä laaja valikoima tietoa, ennaltaehkäisykampanjoita ja nuorisokoulutusohjelmia. Kyseistä portaalia voitaisiin myös käyttää laajan rokotussuojan edistämiseksi unionissa yhteistyössä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) kanssa.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että terveydenhuoltojärjestelmien rakennemuutoksen ja järjestelmää koskevien uudistusten tukeminen kaikkialla unionissa on yleisesti tarpeen niiden tehokkuuden,
  saatavuuden
  ja muutosjoustavuuden parantamiseksi. Tällaisten muutosten ja uudistusten vuoksi ohjelmalla olisi edistettävä synergiassa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa toimia, jotka edistävät terveydenhuollon palveluiden digitalisaatiota ja kasvattavat niiden yhteentoimivuutta, parantavat terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ehkäistä tauteja ja edistää terveyttä. Näin voidaan tarjota uusia hoitomalleja ja integroituja palveluita niin lähi- ja perusterveydenhuollossa kuin erikoisterveydenhuollon palveluissakin ihmisten tarpeiden perusteella ja varmistaa tehokas kansanterveysalan työvoima, jolla on käytössään oikeat taidot, mukaan lukien digitaaliset taidot. Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden kehittäminen tarjoaisi terveydenhuoltojärjestelmille, tutkijoille ja viranomaisille keinoja parantaa terveydenhuollon saatavuutta ja laatua. Koska ehkäisevän terveydenhoidon ja sairaanhoidon saaminen on perusoikeus, joka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa, ja ottaen huomioon 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä (12) vahvistetut Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka varmistavat terveydenhuollon universaalisuuden ja yleisen saatavuuden eli sen, että se terveydenhuoltoa ei evätä keneltäkään, sekä toimia, joilla varmistetaan potilaiden oikeuksien, mukaan lukien heidän tietojensa yksityisyys, asianmukainen kunnioittaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että terveydenhuoltojärjestelmien rakennemuutoksen ja järjestelmää koskevien uudistusten tukeminen kaikkialla unionissa on yleisesti tarpeen niiden tehokkuuden,
  saatavuuden
  ja muutosjoustavuuden parantamiseksi. Tällaisten muutosten ja uudistusten vuoksi ohjelmalla olisi edistettävä synergiassa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa toimia, jotka edistävät terveydenhuollon palveluiden digitalisaatiota ja kasvattavat niiden yhteentoimivuutta, parantavat terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ehkäistä tauteja ja edistää terveyttä. Näin voidaan tarjota uusia hoitomalleja ja integroituja palveluita niin lähi- ja perusterveydenhuollossa kuin erikoisterveydenhuollon palveluissakin ihmisten tarpeiden perusteella ja varmistaa tehokas kansanterveysalan työvoima, jolla on käytössään oikeat taidot, mukaan lukien digitaaliset taidot. Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden kehittäminen tarjoaisi terveydenhuoltojärjestelmille, tutkijoille ja viranomaisille keinoja parantaa terveydenhuollon saatavuutta ja laatua. Koska ehkäisevän terveydenhoidon ja sairaanhoidon saaminen on perusoikeus, joka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa, ja ottaen huomioon 2 päivänä kesäkuuta 2006 annetuissa neuvoston päätelmissä (12) vahvistetut Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka varmistavat terveydenhuollon universaalisuuden ja yleisen saatavuuden eli sen, että se terveydenhuoltoa ei evätä keneltäkään, sekä toimia, joilla varmistetaan potilaiden oikeuksien, mukaan lukien heidän tietojensa yksityisyys, asianmukainen kunnioittaminen.

| (15) | Covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että terveydenhuoltojärjestelmien rakennemuutoksen ja järjestelmää koskevien uudistusten tukeminen kaikkialla unionissa on yleisesti tarpeen niiden tehokkuuden,
  saavutettavuuden, kestävyyden
  ja muutosjoustavuuden parantamiseksi. Tällaisten muutosten ja uudistusten vuoksi ohjelmalla olisi edistettävä synergiassa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa toimia, jotka edistävät terveydenhuollon palveluiden digitalisaatiota ja kasvattavat niiden yhteentoimivuutta, parantavat terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ehkäistä
  jo alkulähteellä, primaarisesti, sekundaarisesti, tertiäärisesti ja kvaternaarisesti
  tauteja ja edistää terveyttä. Näin voidaan tarjota uusia
  tulosperusteisia
  hoitomalleja ja integroituja palveluita niin lähi- ja perusterveydenhuollossa kuin erikoisterveydenhuollon palveluissakin ihmisten tarpeiden perusteella
  , parantaa kansalaisten terveysosaamisen ja digitaalisen terveysosaamisen tasoa
  ja varmistaa tehokas kansanterveysalan työvoima, jolla on käytössään oikeat taidot, mukaan lukien digitaaliset taidot
  , joita päivitetään säännöllisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen valossa ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/36/EY

   (11a)

  säädetyn mukaisesti. Euroopan terveysohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman välisellä synergialla olisi edistettävä


  sähköisten terveydenpalvelujen toteuttamista ja laajentamista, mikä vähentäisi tarpeetonta matkustamista ja täyttämättömiä terveydenhuoltotarpeita
  . Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden
  ja eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin
  kehittäminen tarjoaisi terveydenhuoltojärjestelmille, tutkijoille ja viranomaisille keinoja parantaa terveydenhuollon
  saavutettavuutta, kohtuuhintaisuutta,
  saatavuutta ja laatua
  lisäämällä potilaiden ja terveydenhuoltohenkilöstön saatavilla olevien tietojen määrää ja sen myötä parantamalla terveydenhuollon laatua ja potilaan vapautta hakeutua hoitoon kaikkialla unionissa
  . Koska ehkäisevän terveydenhoidon ja sairaanhoidon saaminen on perusoikeus, joka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa, ja ottaen huomioon 2 päivänä kesäkuuta 2006 (12) annetuissa neuvoston päätelmissä vahvistetut Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka varmistavat terveydenhuollon universaalisuuden ja yleisen saatavuuden eli sen, että se terveydenhuoltoa ei evätä keneltäkään, sekä toimia, joilla varmistetaan potilaiden oikeuksien, mukaan lukien heidän tietojensa yksityisyys, asianmukainen kunnioittaminen.
  Ohjelmalla olisi tuettava henkilökohtaisten terveystietojen saatavuutta ja jakamista, sanotun rajoittamatta yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamista, ja sillä olisi parannettava potilaiden digitaalisia taitoja. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19-kriisistä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että terveydenhuoltojärjestelmien rakennemuutoksen ja järjestelmää koskevien uudistusten tukeminen kaikkialla unionissa on yleisesti tarpeen niiden tehokkuuden,
  saavutettavuuden, kestävyyden
  ja muutosjoustavuuden parantamiseksi. Tällaisten muutosten ja uudistusten vuoksi ohjelmalla olisi edistettävä synergiassa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kanssa toimia, jotka edistävät terveydenhuollon palveluiden digitalisaatiota ja kasvattavat niiden yhteentoimivuutta, parantavat terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ehkäistä
  jo alkulähteellä, primaarisesti, sekundaarisesti, tertiäärisesti ja kvaternaarisesti
  tauteja ja edistää terveyttä. Näin voidaan tarjota uusia
  tulosperusteisia
  hoitomalleja ja integroituja palveluita niin lähi- ja perusterveydenhuollossa kuin erikoisterveydenhuollon palveluissakin ihmisten tarpeiden perusteella
  , parantaa kansalaisten terveysosaamisen ja digitaalisen terveysosaamisen tasoa
  ja varmistaa tehokas kansanterveysalan työvoima, jolla on käytössään oikeat taidot, mukaan lukien digitaaliset taidot
  , joita päivitetään säännöllisesti tieteellisen ja teknisen kehityksen valossa ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/36/EY

   (11a)

  säädetyn mukaisesti. Euroopan terveysohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman välisellä synergialla olisi edistettävä


  sähköisten terveydenpalvelujen toteuttamista ja laajentamista, mikä vähentäisi tarpeetonta matkustamista ja täyttämättömiä terveydenhuoltotarpeita
  . Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden
  ja eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin
  kehittäminen tarjoaisi terveydenhuoltojärjestelmille, tutkijoille ja viranomaisille keinoja parantaa terveydenhuollon
  saavutettavuutta, kohtuuhintaisuutta,
  saatavuutta ja laatua
  lisäämällä potilaiden ja terveydenhuoltohenkilöstön saatavilla olevien tietojen määrää ja sen myötä parantamalla terveydenhuollon laatua ja potilaan vapautta hakeutua hoitoon kaikkialla unionissa
  . Koska ehkäisevän terveydenhoidon ja sairaanhoidon saaminen on perusoikeus, joka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa, ja ottaen huomioon 2 päivänä kesäkuuta 2006 (12) annetuissa neuvoston päätelmissä vahvistetut Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteiset arvot ja periaatteet, ohjelmasta olisi tuettava toimia, jotka varmistavat terveydenhuollon universaalisuuden ja yleisen saatavuuden eli sen, että se terveydenhuoltoa ei evätä keneltäkään, sekä toimia, joilla varmistetaan potilaiden oikeuksien, mukaan lukien heidän tietojensa yksityisyys, asianmukainen kunnioittaminen.
  Ohjelmalla olisi tuettava henkilökohtaisten terveystietojen saatavuutta ja jakamista, sanotun rajoittamatta yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamista, ja sillä olisi parannettava potilaiden digitaalisia taitoja.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Sukupuolisensitiivisyyteen ja sukupuolia koskevaan tietämykseen on tarpeen panostaa terveydenhuollon ammattilaisten koulutuksessa, tutkimuksessa, diagnosoinnissa, hoidossa ja lääkkeiden ja hoitojen vaikutuksessa, jotta molempien sukupuolten edustajia voidaan ymmärtää ja hoitaa paremmin. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Sukupuolisensitiivisyyteen ja sukupuolia koskevaan tietämykseen on tarpeen panostaa terveydenhuollon ammattilaisten koulutuksessa, tutkimuksessa, diagnosoinnissa, hoidossa ja lääkkeiden ja hoitojen vaikutuksessa, jotta molempien sukupuolten edustajia voidaan ymmärtää ja hoitaa paremmin.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 b) | SEUT-sopimuksen 153 artiklan mukaan unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, joka koskee työympäristön parantamista, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemista ja työehtoja. On tärkeää ottaa huomioon työntekijöiden työpaikoilla viettämä huomattava aika ja mahdollinen terveysriski, jolle he saattavat altistua, kuten terveydelle vaaralliset aineet ja syöpää aiheuttavat aineet ja toistuvat liikkeet, ja joka voi johtaa huomattavaan työkyvyttömyyteen ja menetettyjen työpäivien määrään, millä puolestaan on seurauksia yksilölle, perheelle ja yhteiskunnalle. Ohjelmassa olisi myös otettava huomioon työterveyden merkitys ja sen vaikutus terveydenhuoltoalan työntekijöihin ja yhteiskuntiin. Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa laadittava uutta lainsäädäntöä, jolla parannetaan työntekijöiden terveydentilaa, heidän työolojaan, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, edistetään hyvinvointia ja parempaa mielenterveyttä sekä ehkäistään sairauksista ja huonosta terveysjohtamisesta johtuvia varhaiseläkkeitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 b)

SEUT-sopimuksen 153 artiklan mukaan unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, joka koskee työympäristön parantamista, työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemista ja työehtoja. On tärkeää ottaa huomioon työntekijöiden työpaikoilla viettämä huomattava aika ja mahdollinen terveysriski, jolle he saattavat altistua, kuten terveydelle vaaralliset aineet ja syöpää aiheuttavat aineet ja toistuvat liikkeet, ja joka voi johtaa huomattavaan työkyvyttömyyteen ja menetettyjen työpäivien määrään, millä puolestaan on seurauksia yksilölle, perheelle ja yhteiskunnalle. Ohjelmassa olisi myös otettava huomioon työterveyden merkitys ja sen vaikutus terveydenhuoltoalan työntekijöihin ja yhteiskuntiin. Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa laadittava uutta lainsäädäntöä, jolla parannetaan työntekijöiden terveydentilaa, heidän työolojaan, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, edistetään hyvinvointia ja parempaa mielenterveyttä sekä ehkäistään sairauksista ja huonosta terveysjohtamisesta johtuvia varhaiseläkkeitä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 c) | Ohjelmalla olisi helpotettava EU-OSHAn toimeksiannon tarkistamista terveellisten ja turvallisten työpaikkojen edistämiseksi kaikkialla unionissa sekä viraston työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan toiminnan ja analysoinnin tukemiseksi. Komission olisi ehdotettava uutta työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa unionin strategiakehystä kaudelle 2021–2027 ja jatkettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY

   (12a)

  ajan tasalla saattamista. Ohjelmalla olisi myös tuettava toimia, joilla helpotetaan työntekijän paluuta työpaikalle pitkäaikaisen sairausloman jälkeen ja lisätään kroonisesti sairaiden tai vammaisten henkilöiden osallistumista työelämään. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 c)

Ohjelmalla olisi helpotettava EU-OSHAn toimeksiannon tarkistamista terveellisten ja turvallisten työpaikkojen edistämiseksi kaikkialla unionissa sekä viraston työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan toiminnan ja analysoinnin tukemiseksi. Komission olisi ehdotettava uutta työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa unionin strategiakehystä kaudelle 2021–2027 ja jatkettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/37/EY

   (12a)

  ajan tasalla saattamista. Ohjelmalla olisi myös tuettava toimia, joilla helpotetaan työntekijän paluuta työpaikalle pitkäaikaisen sairausloman jälkeen ja lisätään kroonisesti sairaiden tai vammaisten henkilöiden osallistumista työelämään.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Ihmisten
  pysyminen
  pitempään terveinä ja aktiivisina ja
  heidän kykynsä pitää
  aktiivisesti huolta terveydestään
  vaikuttavat
  positiivisesti terveyteen,
  terveyden
  eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (13). Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä
  näiden
  tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimia. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Ihmisten
  pysyminen
  pitempään terveinä ja aktiivisina ja
  heidän kykynsä pitää
  aktiivisesti huolta terveydestään
  vaikuttavat
  positiivisesti terveyteen,
  terveyden
  eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (13). Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä
  näiden
  tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimia.

| (16) | Terveys on investointi, ja tämän ajatuksen olisi oltava ohjelman ytimessä.
  Ihmisten
  terveysosaamisen parantaminen, niin että he pysyvät
  pitempään terveinä ja aktiivisina ja
  kykenevät pitämään
  aktiivisesti huolta terveydestään
  , vaikuttaa
  positiivisesti terveyteen,
  terveyteen liittyvän
  eriarvoisuuden
  ja terveyserojen
  vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin
  terveydenhuoltojärjestelmiin ja
  talousarvioihin kohdistuvia paineita.
  Ohjelmalla olisi tuettava myös toimia eriarvoisuuden vähentämiseksi terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisessa maaseudulla ja syrjäseuduilla, syrjäisimmät alueet mukaan luettuina, osallistavan kasvun aikaansaamiseksi.
  Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (13). Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä
  kestävän kehityksen
  tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimia
  , mikä puolestaan parantaa terveyden sosiaalisia taustatekijöitä ja kohentaa unionin kansalaisten terveyttä
  . |
| --- | --- |

(16)

Terveys on investointi, ja tämän ajatuksen olisi oltava ohjelman ytimessä.
  Ihmisten
  terveysosaamisen parantaminen, niin että he pysyvät
  pitempään terveinä ja aktiivisina ja
  kykenevät pitämään
  aktiivisesti huolta terveydestään
  , vaikuttaa
  positiivisesti terveyteen,
  terveyteen liittyvän
  eriarvoisuuden
  ja terveyserojen
  vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin
  terveydenhuoltojärjestelmiin ja
  talousarvioihin kohdistuvia paineita.
  Ohjelmalla olisi tuettava myös toimia eriarvoisuuden vähentämiseksi terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisessa maaseudulla ja syrjäseuduilla, syrjäisimmät alueet mukaan luettuina, osallistavan kasvun aikaansaamiseksi.
  Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa (13). Ohjelmalla olisi sen vuoksi edistettävä
  kestävän kehityksen
  tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja toimia
  , mikä puolestaan parantaa terveyden sosiaalisia taustatekijöitä ja kohentaa unionin kansalaisten terveyttä
  .

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Ei-tarttuvat taudit johtuvat
  geeneihin,
  fysiologiaan,
  ympäristöön
  ja
  käyttäytymiseen
  liittyvien
  tekijöiden
  yhdistelmästä. Ei-tarttuvat taudit, kuten sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, krooniset hengityselinsairaudet
  ja
  diabetes, ovat merkittäviä vammaisuuden, huonon terveyden, terveyteen liittyvän eläkkeelle siirtymisen ja ennenaikaisen kuoleman syitä unionissa, ja niistä aiheutuu huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Jotta voidaan vähentää ei-tarttuvien tautien vaikutusta yksilöihin ja yhteiskuntaan unionissa ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin
  kuuluvan tavoitteen
  3 alatavoite 3.4 eli vähentää ei-tarttuvien tautien aiheuttamia ennenaikaisia kuolemia kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä, on olennaisen tärkeää tarjota integroitu ratkaisu, jossa keskitytään ennaltaehkäisyyn eri toimialoilla, yhdistettynä terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Ei-tarttuvat taudit johtuvat
  geeneihin,
  fysiologiaan,
  ympäristöön
  ja
  käyttäytymiseen
  liittyvien
  tekijöiden
  yhdistelmästä. Ei-tarttuvat taudit, kuten sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, krooniset hengityselinsairaudet
  ja
  diabetes, ovat merkittäviä vammaisuuden, huonon terveyden, terveyteen liittyvän eläkkeelle siirtymisen ja ennenaikaisen kuoleman syitä unionissa, ja niistä aiheutuu huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Jotta voidaan vähentää ei-tarttuvien tautien vaikutusta yksilöihin ja yhteiskuntaan unionissa ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin
  kuuluvan tavoitteen
  3 alatavoite 3.4 eli vähentää ei-tarttuvien tautien aiheuttamia ennenaikaisia kuolemia kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä, on olennaisen tärkeää tarjota integroitu ratkaisu, jossa keskitytään ennaltaehkäisyyn eri toimialoilla, yhdistettynä terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseen.

| (17) | Ei-tarttuvat taudit johtuvat
  geneettisten tekijöiden ja (
  fysiologiaan,
  käyttäytymiseen
  ja
  ympäristöön
  liittyvien
  ) terveyden taustatekijöiden
  yhdistelmästä. Ei-tarttuvat taudit, kuten sydän- ja verisuonitaudit, syöpä,
  lihavuus,
  krooniset hengityselinsairaudet, diabetes,
  mielenterveysongelmat
  ja
  neurologiset häiriöt
  ovat merkittäviä vammaisuuden, huonon terveyden, terveyteen liittyvän eläkkeelle siirtymisen ja ennenaikaisen kuoleman syitä unionissa, ja
  ei-tarttuvat taudit aiheuttivat 87 prosenttia haittapainotetuista elinvuosista unionissa vuonna 2017, ja
  niistä aiheutuu huomattavia
  tunne-elämään liittyviä,
  sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Jotta voidaan vähentää ei-tarttuvien tautien vaikutusta yksilöihin ja yhteiskuntaan unionissa ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin
  kuuluva tavoite
  3
  ja etenkin mutta ei yksinomaan
  alatavoite 3.4 eli vähentää ei-tarttuvien tautien aiheuttamia ennenaikaisia kuolemia kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä, on olennaisen tärkeää tarjota integroitu ratkaisu, jossa keskitytään
  terveyden edistämiseen ja
  ennaltaehkäisyyn eri toimialoilla,
  erikoisaloilla ja politiikan aloilla – ottaen huomioon se, että useimmat ei-tarttuvat taudit ovat yhteydessä toisiinsa –
  yhdistettynä terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseen
  ja sopivien lääkkeiden tarjontaan. Olisi olennaisen tärkeää keskittyä myös tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen täytäntöönpanon vahvistamiseen, jotta ehkäistävissä olevia ei-tarttuvia tauteja voidaan vähentää tehokkaasti ja tuntuvasti. Ohjelmalla olisi tuettava toimia, joilla pyritään ottamaan mielenterveys huomioon kaikilla aloilla, myös työpaikoilla ja kouluissa, sekä edistettävä toimia, joilla ehkäistään masennusta ja itsemurhia ja toteutetaan integroivia mielenterveyspalveluja. |
| --- | --- |

(17)

Ei-tarttuvat taudit johtuvat
  geneettisten tekijöiden ja (
  fysiologiaan,
  käyttäytymiseen
  ja
  ympäristöön
  liittyvien
  ) terveyden taustatekijöiden
  yhdistelmästä. Ei-tarttuvat taudit, kuten sydän- ja verisuonitaudit, syöpä,
  lihavuus,
  krooniset hengityselinsairaudet, diabetes,
  mielenterveysongelmat
  ja
  neurologiset häiriöt
  ovat merkittäviä vammaisuuden, huonon terveyden, terveyteen liittyvän eläkkeelle siirtymisen ja ennenaikaisen kuoleman syitä unionissa, ja
  ei-tarttuvat taudit aiheuttivat 87 prosenttia haittapainotetuista elinvuosista unionissa vuonna 2017, ja
  niistä aiheutuu huomattavia
  tunne-elämään liittyviä,
  sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. Jotta voidaan vähentää ei-tarttuvien tautien vaikutusta yksilöihin ja yhteiskuntaan unionissa ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin
  kuuluva tavoite
  3
  ja etenkin mutta ei yksinomaan
  alatavoite 3.4 eli vähentää ei-tarttuvien tautien aiheuttamia ennenaikaisia kuolemia kolmanneksella vuoteen 2030 mennessä, on olennaisen tärkeää tarjota integroitu ratkaisu, jossa keskitytään
  terveyden edistämiseen ja
  ennaltaehkäisyyn eri toimialoilla,
  erikoisaloilla ja politiikan aloilla – ottaen huomioon se, että useimmat ei-tarttuvat taudit ovat yhteydessä toisiinsa –
  yhdistettynä terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamiseen
  ja sopivien lääkkeiden tarjontaan. Olisi olennaisen tärkeää keskittyä myös tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen täytäntöönpanon vahvistamiseen, jotta ehkäistävissä olevia ei-tarttuvia tauteja voidaan vähentää tehokkaasti ja tuntuvasti. Ohjelmalla olisi tuettava toimia, joilla pyritään ottamaan mielenterveys huomioon kaikilla aloilla, myös työpaikoilla ja kouluissa, sekä edistettävä toimia, joilla ehkäistään masennusta ja itsemurhia ja toteutetaan integroivia mielenterveyspalveluja.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Sen vuoksi ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ehkäisemistä yksilön koko elinkaaren ajan ja terveyden edistämistä puuttumalla
  terveysriskeihin
  , kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön ja laittomien huumausaineiden käyttöön. Ohjelmalla olisi myös edistettävä huumausaineisiin liittyvien terveyshaittojen, epäterveellisten ravitsemustottumusten, liikunnan puutteen ja ympäristön saasteille altistumisen vähentämistä ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä, jotta täydennetään jäsenvaltioiden toimia näillä aloilla.
  Sen vuoksi ohjelmalla
  olisi edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian
  ja
  biodiversiteettistrategian tavoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Sen vuoksi ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ehkäisemistä yksilön koko elinkaaren ajan ja terveyden edistämistä puuttumalla
  terveysriskeihin
  , kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön ja laittomien huumausaineiden käyttöön. Ohjelmalla olisi myös edistettävä huumausaineisiin liittyvien terveyshaittojen, epäterveellisten ravitsemustottumusten, liikunnan puutteen ja ympäristön saasteille altistumisen vähentämistä ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä, jotta täydennetään jäsenvaltioiden toimia näillä aloilla.
  Sen vuoksi ohjelmalla
  olisi edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian
  ja
  biodiversiteettistrategian tavoitteita.

| (18) | Terveyden edistäminen ja ennaltaehkäisevät toimet ovat huomattavasti kustannustehokkaampia keinoja kuin hoito sekä rahallisesti että laatupainotettujen elinvuosien kannalta, ja
  sen vuoksi ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ehkäisemistä yksilön koko elinkaaren ajan ja terveyden edistämistä puuttumalla
  terveyden taustatekijöihin
  , kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön
  , epäterveelliseen ruokavalioon
  ja laittomien huumausaineiden
  ja psykoaktiivisten aineiden
  käyttöön.
  Parhaan mahdollisen terveystilanteen saavuttamiseksi ohjelmassa olisi käsiteltävä kaikkia näitä terveyden taustatekijöitä. Terveyden edistämisen, terveyden suojelun ja sairauksien ehkäisemisen yksilön koko elämän ajan olisi oltava ohjelman ytimessä, niin että puututaan terveydellisiin ja mielenterveydellisiin riskeihin, kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön ja huumausaineiden käyttöön sekä muuhun riippuvuutta aiheuttavaan käyttäytymiseen.
  Ohjelmalla olisi myös edistettävä huumausaineisiin liittyvien terveyshaittojen,
  lihavuuden ja
  epäterveellisten ravitsemustottumusten, liikunnan puutteen ja ympäristön saasteille altistumisen vähentämistä ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä, jotta täydennetään jäsenvaltioiden toimia näillä aloilla.
  Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava ihmisten terveyden korkeatasoista suojelua ja sairauksien ennaltaehkäisyä yksilön koko elämän ajan, myös edistämällä fyysistä aktiivisuutta, ravitsemuksellista hoitoa ja terveyskasvatusta. Ohjelmalla olisi myös lujitettava ja tuettava terveyteen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa mukaan lukien ympäristöterveydenhuollon alalla ja edistettävä terveys kaikissa politiikoissa -periaatetta. Ohjelmalla
  olisi
  lisäksi
  edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian, biodiversiteettistrategian
  ja kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian
  tavoitteita. |
| --- | --- |

(18)

Terveyden edistäminen ja ennaltaehkäisevät toimet ovat huomattavasti kustannustehokkaampia keinoja kuin hoito sekä rahallisesti että laatupainotettujen elinvuosien kannalta, ja
  sen vuoksi ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ehkäisemistä yksilön koko elinkaaren ajan ja terveyden edistämistä puuttumalla
  terveyden taustatekijöihin
  , kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön
  , epäterveelliseen ruokavalioon
  ja laittomien huumausaineiden
  ja psykoaktiivisten aineiden
  käyttöön.
  Parhaan mahdollisen terveystilanteen saavuttamiseksi ohjelmassa olisi käsiteltävä kaikkia näitä terveyden taustatekijöitä. Terveyden edistämisen, terveyden suojelun ja sairauksien ehkäisemisen yksilön koko elämän ajan olisi oltava ohjelman ytimessä, niin että puututaan terveydellisiin ja mielenterveydellisiin riskeihin, kuten tupakan ja siihen liittyvien tuotteiden käyttöön ja niiden päästöille altistumiseen, alkoholin haitalliseen käyttöön ja huumausaineiden käyttöön sekä muuhun riippuvuutta aiheuttavaan käyttäytymiseen.
  Ohjelmalla olisi myös edistettävä huumausaineisiin liittyvien terveyshaittojen,
  lihavuuden ja
  epäterveellisten ravitsemustottumusten, liikunnan puutteen ja ympäristön saasteille altistumisen vähentämistä ja tuettava terveellisiä elämäntapoja tukevia ympäristöjä, jotta täydennetään jäsenvaltioiden toimia näillä aloilla.
  Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava ihmisten terveyden korkeatasoista suojelua ja sairauksien ennaltaehkäisyä yksilön koko elämän ajan, myös edistämällä fyysistä aktiivisuutta, ravitsemuksellista hoitoa ja terveyskasvatusta. Ohjelmalla olisi myös lujitettava ja tuettava terveyteen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa mukaan lukien ympäristöterveydenhuollon alalla ja edistettävä terveys kaikissa politiikoissa -periaatetta. Ohjelmalla
  olisi
  lisäksi
  edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian, biodiversiteettistrategian
  ja kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian
  tavoitteita.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Ohjelmalla olisi jatkossakin tuettava toimia alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi ja ehkäisemiseksi unionin uutta alkoholistrategiaa odotettaessa. Ohjelman yhtenä painopisteenä olisi oltava lasten suojeleminen alkoholilta. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Ohjelmalla olisi jatkossakin tuettava toimia alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi ja ehkäisemiseksi unionin uutta alkoholistrategiaa odotettaessa. Ohjelman yhtenä painopisteenä olisi oltava lasten suojeleminen alkoholilta.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 b) | Kroonisten sairauksien aiheuttama rasite on edelleen merkittävä unionissa. Krooniset sairaudet ovat hitaasti kehittyviä, pitkäaikaisia ja usein parantumattomia. Krooniset sairaudet esiintyvät monissa tapauksissa yhdessä useamman muun sairauden kanssa, mikä vaikeuttaa entisestään niiden hoitoa ja hallintaa. Ne aiheuttavat suurta inhimillistä kärsimystä ja myös rasittavat valtavasti terveydenhuoltojärjestelmiä. Monia kroonisia sairauksia, kuten sydän- ja verisuonitauteja ja tyypin 2 diabetesta, voitaisiin kuitenkin ehkäistä terveillä elämäntavoilla, ja joidenkin muiden sairauksien, kuten neurologisten sairauksien, alkua voidaan onnistua hidastamaan, jos ne havaitaan varhaisessa vaiheessa, tai potilaita voidaan auttaa tuntemaan vointinsa mahdollisimman hyväksi ja pysymään aktiivisina pidempään. Unioni ja jäsenvaltiot voivat näin ollen vähentää huomattavasti jäsenvaltioiden taakkaa tekemällä yhteistyötä paremman ja tehokkaamman tautien hallinnan aikaansaamiseksi, ja ohjelmasta olisi tuettava tämän alan toimia. Ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien eurooppalaisten suuntaviivojen laatimista, jotka koskevat sekä tartuntatauteja että ei-tarttuvia tauteja, kuten sydän- ja verisuonitauteja, hermoston rappeutumissairauksia, hengityselinsairauksia ja diabetesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 b)

Kroonisten sairauksien aiheuttama rasite on edelleen merkittävä unionissa. Krooniset sairaudet ovat hitaasti kehittyviä, pitkäaikaisia ja usein parantumattomia. Krooniset sairaudet esiintyvät monissa tapauksissa yhdessä useamman muun sairauden kanssa, mikä vaikeuttaa entisestään niiden hoitoa ja hallintaa. Ne aiheuttavat suurta inhimillistä kärsimystä ja myös rasittavat valtavasti terveydenhuoltojärjestelmiä. Monia kroonisia sairauksia, kuten sydän- ja verisuonitauteja ja tyypin 2 diabetesta, voitaisiin kuitenkin ehkäistä terveillä elämäntavoilla, ja joidenkin muiden sairauksien, kuten neurologisten sairauksien, alkua voidaan onnistua hidastamaan, jos ne havaitaan varhaisessa vaiheessa, tai potilaita voidaan auttaa tuntemaan vointinsa mahdollisimman hyväksi ja pysymään aktiivisina pidempään. Unioni ja jäsenvaltiot voivat näin ollen vähentää huomattavasti jäsenvaltioiden taakkaa tekemällä yhteistyötä paremman ja tehokkaamman tautien hallinnan aikaansaamiseksi, ja ohjelmasta olisi tuettava tämän alan toimia. Ohjelmalla olisi tuettava sairauksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien eurooppalaisten suuntaviivojen laatimista, jotka koskevat sekä tartuntatauteja että ei-tarttuvia tauteja, kuten sydän- ja verisuonitauteja, hermoston rappeutumissairauksia, hengityselinsairauksia ja diabetesta.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Syöpä on toiseksi suurin kuolinsyy jäsenvaltioissa sydän- ja verisuonitautien jälkeen. Se on myös yksi ei-tarttuvista taudeista, joilla on yhteisiä riskitekijöitä ja joiden ehkäisy ja valvonta hyödyttäisi suurinta osaa kansalaisista. Komissio ilmoitti vuonna 2020 EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta, joka kattaisi sairauden
  koko kulun ennaltaehkäisystä
  ja
  varhaisesta diagnosoinnista potilaiden ja syövästä selvinneiden hoitoon
  ja
  elämänlaatuun
  .
  Uusi ohjelma
  ja Horisontti Euroopan
  syöpäohjelma hyödyttävät näitä toimenpiteitä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Syöpä on toiseksi suurin kuolinsyy jäsenvaltioissa sydän- ja verisuonitautien jälkeen. Se on myös yksi ei-tarttuvista taudeista, joilla on yhteisiä riskitekijöitä ja joiden ehkäisy ja valvonta hyödyttäisi suurinta osaa kansalaisista. Komissio ilmoitti vuonna 2020 EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta, joka kattaisi sairauden
  koko kulun ennaltaehkäisystä
  ja
  varhaisesta diagnosoinnista potilaiden ja syövästä selvinneiden hoitoon
  ja
  elämänlaatuun
  .
  Uusi ohjelma
  ja Horisontti Euroopan
  syöpäohjelma hyödyttävät näitä toimenpiteitä
  .

| (19) | Syöpä on toiseksi suurin kuolinsyy jäsenvaltioissa sydän- ja verisuonitautien jälkeen.
  Syöpää aiheuttavat monet tekijät, ja sen vuoksi se edellyttää uutta ennaltaehkäisymallia, jossa käsitellään yksilöllisiä terveyden taustatekijöitä (geneettisiä tekijöitä, elämäntapoja) ja laajempia (väestötason) tekijöitä, jotka liittyvät ammatillisiin, ympäristöön liittyviin ja sosiaalisiin altistustekijöihin.
  Se on myös yksi ei-tarttuvista taudeista, joilla on yhteisiä riskitekijöitä
  muiden kanssa
  ja joiden ehkäisy ja valvonta hyödyttäisi suurinta osaa kansalaisista.
  Huono ravinto, fyysisen aktiivisuuden puute, lihavuus, tupakka ja alkoholi ovat riskitekijöitä, jotka liittyvät muihinkin kroonisiin sairauksiin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin, ja siksi syöväntorjuntaohjelmat olisi toteutettava kaikkia kroonisia sairauksia koskevassa ennaltaehkäisyohjelmassa.
  Komissio ilmoitti vuonna 2020 EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta, joka kattaisi sairauden
  kaikki vaiheet: ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito, elämä syövästä selvinneenä, palaaminen työelämään, palliatiivinen hoito
  ja
  kivun hallinta. Ohjelmalla olisi edistettävä EU:n syoväntorjuntasuunnitelmaa täydentäviä toimia
  ja
  siten parannettava syöpäpotilaiden elämänlaatua
  .
  Näitä toimenpiteitä olisi edistettävä tästä ohjelmasta
  ja Horisontti Euroopan
  syöpäohjelmasta erityisesti aloitteilla, joilla tuetaan suunnitelman keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja käsitellään syövän yleisiä riskitekijöitä ja synergioita muiden merkittävien ei-tarttuvien tautien kanssa
  . |
| --- | --- |

(19)

Syöpä on toiseksi suurin kuolinsyy jäsenvaltioissa sydän- ja verisuonitautien jälkeen.
  Syöpää aiheuttavat monet tekijät, ja sen vuoksi se edellyttää uutta ennaltaehkäisymallia, jossa käsitellään yksilöllisiä terveyden taustatekijöitä (geneettisiä tekijöitä, elämäntapoja) ja laajempia (väestötason) tekijöitä, jotka liittyvät ammatillisiin, ympäristöön liittyviin ja sosiaalisiin altistustekijöihin.
  Se on myös yksi ei-tarttuvista taudeista, joilla on yhteisiä riskitekijöitä
  muiden kanssa
  ja joiden ehkäisy ja valvonta hyödyttäisi suurinta osaa kansalaisista.
  Huono ravinto, fyysisen aktiivisuuden puute, lihavuus, tupakka ja alkoholi ovat riskitekijöitä, jotka liittyvät muihinkin kroonisiin sairauksiin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin, ja siksi syöväntorjuntaohjelmat olisi toteutettava kaikkia kroonisia sairauksia koskevassa ennaltaehkäisyohjelmassa.
  Komissio ilmoitti vuonna 2020 EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta, joka kattaisi sairauden
  kaikki vaiheet: ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito, elämä syövästä selvinneenä, palaaminen työelämään, palliatiivinen hoito
  ja
  kivun hallinta. Ohjelmalla olisi edistettävä EU:n syoväntorjuntasuunnitelmaa täydentäviä toimia
  ja
  siten parannettava syöpäpotilaiden elämänlaatua
  .
  Näitä toimenpiteitä olisi edistettävä tästä ohjelmasta
  ja Horisontti Euroopan
  syöpäohjelmasta erityisesti aloitteilla, joilla tuetaan suunnitelman keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja käsitellään syövän yleisiä riskitekijöitä ja synergioita muiden merkittävien ei-tarttuvien tautien kanssa
  .

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Ohjelma toimii synergiassa muiden EU:n politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja täydentää niitä. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat toimet, Horisontti Eurooppa, unionin pelastuspalvelumekanismin alainen rescEU-reservi, hätätilanteen tukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+, mukaan lukien EU:n miljoonien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parempi suojelu) ja siihen kuuluva työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, InvestEU-rahasto, sisämarkkinaohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), elpymis- ja palautumistukiväline ja siihen kuuluva uudistusten toteuttamisen tukiväline, Erasmus, Euroopan solidaarisuusjoukot, hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) sekä EU:n ulkoisen toiminnan välineet kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline ja liittymistä valmisteleva tukiväline III. Tarvittaessa vahvistetaan yhteiset säännöt, joilla voidaan varmistaa rahastojen yhdenmukaisuus ja täydentävyys ja se, että näiden politiikkojen erityispiirteitä kunnioitetaan, sekä mukautua näiden politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen strategisiin vaatimuksiin, kuten EAKR:n ja ESR+:n mahdollistaviin edellytyksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Ohjelma toimii synergiassa muiden EU:n politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja täydentää niitä. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat toimet, Horisontti Eurooppa, unionin pelastuspalvelumekanismin alainen rescEU-reservi, hätätilanteen tukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+, mukaan lukien EU:n miljoonien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parempi suojelu) ja siihen kuuluva työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, InvestEU-rahasto, sisämarkkinaohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), elpymis- ja palautumistukiväline ja siihen kuuluva uudistusten toteuttamisen tukiväline, Erasmus, Euroopan solidaarisuusjoukot, hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) sekä EU:n ulkoisen toiminnan välineet kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline ja liittymistä valmisteleva tukiväline III. Tarvittaessa vahvistetaan yhteiset säännöt, joilla voidaan varmistaa rahastojen yhdenmukaisuus ja täydentävyys ja se, että näiden politiikkojen erityispiirteitä kunnioitetaan, sekä mukautua näiden politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen strategisiin vaatimuksiin, kuten EAKR:n ja ESR+:n mahdollistaviin edellytyksiin.

| (20) | Ohjelma toimii synergiassa muiden EU:n politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja täydentää niitä. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat toimet, Horisontti Eurooppa, unionin pelastuspalvelumekanismin alainen rescEU-reservi, hätätilanteen tukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+, mukaan lukien EU:n miljoonien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parempi suojelu) ja siihen kuuluva työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, InvestEU-rahasto, sisämarkkinaohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)
  ja siihen kuuluva Interreg-ohjelma
  , elpymis- ja palautumistukiväline ja siihen kuuluva uudistusten toteuttamisen tukiväline, Erasmus, Euroopan solidaarisuusjoukot, hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) sekä EU:n ulkoisen toiminnan välineet kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline ja liittymistä valmisteleva tukiväline III. Tarvittaessa vahvistetaan yhteiset säännöt, joilla voidaan varmistaa rahastojen yhdenmukaisuus ja täydentävyys
  , välttää rahoituksen päällekkäisyys
  ja
  taata
  se, että näiden politiikkojen erityispiirteitä kunnioitetaan, sekä mukautua näiden politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen strategisiin vaatimuksiin, kuten EAKR:n ja ESR+:n mahdollistaviin edellytyksiin. |
| --- | --- |

(20)

Ohjelma toimii synergiassa muiden EU:n politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja täydentää niitä. Näitä ovat esimerkiksi seuraavat: Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat toimet, Horisontti Eurooppa, unionin pelastuspalvelumekanismin alainen rescEU-reservi, hätätilanteen tukiväline, Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+, mukaan lukien EU:n miljoonien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parempi suojelu) ja siihen kuuluva työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, InvestEU-rahasto, sisämarkkinaohjelma, Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)
  ja siihen kuuluva Interreg-ohjelma
  , elpymis- ja palautumistukiväline ja siihen kuuluva uudistusten toteuttamisen tukiväline, Erasmus, Euroopan solidaarisuusjoukot, hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) sekä EU:n ulkoisen toiminnan välineet kuten naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline ja liittymistä valmisteleva tukiväline III. Tarvittaessa vahvistetaan yhteiset säännöt, joilla voidaan varmistaa rahastojen yhdenmukaisuus ja täydentävyys
  , välttää rahoituksen päällekkäisyys
  ja
  taata
  se, että näiden politiikkojen erityispiirteitä kunnioitetaan, sekä mukautua näiden politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen strategisiin vaatimuksiin, kuten EAKR:n ja ESR+:n mahdollistaviin edellytyksiin.

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Ohjelmalla olisi edistettävä terveyskriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden, kuten keskeisten lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden, reservin perustamista synergiassa rescEU:n, hätätilanteen tukivälineen, palautumistukivälineen ja muiden unionin politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja niitä täydentäen. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Ohjelmalla olisi edistettävä terveyskriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden, kuten keskeisten lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden, reservin perustamista synergiassa rescEU:n, hätätilanteen tukivälineen, palautumistukivälineen ja muiden unionin politiikkojen, ohjelmien ja rahastojen kanssa ja niitä täydentäen.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. SEUT-sopimuksen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan perusteella on kehitetty huomattava määrä unionin säännöstöä, jolla taataan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset. Koska terveydenhuollon kysyntä kasvaa, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudessa ja kohtuuhintaisuudessa. Jotta voidaan varmistaa kansanterveyden parempi suojelu sekä potilaiden turvallisuus ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen unionissa, on olennaisen tärkeää, että potilailla ja terveydenhuoltojärjestelmillä on käytettävissään ja täysimääräisesti hyödynnettävissään korkealaatuisia terveydenhoitotuotteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. SEUT-sopimuksen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan perusteella on kehitetty huomattava määrä unionin säännöstöä, jolla taataan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset. Koska terveydenhuollon kysyntä kasvaa, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudessa ja kohtuuhintaisuudessa. Jotta voidaan varmistaa kansanterveyden parempi suojelu sekä potilaiden turvallisuus ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen unionissa, on olennaisen tärkeää, että potilailla ja terveydenhuoltojärjestelmillä on käytettävissään ja täysimääräisesti hyödynnettävissään korkealaatuisia terveydenhoitotuotteita.

| (21) | Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. SEUT-sopimuksen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan perusteella on kehitetty huomattava määrä unionin säännöstöä, jolla taataan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset. Koska terveydenhuollon kysyntä kasvaa, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudessa ja kohtuuhintaisuudessa. Jotta voidaan varmistaa kansanterveyden parempi suojelu sekä potilaiden turvallisuus ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen unionissa, on olennaisen tärkeää, että potilailla ja terveydenhuoltojärjestelmillä on käytettävissään ja täysimääräisesti hyödynnettävissään
  kestäviä, tehokkaita, tasapuolisia, kohtuuhintaisia ja
  korkealaatuisia terveydenhoitotuotteita
  , myös rajatylittävissä tilanteissa, avointen, johdonmukaisten ja potilaslähtöisten lääketieteellisten tietojen pohjalta
  . |
| --- | --- |

(21)

Sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevassa unionin lainsäädännössä olisi SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti varmistettava terveyden suojelun korkea taso. SEUT-sopimuksen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan perusteella on kehitetty huomattava määrä unionin säännöstöä, jolla taataan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset. Koska terveydenhuollon kysyntä kasvaa, jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudessa ja kohtuuhintaisuudessa. Jotta voidaan varmistaa kansanterveyden parempi suojelu sekä potilaiden turvallisuus ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen unionissa, on olennaisen tärkeää, että potilailla ja terveydenhuoltojärjestelmillä on käytettävissään ja täysimääräisesti hyödynnettävissään
  kestäviä, tehokkaita, tasapuolisia, kohtuuhintaisia ja
  korkealaatuisia terveydenhoitotuotteita
  , myös rajatylittävissä tilanteissa, avointen, johdonmukaisten ja potilaslähtöisten lääketieteellisten tietojen pohjalta
  .

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Ohjelmalla olisi
  sen vuoksi
  tuettava
  toimia
  ,
  joilla seurataan
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden terveydenhuollon tuotteiden
  puutetta
  , varmistetaan kyseisten tuotteiden parempi saatavuus ja kohtuuhintaisuus ja rajoitetaan niiden toimitusketjujen riippuvuutta kolmansista maista. Täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ohjelmasta olisi erityisesti annettava tukea
  kliinisille tutkimuksille
  , jotta voidaan
  nopeuttaa innovatiivisten
  ja
  tehokkaiden
  lääkkeiden
  kehittämistä, hyväksymistä
  ja
  saatavuutta
  , edistää kannustimia
  kehittää esimerkiksi mikrobilääkkeitä
  ja edistää terveydenhuollon tuotteiden ja lääkkeitä koskevien tietojen seuranta- ja keruualustojen digitalisaatiota. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Ohjelmalla olisi
  sen vuoksi
  tuettava
  toimia
  ,
  joilla seurataan
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden terveydenhuollon tuotteiden
  puutetta
  , varmistetaan kyseisten tuotteiden parempi saatavuus ja kohtuuhintaisuus ja rajoitetaan niiden toimitusketjujen riippuvuutta kolmansista maista. Täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ohjelmasta olisi erityisesti annettava tukea
  kliinisille tutkimuksille
  , jotta voidaan
  nopeuttaa innovatiivisten
  ja
  tehokkaiden
  lääkkeiden
  kehittämistä, hyväksymistä
  ja
  saatavuutta
  , edistää kannustimia
  kehittää esimerkiksi mikrobilääkkeitä
  ja edistää terveydenhuollon tuotteiden ja lääkkeitä koskevien tietojen seuranta- ja keruualustojen digitalisaatiota.

| (22) | Ohjelmalla olisi tuettava
  eurooppalaisen seuranta-
  ,
  raportointi- ja ilmoitusjärjestelmän kehittämistä
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden
  , rokotteiden, diagnosointivälineiden
  ja muiden terveydenhuollon tuotteiden
  puutteen varalta
  ,
  jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstaloituminen ja
  varmistetaan kyseisten tuotteiden parempi saatavuus ja kohtuuhintaisuus ja rajoitetaan niiden toimitusketjujen riippuvuutta kolmansista maista.
  Ohjelmalla olisi sen vuoksi kannustettava lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotantoon unionissa.
  Täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ohjelmasta olisi erityisesti annettava tukea
  kliinisen ja todellisissa olosuhteissa saadun näytön tuottamiselle
  , jotta voidaan
  kehittää, hyväksyä, arvioida
  ja
  asettaa saataville tehokkaita lääkkeitä, geneeriset ja biosimilaarilääkkeet mukaan luettuina, lääkinnällisiä laitteita ja hoitoja, edistää uusien
  lääkkeiden
  tutkimusta ja kehittämistä kiinnittäen erityistä huomiota mikrobilääkkeisiin ja rokotteisiin mikrobilääkeresistenssin
  ja
  rokotuksilla ehkäistävissä olevien sairauksien torjumiseksi
  , edistää kannustimia
  mikrobilääkkeiden tuotantokapasiteetin, yksilöllisten hoitojen ja rokotusten lisäämiseksi
  ja edistää terveydenhuollon tuotteiden ja lääkkeitä koskevien tietojen seuranta- ja keruualustojen digitalisaatiota.
  Ohjelmalla olisi myös lujitettava lääkkeitä koskevaa päätöksentekoa antamalla sääntelijöille ja terveydenhuollon menetelmien arviointielimille mahdollisuus tutustua todellisissa olosuhteissa saatuihin terveydenhuoltotietoihin ja analysoida niitä. Ohjelmalla olisi myös autettava varmistamaan, että tutkimustuloksia hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja helpotettava terveysalan innovaatioiden käyttöönottoa ja niiden käytön laajentamista terveydenhuoltojärjestelmissä ja kliinisissä tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(22)

Ohjelmalla olisi tuettava
  eurooppalaisen seuranta-
  ,
  raportointi- ja ilmoitusjärjestelmän kehittämistä
  lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden
  , rokotteiden, diagnosointivälineiden
  ja muiden terveydenhuollon tuotteiden
  puutteen varalta
  ,
  jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstaloituminen ja
  varmistetaan kyseisten tuotteiden parempi saatavuus ja kohtuuhintaisuus ja rajoitetaan niiden toimitusketjujen riippuvuutta kolmansista maista.
  Ohjelmalla olisi sen vuoksi kannustettava lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotantoon unionissa.
  Täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ohjelmasta olisi erityisesti annettava tukea
  kliinisen ja todellisissa olosuhteissa saadun näytön tuottamiselle
  , jotta voidaan
  kehittää, hyväksyä, arvioida
  ja
  asettaa saataville tehokkaita lääkkeitä, geneeriset ja biosimilaarilääkkeet mukaan luettuina, lääkinnällisiä laitteita ja hoitoja, edistää uusien
  lääkkeiden
  tutkimusta ja kehittämistä kiinnittäen erityistä huomiota mikrobilääkkeisiin ja rokotteisiin mikrobilääkeresistenssin
  ja
  rokotuksilla ehkäistävissä olevien sairauksien torjumiseksi
  , edistää kannustimia
  mikrobilääkkeiden tuotantokapasiteetin, yksilöllisten hoitojen ja rokotusten lisäämiseksi
  ja edistää terveydenhuollon tuotteiden ja lääkkeitä koskevien tietojen seuranta- ja keruualustojen digitalisaatiota.
  Ohjelmalla olisi myös lujitettava lääkkeitä koskevaa päätöksentekoa antamalla sääntelijöille ja terveydenhuollon menetelmien arviointielimille mahdollisuus tutustua todellisissa olosuhteissa saatuihin terveydenhuoltotietoihin ja analysoida niitä. Ohjelmalla olisi myös autettava varmistamaan, että tutkimustuloksia hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja helpotettava terveysalan innovaatioiden käyttöönottoa ja niiden käytön laajentamista terveydenhuoltojärjestelmissä ja kliinisissä tutkimuksissa.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Unionin tasolla olisi vahvistettava yhdenmukaistetut määritelmät käsitteille ”puute”, ”jännite”, ”toimitushäiriöt”, ”varaston loppuminen” ja ”ylivarastointi”. Komission olisi pyrittävä laatimaan yhdenmukaistetut määritelmät tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, potilasjärjestöt mukaan luettuina. Komission olisi lisäksi vahvistettava erityisesti Euroopan lääkeviraston (EMA) ja lääkevirastojen johtajien yhteisen työryhmän vuonna 2019 ehdottama ”puutteen” määritelmä. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Unionin tasolla olisi vahvistettava yhdenmukaistetut määritelmät käsitteille ”puute”, ”jännite”, ”toimitushäiriöt”, ”varaston loppuminen” ja ”ylivarastointi”. Komission olisi pyrittävä laatimaan yhdenmukaistetut määritelmät tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, potilasjärjestöt mukaan luettuina. Komission olisi lisäksi vahvistettava erityisesti Euroopan lääkeviraston (EMA) ja lääkevirastojen johtajien yhteisen työryhmän vuonna 2019 ehdottama ”puutteen” määritelmä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Koska lääkkeiden ja mikrobilääkkeiden optimaalinen käyttö hyödyttää yksilöitä ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ohjelmalla olisi edistettävä niiden maltillista ja tehokasta käyttöä. Jäsenvaltioiden pyynnöstä kesäkuussa 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (14) mukaisesti ja
  covid-19-tautiin liittyvistä bakteeriperäisistä sekundaarisista infektioista saatujen kokemusten perusteella
  on olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan toimia, joilla pyritään mikrobilääkkeiden maltilliseen käyttöön ihmisillä, eläimillä ja viljelykasveilla osana potilasturvallisuutta ja lääketieteellisten virheiden ehkäisemistä koskevaa integroitua politiikkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Koska lääkkeiden ja mikrobilääkkeiden optimaalinen käyttö hyödyttää yksilöitä ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ohjelmalla olisi edistettävä niiden maltillista ja tehokasta käyttöä. Jäsenvaltioiden pyynnöstä kesäkuussa 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (14) mukaisesti ja
  covid-19-tautiin liittyvistä bakteeriperäisistä sekundaarisista infektioista saatujen kokemusten perusteella
  on olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan toimia, joilla pyritään mikrobilääkkeiden maltilliseen käyttöön ihmisillä, eläimillä ja viljelykasveilla osana potilasturvallisuutta ja lääketieteellisten virheiden ehkäisemistä koskevaa integroitua politiikkaa.

| (23) | Koska lääkkeiden ja mikrobilääkkeiden optimaalinen käyttö hyödyttää yksilöitä ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ohjelmalla olisi edistettävä niiden maltillista ja tehokasta käyttöä. Jäsenvaltioiden pyynnöstä kesäkuussa 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (14) mukaisesti ja
  ottaen huomioon, että antibioottiresistenttien bakteerien aiheuttamat infektiot ja verenmyrkytykset aiheuttavat suuren määrän kuolemantapauksia unionissa,
  on olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan toimia, joilla pyritään mikrobilääkkeiden maltilliseen käyttöön ihmisillä, eläimillä ja viljelykasveilla
  , sekä toimia, joihin sisältyy integroivien muiden kuin antibioottihoitojen käyttö,
  osana potilasturvallisuutta ja lääketieteellisten virheiden ehkäisemistä koskevaa integroitua politiikkaa.
  Ohjelmalla olisi tuettava mikrobilääkkeiden käyttöä ja mikrobilääkeresistenssiä koskevia seuranta- ja valvontaohjelmia sekä mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevien paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanoa, jota tuetaan näyttöön perustuvilla strategioilla ja hyvien käytäntöjen vaihdolla unionissa. |
| --- | --- |

(23)

Koska lääkkeiden ja mikrobilääkkeiden optimaalinen käyttö hyödyttää yksilöitä ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ohjelmalla olisi edistettävä niiden maltillista ja tehokasta käyttöä. Jäsenvaltioiden pyynnöstä kesäkuussa 2017 hyväksytyn mikrobilääkeresistenssin torjumiseen tähtäävän eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman (14) mukaisesti ja
  ottaen huomioon, että antibioottiresistenttien bakteerien aiheuttamat infektiot ja verenmyrkytykset aiheuttavat suuren määrän kuolemantapauksia unionissa,
  on olennaisen tärkeää, että ohjelmasta tuetaan toimia, joilla pyritään mikrobilääkkeiden maltilliseen käyttöön ihmisillä, eläimillä ja viljelykasveilla
  , sekä toimia, joihin sisältyy integroivien muiden kuin antibioottihoitojen käyttö,
  osana potilasturvallisuutta ja lääketieteellisten virheiden ehkäisemistä koskevaa integroitua politiikkaa.
  Ohjelmalla olisi tuettava mikrobilääkkeiden käyttöä ja mikrobilääkeresistenssiä koskevia seuranta- ja valvontaohjelmia sekä mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevien paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien täytäntöönpanoa, jota tuetaan näyttöön perustuvilla strategioilla ja hyvien käytäntöjen vaihdolla unionissa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Koska ihmisille ja eläimille tarkoitettujen farmaseuttisten aineiden aiheuttama
  ympäristön
  pilaantuminen on uusi ympäristöongelma, joka voi vaikuttaa kansanterveyteen, ohjelmassa olisi edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan lääkkeiden tuotantoon, käyttöön ja hävittämiseen liittyvien ympäristöriskien arviointia ja asianmukaista hallintaa ympäristössä olevia lääkeaineita koskevan Euroopan unionin strategisen lähestymistavan (15) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Koska ihmisille ja eläimille tarkoitettujen farmaseuttisten aineiden aiheuttama
  ympäristön
  pilaantuminen on uusi ympäristöongelma, joka voi vaikuttaa kansanterveyteen, ohjelmassa olisi edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan lääkkeiden tuotantoon, käyttöön ja hävittämiseen liittyvien ympäristöriskien arviointia ja asianmukaista hallintaa ympäristössä olevia lääkeaineita koskevan Euroopan unionin strategisen lähestymistavan (15) mukaisesti.

| (24) | Koska ihmisille ja eläimille tarkoitettujen farmaseuttisten aineiden aiheuttama pilaantuminen on uusi ympäristöongelma, joka voi vaikuttaa kansanterveyteen, ohjelmassa olisi edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan lääkkeiden tuotantoon, käyttöön ja hävittämiseen liittyvien ympäristöriskien arviointia ja asianmukaista hallintaa ympäristössä olevia lääkeaineita koskevan Euroopan unionin strategisen lähestymistavan (15) mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Koska ihmisille ja eläimille tarkoitettujen farmaseuttisten aineiden aiheuttama pilaantuminen on uusi ympäristöongelma, joka voi vaikuttaa kansanterveyteen, ohjelmassa olisi edistettävä toimenpiteitä, joilla tehostetaan lääkkeiden tuotantoon, käyttöön ja hävittämiseen liittyvien ympäristöriskien arviointia ja asianmukaista hallintaa ympäristössä olevia lääkeaineita koskevan Euroopan unionin strategisen lähestymistavan (15) mukaisesti.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Unionin terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansanterveyteen, kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja muutosjoustavuuteen sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) koskeva sääntelykehys sekä tupakkalainsäädäntöä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa ja vakavia rajat ylittävät terveysuhkia koskevat sääntelykehykset ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi unionissa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava unionin terveyslainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja tuotettava laadukasta, vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa päätöksenteon ja seurannan tueksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Unionin terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansanterveyteen, kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja muutosjoustavuuteen sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) koskeva sääntelykehys sekä tupakkalainsäädäntöä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa ja vakavia rajat ylittävät terveysuhkia koskevat sääntelykehykset ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi unionissa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava unionin terveyslainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja tuotettava laadukasta, vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa päätöksenteon ja seurannan tueksi.

| (25) | Unionin terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansanterveyteen
  ja yleiseen turvallisuuteen
  , kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja muutosjoustavuuteen sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) koskeva sääntelykehys sekä tupakkalainsäädäntöä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa ja vakavia rajat ylittävät terveysuhkia koskevat sääntelykehykset ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi unionissa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava unionin terveyslainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa
  yhteistyössä keskeisten kumppanien kuten EMAn
  ja
  ECDC:n kanssa,
  tuotettava laadukasta,
  puolueetonta,
  vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa
  , muun muassa paikallisesti eri puolilta Eurooppaa tarkasti määritellyllä ja yhtenäisellä menetelmällä kerättyjä todellisissa olosuhteissa saatuja terveydenhuoltotietoja,
  päätöksenteon ja seurannan tueksi
  , asetettava tavoitteita ja kehitettävä välineitä edistymisen mittaamiseksi
  . |
| --- | --- |

(25)

Unionin terveyslainsäädännöllä on välitön vaikutus kansanterveyteen
  ja yleiseen turvallisuuteen
  , kansalaisten elämään, terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuteen ja muutosjoustavuuteen sekä sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. Lääkinnällisiä tuotteita ja teknologioita (lääkkeet, lääkinnälliset laitteet ja ihmisestä peräisin olevat aineet) koskeva sääntelykehys sekä tupakkalainsäädäntöä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa ja vakavia rajat ylittävät terveysuhkia koskevat sääntelykehykset ovat olennaisia terveyden suojelemiseksi unionissa. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava unionin terveyslainsäädännön kehittämistä, täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa
  yhteistyössä keskeisten kumppanien kuten EMAn
  ja
  ECDC:n kanssa,
  tuotettava laadukasta,
  puolueetonta,
  vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa
  , muun muassa paikallisesti eri puolilta Eurooppaa tarkasti määritellyllä ja yhtenäisellä menetelmällä kerättyjä todellisissa olosuhteissa saatuja terveydenhuoltotietoja,
  päätöksenteon ja seurannan tueksi
  , asetettava tavoitteita ja kehitettävä välineitä edistymisen mittaamiseksi
  .

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Rajatylittävä yhteistyö terveydenhuollon tarjoamisessa jäsenvaltioiden välillä liikkuville potilaille,
  terveysteknologian
  arviointia koskeva yhteistyö ja eurooppalaiset osaamisverkostot ovat esimerkkejä aloista, joilla jäsenvaltioiden integroitu työ on osoittanut tuottavan merkittävää lisäarvoa ja tarjoavan suuria mahdollisuuksia parantaa terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja siten myös terveyttä yleensä.
  Ohjelmasta
  olisi sen vuoksi
  tuettava toimintaa
  ,
  jolla mahdollistetaan tällainen integroitu
  ja
  koordinoitu työ, joka myös edistää
  sellaisten vaikutuksiltaan merkittävien käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla pyritään jakamaan käytettävissä olevat resurssit mahdollisimman tehokkaasti
  asianomaiselle väestölle
  ja alueille niiden vaikutuksen maksimoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Rajatylittävä yhteistyö terveydenhuollon tarjoamisessa jäsenvaltioiden välillä liikkuville potilaille,
  terveysteknologian
  arviointia koskeva yhteistyö ja eurooppalaiset osaamisverkostot ovat esimerkkejä aloista, joilla jäsenvaltioiden integroitu työ on osoittanut tuottavan merkittävää lisäarvoa ja tarjoavan suuria mahdollisuuksia parantaa terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja siten myös terveyttä yleensä.
  Ohjelmasta
  olisi sen vuoksi
  tuettava toimintaa
  ,
  jolla mahdollistetaan tällainen integroitu
  ja
  koordinoitu työ, joka myös edistää
  sellaisten vaikutuksiltaan merkittävien käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla pyritään jakamaan käytettävissä olevat resurssit mahdollisimman tehokkaasti
  asianomaiselle väestölle
  ja alueille niiden vaikutuksen maksimoimiseksi.

| (26) | Rajatylittävä yhteistyö terveydenhuollon tarjoamisessa jäsenvaltioiden välillä liikkuville
  tai raja-alueilla asuville
  potilaille,
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointia koskeva yhteistyö ja eurooppalaiset osaamisverkostot ovat esimerkkejä aloista, joilla jäsenvaltioiden integroitu työ on osoittanut tuottavan merkittävää lisäarvoa ja tarjoavan suuria mahdollisuuksia parantaa terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja siten myös terveyttä yleensä.
  Ohjelmalla
  olisi sen vuoksi
  pyrittävä varmistamaan
  ,
  että tällaista yhdennettyä ja koordinoitua työtä kehitetään ja toteutetaan sen koko potentiaalin hyödyntämiseksi terveydenhuollon menetelmien arvioinnin
  ja
  eurooppalaisten osaamisverkostojen kaltaisilla aloilla. Tällä työllä olisi edistettävä
  sellaisten vaikutuksiltaan merkittävien käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla pyritään jakamaan käytettävissä olevat resurssit mahdollisimman tehokkaasti
  asiaankuuluville väestöryhmille
  ja alueille niiden vaikutuksen maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

(26)

Rajatylittävä yhteistyö terveydenhuollon tarjoamisessa jäsenvaltioiden välillä liikkuville
  tai raja-alueilla asuville
  potilaille,
  terveydenhuollon menetelmien
  arviointia koskeva yhteistyö ja eurooppalaiset osaamisverkostot ovat esimerkkejä aloista, joilla jäsenvaltioiden integroitu työ on osoittanut tuottavan merkittävää lisäarvoa ja tarjoavan suuria mahdollisuuksia parantaa terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja siten myös terveyttä yleensä.
  Ohjelmalla
  olisi sen vuoksi
  pyrittävä varmistamaan
  ,
  että tällaista yhdennettyä ja koordinoitua työtä kehitetään ja toteutetaan sen koko potentiaalin hyödyntämiseksi terveydenhuollon menetelmien arvioinnin
  ja
  eurooppalaisten osaamisverkostojen kaltaisilla aloilla. Tällä työllä olisi edistettävä
  sellaisten vaikutuksiltaan merkittävien käytäntöjen täytäntöönpanoa, joilla pyritään jakamaan käytettävissä olevat resurssit mahdollisimman tehokkaasti
  asiaankuuluville väestöryhmille
  ja alueille niiden vaikutuksen maksimoimiseksi.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Solidaarisuus ja yhtenäisyys ovat unionin periaatteita, ja ohjelmalla olisi varmistettava, että unionilla on johdonmukainen lähestymistapa rajatylittävien terveysuhkien torjumiseksi. Jotta voidaan vastata kansanterveysuhkiin SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti, ohjelmalla olisi tuettava sellaisen eurooppalaisen lääkintäapumekanismin perustamista, jota koordinoi ECDC ja jota johtavat terveysasioista vastaava komission jäsen sekä kriisinhallinnasta vastaava komission jäsen ja jonka toiminta nivoutuu yhteen unionin muiden terveysalan virastojen kanssa. Tällä mekanismilla, jolla olisi oltava omat lääkintäresurssit vahvistetun unionin pelastuspalvelumekanismin puitteissa, olisi oltava hätäsuunnitelma pandemioiden varalta, jotta se voi toimia koordinoidusti ja sillä on valmiudet nopeasti laajentaa toimiaan tuleviin terveyskriiseihin reagoimiseksi standardoitujen tietojen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Solidaarisuus ja yhtenäisyys ovat unionin periaatteita, ja ohjelmalla olisi varmistettava, että unionilla on johdonmukainen lähestymistapa rajatylittävien terveysuhkien torjumiseksi. Jotta voidaan vastata kansanterveysuhkiin SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti, ohjelmalla olisi tuettava sellaisen eurooppalaisen lääkintäapumekanismin perustamista, jota koordinoi ECDC ja jota johtavat terveysasioista vastaava komission jäsen sekä kriisinhallinnasta vastaava komission jäsen ja jonka toiminta nivoutuu yhteen unionin muiden terveysalan virastojen kanssa. Tällä mekanismilla, jolla olisi oltava omat lääkintäresurssit vahvistetun unionin pelastuspalvelumekanismin puitteissa, olisi oltava hätäsuunnitelma pandemioiden varalta, jotta se voi toimia koordinoidusti ja sillä on valmiudet nopeasti laajentaa toimiaan tuleviin terveyskriiseihin reagoimiseksi standardoitujen tietojen perusteella.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (16) mukaisesti perustetut eurooppalaiset osaamisverkostot ovat virtuaalisia verkostoja, joihin kuuluu terveydenhuollon tarjoajia eri puolilta Eurooppaa. Verkostojen tarkoituksena on edistää keskustelua monitekijäisistä ja harvinaisista sairauksista, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä. Koska verkostot voivat parantaa harvinaisista sairauksista kärsivien potilaiden mahdollisuuksia saada diagnooseja ja laadukasta terveydenhuoltoa ja toimia lääketieteellisen koulutuksen, tutkimuksen ja tiedon levittämisen yhteyspisteinä, ohjelmalla olisi edistettävä verkottumista eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen kautta. Ohjelmassa olisi harkittava eurooppalaisten osaamisverkostojen
  laajentamista harvinaisten sairauksien lisäksi tarttuviin
  ja
  ei-tarttuviin tauteihin
  , kuten
  syöpään
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (16) mukaisesti perustetut eurooppalaiset osaamisverkostot ovat virtuaalisia verkostoja, joihin kuuluu terveydenhuollon tarjoajia eri puolilta Eurooppaa. Verkostojen tarkoituksena on edistää keskustelua monitekijäisistä ja harvinaisista sairauksista, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä. Koska verkostot voivat parantaa harvinaisista sairauksista kärsivien potilaiden mahdollisuuksia saada diagnooseja ja laadukasta terveydenhuoltoa ja toimia lääketieteellisen koulutuksen, tutkimuksen ja tiedon levittämisen yhteyspisteinä, ohjelmalla olisi edistettävä verkottumista eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen kautta. Ohjelmassa olisi harkittava eurooppalaisten osaamisverkostojen
  laajentamista harvinaisten sairauksien lisäksi tarttuviin
  ja
  ei-tarttuviin tauteihin
  , kuten
  syöpään
  .

| (27) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (16) mukaisesti perustetut eurooppalaiset osaamisverkostot ovat virtuaalisia verkostoja, joihin kuuluu terveydenhuollon tarjoajia eri puolilta Eurooppaa. Verkostojen tarkoituksena on edistää keskustelua monitekijäisistä ja harvinaisista sairauksista, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä.
  Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat ainutlaatuisen mahdollisuuden tarjoava uraauurtava foorumi, joka perustuu tietämyksen ja terveystietojen innovatiiviseen käyttöön ja niiden vaihtoon yli rajojen ja jolla pyritään parantamaan harvinaisten tai monitekijäisten sairauksien diagnosointia ja hoitoa. Sen vuoksi ohjelmasta olisi myönnettävä riittävästi rahoitusta sekä nykyisten että tulevien eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinointi- ja yhteistyötoimien tukemiseen avustusten muodossa tai muiden tarkoitukseen sopivien välineiden kautta. Sen olisi lisättävä nykyistä rahoitusta sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset osaamisverkostot täyttävät tehtävänsä mukaiset tavoitteet.
  Koska verkostot voivat parantaa harvinaisista sairauksista kärsivien potilaiden mahdollisuuksia saada diagnooseja ja laadukasta terveydenhuoltoa ja toimia lääketieteellisen koulutuksen, tutkimuksen ja tiedon levittämisen yhteyspisteinä, ohjelmalla olisi
  myös
  edistettävä verkottumista eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen kautta. Ohjelmassa olisi harkittava eurooppalaisten osaamisverkostojen
  vahvistamista ja tuettava sellaisten uusien osaamisverkostojen perustamista, jotka kattavat tartuntataudit, vaikeat raskaudet sekä harvinaiset
  ja
  monitekijäiset mielenterveyshäiriöt. Eurooppalaisten osaamisverkostojen vahvistamisella voi olla keskeinen rooli tuettaessa yhteisen, vasta kehitetyn seulontakehyksen hyväksymistä unionin tasolla alkaen tautien valintakriteereistä ja -mekanismeista, jotta voidaan poistaa nykyiset erot seulonnan kattavuudessa eri jäsenvaltioissa. Ohjelmassa olisi myös harkittava huippuosaamisverkostojen kehittämistä tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien alalla
  , kuten
  syövät ja lasten syövät, sydän- ja verisuonitaudit, krooniset hengityselinsairaudet, diabetes, mielenterveyshäiriöt, hermoston rappeutumissairaudet ja muut merkittävät krooniset sairaudet, sekä terveyskriisien hallinnan alalla
  . |
| --- | --- |

(27)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (16) mukaisesti perustetut eurooppalaiset osaamisverkostot ovat virtuaalisia verkostoja, joihin kuuluu terveydenhuollon tarjoajia eri puolilta Eurooppaa. Verkostojen tarkoituksena on edistää keskustelua monitekijäisistä ja harvinaisista sairauksista, jotka edellyttävät pitkälle erikoistunutta hoitoa sekä osaamisen ja resurssien keskittämistä.
  Eurooppalaiset osaamisverkostot ovat ainutlaatuisen mahdollisuuden tarjoava uraauurtava foorumi, joka perustuu tietämyksen ja terveystietojen innovatiiviseen käyttöön ja niiden vaihtoon yli rajojen ja jolla pyritään parantamaan harvinaisten tai monitekijäisten sairauksien diagnosointia ja hoitoa. Sen vuoksi ohjelmasta olisi myönnettävä riittävästi rahoitusta sekä nykyisten että tulevien eurooppalaisten osaamisverkostojen koordinointi- ja yhteistyötoimien tukemiseen avustusten muodossa tai muiden tarkoitukseen sopivien välineiden kautta. Sen olisi lisättävä nykyistä rahoitusta sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset osaamisverkostot täyttävät tehtävänsä mukaiset tavoitteet.
  Koska verkostot voivat parantaa harvinaisista sairauksista kärsivien potilaiden mahdollisuuksia saada diagnooseja ja laadukasta terveydenhuoltoa ja toimia lääketieteellisen koulutuksen, tutkimuksen ja tiedon levittämisen yhteyspisteinä, ohjelmalla olisi
  myös
  edistettävä verkottumista eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen kautta. Ohjelmassa olisi harkittava eurooppalaisten osaamisverkostojen
  vahvistamista ja tuettava sellaisten uusien osaamisverkostojen perustamista, jotka kattavat tartuntataudit, vaikeat raskaudet sekä harvinaiset
  ja
  monitekijäiset mielenterveyshäiriöt. Eurooppalaisten osaamisverkostojen vahvistamisella voi olla keskeinen rooli tuettaessa yhteisen, vasta kehitetyn seulontakehyksen hyväksymistä unionin tasolla alkaen tautien valintakriteereistä ja -mekanismeista, jotta voidaan poistaa nykyiset erot seulonnan kattavuudessa eri jäsenvaltioissa. Ohjelmassa olisi myös harkittava huippuosaamisverkostojen kehittämistä tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien alalla
  , kuten
  syövät ja lasten syövät, sydän- ja verisuonitaudit, krooniset hengityselinsairaudet, diabetes, mielenterveyshäiriöt, hermoston rappeutumissairaudet ja muut merkittävät krooniset sairaudet, sekä terveyskriisien hallinnan alalla
  .

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Eurooppalaisilla osaamisverkostoilla on huomattavia haasteita sen varmistamisessa, että ne ovat taloudellisesti kestäviä ja pystyvät toimimaan tehokkaasti kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien sisällä ja välillä, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin korosti erityiskertomuksessaan nro 07/2019: ”Rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvät EU:n toimet”

   (16 a)

  . |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Eurooppalaisilla osaamisverkostoilla on huomattavia haasteita sen varmistamisessa, että ne ovat taloudellisesti kestäviä ja pystyvät toimimaan tehokkaasti kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien sisällä ja välillä, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin korosti erityiskertomuksessaan nro 07/2019: ”Rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvät EU:n toimet”

   (16 a)

  .

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitetuista investoinneista saatavan lisäarvon ja vaikutusten optimoimiseksi olisi pyrittävä synergiaan erityisesti unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien, myös yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien, välillä. Näiden synergioiden maksimoimiseksi olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien toimissa, kunhan kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa unionin terveysalan toimintaohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitetuista investoinneista saatavan lisäarvon ja vaikutusten optimoimiseksi olisi pyrittävä synergiaan erityisesti unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien, myös yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien, välillä. Näiden synergioiden maksimoimiseksi olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien toimissa, kunhan kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa unionin terveysalan toimintaohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta.

| (30) | Kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitetuista investoinneista saatavan lisäarvon ja vaikutusten optimoimiseksi olisi pyrittävä synergiaan erityisesti unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien, myös yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien, välillä
  , mukaan lukien erityisesti Interreg-ohjelma, jossa jo käsitellään rajatylittävää yhteistyötä terveyden alalla ja autetaan helpottamaan potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten rajatylittävää liikkuvuutta ja kehittämään mahdollisuuksia saada korkealaatuista terveydenhuoltoa käyttämällä yhteisiä laitteita, palveluja ja tiloja raja-alueilla
  . Näiden synergioiden maksimoimiseksi
  ja päällekkäisyyksien välttämiseksi
  olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien toimissa, kunhan kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa unionin terveysalan toimintaohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta
  , yksityiskohtaisen ja avoimen raportoinnin takaamiseksi
  . |
| --- | --- |

(30)

Kokonaan tai osittain unionin talousarviosta rahoitetuista investoinneista saatavan lisäarvon ja vaikutusten optimoimiseksi olisi pyrittävä synergiaan erityisesti unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien, myös yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien, välillä
  , mukaan lukien erityisesti Interreg-ohjelma, jossa jo käsitellään rajatylittävää yhteistyötä terveyden alalla ja autetaan helpottamaan potilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten rajatylittävää liikkuvuutta ja kehittämään mahdollisuuksia saada korkealaatuista terveydenhuoltoa käyttämällä yhteisiä laitteita, palveluja ja tiloja raja-alueilla
  . Näiden synergioiden maksimoimiseksi
  ja päällekkäisyyksien välttämiseksi
  olisi varmistettava keskeiset mahdollistavat mekanismit, mukaan lukien kumulatiivinen rahoitus unionin terveysalan toimintaohjelman ja muiden unionin ohjelmien toimissa, kunhan kumulatiivinen rahoitus ei ylitä toimen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia. Tätä varten tässä asetuksessa olisi vahvistettava asianmukaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti mahdollisuutta ilmoittaa samat kustannukset tai menot määräsuhteessa unionin terveysalan toimintaohjelman ja jonkin muun unionin ohjelman osalta
  , yksityiskohtaisen ja avoimen raportoinnin takaamiseksi
  .

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Ohjelman tavoitteiden ja toimien erityisluonteen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on joissakin tapauksissa parhaat edellytykset toteuttaa niihin liittyviä toimia. Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Ohjelman tavoitteiden ja toimien erityisluonteen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on joissakin tapauksissa parhaat edellytykset toteuttaa niihin liittyviä toimia. Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä.

| (31) | Ohjelman tavoitteiden ja toimien erityisluonteen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on joissakin tapauksissa parhaat edellytykset toteuttaa niihin liittyviä toimia. Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä.
  Ohjelmasta tehtävät investoinnit olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti kansalliseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. |
| --- | --- |

(31)

Ohjelman tavoitteiden ja toimien erityisluonteen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on joissakin tapauksissa parhaat edellytykset toteuttaa niihin liittyviä toimia. Kyseiset jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset olisi siksi katsottava varainhoitoasetuksen 195 artiklassa tarkoitetuiksi edunsaajiksi, ja tällaisille viranomaisille annettavat avustukset olisi myönnettävä niille julkaisematta etukäteen ehdotuspyyntöjä.
  Ohjelmasta tehtävät investoinnit olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti kansalliseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Jotta voidaan varmistaa, että jokainen näistä tavoitteista pannaan täytäntöön unionin tasolla, komission olisi lisättävä määrärahoja ja esitettävä ehdotus ECDC:n ja EMAn toimeksiantojen vahvistamisesta. Nämä pyrkivät jo joihinkin EU4Health-ohjelman tavoitteisiin omalla tasollaan, ja niille olisi annettava merkittävämpi rooli ohjelman täytäntöönpanossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Jotta voidaan varmistaa, että jokainen näistä tavoitteista pannaan täytäntöön unionin tasolla, komission olisi lisättävä määrärahoja ja esitettävä ehdotus ECDC:n ja EMAn toimeksiantojen vahvistamisesta. Nämä pyrkivät jo joihinkin EU4Health-ohjelman tavoitteisiin omalla tasollaan, ja niille olisi annettava merkittävämpi rooli ohjelman täytäntöönpanossa.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Kun otetaan huomioon yhteiset solidaarisuuden arvot, jotka koskevat laadukkaiden terveyspalvelujen tasapuolista ja yleistä kattavuutta unionin tämän alan politiikkojen perustana, ja unionin keskeinen rooli vauhditettaessa edistymistä maailmanlaajuisissa terveyshaasteissa (19), ohjelmasta olisi tuettava unionin osallistumista kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin terveysaloitteisiin, joilla pyritään parantamaan terveyttä, puuttumaan eriarvoisuuteen ja lisäämään maailmanlaajuisilta terveysuhkilta suojautumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Kun otetaan huomioon yhteiset solidaarisuuden arvot, jotka koskevat laadukkaiden terveyspalvelujen tasapuolista ja yleistä kattavuutta unionin tämän alan politiikkojen perustana, ja unionin keskeinen rooli vauhditettaessa edistymistä maailmanlaajuisissa terveyshaasteissa (19), ohjelmasta olisi tuettava unionin osallistumista kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin terveysaloitteisiin, joilla pyritään parantamaan terveyttä, puuttumaan eriarvoisuuteen ja lisäämään maailmanlaajuisilta terveysuhkilta suojautumista.

| (33) | Kun otetaan huomioon yhteiset solidaarisuuden arvot, jotka koskevat laadukkaiden terveyspalvelujen
  saavutettavaa,
  tasapuolista ja yleistä kattavuutta
  , myös rajatylittävissä tilanteissa,
  unionin tämän alan politiikkojen perustana, ja unionin keskeinen rooli vauhditettaessa edistymistä maailmanlaajuisissa terveyshaasteissa (19), ohjelmasta olisi tuettava unionin osallistumista kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin terveysaloitteisiin, joilla pyritään parantamaan terveyttä, puuttumaan eriarvoisuuteen ja lisäämään maailmanlaajuisilta terveysuhkilta suojautumista. |
| --- | --- |

(33)

Kun otetaan huomioon yhteiset solidaarisuuden arvot, jotka koskevat laadukkaiden terveyspalvelujen
  saavutettavaa,
  tasapuolista ja yleistä kattavuutta
  , myös rajatylittävissä tilanteissa,
  unionin tämän alan politiikkojen perustana, ja unionin keskeinen rooli vauhditettaessa edistymistä maailmanlaajuisissa terveyshaasteissa (19), ohjelmasta olisi tuettava unionin osallistumista kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin terveysaloitteisiin, joilla pyritään parantamaan terveyttä, puuttumaan eriarvoisuuteen ja lisäämään maailmanlaajuisilta terveysuhkilta suojautumista.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (34) | Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n ja maailmanpankin, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (20) 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n ja maailmanpankin, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (20) 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (34) | Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä
  jäsenvaltioiden ja
  asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n ja maailmanpankin, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (20) 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
| --- | --- |

(34)

Jotta unionin ja kansainvälisellä tasolla toteutettavat toimet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja vaikuttavia, ohjelman toteuttamiseksi olisi tehtävä yhteistyötä
  jäsenvaltioiden ja
  asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n ja maailmanpankin, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (20) 94 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (34 a) | Ohjelmalla olisi taattava kansalaisyhteiskunnan, erityisesti potilasjärjestöjen, ja tiedeyhteisön, erityisesti terveydenhuollon ammattilaisten yhdistysten, vahva osallistuminen, jotta varmistetaan tasapainoinen edustus ja osallistuminen kansanterveydellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Eurooppalaisten terveysalan järjestöjen olisi osallistuttava ohjelman toteuttamiseen ja arviointiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(34 a)

Ohjelmalla olisi taattava kansalaisyhteiskunnan, erityisesti potilasjärjestöjen, ja tiedeyhteisön, erityisesti terveydenhuollon ammattilaisten yhdistysten, vahva osallistuminen, jotta varmistetaan tasapainoinen edustus ja osallistuminen kansanterveydellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Eurooppalaisten terveysalan järjestöjen olisi osallistuttava ohjelman toteuttamiseen ja arviointiin.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (34 b) | Ohjelmaan sisältyvien toimien johdonmukaisen toteutuksen varmistamiseksi olisi perustettava EU4Health-ohjausryhmä. |

Komission teksti

Tarkistus

(34 b)

Ohjelmaan sisältyvien toimien johdonmukaisen toteutuksen varmistamiseksi olisi perustettava EU4Health-ohjausryhmä.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (39 a) | WHO:n mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin terveyden taustatekijöihin, kuten puhdas ilma, turvallinen juomavesi, riittävä ravinto ja turvallinen asuinsija, ja vuosien 2030 ja 2050 välisenä aikana aliravitsemuksen, malarian, ripulin ja lämpörasituksen odotetaan aiheuttavan joka vuosi 250 000 ylimääräistä kuolemantapausta, sillä äärimmäisen kuuma ilman lämpötila lisää osaltaan suoraan kuolleisuutta erityisesti ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden keskuudessa. Ilmastonmuutoksella on tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja tulipalojen kautta huomattavia vaikutuksia ihmisten terveyteen, kuten aliravitsemus, sydän- ja verisuonitaudit ja hengityselinsairaudet sekä vektorivälitteiset taudit. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 a)

WHO:n mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin terveyden taustatekijöihin, kuten puhdas ilma, turvallinen juomavesi, riittävä ravinto ja turvallinen asuinsija, ja vuosien 2030 ja 2050 välisenä aikana aliravitsemuksen, malarian, ripulin ja lämpörasituksen odotetaan aiheuttavan joka vuosi 250 000 ylimääräistä kuolemantapausta, sillä äärimmäisen kuuma ilman lämpötila lisää osaltaan suoraan kuolleisuutta erityisesti ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden keskuudessa. Ilmastonmuutoksella on tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja tulipalojen kautta huomattavia vaikutuksia ihmisten terveyteen, kuten aliravitsemus, sydän- ja verisuonitaudit ja hengityselinsairaudet sekä vektorivälitteiset taudit.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista kaikessa unionin politiikassa ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan
  25
  prosentilla EU:n talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista kaikessa unionin politiikassa ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan
  25
  prosentilla EU:n talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

| (40) | Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista kaikessa unionin politiikassa ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan
  30
  prosentilla EU:n talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(40)

Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, ohjelmasta edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista kaikessa unionin politiikassa ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan
  30
  prosentilla EU:n talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 40 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (40 a) | Koska sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen on tärkeää, tällä ohjelmalla olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista unionin politiikoissa. Siinä olisi käytettävä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin välineitä sen varmistamiseksi, että terveyskriiseihin vastataan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ja muutosvoimaisella tavalla ja että naisten ja tyttöjen erityisiin terveystarpeisiin vastataan terveyskriisin aikana ja sen jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(40 a)

Koska sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen on tärkeää, tällä ohjelmalla olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista unionin politiikoissa. Siinä olisi käytettävä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin välineitä sen varmistamiseksi, että terveyskriiseihin vastataan sukupuolinäkökohdat huomioon ottavalla ja muutosvoimaisella tavalla ja että naisten ja tyttöjen erityisiin terveystarpeisiin vastataan terveyskriisin aikana ja sen jälkeen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Kun otetaan huomioon ihmisten terveyteen kohdistuvien rajatylittävien uhkien luonne ja mahdollinen laajuus, tavoitetta suojella unionin kansalaisia tällaisilta uhkilta ja parantaa kriisien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti unionin tasolla
  voidaan
  myös
  toteuttaa
  toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa kansanterveyden suojelun korkea taso, parannetaan lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden
  kriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta unionissa, tuetaan innovointia sekä integroitua ja koordinoitua työtä ja parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa sekä puututaan eriarvoisuuteen terveydenhuollon saatavuudessa kaikkialla EU:ssa tavalla, joka tuottaa tehokkuusetuja ja lisäarvoa, joita ei voitaisi saavuttaa kansallisen tason toimilla, ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ja vastuun ohjelman kattamilla aloilla. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Kun otetaan huomioon ihmisten terveyteen kohdistuvien rajatylittävien uhkien luonne ja mahdollinen laajuus, tavoitetta suojella unionin kansalaisia tällaisilta uhkilta ja parantaa kriisien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti unionin tasolla
  voidaan
  myös
  toteuttaa
  toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa kansanterveyden suojelun korkea taso, parannetaan lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden
  kriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta unionissa, tuetaan innovointia sekä integroitua ja koordinoitua työtä ja parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa sekä puututaan eriarvoisuuteen terveydenhuollon saatavuudessa kaikkialla EU:ssa tavalla, joka tuottaa tehokkuusetuja ja lisäarvoa, joita ei voitaisi saavuttaa kansallisen tason toimilla, ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ja vastuun ohjelman kattamilla aloilla. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (43) | Kun otetaan huomioon ihmisten terveyteen kohdistuvien rajatylittävien uhkien luonne ja mahdollinen laajuus, tavoitetta suojella unionin kansalaisia tällaisilta uhkilta ja parantaa kriisien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti unionin tasolla
  olisi
  myös
  toteutettava
  toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa kansanterveyden suojelun korkea taso, parannetaan lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden
  terveyskriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  ja palvelujen
  saatavuutta
  , kestävyyttä, hyväksyttävyyttä, saavutettavuutta, turvallisuutta
  ja kohtuuhintaisuutta unionissa, tuetaan innovointia sekä integroitua ja koordinoitua työtä ja parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa
  ja niiden alueilla
  sekä puututaan eriarvoisuuteen
  ja eroihin
  terveydenhuollon saatavuudessa kaikkialla EU:ssa tavalla, joka tuottaa tehokkuusetuja ja lisäarvoa, joita ei voitaisi saavuttaa kansallisen tason toimilla, ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ja vastuun ohjelman kattamilla aloilla. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Kun otetaan huomioon ihmisten terveyteen kohdistuvien rajatylittävien uhkien luonne ja mahdollinen laajuus, tavoitetta suojella unionin kansalaisia tällaisilta uhkilta ja parantaa kriisien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti unionin tasolla
  olisi
  myös
  toteutettava
  toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä saavuttaa kansanterveyden suojelun korkea taso, parannetaan lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden ja muiden
  terveyskriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  ja palvelujen
  saatavuutta
  , kestävyyttä, hyväksyttävyyttä, saavutettavuutta, turvallisuutta
  ja kohtuuhintaisuutta unionissa, tuetaan innovointia sekä integroitua ja koordinoitua työtä ja parhaiden käytäntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa
  ja niiden alueilla
  sekä puututaan eriarvoisuuteen
  ja eroihin
  terveydenhuollon saatavuudessa kaikkialla EU:ssa tavalla, joka tuottaa tehokkuusetuja ja lisäarvoa, joita ei voitaisi saavuttaa kansallisen tason toimilla, ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ja vastuun ohjelman kattamilla aloilla. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | ”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä tai vakavaa vaaratilannetta, joka johtuu ihmis-, eläin-, kasvi-,
  elintarvike-
  tai ympäristöuhkasta, jolla on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisten kiireellisiä toimia; |

Komission teksti

Tarkistus

3)

”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä tai vakavaa vaaratilannetta, joka johtuu ihmis-, eläin-, kasvi-,
  elintarvike-
  tai ympäristöuhkasta, jolla on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisten kiireellisiä toimia;

| 3) | ”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä tai vakavaa vaaratilannetta, joka johtuu ihmis-, eläin-, kasvi-,
  tai elintarvikeuhkasta, kemiallisesta, biologisesta, säteily-, ydin-
  tai ympäristöuhkasta
  taikka tuntemattomasta uhkasta
  , jolla on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisten kiireellisiä toimia; |
| --- | --- |

3)

”terveyskriisillä” mitä tahansa kriisiä tai vakavaa vaaratilannetta, joka johtuu ihmis-, eläin-, kasvi-,
  tai elintarvikeuhkasta, kemiallisesta, biologisesta, säteily-, ydin-
  tai ympäristöuhkasta
  taikka tuntemattomasta uhkasta
  , jolla on terveysulottuvuus ja joka edellyttää viranomaisten kiireellisiä toimia;

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4) | ”kriisin kannalta merkityksellisillä tuotteilla” tuotteita ja aineita, joita tarvitaan terveyskriisin yhteydessä sairauden ja sen seurausten ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi, mukaan lukien muun muassa seuraavat: lääkkeet (mukaan lukien rokotteet ja lääkkeiden välituotteet), vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet (kuten hengityskoneet, suojavaatteet, suojaimet, diagnostiset materiaalit ja työkalut);henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; |

Komission teksti

Tarkistus

4)

”kriisin kannalta merkityksellisillä tuotteilla” tuotteita ja aineita, joita tarvitaan terveyskriisin yhteydessä sairauden ja sen seurausten ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi, mukaan lukien muun muassa seuraavat: lääkkeet (mukaan lukien rokotteet ja lääkkeiden välituotteet), vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet (kuten hengityskoneet, suojavaatteet, suojaimet, diagnostiset materiaalit ja työkalut);henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet;

| 4) | ”kriisin kannalta merkityksellisillä tuotteilla” tuotteita
  , välineitä
  ja aineita, joita tarvitaan terveyskriisin yhteydessä sairauden ja sen seurausten ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi
  ja tautien ja infektioiden seurantaa ja epidemiologista valvontaa varten
  , mukaan lukien muun muassa seuraavat: lääkkeet (mukaan lukien rokotteet ja lääkkeiden välituotteet), vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet (kuten hengityskoneet, suojavaatteet, suojaimet, diagnostiset materiaalit ja työkalut); henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; |
| --- | --- |

4)

”kriisin kannalta merkityksellisillä tuotteilla” tuotteita
  , välineitä
  ja aineita, joita tarvitaan terveyskriisin yhteydessä sairauden ja sen seurausten ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi
  ja tautien ja infektioiden seurantaa ja epidemiologista valvontaa varten
  , mukaan lukien muun muassa seuraavat: lääkkeet (mukaan lukien rokotteet ja lääkkeiden välituotteet), vaikuttavat farmaseuttiset aineet ja raaka-aineet; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet (kuten hengityskoneet, suojavaatteet, suojaimet, diagnostiset materiaalit ja työkalut); henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet;

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5) | ”yhteinen terveys -lähestymistavalla” lähestymistapaa,
  jonka mukaan
  ihmisten ja
  eläinten terveys muodostavat
  yhteen
  kytkeytyneen kokonaisuuden
  ja taudit
  tarttuvat ihmisistä eläimiin ja päinvastoin
  , minkä vuoksi niitä on torjuttava
  sekä ihmisissä että eläimissä, ja jonka mukaan ympäristö yhdistää ihmiset ja eläimet
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

5)

”yhteinen terveys -lähestymistavalla” lähestymistapaa,
  jonka mukaan
  ihmisten ja
  eläinten terveys muodostavat
  yhteen
  kytkeytyneen kokonaisuuden
  ja taudit
  tarttuvat ihmisistä eläimiin ja päinvastoin
  , minkä vuoksi niitä on torjuttava
  sekä ihmisissä että eläimissä, ja jonka mukaan ympäristö yhdistää ihmiset ja eläimet
  ;

| 5) | ”yhteinen terveys -lähestymistavalla” lähestymistapaa,
  jossa tunnustetaan
  ihmisten
  , eläinten
  ja
  ympäristön välinen
  yhteen
  kytkeytynyt kokonaisuus
  ja
  se, että
  taudit
  voivat tarttua näiden kolmen välillä
  , minkä vuoksi niitä on torjuttava
  kokonaisvaltaisesti
  ; |
| --- | --- |

5)

”yhteinen terveys -lähestymistavalla” lähestymistapaa,
  jossa tunnustetaan
  ihmisten
  , eläinten
  ja
  ympäristön välinen
  yhteen
  kytkeytynyt kokonaisuus
  ja
  se, että
  taudit
  voivat tarttua näiden kolmen välillä
  , minkä vuoksi niitä on torjuttava
  kokonaisvaltaisesti
  ;

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9) | ”rajatylittävällä vakavalla terveysuhkalla” alkuperältään biologista, kemiallista, ympäristöön liittyvää tai tuntematonta hengenvaarallista tai muutoin vakavaa terveysvaaraa, joka leviää jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli tai johon liittyy merkittävä tällaisen leviämisen riski, ja joka voi edellyttää koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; |

Komission teksti

Tarkistus

9)

”rajatylittävällä vakavalla terveysuhkalla” alkuperältään biologista, kemiallista, ympäristöön liittyvää tai tuntematonta hengenvaarallista tai muutoin vakavaa terveysvaaraa, joka leviää jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli tai johon liittyy merkittävä tällaisen leviämisen riski, ja joka voi edellyttää koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu;

| 9) | ”rajatylittävällä vakavalla terveysuhkalla” alkuperältään biologista, kemiallista,
  säteilyyn, ydinvoimaan tai
  ympäristöön liittyvää tai tuntematonta hengenvaarallista tai muutoin vakavaa terveysvaaraa, joka leviää jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli tai johon liittyy merkittävä tällaisen leviämisen riski, ja joka voi edellyttää koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; |
| --- | --- |

9)

”rajatylittävällä vakavalla terveysuhkalla” alkuperältään biologista, kemiallista,
  säteilyyn, ydinvoimaan tai
  ympäristöön liittyvää tai tuntematonta hengenvaarallista tai muutoin vakavaa terveysvaaraa, joka leviää jäsenvaltioiden kansallisten rajojen yli tai johon liittyy merkittävä tällaisen leviämisen riski, ja joka voi edellyttää koordinointia unionin tasolla, jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu;

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | ”terveys kaikissa politiikoissa -lähestymistavalla” minkä tahansa alan politiikan kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja tarkistamiseen sovellettavaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon päätösten vaikutukset terveyteen, etsitään synergioita ja pyritään välttämään haitallisia terveysvaikutuksia, jotta voidaan parantaa väestön terveyttä ja lisätä yhdenvertaisuutta terveysasioissa; |

Komission teksti

Tarkistus

9 a)

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 b) | ”terveyden taustatekijöillä” erilaisia tekijöitä, kuten käyttäytymiseen liittyvät, biologiset, sosioekonomiset ja ympäristötekijät, jotka vaikuttavat henkilön terveydentilaan; |

Komission teksti

Tarkistus

9 b)

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet
  soveltuvin osin
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti: | Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet
  soveltuvissa tapauksissa terveys kaikissa politiikoissa -lähestymistavan ja
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti: |

Komission teksti

Tarkistus

Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet
  soveltuvin osin
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti:

Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet
  soveltuvissa tapauksissa terveys kaikissa politiikoissa -lähestymistavan ja
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti:

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1) | ihmisten suojaaminen
  unionissa
  vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta; |

Komission teksti

Tarkistus

1)

ihmisten suojaaminen
  unionissa
  vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta;

| 1) | terveyden parantaminen ja vaaliminen
  unionissa
  tukemalla terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä, vähentämällä terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja varmistamalla terveydenhuolto on yhdenvertaisesti kaikkien saatavilla; |
| --- | --- |

1)

terveyden parantaminen ja vaaliminen
  unionissa
  tukemalla terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä, vähentämällä terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja varmistamalla terveydenhuolto on yhdenvertaisesti kaikkien saatavilla;

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | ihmisten suojaaminen unionissa kaikilta vakavilta rajatylittäviltä terveysuhkilta; paremman valmiuden ja koordinoinnin kehittämisen ja toteuttamisen tukeminen jäsenvaltioissa ja niiden välillä terveysuhkien varalta; |

Komission teksti

Tarkistus

1 a)

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2) | lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden
  ja
  muiden kriisin kannalta merkittävien tuotteiden
  saatavuuden parantaminen unionissa
  , niiden kohtuuhintaisuuden edistäminen
  ja innovoinnin tukeminen |

Komission teksti

Tarkistus

2)

lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden
  ja
  muiden kriisin kannalta merkittävien tuotteiden
  saatavuuden parantaminen unionissa
  , niiden kohtuuhintaisuuden edistäminen
  ja innovoinnin tukeminen

| 2) | unionin nykyisen ja tulevan lainsäädännön ja politiikkojen tukeminen muun muassa palauttamalla omavaraisuus
  ja
  torjumalla puutteita lääkkeiden suhteen, terveydenhuollon ja terveyspalvelujen
  saatavuuden
  , saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden
  parantaminen unionissa
  ja tutkimuksen
  ja innovoinnin tukeminen
  sekä terveysalan ja terveydenhuollon kehittäminen ilman päällekkäisiä toimia muiden ohjelmien, muun muassa Horisontti Eurooppa -ohjelman, kanssa; |
| --- | --- |

2)

unionin nykyisen ja tulevan lainsäädännön ja politiikkojen tukeminen muun muassa palauttamalla omavaraisuus
  ja
  torjumalla puutteita lääkkeiden suhteen, terveydenhuollon ja terveyspalvelujen
  saatavuuden
  , saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden
  parantaminen unionissa
  ja tutkimuksen
  ja innovoinnin tukeminen
  sekä terveysalan ja terveydenhuollon kehittäminen ilman päällekkäisiä toimia muiden ohjelmien, muun muassa Horisontti Eurooppa -ohjelman, kanssa;

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | terveydenhuoltojärjestelmien ja terveydenhuollon työvoiman vahvistaminen muun muassa digitalisaation avulla ja lisäämällä jäsenvaltioiden välistä integroitua ja koordinoitua työtä, toteuttamalla jatkuvasti parhaita käytäntöjä ja jakamalla tietoja kansanterveyden yleisen tason
  nostamiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

3)

terveydenhuoltojärjestelmien ja terveydenhuollon työvoiman vahvistaminen muun muassa digitalisaation avulla ja lisäämällä jäsenvaltioiden välistä integroitua ja koordinoitua työtä, toteuttamalla jatkuvasti parhaita käytäntöjä ja jakamalla tietoja kansanterveyden yleisen tason
  nostamiseksi
  .

| 3) | terveydenhuoltojärjestelmien ja
  niiden kestävyyden sekä
  terveydenhuollon työvoiman vahvistaminen muun muassa digitalisaation avulla ja lisäämällä jäsenvaltioiden välistä integroitua ja koordinoitua työtä
  myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  , toteuttamalla jatkuvasti parhaita käytäntöjä ja jakamalla
  vertailukelpoisia ja yhteentoimivia
  tietoja
  tavoitteena
  kansanterveyden yleisen tason
  nostaminen, terveysosaamisen kehittäminen ja terveydenhuoltojärjestelmien tekeminen muutosjoustavammiksi ja nopeammin reagoiviksi
  . |
| --- | --- |

3)

terveydenhuoltojärjestelmien ja
  niiden kestävyyden sekä
  terveydenhuollon työvoiman vahvistaminen muun muassa digitalisaation avulla ja lisäämällä jäsenvaltioiden välistä integroitua ja koordinoitua työtä
  myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  , toteuttamalla jatkuvasti parhaita käytäntöjä ja jakamalla
  vertailukelpoisia ja yhteentoimivia
  tietoja
  tavoitteena
  kansanterveyden yleisen tason
  nostaminen, terveysosaamisen kehittäminen ja terveydenhuoltojärjestelmien tekeminen muutosjoustavammiksi ja nopeammin reagoiviksi
  .

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityistavoitteiden avulla
  soveltuvin osin
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti: | Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityistavoitteiden avulla
  soveltuvissa tapauksissa terveys kaikissa politiikoissa -lähestymistavan ja
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti: |

Komission teksti

Tarkistus

Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityistavoitteiden avulla
  soveltuvin osin
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti:

Edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityistavoitteiden avulla
  soveltuvissa tapauksissa terveys kaikissa politiikoissa -lähestymistavan ja
  yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisesti:

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1) | unionin valmiuksien vahvistaminen, jotta se voi ehkäistä rajatylittäviä vakavia terveysuhkia, valmistautua niihin ja reagoida niihin, sekä terveyskriisien hallinnan vahvistaminen muun muassa koordinoimalla, tarjoamalla ja ottamalla käyttöön kiireellisen terveydenhuollon valmiuksia, keräämällä tietoja ja seuraamalla tilannetta; |

Komission teksti

Tarkistus

1)

unionin valmiuksien vahvistaminen, jotta se voi ehkäistä rajatylittäviä vakavia terveysuhkia, valmistautua niihin ja reagoida niihin, sekä terveyskriisien hallinnan vahvistaminen muun muassa koordinoimalla, tarjoamalla ja ottamalla käyttöön kiireellisen terveydenhuollon valmiuksia, keräämällä tietoja ja seuraamalla tilannetta;

| 1) | unionin valmiuksien vahvistaminen, jotta se voi ehkäistä rajatylittäviä vakavia terveysuhkia, valmistautua niihin ja reagoida niihin
  nopeasti
  , sekä terveyskriisien hallinnan vahvistaminen muun muassa koordinoimalla, tarjoamalla ja ottamalla käyttöön kiireellisen terveydenhuollon valmiuksia, keräämällä tietoja ja seuraamalla tilannetta
  , koordinoimalla kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestejä sekä kehittämällä laadukkaan terveydenhuollon standardeja
  ; |
| --- | --- |

1)

unionin valmiuksien vahvistaminen, jotta se voi ehkäistä rajatylittäviä vakavia terveysuhkia, valmistautua niihin ja reagoida niihin
  nopeasti
  , sekä terveyskriisien hallinnan vahvistaminen muun muassa koordinoimalla, tarjoamalla ja ottamalla käyttöön kiireellisen terveydenhuollon valmiuksia, keräämällä tietoja ja seuraamalla tilannetta
  , koordinoimalla kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestejä sekä kehittämällä laadukkaan terveydenhuollon standardeja
  ;

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2) | sen varmistaminen
  ,
  että unionissa on kriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  reservejä tai varastoja sekä kriisitilanteessa käyttöön otettavan lääkintä-
  ,
  terveydenhuolto- ja tukihenkilöstön reservi
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

2)

sen varmistaminen
  ,
  että unionissa on kriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  reservejä tai varastoja sekä kriisitilanteessa käyttöön otettavan lääkintä-
  ,
  terveydenhuolto- ja tukihenkilöstön reservi
  ;

| 2) | synergiassa muiden unionin välineiden, ohjelmien ja rahastojen kanssa sellaisten toimien tukeminen, joilla mahdollistetaan lääkintä-, terveydenhuolto- ja tukihenkilöstön, kuten eurooppalaisten lääkintäapujoukkojen henkilöstön, käyttöön ottaminen kriisitilanteissa, muun muassa parantamalla henkilöstön jäsenten koulutusta ja päivittämällä heidän tietämystään
  ,
  sekä sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään terveyskriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  , kuten keskeisten lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ,
  saatavuutta unionissa kriisin aikana
  ; |
| --- | --- |

2)

synergiassa muiden unionin välineiden, ohjelmien ja rahastojen kanssa sellaisten toimien tukeminen, joilla mahdollistetaan lääkintä-, terveydenhuolto- ja tukihenkilöstön, kuten eurooppalaisten lääkintäapujoukkojen henkilöstön, käyttöön ottaminen kriisitilanteissa, muun muassa parantamalla henkilöstön jäsenten koulutusta ja päivittämällä heidän tietämystään
  ,
  sekä sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään terveyskriisin
  kannalta merkityksellisten tuotteiden
  , kuten keskeisten lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ,
  saatavuutta unionissa kriisin aikana
  ;

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3) | niiden toimien tukeminen
  ,
  joilla
  varmistetaan
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  ja muiden välttämättömien terveystarvikkeiden
  asianmukainen
  saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus; |

Komission teksti

Tarkistus

3)

niiden toimien tukeminen
  ,
  joilla
  varmistetaan
  kriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden
  ja muiden välttämättömien terveystarvikkeiden
  asianmukainen
  saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus;

| 3) | Euroopan lääkemarkkinoiden vahvistaminen
  ,
  jotta
  varmistetaan
  kestävällä tavalla lääkkeiden, sähköisten terveyspalvelujen, lääkinnällisten laitteiden
  ja muiden välttämättömien terveystarvikkeiden
  ja kriisin kannalta merkityksellisten lääkinnällisten tuotteiden
  saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus; |
| --- | --- |

3)

Euroopan lääkemarkkinoiden vahvistaminen
  ,
  jotta
  varmistetaan
  kestävällä tavalla lääkkeiden, sähköisten terveyspalvelujen, lääkinnällisten laitteiden
  ja muiden välttämättömien terveystarvikkeiden
  ja kriisin kannalta merkityksellisten lääkinnällisten tuotteiden
  saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus;

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4) | terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saatavuuden, kestävyyden ja muutosjoustavuuden vahvistaminen muun muassa tukemalla digitalisaatiota,
  digitaalisten välineiden
  ja
  palvelujen käyttöönottoa
  , järjestelmää koskevia uudistuksia, uusien hoitomallien toteuttamista ja
  yleistä terveydenhuoltoa
  sekä terveyden eriarvoisuuden
  torjuminen
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

4)

terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saatavuuden, kestävyyden ja muutosjoustavuuden vahvistaminen muun muassa tukemalla digitalisaatiota,
  digitaalisten välineiden
  ja
  palvelujen käyttöönottoa
  , järjestelmää koskevia uudistuksia, uusien hoitomallien toteuttamista ja
  yleistä terveydenhuoltoa
  sekä terveyden eriarvoisuuden
  torjuminen
  ;

| 4) | terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saavutettavuuden, kestävyyden ja muutosjoustavuuden vahvistaminen muun muassa tukemalla digitalisaatiota,
  johon kuuluu esimerkiksi eurooppalaisen terveysdata-avaruuden perustaminen
  ja
  toteuttaminen
  ,
  ja tukemalla
  järjestelmää koskevia uudistuksia, uusien hoitomallien toteuttamista
  , laadukkaiden, kestävien
  ja
  kohtuuhintaisten yksilökeskeisten ja tulosperusteisten terveydenhuoltopalvelujen ja niihin liittyvien hoivapalvelujen yhdenvertaisen ja oikea-aikaisen saannin parantamista sekä yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamista, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus,
  sekä terveyden eriarvoisuuden
  ja terveyserojen vähentämistä
  ; |
| --- | --- |

4)

terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden, saavutettavuuden, kestävyyden ja muutosjoustavuuden vahvistaminen muun muassa tukemalla digitalisaatiota,
  johon kuuluu esimerkiksi eurooppalaisen terveysdata-avaruuden perustaminen
  ja
  toteuttaminen
  ,
  ja tukemalla
  järjestelmää koskevia uudistuksia, uusien hoitomallien toteuttamista
  , laadukkaiden, kestävien
  ja
  kohtuuhintaisten yksilökeskeisten ja tulosperusteisten terveydenhuoltopalvelujen ja niihin liittyvien hoivapalvelujen yhdenvertaisen ja oikea-aikaisen saannin parantamista sekä yleisen sairausvakuutusturvan saavuttamista, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus,
  sekä terveyden eriarvoisuuden
  ja terveyserojen vähentämistä
  ;

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a) | innovoinnin tehostaminen unionissa, jotta voidaan varmistaa seuraavan sukupolven lääkkeiden, rokotteiden ja lääkinnällisten laitteiden kehittäminen ja käyttöönotto uusiin ja kasvaviin terveydenhuollon haasteisiin ja odotuksiin vastaamiseksi; |

Komission teksti

Tarkistus

4 a)

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5) | sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia edistää sairauksien ennaltaehkäisyä ja
  terveyttä
  ,
  potilaiden oikeuksia ja rajatylittävää terveydenhuoltoa,
  sekä
  lääketieteen ja terveydenhuollon ammattilaisten huippuosaamisen edistäminen
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

5)

sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia edistää sairauksien ennaltaehkäisyä ja
  terveyttä
  ,
  potilaiden oikeuksia ja rajatylittävää terveydenhuoltoa,
  sekä
  lääketieteen ja terveydenhuollon ammattilaisten huippuosaamisen edistäminen
  ;

| 5) | sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia edistää sairauksien ennaltaehkäisyä
  , seulontaa
  ja
  varhaista diagnosointia sekä edistää terveyttä, terveyden taustatekijöiden käsitteleminen
  sekä
  terveysosaamisen, potilaiden oikeuksien, potilasturvallisuuden ja rajatylittävän terveydenhuollon parantaminen
  ; |
| --- | --- |

5)

sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään vahvistamaan terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia edistää sairauksien ennaltaehkäisyä
  , seulontaa
  ja
  varhaista diagnosointia sekä edistää terveyttä, terveyden taustatekijöiden käsitteleminen
  sekä
  terveysosaamisen, potilaiden oikeuksien, potilasturvallisuuden ja rajatylittävän terveydenhuollon parantaminen
  ;

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6) | ei-tarttuvien tautien, erityisesti syövän, seurantaa, ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevien toimien tukeminen; |

Komission teksti

Tarkistus

6)

ei-tarttuvien tautien, erityisesti syövän, seurantaa, ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevien toimien tukeminen;

| 6) | ei-tarttuvien tautien, erityisesti syövän, seurantaa, ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa
  sekä hermoston rappeutumissairauksien ja muiden aivosairauksien varhaista diagnosointia
  koskevien toimien tukeminen; |
| --- | --- |

6)

ei-tarttuvien tautien, erityisesti syövän, seurantaa, ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa
  sekä hermoston rappeutumissairauksien ja muiden aivosairauksien varhaista diagnosointia
  koskevien toimien tukeminen;

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | syöväntorjunnan tehostaminen unionissa synergiassa EU:n syöväntorjuntasuunnitelman kanssa muun muassa tukemalla syöpäseurantaa, syövän ennaltaehkäisyä, varhaista diagnosointia ja hoitoa, lasten syövät mukaan luettuina, ja tukemalla Euroopan syöpäinstituutin perustamista; |

Komission teksti

Tarkistus

6 a)

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 6 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b) | tartuntatautien ja terveysuhkien torjunnan tehostaminen; |

Komission teksti

Tarkistus

6 b)

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 6 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 c) | rokotusvastaisuuteen puuttuminen ja rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien, myös syöpien, hävittämiseen tähtäävien toimien tukeminen; |

Komission teksti

Tarkistus

6 c)

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7) | lääkkeiden, erityisesti mikrobilääkkeiden, maltillisen ja tehokkaan käytön
  sekä
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristöystävällisemmän tuotannon ja
  hävittämisen edistäminen ja tukeminen; |

Komission teksti

Tarkistus

7)

lääkkeiden, erityisesti mikrobilääkkeiden, maltillisen ja tehokkaan käytön
  sekä
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristöystävällisemmän tuotannon ja
  hävittämisen edistäminen ja tukeminen;

| 7) | lääkkeiden, erityisesti mikrobilääkkeiden,
  tietoon perustuvan,
  maltillisen ja tehokkaan käytön
  ja sellaisten lääkkeiden kehittämisen, jotka ovat luontaisesti vähemmän haitallisia ympäristölle, lääkkeiden ympäristöystävällisemmän tuotannon ja
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristön kannalta järkevän
  hävittämisen edistäminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

7)

lääkkeiden, erityisesti mikrobilääkkeiden,
  tietoon perustuvan,
  maltillisen ja tehokkaan käytön
  ja sellaisten lääkkeiden kehittämisen, jotka ovat luontaisesti vähemmän haitallisia ympäristölle, lääkkeiden ympäristöystävällisemmän tuotannon ja
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristön kannalta järkevän
  hävittämisen edistäminen ja tukeminen;

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8) | unionin terveyslainsäädännön kehittämisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan tukeminen, korkealaatuisen, vertailukelpoisen ja luotettavan tiedon tuottaminen päätöksenteon ja seurannan tueksi sekä asiaan liittyvien politiikkojen terveysvaikutusten arviointien käytön edistäminen; |

Komission teksti

Tarkistus

8)

unionin terveyslainsäädännön kehittämisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan tukeminen, korkealaatuisen, vertailukelpoisen ja luotettavan tiedon tuottaminen päätöksenteon ja seurannan tueksi sekä asiaan liittyvien politiikkojen terveysvaikutusten arviointien käytön edistäminen;

| 8) | unionin terveyslainsäädännön kehittämisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan
  sekä tarvittaessa tarkistamisen
  tukeminen, korkealaatuisen, vertailukelpoisen ja luotettavan tiedon tuottaminen päätöksenteon ja seurannan tueksi
  , hoidon tarjoamisen ja täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamisen tukeminen
  sekä
  muiden
  asiaan liittyvien
  unionin
  politiikkojen terveysvaikutusten arviointien käytön edistäminen; |
| --- | --- |

8)

unionin terveyslainsäädännön kehittämisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan
  sekä tarvittaessa tarkistamisen
  tukeminen, korkealaatuisen, vertailukelpoisen ja luotettavan tiedon tuottaminen päätöksenteon ja seurannan tueksi
  , hoidon tarjoamisen ja täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin vastaamisen tukeminen
  sekä
  muiden
  asiaan liittyvien
  unionin
  politiikkojen terveysvaikutusten arviointien käytön edistäminen;

Tarkistukset 246 ja 71

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9) | jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen integroidun työn tukeminen, mukaan lukien vaikutuksiltaan merkittävien ennaltaehkäisykäytäntöjen toteuttaminen, ja verkottumisen
  lisääminen
  eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen
  kautta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

9)

jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen integroidun työn tukeminen, mukaan lukien vaikutuksiltaan merkittävien ennaltaehkäisykäytäntöjen toteuttaminen, ja verkottumisen
  lisääminen
  eurooppalaisten osaamisverkostojen ja muiden monikansallisten verkostojen
  kautta
  ;

| 9) | jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen integroidun työn tukeminen, mukaan lukien vaikutuksiltaan merkittävien ennaltaehkäisykäytäntöjen toteuttaminen,
  sellaisten terveydenhuollon menetelmien yksilöimisen tukeminen, jotka on arvioitava unionin tasolla,
  ja verkottumisen
  tehostamisen ja lisäämisen tukeminen
  eurooppalaisten osaamisverkostojen
  kautta, yleisiä tartuntatauteja ja ei-tarttuvia tauteja käsittelevien huippuosaamisverkostojen
  ja muiden monikansallisten verkostojen
  , mukaan lukien Orphanet-verkkopalvelun, kehittäminen ja toteuttaminen täysin synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja sen missioiden ja kumppanuuksien kanssa ja pyrkiminen lisäämään hoidon kattavuutta potilaille ja hoitamaan enemmän sairauksia ja terveysongelmia
  ; |
| --- | --- |

9)

jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen integroidun työn tukeminen, mukaan lukien vaikutuksiltaan merkittävien ennaltaehkäisykäytäntöjen toteuttaminen,
  sellaisten terveydenhuollon menetelmien yksilöimisen tukeminen, jotka on arvioitava unionin tasolla,
  ja verkottumisen
  tehostamisen ja lisäämisen tukeminen
  eurooppalaisten osaamisverkostojen
  kautta, yleisiä tartuntatauteja ja ei-tarttuvia tauteja käsittelevien huippuosaamisverkostojen
  ja muiden monikansallisten verkostojen
  , mukaan lukien Orphanet-verkkopalvelun, kehittäminen ja toteuttaminen täysin synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja sen missioiden ja kumppanuuksien kanssa ja pyrkiminen lisäämään hoidon kattavuutta potilaille ja hoitamaan enemmän sairauksia ja terveysongelmia
  ;

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10) | unionin tukeminen kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin
  terveysaloitteisiin
  osallistumisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

10)

unionin tukeminen kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin
  terveysaloitteisiin
  osallistumisessa.

| 10) | unionin tukeminen kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin
  terveyssitoumuksiin ja -aloitteisiin
  osallistumisessa
  , mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus. |
| --- | --- |

10)

unionin tukeminen kansainvälisiin ja maailmanlaajuisiin
  terveyssitoumuksiin ja -aloitteisiin
  osallistumisessa
  , mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–27 ovat
  1 946 614 000
   euroa käypinä hintoina. | 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–27 ovat
  10 398 000 000
   euroa käypinä hintoina
  (9 370 000 000 euroa kiinteinä hintoina)
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–27 ovat
  1 946 614 000
   euroa käypinä hintoina.

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–27 ovat
  10 398 000 000
   euroa käypinä hintoina
  (9 370 000 000 euroa kiinteinä hintoina)
  .

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää
  myös
  ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.
  Epäsuoriin toimiin liittyvät hallinnolliset menot eivät saa ylittää viittä prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaismäärästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää
  myös
  ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.
  Epäsuoriin toimiin liittyvät hallinnolliset menot eivät saa ylittää viittä prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaismäärästä.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | Poistetaan. |
| Euroopan unionin elpymisvälineen varat | |
| Asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] 2 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan ohjelman puitteissa käyttämällä mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua määrää, joka on enintään 8 451 000 000 euroa käypinä hintoina, jollei mainitun asetuksen 5 artiklan 4 ja 8 kohdasta muuta johdu. | |
| Nämä määrät ovat ulkoista käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Euroopan unionin elpymisvälineen varat

Euroopan unionin elpymisvälineen varat

Asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] 2 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan ohjelman puitteissa käyttämällä mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua määrää, joka on enintään 8 451 000 000 euroa käypinä hintoina, jollei mainitun asetuksen 5 artiklan 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.

Asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] 2 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan ohjelman puitteissa käyttämällä mainitun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua määrää, joka on enintään 8 451 000 000 euroa käypinä hintoina, jollei mainitun asetuksen 5 artiklan 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.

Nämä määrät ovat ulkoista käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Nämä määrät ovat ulkoista käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

7 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Kaikkien assosioituneiden maiden rahoitusosuudet sisällytetään ohjelman asiaankuuluviin osiin. Komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuotuisen talousarviomenettelyn aikana ohjelman kunkin osan kokonaismäärärahat ja yksilöi kunkin assosioituneen maan, yksittäiset rahoitusosuudet ja niiden maksutaseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Kaikkien assosioituneiden maiden rahoitusosuudet sisällytetään ohjelman asiaankuuluviin osiin. Komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuotuisen talousarviomenettelyn aikana ohjelman kunkin osan kokonaismäärärahat ja yksilöi kunkin assosioituneen maan, yksittäiset rahoitusosuudet ja niiden maksutaseen.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti tai välillistä hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa. | 1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti tai välillistä hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa
  sen varmistamiseksi, että muiden unionin tason rahoitusohjelmien kanssa ei ole päällekkäisyyksiä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti tai välillistä hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.

1.   Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti tai välillistä hallinnointia asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa
  sen varmistamiseksi, että muiden unionin tason rahoitusohjelmien kanssa ei ole päällekkäisyyksiä
  .

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat. | 2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat.
  Komissio pyrkii saavuttamaan tosiasiallisen ja tasapainoisen maantieteellisen kattavuuden kaikkialla unionissa myös auttamalla jäsenvaltioita parantamaan hankkeiden laatua valmiuksien kehittämisen avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat.

2.   Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat.
  Komissio pyrkii saavuttamaan tosiasiallisen ja tasapainoisen maantieteellisen kattavuuden kaikkialla unionissa myös auttamalla jäsenvaltioita parantamaan hankkeiden laatua valmiuksien kehittämisen avulla.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 a kohta (uusi)

8 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio helpottaa ohjelman johdonmukaista täytäntöönpanoa ja pyrkii samalla yksinkertaistamaan hallintoa mahdollisimman paljon. Komissio ja jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin ohjelman ja muiden unionin ohjelmien ja rahastojen välillä. |
| | Tätä varten ne |
| | a) | varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, erityisesti kun kyseessä ovat unionin varoista rahoitettavat toimenpiteet, sekä suunnitteluvaiheessa että toteuttamisen aikana; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio helpottaa ohjelman johdonmukaista täytäntöönpanoa ja pyrkii samalla yksinkertaistamaan hallintoa mahdollisimman paljon. Komissio ja jäsenvaltiot edistävät vastuualueidensa mukaisesti synergioita ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin ohjelman ja muiden unionin ohjelmien ja rahastojen välillä.

Tätä varten ne

Tätä varten ne

a)

a)

varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, erityisesti kun kyseessä ovat unionin varoista rahoitettavat toimenpiteet, sekä suunnitteluvaiheessa että toteuttamisen aikana;

varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, erityisesti kun kyseessä ovat unionin varoista rahoitettavat toimenpiteet, sekä suunnitteluvaiheessa että toteuttamisen aikana;

| b) | optimoivat koordinointimekanismit päällekkäisten toimien välttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

b)

optimoivat koordinointimekanismit päällekkäisten toimien välttämiseksi;

optimoivat koordinointimekanismit päällekkäisten toimien välttämiseksi;

| c) | varmistavat toteuttamisesta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, jotta välineen puitteissa voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia. |
| --- | --- |

c)

c)

varmistavat toteuttamisesta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, jotta välineen puitteissa voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia.

varmistavat toteuttamisesta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tarvittaessa alueellisella tasolla, jotta välineen puitteissa voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 b kohta (uusi)

8 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Komissio kehittää ohjelmaa toteuttaessaan yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), sekä Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), kanssa, jotta maksimoidaan unionin ja kansainvälisten toimien vaikuttavuus ja tehokkuus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b.
     
  Komissio kehittää ohjelmaa toteuttaessaan yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), sekä Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), kanssa, jotta maksimoidaan unionin ja kansainvälisten toimien vaikuttavuus ja tehokkuus.

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 c kohta (uusi)

8 artikla – 4 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 c.
     
  Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä tai muissa asiaankuuluvissa komission asiantuntijaryhmissä sekä sidosryhmiä, erityisesti terveysalan ammattijärjestöjä ja alalla toimivia kansalaisjärjestöjä, kaikissa ohjelman toteutuksen vaiheissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 c.
     
  Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä tai muissa asiaankuuluvissa komission asiantuntijaryhmissä sekä sidosryhmiä, erityisesti terveysalan ammattijärjestöjä ja alalla toimivia kansalaisjärjestöjä, kaikissa ohjelman toteutuksen vaiheissa.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla |
| | Avustusten myöntämisperusteet |
| | Avustusten myöntämisperusteet määritellään 18 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen soveltuvin osin huomioon seuraavat seikat: |
| | a) | johdonmukaisuus 4 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a artikla

9 a artikla

Avustusten myöntämisperusteet

Avustusten myöntämisperusteet

Avustusten myöntämisperusteet määritellään 18 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen soveltuvin osin huomioon seuraavat seikat:

Avustusten myöntämisperusteet määritellään 18 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen soveltuvin osin huomioon seuraavat seikat:

a)

a)

johdonmukaisuus 4 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden kanssa;

johdonmukaisuus 4 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden kanssa;

| b) | terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen; |
| --- | --- |

b)

b)

terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen;

terveydenhuoltojärjestelmän saavutettavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen;

| c) | rajatylittävä ulottuvuus; |
| --- | --- |

c)

c)

rajatylittävä ulottuvuus;

rajatylittävä ulottuvuus;

| d) | digitalisaation edistäminen; |
| --- | --- |

d)

d)

digitalisaation edistäminen;

digitalisaation edistäminen;

| e) | sosiaaliset vaikutukset (hyödyt ja kustannukset); |
| --- | --- |

e)

e)

sosiaaliset vaikutukset (hyödyt ja kustannukset);

sosiaaliset vaikutukset (hyödyt ja kustannukset);

| f) | johdonmukaisuus liitteen I säännösten kanssa; |
| --- | --- |

f)

f)

johdonmukaisuus liitteen I säännösten kanssa;

johdonmukaisuus liitteen I säännösten kanssa;

| g) | sairauksien ja erityisesti syövän ennaltaehkäisyn edistäminen; |
| --- | --- |

g)

g)

sairauksien ja erityisesti syövän ennaltaehkäisyn edistäminen;

sairauksien ja erityisesti syövän ennaltaehkäisyn edistäminen;

| h) | lääkkeiden saatavuuden edistäminen; |
| --- | --- |

h)

h)

lääkkeiden saatavuuden edistäminen;

lääkkeiden saatavuuden edistäminen;

| i) | toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

i)

i)

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa;

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa;

| j) | ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys. |
| --- | --- |

j)

j)

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys.

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 a kohta (uusi)

12 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | On luotava luotettava ja tehokas mekanismi rahoituksen päällekkäisyyksien välttämiseksi ja terveystavoitteita edistävien unionin eri ohjelmien ja politiikkojen välisten synergioiden varmistamiseksi. Kaikkia unionin eri ohjelmista ja rahastoista rahoitettuja rahoitustoimia ja toimia koskevat tiedot keskitetään tämän mekanismin yhteyteen. Mekanismissa on noudatettava avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita, ja sen on mahdollistettava terveystavoitteita edistävien toimien parempi seuranta ja arviointi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

On luotava luotettava ja tehokas mekanismi rahoituksen päällekkäisyyksien välttämiseksi ja terveystavoitteita edistävien unionin eri ohjelmien ja politiikkojen välisten synergioiden varmistamiseksi. Kaikkia unionin eri ohjelmista ja rahastoista rahoitettuja rahoitustoimia ja toimia koskevat tiedot keskitetään tämän mekanismin yhteyteen. Mekanismissa on noudatettava avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita, ja sen on mahdollistettava terveystavoitteita edistävien toimien parempi seuranta ja arviointi.

On luotava luotettava ja tehokas mekanismi rahoituksen päällekkäisyyksien välttämiseksi ja terveystavoitteita edistävien unionin eri ohjelmien ja politiikkojen välisten synergioiden varmistamiseksi. Kaikkia unionin eri ohjelmista ja rahastoista rahoitettuja rahoitustoimia ja toimia koskevat tiedot keskitetään tämän mekanismin yhteyteen. Mekanismissa on noudatettava avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita, ja sen on mahdollistettava terveystavoitteita edistävien toimien parempi seuranta ja arviointi.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta – b alakohta

14 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö;

| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa
  asiaankuuluva
  kansainvälinen järjestö
  , kuten viranomaiset, julkisen sektorin elimet, terveyslaitokset, tutkimuslaitokset, yliopistot ja korkeakoulut sekä potilasjärjestöt
  ; |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa
  asiaankuuluva
  kansainvälinen järjestö
  , kuten viranomaiset, julkisen sektorin elimet, terveyslaitokset, tutkimuslaitokset, yliopistot ja korkeakoulut sekä potilasjärjestöt
  ;

asiaankuuluva

, kuten viranomaiset, julkisen sektorin elimet, terveyslaitokset, tutkimuslaitokset, yliopistot ja korkeakoulut sekä potilasjärjestöt

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta

14 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, vastaavat
  periaatteessa
  omista osallistumiskustannuksistaan. | 3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, vastaavat omista osallistumiskustannuksistaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, vastaavat
  periaatteessa
  omista osallistumiskustannuksistaan.

3.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole assosioitunut ohjelmaan, vastaavat omista osallistumiskustannuksistaan.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 5 kohta

14 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Ohjelmasta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä sellaisten toimien rahoitukseen, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa ja joiden yhteisrahoitukseen osallistuvat jäsenvaltioiden tai ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden toimivaltaiset terveysviranomaiset, asiaankuuluvat kansainväliset terveysjärjestöt tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamat julkisen sektorin elimet ja valtioista riippumattomat elimet yksittäisesti tai verkostona. | 5.   Ohjelmasta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä
  , jos ne ovat asianmukaisesti perusteltuja,
  sellaisten toimien rahoitukseen, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa ja joiden yhteisrahoitukseen osallistuvat jäsenvaltioiden tai ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden
  paikalliset, alueelliset tai kansalliset
  toimivaltaiset terveysviranomaiset, asiaankuuluvat kansainväliset terveysjärjestöt
  , Interreg-ohjelmat
  tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamat julkisen sektorin elimet ja valtioista riippumattomat elimet yksittäisesti tai verkostona. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Ohjelmasta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä sellaisten toimien rahoitukseen, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa ja joiden yhteisrahoitukseen osallistuvat jäsenvaltioiden tai ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden toimivaltaiset terveysviranomaiset, asiaankuuluvat kansainväliset terveysjärjestöt tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamat julkisen sektorin elimet ja valtioista riippumattomat elimet yksittäisesti tai verkostona.

5.   Ohjelmasta voidaan myöntää suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä
  , jos ne ovat asianmukaisesti perusteltuja,
  sellaisten toimien rahoitukseen, joista saadaan selkeää unionin tason lisäarvoa ja joiden yhteisrahoitukseen osallistuvat jäsenvaltioiden tai ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden
  paikalliset, alueelliset tai kansalliset
  toimivaltaiset terveysviranomaiset, asiaankuuluvat kansainväliset terveysjärjestöt
  , Interreg-ohjelmat
  tai näiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuttamat julkisen sektorin elimet ja valtioista riippumattomat elimet yksittäisesti tai verkostona.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 6 kohta

14 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Ohjelmasta
  voidaan myöntää
  suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä eurooppalaisille osaamisverkostoille. Suoria avustuksia voidaan myöntää myös muille monikansallisille verkostoille, jotka on perustettu
  EU:n sääntöjen
  mukaisesti. | 6.   Ohjelmasta
  myönnetään
  suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä eurooppalaisille osaamisverkostoille
  yksinkertaistetulla varainhoitoa koskevalla ja teknisellä raportointijärjestelmällä
  . Suoria avustuksia voidaan myöntää myös muille monikansallisille verkostoille,
  muun muassa Interreg-ohjelmille,
  jotka on perustettu
  unionin oikeuden
  mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Ohjelmasta
  voidaan myöntää
  suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä eurooppalaisille osaamisverkostoille. Suoria avustuksia voidaan myöntää myös muille monikansallisille verkostoille, jotka on perustettu
  EU:n sääntöjen
  mukaisesti.

6.   Ohjelmasta
  myönnetään
  suoria avustuksia ilman ehdotuspyyntöä eurooppalaisille osaamisverkostoille
  yksinkertaistetulla varainhoitoa koskevalla ja teknisellä raportointijärjestelmällä
  . Suoria avustuksia voidaan myöntää myös muille monikansallisille verkostoille,
  muun muassa Interreg-ohjelmille,
  jotka on perustettu
  unionin oikeuden
  mukaisesti.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 6 a kohta (uusi)

14 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  On varmistettava riittävä rahoitus rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan eurooppalaisten osaamisverkostojen mallin lujittamiseksi ja laajentamiseksi varmistamalla erilaisten kliinisten palvelujen tarjoaminen eri kanavien kautta, mukaan lukien sähköisesti annettavat hoitoa ja hallintaa koskevat toiset lausunnot ja asiantuntijaneuvonta potilaille sekä verkossa toimivat ”avohoitopoliklinikat”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  On varmistettava riittävä rahoitus rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan eurooppalaisten osaamisverkostojen mallin lujittamiseksi ja laajentamiseksi varmistamalla erilaisten kliinisten palvelujen tarjoaminen eri kanavien kautta, mukaan lukien sähköisesti annettavat hoitoa ja hallintaa koskevat toiset lausunnot ja asiantuntijaneuvonta potilaille sekä verkossa toimivat ”avohoitopoliklinikat”.

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä ohjelmaa varten laadituista työsuunnitelmista, sen painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja sen toteuttamisesta. | Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä ohjelmaa varten laadituista
  vuotuisista
  työsuunnitelmista, sen painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja sen toteuttamisesta
  sekä mahdollisista synergioista jäsenvaltioiden omien resurssien kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä ohjelmaa varten laadituista työsuunnitelmista, sen painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja sen toteuttamisesta.

Komissio kuulee jäsenvaltioiden terveysviranomaisia terveyden edistämisen, sairauksien ehkäisyn ja ei-tarttuvien tautien hallinnan ohjausryhmässä ohjelmaa varten laadituista
  vuotuisista
  työsuunnitelmista, sen painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja sen toteuttamisesta
  sekä mahdollisista synergioista jäsenvaltioiden omien resurssien kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä
  .

vuotuisista

sekä mahdollisista synergioista jäsenvaltioiden omien resurssien kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio kuulee EU4Health-ohjausryhmää ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta sekä mahdollisista synergioista unionin rahastojen kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio kuulee EU4Health-ohjausryhmää ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta sekä mahdollisista synergioista unionin rahastojen kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä.

Komissio kuulee EU4Health-ohjausryhmää ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta sekä mahdollisista synergioista unionin rahastojen kanssa, jotta varmistetaan toimien vaikuttavuus ja kestävyys pitkällä aikavälillä.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 b kohta (uusi)

16 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio kuulee myös asiaankuuluvia unionin erillisvirastoja ja sidosryhmiä, kuten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti potilasjärjestöjen edustajia, ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio kuulee myös asiaankuuluvia unionin erillisvirastoja ja sidosryhmiä, kuten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti potilasjärjestöjen edustajia, ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta.

Komissio kuulee myös asiaankuuluvia unionin erillisvirastoja ja sidosryhmiä, kuten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti potilasjärjestöjen edustajia, ohjelmaa varten laadituista vuotuisista työsuunnitelmista, ohjelman painopisteistä, strategisista suuntaviivoista ja toteuttamisesta.

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 c kohta (uusi)

16 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio hyväksyy vuotuiset työsuunnitelmat delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 24 a artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy vuotuiset työsuunnitelmat delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 24 a artiklan mukaisesti.

Komissio hyväksyy vuotuiset työsuunnitelmat delegoiduilla säädöksillä. Nämä delegoidut säädökset hyväksytään tämän asetuksen 24 a artiklan mukaisesti.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 a artikla (uusi)

16 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 16 a artikla |
| | EU4Health-ohjausryhmän perustaminen |
| | 1.
     
  Komissio perustaa EU4Health-ohjausryhmän, jäljempänä ”ohjausryhmä”. |
| | 2.
     
  Ohjausryhmä |
| | i) | antaa panoksensa kattavan strategian ja ohjauksen muodossa ja osallistuu vuotuisten työsuunnitelmien laatimiseen ohjelmaa varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16 a artikla

16 a artikla

EU4Health-ohjausryhmän perustaminen

EU4Health-ohjausryhmän perustaminen

1.
     
  Komissio perustaa EU4Health-ohjausryhmän, jäljempänä ”ohjausryhmä”.

2.
     
  Ohjausryhmä

i)

i)

antaa panoksensa kattavan strategian ja ohjauksen muodossa ja osallistuu vuotuisten työsuunnitelmien laatimiseen ohjelmaa varten;

antaa panoksensa kattavan strategian ja ohjauksen muodossa ja osallistuu vuotuisten työsuunnitelmien laatimiseen ohjelmaa varten;

| ii) | laatii suunnitelman koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden ohjaamiseksi ohjelman ja muiden terveysulottuvuuden sisältävien ohjelmien välillä; |
| --- | --- |

ii)

ii)

laatii suunnitelman koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden ohjaamiseksi ohjelman ja muiden terveysulottuvuuden sisältävien ohjelmien välillä;

laatii suunnitelman koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden ohjaamiseksi ohjelman ja muiden terveysulottuvuuden sisältävien ohjelmien välillä;

| iii) | tarjoaa arvoihin perustuvia terveystoimia, kestävyyttä ja parempia terveydenhuollon ratkaisuja, edistää terveydenhuollon saatavuutta ja vähentää terveyteen liittyvää eriarvoisuutta sekä edistää potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista. |
| --- | --- |

iii)

iii)

tarjoaa arvoihin perustuvia terveystoimia, kestävyyttä ja parempia terveydenhuollon ratkaisuja, edistää terveydenhuollon saatavuutta ja vähentää terveyteen liittyvää eriarvoisuutta sekä edistää potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista.

tarjoaa arvoihin perustuvia terveystoimia, kestävyyttä ja parempia terveydenhuollon ratkaisuja, edistää terveydenhuollon saatavuutta ja vähentää terveyteen liittyvää eriarvoisuutta sekä edistää potilaiden ja yhteiskunnan osallistumista.

3.
     
  Ohjausryhmä on riippumaton sidosryhmä, johon kuuluu toimijoita kansanterveyden alalta, kuten Euroopan parlamentin edustajia, riippumattomia terveysasiantuntijoita ja potilaiden edustajia.

4.
     
  Ohjausryhmä koostuu 20 asiantuntevasta henkilöstä, jotka on valittu maantieteellinen tasapaino ja sukupuolten tasapuolinen edustus huomioon ottaen ja jotka edustavat 3 kohdassa tarkoitettuja eri tahoja ja aloja.

5.
     
  Komissio nimittää ohjausryhmän jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan avoimen nimeämis- tai kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.

Jäsenet nimitetään 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle ajanjaksolle. Komissio nimittää myös puheenjohtajan ohjausryhmän jäsenten keskuudesta.

6.
     
  Ohjausryhmä kokoontuu vähintään kolme kertaa vuodessa, mikä mahdollistaa säännöllisen ja avoimen näkemystenvaihdon.

Koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden ohjaamista koskevalla suunnitelmalla helpotetaan sen varmistamista, että kaikki olemassa olevat terveyteen liittyvät rahoitusmekanismit ovat näkyviä ja koordinoituja, ja autetaan ohjaamaan koordinointia ja yhteistyötä.

Koordinoinnin, yhteistyön ja synergioiden ohjaamista koskevalla suunnitelmalla helpotetaan sen varmistamista, että kaikki olemassa olevat terveyteen liittyvät rahoitusmekanismit ovat näkyviä ja koordinoituja, ja autetaan ohjaamaan koordinointia ja yhteistyötä.

Komissio voi kuulla ohjausryhmää muistakin kuin 2 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä.

Komissio voi kuulla ohjausryhmää muistakin kuin 2 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä.

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ohjelma toteutetaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. | Ohjelma toteutetaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 110 artiklassa tarkoitetuilla
  vuotuisilla
  työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelma toteutetaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

Ohjelma toteutetaan asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 110 artiklassa tarkoitetuilla
  vuotuisilla
  työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

vuotuisilla

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 a kohta (uusi)

18 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Työohjelmissa hyödynnetään sukupuolivaikutusten arviointia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Työohjelmissa hyödynnetään sukupuolivaikutusten arviointia.

Työohjelmissa hyödynnetään sukupuolivaikutusten arviointia.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 ja 4 artiklassa säädettyjen yleisten tavoitteiden ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II. | 1.   Indikaattorit,
  mukaan lukien ohjelma- ja toimikohtaiset indikaattorit,
  joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 ja 4 artiklassa säädettyjen yleisten tavoitteiden ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 ja 4 artiklassa säädettyjen yleisten tavoitteiden ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II.

1.   Indikaattorit,
  mukaan lukien ohjelma- ja toimikohtaiset indikaattorit,
  joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 ja 4 artiklassa säädettyjen yleisten tavoitteiden ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä II.

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 a kohta (uusi)

19 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti ohjelman hallinnointia ja toteuttamista. Avoimuuden lisäämiseksi jatkuvasti ajan tasalla pidettävät hallinnointia ja toteuttamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti ja helposti saataville komission verkkosivustolla. |
| | Samaan tietokantaan sisällytetään erityisesti rahoitettuja hankkeita koskevat tiedot. Näihin tietoihin kuuluvat |
| | a) | tiedot rahoitustyypeistä ja edunsaajien tyypeistä, jotta myönnettyjä varoja voidaan seurata avoimesti; yksityiskohtainen selvitys synergioista muiden unionin ohjelmien kanssa, mukaan lukien unionin virastojen toteuttamat toimet, jotta toteutettavien eri toimien täydentävyyttä voidaan analysoida asianmukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio seuraa jatkuvasti ohjelman hallinnointia ja toteuttamista. Avoimuuden lisäämiseksi jatkuvasti ajan tasalla pidettävät hallinnointia ja toteuttamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti ja helposti saataville komission verkkosivustolla.

Samaan tietokantaan sisällytetään erityisesti rahoitettuja hankkeita koskevat tiedot. Näihin tietoihin kuuluvat

Samaan tietokantaan sisällytetään erityisesti rahoitettuja hankkeita koskevat tiedot. Näihin tietoihin kuuluvat

a)

a)

tiedot rahoitustyypeistä ja edunsaajien tyypeistä, jotta myönnettyjä varoja voidaan seurata avoimesti; yksityiskohtainen selvitys synergioista muiden unionin ohjelmien kanssa, mukaan lukien unionin virastojen toteuttamat toimet, jotta toteutettavien eri toimien täydentävyyttä voidaan analysoida asianmukaisesti;

tiedot rahoitustyypeistä ja edunsaajien tyypeistä, jotta myönnettyjä varoja voidaan seurata avoimesti; yksityiskohtainen selvitys synergioista muiden unionin ohjelmien kanssa, mukaan lukien unionin virastojen toteuttamat toimet, jotta toteutettavien eri toimien täydentävyyttä voidaan analysoida asianmukaisesti;

| b) | menotasot eriteltyinä hankekohtaisesti, jotta niitä voidaan analysoida yksityiskohtaisesti myös kunkin 13 artiklassa ja liitteessä I määritellyn toiminta-alan osalta. |
| --- | --- |

b)

b)

menotasot eriteltyinä hankekohtaisesti, jotta niitä voidaan analysoida yksityiskohtaisesti myös kunkin 13 artiklassa ja liitteessä I määritellyn toiminta-alan osalta.

menotasot eriteltyinä hankekohtaisesti, jotta niitä voidaan analysoida yksityiskohtaisesti myös kunkin 13 artiklassa ja liitteessä I määritellyn toiminta-alan osalta.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään 24 artiklan mukaisesti komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen II tehtäviä muutoksia indikaattoreiden tarkistamiseksi ja täydentämiseksi tarvittaessa. | 2.   Siirretään 24 artiklan mukaisesti komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen II tehtäviä muutoksia indikaattoreiden
  , mukaan lukien ohjelma- ja toimikohtaiset indikaattorit,
  tarkistamiseksi ja täydentämiseksi tarvittaessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään 24 artiklan mukaisesti komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen II tehtäviä muutoksia indikaattoreiden tarkistamiseksi ja täydentämiseksi tarvittaessa.

2.   Siirretään 24 artiklan mukaisesti komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteeseen II tehtäviä muutoksia indikaattoreiden
  , mukaan lukien ohjelma- ja toimikohtaiset indikaattorit,
  tarkistamiseksi ja täydentämiseksi tarvittaessa.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 a kohta (uusi)

19 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Indikaattorit kerätään tarvittaessa sukupuolen mukaan eriteltyinä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Indikaattorit kerätään tarvittaessa sukupuolen mukaan eriteltyinä.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 kohta

19 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. | 3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti
  ja lisäämättä edunsaajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta
  . Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

3.   Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti
  ja lisäämättä edunsaajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta
  . Sitä varten unionin varojen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 4 kohta

20 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio toimittaa
  arviointien
  päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. | 4.   Komissio
  julkaisee,
  toimittaa
  ja esittelee sekä väliarvioinnin että lopullisen arvioinnin
  päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio toimittaa
  arviointien
  päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

4.   Komissio
  julkaisee,
  toimittaa
  ja esittelee sekä väliarvioinnin että lopullisen arvioinnin
  päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 a kohta (uusi)

21 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Ohjelman tarkastusjärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla ja erityisesti edunsaajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset. Tarkastuksissa ohjelmaan on sovellettava kauttaaltaan selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman tarkastusjärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla ja erityisesti edunsaajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset. Tarkastuksissa ohjelmaan on sovellettava kauttaaltaan selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä.

Ohjelman tarkastusjärjestelmässä on varmistettava tarkoituksenmukainen tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä ja otettava huomioon valvonnasta kaikilla tasoilla ja erityisesti edunsaajille aiheutuvat hallinnolliset ja muut kustannukset. Tarkastuksissa ohjelmaan on sovellettava kauttaaltaan selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia sääntöjä.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 b kohta (uusi)

21 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta täydennetään tarkastamalla valikoidusti menoja niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, tarkastetaan vain kerran, ja tarkastus kattaa kaikki asianomaiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta täydennetään tarkastamalla valikoidusti menoja niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, tarkastetaan vain kerran, ja tarkastus kattaa kaikki asianomaiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.

Ohjelman tarkastusstrategia perustuu tilintarkastukseen, joka kohdistetaan edustavaan otokseen menoista koko ohjelman laajuudelta. Tätä edustavaa otosta täydennetään tarkastamalla valikoidusti menoja niitä koskevan riskinarvioinnin perusteella. Toimet, jotka saavat yhteisrahoitusta unionin eri ohjelmista, tarkastetaan vain kerran, ja tarkastus kattaa kaikki asianomaiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 c kohta (uusi)

21 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia edunsaajan tasolla. Tällaiset yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille edunsaajille, ja ne koostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta, jota täydennetään maksutapahtumien tarkastuksella, jonka suorittaa toimivaltainen riippumaton tarkastaja, jolla on kelpoisuus suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti

   (1 a)

  . Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä todentaakseen menojen moitteettoman varainhoidon yleisesti ja arvioidakseen uudelleen jälkitarkastusten ja taloutta koskevista selvityksistä annettujen lausuntojen tasoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia edunsaajan tasolla. Tällaiset yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille edunsaajille, ja ne koostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta, jota täydennetään maksutapahtumien tarkastuksella, jonka suorittaa toimivaltainen riippumaton tarkastaja, jolla on kelpoisuus suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti

   (1 a)

  . Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä todentaakseen menojen moitteettoman varainhoidon yleisesti ja arvioidakseen uudelleen jälkitarkastusten ja taloutta koskevista selvityksistä annettujen lausuntojen tasoa.

Komissio tai rahoituselin voi käyttää järjestelmiin kohdistuvia yhdistettyjä tarkastuksia edunsaajan tasolla. Tällaiset yhdistetyt tarkastukset ovat vapaaehtoisia tietyntyyppisille edunsaajille, ja ne koostuvat järjestelmien ja prosessien tarkastuksesta, jota täydennetään maksutapahtumien tarkastuksella, jonka suorittaa toimivaltainen riippumaton tarkastaja, jolla on kelpoisuus suorittaa lakisääteisiä tilintarkastuksia direktiivin 2006/43/EY mukaisesti

1 a

. Komissio tai rahoituselin voi käyttää niitä todentaakseen menojen moitteettoman varainhoidon yleisesti ja arvioidakseen uudelleen jälkitarkastusten ja taloutta koskevista selvityksistä annettujen lausuntojen tasoa.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 d kohta (uusi)

21 artikla – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Tarkastuksia voidaan suorittaa kahden vuoden ajan loppumaksun suorittamisen jälkeen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tarkastuksia voidaan suorittaa kahden vuoden ajan loppumaksun suorittamisen jälkeen.

Tarkastuksia voidaan suorittaa kahden vuoden ajan loppumaksun suorittamisen jälkeen.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 e kohta (uusi)

21 artikla – 1 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio julkaisee tarkastusohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tarkastusmenettelyjä ja -sääntöjä sovelletaan ja tulkitaan luotettavasti ja yhdenmukaisesti koko ohjelman keston ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio julkaisee tarkastusohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tarkastusmenettelyjä ja -sääntöjä sovelletaan ja tulkitaan luotettavasti ja yhdenmukaisesti koko ohjelman keston ajan.

Komissio julkaisee tarkastusohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tarkastusmenettelyjä ja -sääntöjä sovelletaan ja tulkitaan luotettavasti ja yhdenmukaisesti koko ohjelman keston ajan.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

24 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028
  . | 2.   Siirretään
  komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] kolmen vuoden ajaksi
  19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kolmen vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028
  .

2.   Siirretään
  komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] kolmen vuoden ajaksi
  19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä
  . Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän kolmen vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – a kohta – ii alakohta

Liite I – a kohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | terveyskriisien kannalta merkityksellinen
  kriittinen terveydenhuoltoinfrastruktuuri
  , välineet, rakenteet, prosessit, tuotanto- ja laboratoriokapasiteetti, mukaan lukien epidemioiden seuranta-, mallintamis-, ennakoimis-, ehkäisy- ja hallintavälineet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

terveyskriisien kannalta merkityksellinen
  kriittinen terveydenhuoltoinfrastruktuuri
  , välineet, rakenteet, prosessit, tuotanto- ja laboratoriokapasiteetti, mukaan lukien epidemioiden seuranta-, mallintamis-, ennakoimis-, ehkäisy- ja hallintavälineet.

kriittinen terveydenhuoltoinfrastruktuuri

| ii) | terveyskriisien kannalta merkityksellinen
  koordinoitu toiminta
  , välineet
  , mekanismit
  , rakenteet, prosessit, tuotanto- ja laboratoriokapasiteetti, mukaan lukien epidemioiden seuranta-, mallintamis-, ennakoimis-, ehkäisy- ja hallintavälineet. |
| --- | --- |

ii)

terveyskriisien kannalta merkityksellinen
  koordinoitu toiminta
  , välineet
  , mekanismit
  , rakenteet, prosessit, tuotanto- ja laboratoriokapasiteetti, mukaan lukien epidemioiden seuranta-, mallintamis-, ennakoimis-, ehkäisy- ja hallintavälineet.

koordinoitu toiminta

, mekanismit

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – b kohta

Liite I – b kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | Parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten ratkaisujen, joilla on vakiintunutta unionin tason lisäarvoa, siirtäminen, mukauttaminen ja käyttöönotto jäsenvaltioiden välillä sekä maakohtainen räätälöity tuki maille tai maaryhmille, joilla on suurimmat tarpeet, rahoittamalla erityishankkeita, kuten twinning-toimintaa, asiantuntijaneuvontaa ja vertaistukea. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten ratkaisujen, joilla on vakiintunutta unionin tason lisäarvoa, siirtäminen, mukauttaminen ja käyttöönotto jäsenvaltioiden välillä sekä maakohtainen räätälöity tuki maille tai maaryhmille, joilla on suurimmat tarpeet, rahoittamalla erityishankkeita, kuten twinning-toimintaa, asiantuntijaneuvontaa ja vertaistukea.

| b) | Parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten ratkaisujen, joilla on vakiintunutta unionin tason lisäarvoa, siirtäminen, mukauttaminen ja käyttöönotto jäsenvaltioiden
  tai alueiden
  välillä sekä maakohtainen räätälöity tuki
  alueille tai
  maille
  taikka alue-
  tai maaryhmille, joilla on suurimmat tarpeet, rahoittamalla erityishankkeita, kuten twinning-toimintaa, asiantuntijaneuvontaa ja vertaistukea. |
| --- | --- |

b)

Parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten ratkaisujen, joilla on vakiintunutta unionin tason lisäarvoa, siirtäminen, mukauttaminen ja käyttöönotto jäsenvaltioiden
  tai alueiden
  välillä sekä maakohtainen räätälöity tuki
  alueille tai
  maille
  taikka alue-
  tai maaryhmille, joilla on suurimmat tarpeet, rahoittamalla erityishankkeita, kuten twinning-toimintaa, asiantuntijaneuvontaa ja vertaistukea.

tai alueiden

alueille tai

taikka alue-

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – c kohta – i alakohta

Liite I – c kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | selvitykset, tutkimukset, tietojen ja tilastojen keruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, tietämyksen välittäminen ja vertailuanalyysit; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

selvitykset, tutkimukset, tietojen ja tilastojen keruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit, tietämyksen välittäminen ja vertailuanalyysit;

| i) | selvitykset, tutkimukset,
  vertailukelpoisten
  tietojen
  , tarvittaessa myös sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen tietojen,
  ja tilastojen keruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot
  , pilottihankkeet
  , indikaattorit, tietämyksen välittäminen ja vertailuanalyysit; |
| --- | --- |

i)

selvitykset, tutkimukset,
  vertailukelpoisten
  tietojen
  , tarvittaessa myös sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen tietojen,
  ja tilastojen keruu, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot
  , pilottihankkeet
  , indikaattorit, tietämyksen välittäminen ja vertailuanalyysit;

vertailukelpoisten

, tarvittaessa myös sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen tietojen,

, pilottihankkeet

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – c kohta – iii alakohta

Liite I – c kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | asiantuntijaryhmät ja -paneelit, jotka tarjoavat neuvoja, dataa ja tietoa terveyspolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon tueksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

asiantuntijaryhmät ja -paneelit, jotka tarjoavat neuvoja, dataa ja tietoa terveyspolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon tueksi;

| iii) | asiantuntijaryhmät ja -paneelit,
  mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa asiaankuuluvien sidosryhmien edustajat,
  jotka tarjoavat neuvoja,
  arviointeja,
  dataa ja tietoa terveyspolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon tueksi
  , mukaan lukien terveyspolitiikan täytäntöönpanon seuranta-arvioinnit
  ; |
| --- | --- |

iii)

asiantuntijaryhmät ja -paneelit,
  mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa asiaankuuluvien sidosryhmien edustajat,
  jotka tarjoavat neuvoja,
  arviointeja,
  dataa ja tietoa terveyspolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon tueksi
  , mukaan lukien terveyspolitiikan täytäntöönpanon seuranta-arvioinnit
  ;

mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa asiaankuuluvien sidosryhmien edustajat,

arviointeja,

, mukaan lukien terveyspolitiikan täytäntöönpanon seuranta-arvioinnit

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – c kohta – iv alakohta

Liite I – c kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | tutkimukset ja analyysit sekä tieteellinen neuvonta päätöksenteon tueksi ja tuki kuluttajien turvallisuutta käsittelevälle tiedekomitealle
  sekä
  terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevälle tiedekomitealle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

tutkimukset ja analyysit sekä tieteellinen neuvonta päätöksenteon tueksi ja tuki kuluttajien turvallisuutta käsittelevälle tiedekomitealle
  sekä
  terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevälle tiedekomitealle.

sekä

| iv) | tutkimukset ja analyysit
  , unionin muiden politiikkatoimien terveysvaikutusten järjestelmällinen arviointi
  sekä tieteellinen neuvonta
  näyttöön perustuvan
  päätöksenteon tueksi ja tuki kuluttajien turvallisuutta käsittelevälle tiedekomitealle, terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevälle tiedekomitealle
  ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn arvioinnin asiantuntijaryhmälle
  . |
| --- | --- |

iv)

tutkimukset ja analyysit
  , unionin muiden politiikkatoimien terveysvaikutusten järjestelmällinen arviointi
  sekä tieteellinen neuvonta
  näyttöön perustuvan
  päätöksenteon tueksi ja tuki kuluttajien turvallisuutta käsittelevälle tiedekomitealle, terveys- ja ympäristöriskejä sekä kehittymässä olevia riskejä käsittelevälle tiedekomitealle
  ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn arvioinnin asiantuntijaryhmälle
  .

, unionin muiden politiikkatoimien terveysvaikutusten järjestelmällinen arviointi

näyttöön perustuvan

ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn arvioinnin asiantuntijaryhmälle

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – johdantokappale

Liite I – d kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Unionin terveyslainsäädännön ja -toimien kehittäminen
  ja
  täytäntöönpano erityisesti tukemalla seuraavia: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Unionin terveyslainsäädännön ja -toimien kehittäminen
  ja
  täytäntöönpano erityisesti tukemalla seuraavia:

ja

| d) | Unionin terveyslainsäädännön ja -toimien kehittäminen, täytäntöönpano
  ja arviointi
  erityisesti tukemalla seuraavia: |
| --- | --- |

d)

Unionin terveyslainsäädännön ja -toimien kehittäminen, täytäntöönpano
  ja arviointi
  erityisesti tukemalla seuraavia:

ja arviointi

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – i alakohta

Liite I – d kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | unionin terveyslainsäädännön ja -toimien täytäntöönpano, noudattamisen valvonta ja seuranta sekä tekninen tuki oikeudellisten vaatimusten täytäntöönpanolle; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

unionin terveyslainsäädännön ja -toimien täytäntöönpano, noudattamisen valvonta ja seuranta sekä tekninen tuki oikeudellisten vaatimusten täytäntöönpanolle;

| i) | unionin terveyslainsäädännön ja -toimien
  , terveyden edistäminen mukaan luettuna,
  täytäntöönpano, noudattamisen valvonta ja seuranta sekä tekninen tuki oikeudellisten
  ja toiminnallisten
  vaatimusten
  täysimääräiselle
  täytäntöönpanolle
  kaikissa jäsenvaltioissa
  ; |
| --- | --- |

i)

unionin terveyslainsäädännön ja -toimien
  , terveyden edistäminen mukaan luettuna,
  täytäntöönpano, noudattamisen valvonta ja seuranta sekä tekninen tuki oikeudellisten
  ja toiminnallisten
  vaatimusten
  täysimääräiselle
  täytäntöönpanolle
  kaikissa jäsenvaltioissa
  ;

, terveyden edistäminen mukaan luettuna,

ja toiminnallisten

täysimääräiselle

kaikissa jäsenvaltioissa

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – iv alakohta

Liite I – d kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | tietokantojen ja digitaalisten välineiden kehittäminen
  ja
  käyttäminen sekä niiden yhteentoimivuus, tarvittaessa
  myös
  muiden tunnistinteknologioiden, kuten avaruuspohjaisten
  teknologioiden
  , kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

tietokantojen ja digitaalisten välineiden kehittäminen
  ja
  käyttäminen sekä niiden yhteentoimivuus, tarvittaessa
  myös
  muiden tunnistinteknologioiden, kuten avaruuspohjaisten
  teknologioiden
  , kanssa;

ja

myös

teknologioiden

| iv) | tietokantojen ja digitaalisten välineiden kehittäminen, käyttäminen
  ja ylläpito
  sekä niiden yhteentoimivuus,
  myös jo perustettujen hankkeiden ja
  tarvittaessa muiden tunnistinteknologioiden, kuten avaruuspohjaisten
  ja tekoälyteknologioiden
  , kanssa; |
| --- | --- |

iv)

tietokantojen ja digitaalisten välineiden kehittäminen, käyttäminen
  ja ylläpito
  sekä niiden yhteentoimivuus,
  myös jo perustettujen hankkeiden ja
  tarvittaessa muiden tunnistinteknologioiden, kuten avaruuspohjaisten
  ja tekoälyteknologioiden
  , kanssa;

ja ylläpito

myös jo perustettujen hankkeiden ja

ja tekoälyteknologioiden

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – v alakohta

Liite I – d kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | unionin lainsäädännön mukainen tilintarkastus- ja
  arviointityö
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v)

unionin lainsäädännön mukainen tilintarkastus- ja
  arviointityö
  ;

arviointityö

| v) | unionin lainsäädännön mukainen tilintarkastus-
  , arviointi-
  ja
  tarkastustyö
  ; |
| --- | --- |

v)

unionin lainsäädännön mukainen tilintarkastus-
  , arviointi-
  ja
  tarkastustyö
  ;

, arviointi-

tarkastustyö

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – x alakohta

Liite I – d kohta – x alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| x) | kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat unionin terveyslainsäädännön ja ohjelman täytäntöönpanoon liittyvää ohjausta, tietoa ja apua; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x)

kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat unionin terveyslainsäädännön ja ohjelman täytäntöönpanoon liittyvää ohjausta, tietoa ja apua;

| x) | kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat unionin terveyslainsäädännön ja ohjelman
  tunnetuksi tekemiseen ja
  täytäntöönpanoon liittyvää ohjausta, tietoa ja apua; |
| --- | --- |

x)

kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat unionin terveyslainsäädännön ja ohjelman
  tunnetuksi tekemiseen ja
  täytäntöönpanoon liittyvää ohjausta, tietoa ja apua;

tunnetuksi tekemiseen ja

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – d kohta – xi alakohta

Liite I – d kohta – xi alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| xi) | sidosryhmät valtioiden välisen yhteistyön osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xi)

sidosryhmät valtioiden välisen yhteistyön osalta.

| xi) | sidosryhmät valtioiden välisen
  ja alueellisen
  yhteistyön osalta. |
| --- | --- |

xi)

sidosryhmät valtioiden välisen
  ja alueellisen
  yhteistyön osalta.

ja alueellisen

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – e kohta

Liite I – e kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| e) | Rakenteelliset varastot ja kriisiin valmistautuminen: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

e)

e)

Rakenteelliset varastot ja kriisiin valmistautuminen:

Rakenteelliset varastot ja kriisiin valmistautuminen:

Poistetaan.

Poistetaan.

| | i) | sellaisen mekanismin perustaminen ja tukeminen, jolla kehitetään, hankitaan ja käsitellään kriisin kannalta merkityksellisiä tuotteita; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

sellaisen mekanismin perustaminen ja tukeminen, jolla kehitetään, hankitaan ja käsitellään kriisin kannalta merkityksellisiä tuotteita;

sellaisen mekanismin perustaminen ja tukeminen, jolla kehitetään, hankitaan ja käsitellään kriisin kannalta merkityksellisiä tuotteita;

| ii) | kriisin kannalta merkityksellisistä tuotteista koostuvan EU:n reservien ja varastojen perustaminen ja hallinnointi täydentäen muita unionin välineitä; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kriisin kannalta merkityksellisistä tuotteista koostuvan EU:n reservien ja varastojen perustaminen ja hallinnointi täydentäen muita unionin välineitä;

kriisin kannalta merkityksellisistä tuotteista koostuvan EU:n reservien ja varastojen perustaminen ja hallinnointi täydentäen muita unionin välineitä;

| iii) | sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joiden avulla voidaan tehokkaasti seurata ja jakaa käytettävissä olevia hoitopalveluja (kuten sairaaloiden vuodepaikkoja ja tehohoitopaikkoja), jakaa terveyskriisin yhteydessä tarvittavia tavaroita ja palveluja sekä varmistaa lääkkeiden, kokeellisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuus ja turvallinen käyttö; |
| --- | --- |

iii)

iii)

sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joiden avulla voidaan tehokkaasti seurata ja jakaa käytettävissä olevia hoitopalveluja (kuten sairaaloiden vuodepaikkoja ja tehohoitopaikkoja), jakaa terveyskriisin yhteydessä tarvittavia tavaroita ja palveluja sekä varmistaa lääkkeiden, kokeellisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuus ja turvallinen käyttö;

sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joiden avulla voidaan tehokkaasti seurata ja jakaa käytettävissä olevia hoitopalveluja (kuten sairaaloiden vuodepaikkoja ja tehohoitopaikkoja), jakaa terveyskriisin yhteydessä tarvittavia tavaroita ja palveluja sekä varmistaa lääkkeiden, kokeellisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuus ja turvallinen käyttö;

| iv) | terveyskriisien ehkäisemisessä ja hallinnassa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen hankinta sekä toimet, joilla varmistetaan näiden keskeisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus; |
| --- | --- |

iv)

iv)

terveyskriisien ehkäisemisessä ja hallinnassa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen hankinta sekä toimet, joilla varmistetaan näiden keskeisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus;

terveyskriisien ehkäisemisessä ja hallinnassa tarvittavien tavaroiden ja palvelujen hankinta sekä toimet, joilla varmistetaan näiden keskeisten tavaroiden ja palvelujen saatavuus;

| v) | lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstöstä ja -asiantuntijoista koostuvan unionin reservin perustaminen ja toiminta sekä mekanismi tällaisen henkilöstön ja tällaisten asiantuntijoiden lähettämiseksi tarvittaessa terveyskriisin ehkäisemistä tai siihen reagoimista varten kaikkialla unionissa; unionin terveysuhkia käsittelevän ryhmän perustaminen ja toiminta; ryhmän tehtävänä on antaa komission pyynnöstä asiantuntijaneuvontaa ja teknistä apua terveyskriisin yhteydessä; |
| --- | --- |

v)

v)

lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstöstä ja -asiantuntijoista koostuvan unionin reservin perustaminen ja toiminta sekä mekanismi tällaisen henkilöstön ja tällaisten asiantuntijoiden lähettämiseksi tarvittaessa terveyskriisin ehkäisemistä tai siihen reagoimista varten kaikkialla unionissa; unionin terveysuhkia käsittelevän ryhmän perustaminen ja toiminta; ryhmän tehtävänä on antaa komission pyynnöstä asiantuntijaneuvontaa ja teknistä apua terveyskriisin yhteydessä;

lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstöstä ja -asiantuntijoista koostuvan unionin reservin perustaminen ja toiminta sekä mekanismi tällaisen henkilöstön ja tällaisten asiantuntijoiden lähettämiseksi tarvittaessa terveyskriisin ehkäisemistä tai siihen reagoimista varten kaikkialla unionissa; unionin terveysuhkia käsittelevän ryhmän perustaminen ja toiminta; ryhmän tehtävänä on antaa komission pyynnöstä asiantuntijaneuvontaa ja teknistä apua terveyskriisin yhteydessä;

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – i alakohta

Liite I – f kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | toimet, joilla edistetään terveyskriisien ehkäisyyn, niihin valmistautumiseen, niiden hallintaan ja niihin reagoimiseen liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset sekä lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön sekä kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

toimet, joilla edistetään terveyskriisien ehkäisyyn, niihin valmistautumiseen, niiden hallintaan ja niihin reagoimiseen liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset sekä lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön sekä kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen;

| i) | toimet, joilla edistetään terveyskriisien ehkäisyyn, niihin valmistautumiseen, niiden hallintaan ja niihin reagoimiseen liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien
  stressitestit,
  valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset
  , laadukkaan terveydenhuollon standardien kehittäminen
  sekä lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön sekä kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen; |
| --- | --- |

i)

toimet, joilla edistetään terveyskriisien ehkäisyyn, niihin valmistautumiseen, niiden hallintaan ja niihin reagoimiseen liittyvää unionin tason sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden unionin laajuista ja monialaista kapasiteettia, mukaan lukien
  stressitestit,
  valmiussuunnitelmien laadinta ja valmiusharjoitukset
  , laadukkaan terveydenhuollon standardien kehittäminen
  sekä lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön sekä kansanterveysalan henkilöstön taitojen kehittäminen;

stressitestit,

, laadukkaan terveydenhuollon standardien kehittäminen

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – i a alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | Euroopan terveydenhuoltomekanismin perustaminen, jotta voidaan vastata kaikenlaisiin terveysuhkiin ja -kriiseihin ja tehostaa operatiivista koordinointia Euroopan tasolla; tätä koordinoi ECDC asiaankuuluvien virastojen avustuksella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

Euroopan terveydenhuoltomekanismin perustaminen, jotta voidaan vastata kaikenlaisiin terveysuhkiin ja -kriiseihin ja tehostaa operatiivista koordinointia Euroopan tasolla; tätä koordinoi ECDC asiaankuuluvien virastojen avustuksella;

Euroopan terveydenhuoltomekanismin perustaminen, jotta voidaan vastata kaikenlaisiin terveysuhkiin ja -kriiseihin ja tehostaa operatiivista koordinointia Euroopan tasolla; tätä koordinoi ECDC asiaankuuluvien virastojen avustuksella;

Tarkistus 251

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – i b alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – i b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i b) | terveyskriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden reservin perustamisen edistäminen täydentäen rescEU:ta, hätätilanteen tukivälinettä, palautumistukivälinettä ja muita unionin välineitä, ohjelmia ja rahastoja ja tällaisten tuotteiden saatavuuden varmistaminen kriisiaikoina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i b)

i b)

terveyskriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden reservin perustamisen edistäminen täydentäen rescEU:ta, hätätilanteen tukivälinettä, palautumistukivälinettä ja muita unionin välineitä, ohjelmia ja rahastoja ja tällaisten tuotteiden saatavuuden varmistaminen kriisiaikoina;

terveyskriisin kannalta merkityksellisten tuotteiden reservin perustamisen edistäminen täydentäen rescEU:ta, hätätilanteen tukivälinettä, palautumistukivälinettä ja muita unionin välineitä, ohjelmia ja rahastoja ja tällaisten tuotteiden saatavuuden varmistaminen kriisiaikoina;

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – iii alakohta

Liite I – f kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | lääketieteellisten vastatoimien, mukaan lukien keskeiset kemikaalit ja vaikuttavat aineet, nopean kehittämisen tukeminen ja/tai niiden hankkiminen sekä kiireellisiä terveysteknologian arviointeja ja kliinisiä tutkimuksia koskevan yhteistyön rahoittaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

iii)

lääketieteellisten vastatoimien, mukaan lukien keskeiset kemikaalit ja vaikuttavat aineet, nopean kehittämisen tukeminen ja/tai niiden hankkiminen sekä kiireellisiä terveysteknologian arviointeja ja kliinisiä tutkimuksia koskevan yhteistyön rahoittaminen;

lääketieteellisten vastatoimien, mukaan lukien keskeiset kemikaalit ja vaikuttavat aineet, nopean kehittämisen tukeminen ja/tai niiden hankkiminen sekä kiireellisiä terveysteknologian arviointeja ja kliinisiä tutkimuksia koskevan yhteistyön rahoittaminen;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – iv alakohta

Liite I – f kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | ennaltaehkäisevät toimet haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi terveysuhkilta ja toimet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan mukauttamiseksi tällaisten ryhmien tarpeisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

ennaltaehkäisevät toimet haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi terveysuhkilta ja toimet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan mukauttamiseksi tällaisten ryhmien tarpeisiin;

| iv) | ennaltaehkäisevät toimet
  kaikkien kansalaisten ja etenkin
  haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi terveysuhkilta ja toimet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan mukauttamiseksi tällaisten ryhmien tarpeisiin
  , kuten palliatiivista hoitoa ja kivunhallintahoitoa tarvitsevien kroonisesti sairaiden potilaiden perushoidon varmistaminen
  ; |
| --- | --- |

iv)

ennaltaehkäisevät toimet
  kaikkien kansalaisten ja etenkin
  haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien suojelemiseksi terveysuhkilta ja toimet kriisivalmiuden ja kriisinhallinnan mukauttamiseksi tällaisten ryhmien tarpeisiin
  , kuten palliatiivista hoitoa ja kivunhallintahoitoa tarvitsevien kroonisesti sairaiden potilaiden perushoidon varmistaminen
  ;

kaikkien kansalaisten ja etenkin

, kuten palliatiivista hoitoa ja kivunhallintahoitoa tarvitsevien kroonisesti sairaiden potilaiden perushoidon varmistaminen

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – iv a alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – iv a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv a) | toimet, joilla tuetaan sähköisiä terveyspalveluja, kuten siirtymistä etälääketieteen palveluihin, kotona tapahtuvaan lääkitsemiseen sekä ennaltaehkäisy-/itsehoitosuunnitelmien täytäntöönpanoon, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv a)

iv a)

toimet, joilla tuetaan sähköisiä terveyspalveluja, kuten siirtymistä etälääketieteen palveluihin, kotona tapahtuvaan lääkitsemiseen sekä ennaltaehkäisy-/itsehoitosuunnitelmien täytäntöönpanoon, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista;

toimet, joilla tuetaan sähköisiä terveyspalveluja, kuten siirtymistä etälääketieteen palveluihin, kotona tapahtuvaan lääkitsemiseen sekä ennaltaehkäisy-/itsehoitosuunnitelmien täytäntöönpanoon, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista;

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – iv b alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – iv b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv b) | rajatylittävää yhteistyötä tukevat toimet, joilla varmistetaan kaikkialla unionissa nopea hoitoonpääsy kaikille potilaille, erityisesti harvinaista sairautta sairastaville potilaille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv b)

iv b)

rajatylittävää yhteistyötä tukevat toimet, joilla varmistetaan kaikkialla unionissa nopea hoitoonpääsy kaikille potilaille, erityisesti harvinaista sairautta sairastaville potilaille;

rajatylittävää yhteistyötä tukevat toimet, joilla varmistetaan kaikkialla unionissa nopea hoitoonpääsy kaikille potilaille, erityisesti harvinaista sairautta sairastaville potilaille;

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – v alakohta

Liite I – f kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | toimet, joilla puututaan terveyskriisin välillisiin terveysvaikutuksiin, erityisesti mielenterveyteen, kroonisista sairauksista kärsiviin potilaisiin ja muihin
  haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuviin vaikutuksiin
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v)

toimet, joilla puututaan terveyskriisin välillisiin terveysvaikutuksiin, erityisesti mielenterveyteen, kroonisista sairauksista kärsiviin potilaisiin ja muihin
  haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuviin vaikutuksiin
  ;

haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuviin vaikutuksiin

| v) | toimet, joilla puututaan terveyskriisin välillisiin terveysvaikutuksiin,
  jotka kohdistuvat
  erityisesti mielenterveyteen, kroonisista sairauksista kärsiviin potilaisiin ja muihin
  haavoittuvassa tilanteessa oleviin, kuten ihmisiin, joilla on jokin riippuvuus, hiv/aids tai tuberkuloosi, ja hallitaan kyseisiä terveysvaikutuksia
  ; |
| --- | --- |

v)

toimet, joilla puututaan terveyskriisin välillisiin terveysvaikutuksiin,
  jotka kohdistuvat
  erityisesti mielenterveyteen, kroonisista sairauksista kärsiviin potilaisiin ja muihin
  haavoittuvassa tilanteessa oleviin, kuten ihmisiin, joilla on jokin riippuvuus, hiv/aids tai tuberkuloosi, ja hallitaan kyseisiä terveysvaikutuksia
  ;

jotka kohdistuvat

haavoittuvassa tilanteessa oleviin, kuten ihmisiin, joilla on jokin riippuvuus, hiv/aids tai tuberkuloosi, ja hallitaan kyseisiä terveysvaikutuksia

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – viii a alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – viii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | viii a) | epidemiologiseen valvontaan liittyvien toimien tukeminen, joissa keskitytään kansallisiin terveyslaitoksiin ja edistetään siten kansalaisten terveyteen vaikuttavien tai sitä määrittävien tekijöiden arviointia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii a)

viii a)

epidemiologiseen valvontaan liittyvien toimien tukeminen, joissa keskitytään kansallisiin terveyslaitoksiin ja edistetään siten kansalaisten terveyteen vaikuttavien tai sitä määrittävien tekijöiden arviointia;

epidemiologiseen valvontaan liittyvien toimien tukeminen, joissa keskitytään kansallisiin terveyslaitoksiin ja edistetään siten kansalaisten terveyteen vaikuttavien tai sitä määrittävien tekijöiden arviointia;

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – f kohta – viii b alakohta (uusi)

Liite I – f kohta – viii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | viii b) | toimet, joilla varmistetaan, että lääkkeiden saanti ei häiriinny ja että hoidot jatkuvat, erityisesti kroonisesti sairaiden potilaiden ollessa kyseessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii b)

viii b)

toimet, joilla varmistetaan, että lääkkeiden saanti ei häiriinny ja että hoidot jatkuvat, erityisesti kroonisesti sairaiden potilaiden ollessa kyseessä;

toimet, joilla varmistetaan, että lääkkeiden saanti ei häiriinny ja että hoidot jatkuvat, erityisesti kroonisesti sairaiden potilaiden ollessa kyseessä;

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – johdantokappale

Liite I – g kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | Kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien vahvistaminen: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

Kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien vahvistaminen:

| g) | Kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien vahvistaminen
  , terveyden edistäminen ja suojelu sekä sairauksien ehkäiseminen
  : |
| --- | --- |

g)

Kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien vahvistaminen
  , terveyden edistäminen ja suojelu sekä sairauksien ehkäiseminen
  :

, terveyden edistäminen ja suojelu sekä sairauksien ehkäiseminen

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – i alakohta

Liite I – g kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | tietämyksen siirtoa koskevien toimien ja unionin tason yhteistyön tukeminen, jotta voidaan auttaa kansallisia uudistusprosesseja parantamaan tehokkuutta,
  saatavuutta
  , kestävyyttä ja muutosjoustavuutta, erityisesti jotta voidaan vastata talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksilöityihin haasteisiin ja vahvistaa perusterveydenhuoltoa, tukea hoidon integrointia
  ja
  pyrkiä yleiseen terveydenhuoltoon ja terveydenhuollon
  yhdenvertaiseen saatavuuteen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

tietämyksen siirtoa koskevien toimien ja unionin tason yhteistyön tukeminen, jotta voidaan auttaa kansallisia uudistusprosesseja parantamaan tehokkuutta,
  saatavuutta
  , kestävyyttä ja muutosjoustavuutta, erityisesti jotta voidaan vastata talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksilöityihin haasteisiin ja vahvistaa perusterveydenhuoltoa, tukea hoidon integrointia
  ja
  pyrkiä yleiseen terveydenhuoltoon ja terveydenhuollon
  yhdenvertaiseen saatavuuteen
  ;

saatavuutta

ja

yhdenvertaiseen saatavuuteen

| i) | tietämyksen siirtoa koskevien toimien ja unionin tason yhteistyön tukeminen, jotta voidaan auttaa kansallisia uudistusprosesseja parantamaan tehokkuutta,
  saavutettavuutta
  , kestävyyttä ja muutosjoustavuutta,
  samalla kun yhdistetään käytettävissä oleva unionin rahoitus,
  erityisesti jotta voidaan vastata talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson
  ja terveyttä koskevien maakohtaisten suositusten
  yhteydessä yksilöityihin haasteisiin ja vahvistaa perusterveydenhuoltoa, tukea hoidon integrointia, pyrkiä yleiseen terveydenhuoltoon ja
  saavuttaa laadukkaan
  terveydenhuollon
  yhdenvertainen saatavuus
  ; |
| --- | --- |

i)

tietämyksen siirtoa koskevien toimien ja unionin tason yhteistyön tukeminen, jotta voidaan auttaa kansallisia uudistusprosesseja parantamaan tehokkuutta,
  saavutettavuutta
  , kestävyyttä ja muutosjoustavuutta,
  samalla kun yhdistetään käytettävissä oleva unionin rahoitus,
  erityisesti jotta voidaan vastata talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson
  ja terveyttä koskevien maakohtaisten suositusten
  yhteydessä yksilöityihin haasteisiin ja vahvistaa perusterveydenhuoltoa, tukea hoidon integrointia, pyrkiä yleiseen terveydenhuoltoon ja
  saavuttaa laadukkaan
  terveydenhuollon
  yhdenvertainen saatavuus
  ;

saavutettavuutta

samalla kun yhdistetään käytettävissä oleva unionin rahoitus,

ja terveyttä koskevien maakohtaisten suositusten

saavuttaa laadukkaan

yhdenvertainen saatavuus

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – i a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | täytäntöönpanotoimien tukeminen terveyteen ja terveydenhuoltoon liittyvien eriarvoisuuksien vähentämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

täytäntöönpanotoimien tukeminen terveyteen ja terveydenhuoltoon liittyvien eriarvoisuuksien vähentämiseksi;

täytäntöönpanotoimien tukeminen terveyteen ja terveydenhuoltoon liittyvien eriarvoisuuksien vähentämiseksi;

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – ii alakohta

Liite I – g kohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön
  koulutusohjelmat
  sekä henkilöstön tilapäistä vaihtoa
  koskevat ohjelmat
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön
  koulutusohjelmat
  sekä henkilöstön tilapäistä vaihtoa
  koskevat ohjelmat
  ;

koulutusohjelmat

koskevat ohjelmat

| ii) | lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön
  koulutus- ja liikkuvuusohjelmien, mukaan lukien verkko-ohjelmat,
  sekä henkilöstön tilapäistä vaihtoa
  koskevien ohjelmien tukeminen synergiassa muiden ohjelmien kanssa, jotta voidaan erityisesti parantaa henkilöstön opetussuunnitelmia ja digitaalisia taitoja
  ; |
| --- | --- |

ii)

lääkintä- ja terveydenhuoltohenkilöstön
  koulutus- ja liikkuvuusohjelmien, mukaan lukien verkko-ohjelmat,
  sekä henkilöstön tilapäistä vaihtoa
  koskevien ohjelmien tukeminen synergiassa muiden ohjelmien kanssa, jotta voidaan erityisesti parantaa henkilöstön opetussuunnitelmia ja digitaalisia taitoja
  ;

koulutus- ja liikkuvuusohjelmien, mukaan lukien verkko-ohjelmat,

koskevien ohjelmien tukeminen synergiassa muiden ohjelmien kanssa, jotta voidaan erityisesti parantaa henkilöstön opetussuunnitelmia ja digitaalisia taitoja

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – iii alakohta

Liite I – g kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | terveydenhuoltoalan työvoiman maantieteellisen jakautumisen parantamisen tukeminen
  ja sen välttämisen tukeminen
  , että terveydenhuoltopalvelut puuttuvat tietyiltä alueilta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

terveydenhuoltoalan työvoiman maantieteellisen jakautumisen parantamisen tukeminen
  ja sen välttämisen tukeminen
  , että terveydenhuoltopalvelut puuttuvat tietyiltä alueilta;

ja sen välttämisen tukeminen

| iii) | terveydenhuoltoalan työvoiman maantieteellisen jakautumisen parantamisen tukeminen
  synergiassa muiden ohjelmien kanssa varmistaen, että työvoiman jakautuminen on myös oikeassa suhteessa kyseisen alueen väestöön, jotta vältetään
  , että terveydenhuoltopalvelut puuttuvat tietyiltä alueilta
  , sekä työssä pysymistä koskevien toimien edistäminen ja täytäntöönpano
  ; |
| --- | --- |

iii)

terveydenhuoltoalan työvoiman maantieteellisen jakautumisen parantamisen tukeminen
  synergiassa muiden ohjelmien kanssa varmistaen, että työvoiman jakautuminen on myös oikeassa suhteessa kyseisen alueen väestöön, jotta vältetään
  , että terveydenhuoltopalvelut puuttuvat tietyiltä alueilta
  , sekä työssä pysymistä koskevien toimien edistäminen ja täytäntöönpano
  ;

synergiassa muiden ohjelmien kanssa varmistaen, että työvoiman jakautuminen on myös oikeassa suhteessa kyseisen alueen väestöön, jotta vältetään

, sekä työssä pysymistä koskevien toimien edistäminen ja täytäntöönpano

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – iv alakohta

Liite I – g kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | unionin vertailulaboratorioiden ja -keskusten
  sekä
  osaamiskeskusten perustamisen ja
  koordinoinnin
  tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

unionin vertailulaboratorioiden ja -keskusten
  sekä
  osaamiskeskusten perustamisen ja
  koordinoinnin
  tukeminen;

sekä

koordinoinnin

| iv) | unionin vertailulaboratorioiden ja -keskusten, osaamiskeskusten
  ja tautikohtaisten unionin foorumien
  perustamisen
  , koordinoinnin
  ja
  käyttöönoton
  tukeminen
  parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä
  ; |
| --- | --- |

iv)

unionin vertailulaboratorioiden ja -keskusten, osaamiskeskusten
  ja tautikohtaisten unionin foorumien
  perustamisen
  , koordinoinnin
  ja
  käyttöönoton
  tukeminen
  parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä
  ;

ja tautikohtaisten unionin foorumien

, koordinoinnin

käyttöönoton

parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – v alakohta

Liite I – g kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | jäsenvaltioiden valmius- ja reagointijärjestelyjen (kuten kriisinhallinnan, mikrobilääkeresistenssin ja rokotusten) tarkastaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v)

jäsenvaltioiden valmius- ja reagointijärjestelyjen (kuten kriisinhallinnan, mikrobilääkeresistenssin ja rokotusten) tarkastaminen;

| v) | jäsenvaltioiden valmius- ja reagointijärjestelyjen (kuten kriisinhallinnan, mikrobilääkeresistenssin ja rokotusten) tarkastaminen
  ja niiden terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä koskevien kansallisten strategioiden tai ohjelmien täytäntöönpano
  ; |
| --- | --- |

v)

jäsenvaltioiden valmius- ja reagointijärjestelyjen (kuten kriisinhallinnan, mikrobilääkeresistenssin ja rokotusten) tarkastaminen
  ja niiden terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä koskevien kansallisten strategioiden tai ohjelmien täytäntöönpano
  ;

ja niiden terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä koskevien kansallisten strategioiden tai ohjelmien täytäntöönpano

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – viii a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – viii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | viii a) | unionin kehyksen ja siihen liittyvien yhteentoimivien digitaalisten välineiden tukeminen terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla jäsenvaltioiden välillä ja verkostoissa tehtävän yhteistyön lujittamiseksi, mukaan lukien verkostot, joita tarvitaan, jotta jäsenvaltiot voivat toimittaa ja vaihtaa oikea-aikaisia, luotettavia ja korkealaatuisia yhteisiä kliinisiä arviointeja, sekä yhteiset tieteelliset kuulemiset sekä muut asiankuuluvat toimet päätöksentekijöiden tukemiseksi terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevan yhteistyön tulosten vaihtamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii a)

viii a)

unionin kehyksen ja siihen liittyvien yhteentoimivien digitaalisten välineiden tukeminen terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla jäsenvaltioiden välillä ja verkostoissa tehtävän yhteistyön lujittamiseksi, mukaan lukien verkostot, joita tarvitaan, jotta jäsenvaltiot voivat toimittaa ja vaihtaa oikea-aikaisia, luotettavia ja korkealaatuisia yhteisiä kliinisiä arviointeja, sekä yhteiset tieteelliset kuulemiset sekä muut asiankuuluvat toimet päätöksentekijöiden tukemiseksi terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevan yhteistyön tulosten vaihtamisessa;

unionin kehyksen ja siihen liittyvien yhteentoimivien digitaalisten välineiden tukeminen terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla jäsenvaltioiden välillä ja verkostoissa tehtävän yhteistyön lujittamiseksi, mukaan lukien verkostot, joita tarvitaan, jotta jäsenvaltiot voivat toimittaa ja vaihtaa oikea-aikaisia, luotettavia ja korkealaatuisia yhteisiä kliinisiä arviointeja, sekä yhteiset tieteelliset kuulemiset sekä muut asiankuuluvat toimet päätöksentekijöiden tukemiseksi terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevan yhteistyön tulosten vaihtamisessa;

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – ix alakohta

Liite I – g kohta – ix alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ix) | sellaisten ohjelmien perustamisen ja toteuttamisen tukeminen, jotka tukevat jäsenvaltioita ja niiden toimia terveyden edistämisen ja tautien ehkäisyn parantamiseksi (tarttuvien ja ei-tarttuvien tautien osalta); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix)

sellaisten ohjelmien perustamisen ja toteuttamisen tukeminen, jotka tukevat jäsenvaltioita ja niiden toimia terveyden edistämisen ja tautien ehkäisyn parantamiseksi (tarttuvien ja ei-tarttuvien tautien osalta);

| ix) | sellaisten
  kansallisten ja unionin
  ohjelmien
  , myös digitaalisten ja näyttöön perustuvien ohjelmien,
  perustamisen ja toteuttamisen tukeminen, jotka tukevat jäsenvaltioita ja niiden toimia terveyden edistämisen
  , terveysosaamisen
  ja tautien ehkäisyn parantamiseksi (tarttuvien ja ei-tarttuvien tautien osalta)
  terveydenhuollon yksiköissä ja yhteisöissä ja kroonisten sairauksien tärkeimpien riskitekijöiden vähentämiseksi
  ; |
| --- | --- |

ix)

sellaisten
  kansallisten ja unionin
  ohjelmien
  , myös digitaalisten ja näyttöön perustuvien ohjelmien,
  perustamisen ja toteuttamisen tukeminen, jotka tukevat jäsenvaltioita ja niiden toimia terveyden edistämisen
  , terveysosaamisen
  ja tautien ehkäisyn parantamiseksi (tarttuvien ja ei-tarttuvien tautien osalta)
  terveydenhuollon yksiköissä ja yhteisöissä ja kroonisten sairauksien tärkeimpien riskitekijöiden vähentämiseksi
  ;

kansallisten ja unionin

, myös digitaalisten ja näyttöön perustuvien ohjelmien,

, terveysosaamisen

terveydenhuollon yksiköissä ja yhteisöissä ja kroonisten sairauksien tärkeimpien riskitekijöiden vähentämiseksi

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – ix a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – ix a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ix a) | tautikohtaisten unionin foorumien perustamisen ja toiminnan tukeminen parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä huippuosaamisverkostojen muodossa tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien, erityisesti kroonisten sairauksien, alalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix a)

ix a)

tautikohtaisten unionin foorumien perustamisen ja toiminnan tukeminen parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä huippuosaamisverkostojen muodossa tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien, erityisesti kroonisten sairauksien, alalla;

tautikohtaisten unionin foorumien perustamisen ja toiminnan tukeminen parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi, vertailemiseksi ja analysoimiseksi jäsenvaltioiden välillä huippuosaamisverkostojen muodossa tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien, erityisesti kroonisten sairauksien, alalla;

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – ix b alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – ix b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ix b) | sairauksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien suuntaviivojen laatimisen tukeminen tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien alalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix b)

ix b)

sairauksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien suuntaviivojen laatimisen tukeminen tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien alalla;

sairauksien ennaltaehkäisyä ja hallintaa koskevien suuntaviivojen laatimisen tukeminen tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien alalla;

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – x alakohta

Liite I – g kohta – x alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| x) | sellaisten jäsenvaltioiden toimien tukeminen, joilla luodaan terveellisiä ja turvallisia kaupunki-, työ- ja kouluympäristöjä, mahdollistetaan terveellisiä
  elämänvalintoja
  ja edistetään terveellisiä ruokavalioita ottaen huomioon
  haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x)

sellaisten jäsenvaltioiden toimien tukeminen, joilla luodaan terveellisiä ja turvallisia kaupunki-, työ- ja kouluympäristöjä, mahdollistetaan terveellisiä
  elämänvalintoja
  ja edistetään terveellisiä ruokavalioita ottaen huomioon
  haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet
  ;

elämänvalintoja

haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet

| x) | sellaisten jäsenvaltioiden toimien tukeminen, joilla luodaan terveellisiä ja turvallisia kaupunki-, työ- ja kouluympäristöjä,
  edistetään mielenterveyttä ja terveyskasvatusta,
  mahdollistetaan terveellisiä
  elämäntapoja
  ja edistetään
  säännöllistä fyysistä aktiivisuutta ja
  terveellisiä ruokavalioita ottaen huomioon
  ihmisten tarpeet kaikissa elämänvaiheissa pyrkimyksenä edistää terveyttä läpi elämän
  ; |
| --- | --- |

x)

sellaisten jäsenvaltioiden toimien tukeminen, joilla luodaan terveellisiä ja turvallisia kaupunki-, työ- ja kouluympäristöjä,
  edistetään mielenterveyttä ja terveyskasvatusta,
  mahdollistetaan terveellisiä
  elämäntapoja
  ja edistetään
  säännöllistä fyysistä aktiivisuutta ja
  terveellisiä ruokavalioita ottaen huomioon
  ihmisten tarpeet kaikissa elämänvaiheissa pyrkimyksenä edistää terveyttä läpi elämän
  ;

edistetään mielenterveyttä ja terveyskasvatusta,

elämäntapoja

säännöllistä fyysistä aktiivisuutta ja

ihmisten tarpeet kaikissa elämänvaiheissa pyrkimyksenä edistää terveyttä läpi elämän

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – x a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – x a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | x a) | terveyden taustatekijöihin kohdistuvien jäsenvaltioiden toimien tukeminen, mukaan lukien alkoholiin liittyvien haittojen ja tupakkatuotteiden käytön vähentäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x a)

x a)

terveyden taustatekijöihin kohdistuvien jäsenvaltioiden toimien tukeminen, mukaan lukien alkoholiin liittyvien haittojen ja tupakkatuotteiden käytön vähentäminen;

terveyden taustatekijöihin kohdistuvien jäsenvaltioiden toimien tukeminen, mukaan lukien alkoholiin liittyvien haittojen ja tupakkatuotteiden käytön vähentäminen;

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – x b alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – x b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | x b) | seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja niihin liittyvien lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen tähtäävien jäsenvaltioiden toimien tukeminen ja ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevien integroitujen ja monialaisten lähestymistapojen tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x b)

x b)

seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja niihin liittyvien lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen tähtäävien jäsenvaltioiden toimien tukeminen ja ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevien integroitujen ja monialaisten lähestymistapojen tukeminen;

seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja niihin liittyvien lääkkeiden saatavuuden varmistamiseen tähtäävien jäsenvaltioiden toimien tukeminen ja ennaltaehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevien integroitujen ja monialaisten lähestymistapojen tukeminen;

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – x c alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – x c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | x c) | toimet, joilla edistetään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille tarjottavaa hoitoa ja tukea; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x c)

x c)

toimet, joilla edistetään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille tarjottavaa hoitoa ja tukea;

toimet, joilla edistetään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille tarjottavaa hoitoa ja tukea;

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – x d alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – x d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | x d) | toimet, joilla edistetään vammaisten henkilöiden yhdenvertaista pääsyä terveyspalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen ja hoidon piiriin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x d)

x d)

toimet, joilla edistetään vammaisten henkilöiden yhdenvertaista pääsyä terveyspalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen ja hoidon piiriin;

toimet, joilla edistetään vammaisten henkilöiden yhdenvertaista pääsyä terveyspalvelujen ja niihin liittyvien palvelujen ja hoidon piiriin;

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – xi a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – xi a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | xi a) | jäsenvaltioiden tukeminen harvinaisia sairauksia koskevien kansallisten suunnitelmien tarkistamisessa, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat taloudelliset ja organisatoriset järjestelyt eurooppalaisten osaamisverkostojen integroimiseksi tehokkaasti kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin myös tukemalla sellaisten politiikkojen, sääntöjen ja menettelyjen kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joita tarvitaan osaamisverkostojen järjestelmän kytkemistä kansalliseen tasoon; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xi a)

xi a)

jäsenvaltioiden tukeminen harvinaisia sairauksia koskevien kansallisten suunnitelmien tarkistamisessa, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat taloudelliset ja organisatoriset järjestelyt eurooppalaisten osaamisverkostojen integroimiseksi tehokkaasti kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin myös tukemalla sellaisten politiikkojen, sääntöjen ja menettelyjen kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joita tarvitaan osaamisverkostojen järjestelmän kytkemistä kansalliseen tasoon;

jäsenvaltioiden tukeminen harvinaisia sairauksia koskevien kansallisten suunnitelmien tarkistamisessa, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat taloudelliset ja organisatoriset järjestelyt eurooppalaisten osaamisverkostojen integroimiseksi tehokkaasti kansallisiin terveydenhuoltojärjestelmiin myös tukemalla sellaisten politiikkojen, sääntöjen ja menettelyjen kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joita tarvitaan osaamisverkostojen järjestelmän kytkemistä kansalliseen tasoon;

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – xi b alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – xi b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | xi b) | eurooppalaisten osaamisverkostojen järjestelmän toteuttamisen tukeminen jatkuvaa arviointia, seurantaa ja laadun parantamista varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xi b)

xi b)

eurooppalaisten osaamisverkostojen järjestelmän toteuttamisen tukeminen jatkuvaa arviointia, seurantaa ja laadun parantamista varten;

eurooppalaisten osaamisverkostojen järjestelmän toteuttamisen tukeminen jatkuvaa arviointia, seurantaa ja laadun parantamista varten;

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – vi c alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – vi c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | xi c) | rahoituksen kohdentaminen tehokkaiden ja pysyvien mekanismien perustamiseksi eurooppalaisten osaamisverkostojen yhteistyötä varten, jotta voidaan käsitellä useita järjestelmiä koskevia tarpeita, jotka johtuvat harvemmin esiintyvistä ja harvinaisista sairauksista, ja helpottaa diagonaalista verkottumista eri erikoisalojen välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xi c)

xi c)

rahoituksen kohdentaminen tehokkaiden ja pysyvien mekanismien perustamiseksi eurooppalaisten osaamisverkostojen yhteistyötä varten, jotta voidaan käsitellä useita järjestelmiä koskevia tarpeita, jotka johtuvat harvemmin esiintyvistä ja harvinaisista sairauksista, ja helpottaa diagonaalista verkottumista eri erikoisalojen välillä;

rahoituksen kohdentaminen tehokkaiden ja pysyvien mekanismien perustamiseksi eurooppalaisten osaamisverkostojen yhteistyötä varten, jotta voidaan käsitellä useita järjestelmiä koskevia tarpeita, jotka johtuvat harvemmin esiintyvistä ja harvinaisista sairauksista, ja helpottaa diagonaalista verkottumista eri erikoisalojen välillä;

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – xi d alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – xi d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | xi d) | jäsenvaltioiden tukeminen niiden vahvistaessa harvinaisia sairauksia käsitteleviä osaamiskeskuksiaan, jotta ne voivat kehittää kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien valmiuksia diagnosoida, hoitaa ja hallita tällaisia sairauksia, sekä monikansallinen yhteistyö harvinaisia sairauksia koskevassa kodifioinnissa, tiedoissa ja tietämyksessä, erityisesti Orphanet-tietokanta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xi d)

xi d)

jäsenvaltioiden tukeminen niiden vahvistaessa harvinaisia sairauksia käsitteleviä osaamiskeskuksiaan, jotta ne voivat kehittää kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien valmiuksia diagnosoida, hoitaa ja hallita tällaisia sairauksia, sekä monikansallinen yhteistyö harvinaisia sairauksia koskevassa kodifioinnissa, tiedoissa ja tietämyksessä, erityisesti Orphanet-tietokanta;

jäsenvaltioiden tukeminen niiden vahvistaessa harvinaisia sairauksia käsitteleviä osaamiskeskuksiaan, jotta ne voivat kehittää kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien valmiuksia diagnosoida, hoitaa ja hallita tällaisia sairauksia, sekä monikansallinen yhteistyö harvinaisia sairauksia koskevassa kodifioinnissa, tiedoissa ja tietämyksessä, erityisesti Orphanet-tietokanta;

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – g kohta – xii a alakohta (uusi)

Liite I – g kohta – xii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | xii a) | jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja koordinoinnin tukeminen eurooppalaisen sairaaloiden huippuosaamisen verkoston luomiseksi, harvinaisten sairauksien rajatylittävän hoidon parantamiseksi ja hoidon saatavuuden lisäämiseksi kaikille unionin kansalaisille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

xii a)

xii a)

jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja koordinoinnin tukeminen eurooppalaisen sairaaloiden huippuosaamisen verkoston luomiseksi, harvinaisten sairauksien rajatylittävän hoidon parantamiseksi ja hoidon saatavuuden lisäämiseksi kaikille unionin kansalaisille;

jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja koordinoinnin tukeminen eurooppalaisen sairaaloiden huippuosaamisen verkoston luomiseksi, harvinaisten sairauksien rajatylittävän hoidon parantamiseksi ja hoidon saatavuuden lisäämiseksi kaikille unionin kansalaisille;

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – johdantokappale

Liite I – h kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | Syöpää koskevat toimet: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

Syöpää koskevat toimet:

| h) | Syöpää
  , myös lasten syöpiä,
  koskevat toimet: |
| --- | --- |

h)

Syöpää
  , myös lasten syöpiä,
  koskevat toimet:

, myös lasten syöpiä,

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – i alakohta

Liite I – h kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen tukeminen eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston suositusten edistämisessä ja täytäntöönpanossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen tukeminen eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston suositusten edistämisessä ja täytäntöönpanossa;

| i) | jäsenvaltioiden
  , Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen
  ja kansalaisjärjestöjen tukeminen eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston suositusten edistämisessä ja täytäntöönpanossa;
  eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston nykyisen version tarkistamisen ja jatkuvan päivittämisen tukeminen; |
| --- | --- |

i)

jäsenvaltioiden
  , Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen
  ja kansalaisjärjestöjen tukeminen eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston suositusten edistämisessä ja täytäntöönpanossa;
  eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston nykyisen version tarkistamisen ja jatkuvan päivittämisen tukeminen;

, Kansainvälisen syöväntutkimuslaitoksen

eurooppalaisen syöväntorjuntaohjeiston nykyisen version tarkistamisen ja jatkuvan päivittämisen tukeminen;

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – i a alakohta (uusi)

Liite I – h kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | Euroopan syöpäinstituutin perustamisen tukeminen, jotta se toimii foorumina eurooppalaisten syöpää käsittelevien osaamisverkostojen toteuttamiselle, kerää kliinistä tietoa kaikkien osallistujamaiden keskuksista eri puolilta unionia ja priorisoi syöpiä ja lasten syöpiä koskevat akateemiset ja kliiniset huippututkimusohjelmat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

Euroopan syöpäinstituutin perustamisen tukeminen, jotta se toimii foorumina eurooppalaisten syöpää käsittelevien osaamisverkostojen toteuttamiselle, kerää kliinistä tietoa kaikkien osallistujamaiden keskuksista eri puolilta unionia ja priorisoi syöpiä ja lasten syöpiä koskevat akateemiset ja kliiniset huippututkimusohjelmat;

Euroopan syöpäinstituutin perustamisen tukeminen, jotta se toimii foorumina eurooppalaisten syöpää käsittelevien osaamisverkostojen toteuttamiselle, kerää kliinistä tietoa kaikkien osallistujamaiden keskuksista eri puolilta unionia ja priorisoi syöpiä ja lasten syöpiä koskevat akateemiset ja kliiniset huippututkimusohjelmat;

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – iii alakohta

Liite I – h kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | syövän tärkeimpiä riskitekijöitä koskevien ennaltaehkäisyohjelmien tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

syövän tärkeimpiä riskitekijöitä koskevien ennaltaehkäisyohjelmien tukeminen;

| iii) | sellaisten
  syövän tärkeimpiä riskitekijöitä koskevien ennaltaehkäisyohjelmien tukeminen
  , jotka ovat vahvistetun näytön perusteella osoittautuneet tehokkaiksi
  ; |
| --- | --- |

iii)

sellaisten
  syövän tärkeimpiä riskitekijöitä koskevien ennaltaehkäisyohjelmien tukeminen
  , jotka ovat vahvistetun näytön perusteella osoittautuneet tehokkaiksi
  ;

sellaisten

, jotka ovat vahvistetun näytön perusteella osoittautuneet tehokkaiksi

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – iv a alakohta (uusi)

Liite I – h kohta – iv a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iv a) | toimet, joilla tuetaan syöpärekisterien toteuttamista kaikissa jäsenvaltioissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv a)

iv a)

toimet, joilla tuetaan syöpärekisterien toteuttamista kaikissa jäsenvaltioissa;

toimet, joilla tuetaan syöpärekisterien toteuttamista kaikissa jäsenvaltioissa;

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – v alakohta

Liite I – h kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | toimet, joilla tuetaan syöpäpalvelujen ja innovatiivisten syöpälääkkeiden
  saatavuutta
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v)

toimet, joilla tuetaan syöpäpalvelujen ja innovatiivisten syöpälääkkeiden
  saatavuutta
  ;

saatavuutta

| v) | toimet, joilla tuetaan
  EU:n syöväntorjuntasuunnitelman mukaisia täytäntöönpanotoimia, kansallisia ohjelmia ja suuntaviivoja eriarvoisuuden vähentämiseksi ja
  syöpäpalvelujen
  , tukihoitojen
  ja
  palliatiivisen hoidon sekä
  innovatiivisten
  , saavutettavien ja tehokkaiden seulontojen, hoitojen ja
  syöpälääkkeiden
  tarjoamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa täydessä synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja sen missioiden ja kumppanuuksien kanssa
  ; |
| --- | --- |

v)

toimet, joilla tuetaan
  EU:n syöväntorjuntasuunnitelman mukaisia täytäntöönpanotoimia, kansallisia ohjelmia ja suuntaviivoja eriarvoisuuden vähentämiseksi ja
  syöpäpalvelujen
  , tukihoitojen
  ja
  palliatiivisen hoidon sekä
  innovatiivisten
  , saavutettavien ja tehokkaiden seulontojen, hoitojen ja
  syöpälääkkeiden
  tarjoamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa täydessä synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja sen missioiden ja kumppanuuksien kanssa
  ;

EU:n syöväntorjuntasuunnitelman mukaisia täytäntöönpanotoimia, kansallisia ohjelmia ja suuntaviivoja eriarvoisuuden vähentämiseksi ja

, tukihoitojen

palliatiivisen hoidon sekä

, saavutettavien ja tehokkaiden seulontojen, hoitojen ja

tarjoamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa täydessä synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja sen missioiden ja kumppanuuksien kanssa

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – v a alakohta (uusi)

Liite I – h kohta – v a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v a) | toimet, joilla tuetaan uusien lääkkeiden ja uusien hoitomuotojen, myös tukihoitojen ja palliatiivisen hoidon, yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta kaikkialla Euroopassa, kun kyseessä ovat lasten pahanlaatuiset sairaudet, ja tällaisten lääkkeiden ja hoitojen lapsille sopivien annostusten ja koostumusten saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v a)

v a)

toimet, joilla tuetaan uusien lääkkeiden ja uusien hoitomuotojen, myös tukihoitojen ja palliatiivisen hoidon, yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta kaikkialla Euroopassa, kun kyseessä ovat lasten pahanlaatuiset sairaudet, ja tällaisten lääkkeiden ja hoitojen lapsille sopivien annostusten ja koostumusten saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen;

toimet, joilla tuetaan uusien lääkkeiden ja uusien hoitomuotojen, myös tukihoitojen ja palliatiivisen hoidon, yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta kaikkialla Euroopassa, kun kyseessä ovat lasten pahanlaatuiset sairaudet, ja tällaisten lääkkeiden ja hoitojen lapsille sopivien annostusten ja koostumusten saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistäminen;

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – v b alakohta (uusi)

Liite I – h kohta – v b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v b) | toimet, joilla vastataan syöpää sairastavien lasten ja nuorten sekä syövästä selvinneiden täyttämättömiin tarpeisiin erityisohjelmilla ja -suunnitelmilla, jotka mahdollistavat muun muassa lasten syöpiä käsittelevät eurooppalaiset osaamisverkostot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v b)

v b)

toimet, joilla vastataan syöpää sairastavien lasten ja nuorten sekä syövästä selvinneiden täyttämättömiin tarpeisiin erityisohjelmilla ja -suunnitelmilla, jotka mahdollistavat muun muassa lasten syöpiä käsittelevät eurooppalaiset osaamisverkostot;

toimet, joilla vastataan syöpää sairastavien lasten ja nuorten sekä syövästä selvinneiden täyttämättömiin tarpeisiin erityisohjelmilla ja -suunnitelmilla, jotka mahdollistavat muun muassa lasten syöpiä käsittelevät eurooppalaiset osaamisverkostot;

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – vii alakohta

Liite I – h kohta – vii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vii) | toimet, joilla tuetaan syövän ennaltaehkäisyn ja hoidon laatua, mukaan lukien diagnosointi ja hoito; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

vii)

toimet, joilla tuetaan syövän ennaltaehkäisyn ja hoidon laatua, mukaan lukien diagnosointi ja hoito;

| vii) | toimet, joilla tuetaan syövän ennaltaehkäisyn ja hoidon laatua, mukaan lukien diagnosointi
  , hoito, seuranta, tukihoidot
  ja
  palliatiivinen
  hoito; |
| --- | --- |

vii)

toimet, joilla tuetaan syövän ennaltaehkäisyn ja hoidon laatua, mukaan lukien diagnosointi
  , hoito, seuranta, tukihoidot
  ja
  palliatiivinen
  hoito;

, hoito, seuranta, tukihoidot

palliatiivinen

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – viii alakohta

Liite I – h kohta – viii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| viii) | toimet, joilla tuetaan syövästä selvinneiden ja syöpää sairastavista henkilöistä huolehtivien elämänlaatua; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii)

toimet, joilla tuetaan syövästä selvinneiden ja syöpää sairastavista henkilöistä huolehtivien elämänlaatua;

| viii) | toimet, joilla tuetaan syövästä selvinneiden ja syöpää sairastavista henkilöistä huolehtivien elämänlaatua
  , mukaan lukien psykologisen tuen tarjoaminen, kivun hallinta ja ammatillinen uudelleenintegroituminen
  ; |
| --- | --- |

viii)

toimet, joilla tuetaan syövästä selvinneiden ja syöpää sairastavista henkilöistä huolehtivien elämänlaatua
  , mukaan lukien psykologisen tuen tarjoaminen, kivun hallinta ja ammatillinen uudelleenintegroituminen
  ;

, mukaan lukien psykologisen tuen tarjoaminen, kivun hallinta ja ammatillinen uudelleenintegroituminen

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – ix alakohta

Liite I – h kohta – ix alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ix) | tupakoinnin torjuntaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix)

tupakoinnin torjuntaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanon tukeminen;

| ix) | tupakoinnin torjuntaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön
  sekä muun ennaltaehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvän, muun muassa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtäävän, lainsäädännön
  täytäntöönpanon tukeminen; |
| --- | --- |

ix)

tupakoinnin torjuntaa koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön
  sekä muun ennaltaehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvän, muun muassa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtäävän, lainsäädännön
  täytäntöönpanon tukeminen;

sekä muun ennaltaehkäisyyn ja terveyden edistämiseen liittyvän, muun muassa alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseen tähtäävän, lainsäädännön

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – x alakohta

Liite I – h kohta – x alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| x) | sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joilla kehitetään monia eri erikoisaloja kattavaa kapasiteettia ja jatkokoulutusta syövänhoidon alalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x)

sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joilla kehitetään monia eri erikoisaloja kattavaa kapasiteettia ja jatkokoulutusta syövänhoidon alalla.

| x) | sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joilla kehitetään
  terveydenhuollon ammattilaisten ja omaishoitajien
  monia eri erikoisaloja kattavaa kapasiteettia ja jatkokoulutusta syövänhoidon
  , seulonnan ja varhaisen diagnosoinnin
  alalla
  erityisesti lasten syöpien suhteen, tavoitteena hoidon laadun parantaminen; |
| --- | --- |

x)

sellaisten mekanismien perustaminen ja tukeminen, joilla kehitetään
  terveydenhuollon ammattilaisten ja omaishoitajien
  monia eri erikoisaloja kattavaa kapasiteettia ja jatkokoulutusta syövänhoidon
  , seulonnan ja varhaisen diagnosoinnin
  alalla
  erityisesti lasten syöpien suhteen, tavoitteena hoidon laadun parantaminen;

terveydenhuollon ammattilaisten ja omaishoitajien

, seulonnan ja varhaisen diagnosoinnin

erityisesti lasten syöpien suhteen, tavoitteena hoidon laadun parantaminen;

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – h kohta – x a alakohta (uusi)

Liite I – h kohta – x a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | x a) | toimet, joilla tuetaan integroivaa, koordinoitua, monialaista ja potilaskeskeistä lähestymistapaa syöpäpotilaisiin ja syövästä selvinneisiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x a)

x a)

toimet, joilla tuetaan integroivaa, koordinoitua, monialaista ja potilaskeskeistä lähestymistapaa syöpäpotilaisiin ja syövästä selvinneisiin;

toimet, joilla tuetaan integroivaa, koordinoitua, monialaista ja potilaskeskeistä lähestymistapaa syöpäpotilaisiin ja syövästä selvinneisiin;

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – ii alakohta

Liite I – i kohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | rokotevastaisuuden vastaisten toimien tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

rokotevastaisuuden vastaisten toimien tukeminen;

| ii) | rokotevastaisuuden
  ja disinformaation
  vastaisten toimien tukeminen
  ja immunisaation edistäminen ihmisten kaikissa elämänvaiheissa
  ; |
| --- | --- |

ii)

rokotevastaisuuden
  ja disinformaation
  vastaisten toimien tukeminen
  ja immunisaation edistäminen ihmisten kaikissa elämänvaiheissa
  ;

ja disinformaation

ja immunisaation edistäminen ihmisten kaikissa elämänvaiheissa

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – ii a alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – ii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii a) | tukivälineet ja -alustat, joilla kerätään todellisissa olosuhteissa saatua näyttöä rokotteiden turvallisuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksista käytön jälkeen, ilman että rajoitetaan kuitenkaan vankan näytön luomista hyväksyntää edeltävässä vaiheessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii a)

ii a)

tukivälineet ja -alustat, joilla kerätään todellisissa olosuhteissa saatua näyttöä rokotteiden turvallisuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksista käytön jälkeen, ilman että rajoitetaan kuitenkaan vankan näytön luomista hyväksyntää edeltävässä vaiheessa;

tukivälineet ja -alustat, joilla kerätään todellisissa olosuhteissa saatua näyttöä rokotteiden turvallisuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksista käytön jälkeen, ilman että rajoitetaan kuitenkaan vankan näytön luomista hyväksyntää edeltävässä vaiheessa;

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – ii b alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – ii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii b) | toimien tukeminen rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien hävittämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii b)

ii b)

toimien tukeminen rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien hävittämiseksi;

toimien tukeminen rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien hävittämiseksi;

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – iii alakohta

Liite I – i kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | kliinisten tutkimusten tukeminen innovatiivisten, turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden ja rokotteiden kehittämisen, hyväksymisen ja saatavuuden nopeuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

kliinisten tutkimusten tukeminen innovatiivisten, turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden ja rokotteiden kehittämisen, hyväksymisen ja saatavuuden nopeuttamiseksi;

| iii) | kliinisten tutkimusten
  ja todellisissa olosuhteissa kerättyjen tietojen käytön, myös sellaisten, jotka edellyttävät tehostettua koordinointia unionin tasolla ja EMAn kanssa,
  tukeminen innovatiivisten, turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden ja rokotteiden kehittämisen, hyväksymisen ja saatavuuden nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

kliinisten tutkimusten
  ja todellisissa olosuhteissa kerättyjen tietojen käytön, myös sellaisten, jotka edellyttävät tehostettua koordinointia unionin tasolla ja EMAn kanssa,
  tukeminen innovatiivisten, turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden ja rokotteiden kehittämisen, hyväksymisen ja saatavuuden nopeuttamiseksi;

ja todellisissa olosuhteissa kerättyjen tietojen käytön, myös sellaisten, jotka edellyttävät tehostettua koordinointia unionin tasolla ja EMAn kanssa,

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – iii a alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | sellaisten toimenpiteiden tukeminen, joilla pyritään luomaan ja kehittämään eurooppalainen digitaalinen mekanismi mahdollisista puutteista raportoinnin ja ilmoittamisen sekä niiden seurannan parantamiseksi lääkkeitä, rokotteita ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa puutetta käsittelevän unionin foorumin muodossa ja yhden yhdenmukaisen ja yhteentoimivan tiedonkeruumallin ja puutteiden kansallisten raportointijärjestelmien perusteella, mukaan lukien sellaisen tehokkaan unionin telematiikkainfrastruktuurin täysimääräinen täytäntöönpano, joka yhdistää lääkkeitä ja toimitusketjuja koskevat tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

sellaisten toimenpiteiden tukeminen, joilla pyritään luomaan ja kehittämään eurooppalainen digitaalinen mekanismi mahdollisista puutteista raportoinnin ja ilmoittamisen sekä niiden seurannan parantamiseksi lääkkeitä, rokotteita ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa puutetta käsittelevän unionin foorumin muodossa ja yhden yhdenmukaisen ja yhteentoimivan tiedonkeruumallin ja puutteiden kansallisten raportointijärjestelmien perusteella, mukaan lukien sellaisen tehokkaan unionin telematiikkainfrastruktuurin täysimääräinen täytäntöönpano, joka yhdistää lääkkeitä ja toimitusketjuja koskevat tiedot;

sellaisten toimenpiteiden tukeminen, joilla pyritään luomaan ja kehittämään eurooppalainen digitaalinen mekanismi mahdollisista puutteista raportoinnin ja ilmoittamisen sekä niiden seurannan parantamiseksi lääkkeitä, rokotteita ja lääkinnällisiä laitteita koskevaa puutetta käsittelevän unionin foorumin muodossa ja yhden yhdenmukaisen ja yhteentoimivan tiedonkeruumallin ja puutteiden kansallisten raportointijärjestelmien perusteella, mukaan lukien sellaisen tehokkaan unionin telematiikkainfrastruktuurin täysimääräinen täytäntöönpano, joka yhdistää lääkkeitä ja toimitusketjuja koskevat tiedot;

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – iii b alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – iii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii b) | sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan tärkeimpien vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja lääkkeiden tuotannon lisäämiseen unionissa, muun muassa monipuolistamalla vaikuttavien aineiden ja geneeristen lääkkeiden toimitusketjutuotantoa unionissa, jotta vähennetään jäsenvaltioiden riippuvuutta tietyistä kolmansista maista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii b)

iii b)

sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan tärkeimpien vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja lääkkeiden tuotannon lisäämiseen unionissa, muun muassa monipuolistamalla vaikuttavien aineiden ja geneeristen lääkkeiden toimitusketjutuotantoa unionissa, jotta vähennetään jäsenvaltioiden riippuvuutta tietyistä kolmansista maista;

sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan tärkeimpien vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja lääkkeiden tuotannon lisäämiseen unionissa, muun muassa monipuolistamalla vaikuttavien aineiden ja geneeristen lääkkeiden toimitusketjutuotantoa unionissa, jotta vähennetään jäsenvaltioiden riippuvuutta tietyistä kolmansista maista;

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – iv alakohta

Liite I – i kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | sellaisten toimien tukeminen, joilla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden parempi saatavuus unionissa ja edistetään niiden kohtuuhintaisuutta potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien kannalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

sellaisten toimien tukeminen, joilla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden parempi saatavuus unionissa ja edistetään niiden kohtuuhintaisuutta potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien kannalta;

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – v alakohta

Liite I – i kohta – v alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| v) | sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan innovatiivisten
  tuotteiden
  ja
  kaupallisesti vähemmän kiinnostavien tuotteiden, kuten mikrobilääkkeiden, kehittämiseen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v)

sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan innovatiivisten
  tuotteiden
  ja
  kaupallisesti vähemmän kiinnostavien tuotteiden, kuten mikrobilääkkeiden, kehittämiseen
  ;

tuotteiden

kaupallisesti vähemmän kiinnostavien tuotteiden, kuten mikrobilääkkeiden, kehittämiseen

| v) | sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan innovatiivisten
  lääkkeiden
  ja
  rokotteiden löytämiseen ja kehittämiseen terveydenhuollon uusiin haasteisiin ja potilaiden tarpeisiin vastaamiseksi
  ; |
| --- | --- |

v)

sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan innovatiivisten
  lääkkeiden
  ja
  rokotteiden löytämiseen ja kehittämiseen terveydenhuollon uusiin haasteisiin ja potilaiden tarpeisiin vastaamiseksi
  ;

lääkkeiden

rokotteiden löytämiseen ja kehittämiseen terveydenhuollon uusiin haasteisiin ja potilaiden tarpeisiin vastaamiseksi

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – v a alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – v a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v a) | sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään innovointia uusien käyttötarkoitusten, uusien koostumusten ja yhdistelmien löytämiseksi patenttisuojan ulkopuolella oleville lääkkeille, mistä koituu merkittäviä parannuksia potilaille, terveydenhuollon ammattilaisille ja/tai terveydenhuoltojärjestelmille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v a)

v a)

sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään innovointia uusien käyttötarkoitusten, uusien koostumusten ja yhdistelmien löytämiseksi patenttisuojan ulkopuolella oleville lääkkeille, mistä koituu merkittäviä parannuksia potilaille, terveydenhuollon ammattilaisille ja/tai terveydenhuoltojärjestelmille;

sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään innovointia uusien käyttötarkoitusten, uusien koostumusten ja yhdistelmien löytämiseksi patenttisuojan ulkopuolella oleville lääkkeille, mistä koituu merkittäviä parannuksia potilaille, terveydenhuollon ammattilaisille ja/tai terveydenhuoltojärjestelmille;

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – v b alakohta (uusi)

Liite I – i kohta – v b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | v b) | toimet, joilla puututaan antibiootteihin liittyviin markkinoiden toimintapuutteisiin ja kannustetaan kestäviin investointeihin uusien mikrobilääkkeiden, harvinaisiin sairauksiin tarkoitettujen lääkkeiden ja tartuntatauteihin tarkoitettujen lääkkeiden löytämiseksi ja kehittämiseksi, niin että varmistetaan niiden tasapuolinen saatavuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

v b)

v b)

toimet, joilla puututaan antibiootteihin liittyviin markkinoiden toimintapuutteisiin ja kannustetaan kestäviin investointeihin uusien mikrobilääkkeiden, harvinaisiin sairauksiin tarkoitettujen lääkkeiden ja tartuntatauteihin tarkoitettujen lääkkeiden löytämiseksi ja kehittämiseksi, niin että varmistetaan niiden tasapuolinen saatavuus;

toimet, joilla puututaan antibiootteihin liittyviin markkinoiden toimintapuutteisiin ja kannustetaan kestäviin investointeihin uusien mikrobilääkkeiden, harvinaisiin sairauksiin tarkoitettujen lääkkeiden ja tartuntatauteihin tarkoitettujen lääkkeiden löytämiseksi ja kehittämiseksi, niin että varmistetaan niiden tasapuolinen saatavuus;

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – vi alakohta

Liite I – i kohta – vi alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| vi) | sellaisten toimien tukeminen, joilla seurataan sairaaloissa ja apteekeissa esiintyvää lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutetta, puututaan
  siihen
  ja parannetaan toimitusvarmuutta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

vi)

sellaisten toimien tukeminen, joilla seurataan sairaaloissa ja apteekeissa esiintyvää lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutetta, puututaan
  siihen
  ja parannetaan toimitusvarmuutta;

siihen

| vi) | sellaisten toimien tukeminen, joilla seurataan
  , ehkäistään ja hallitaan
  sairaaloissa ja apteekeissa esiintyvää lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutetta
  ja raportoidaan ja ilmoitetaan siitä, kerätään ilmoitetut puutteet keskitettyyn tietokantaan, joka on yhteentoimiva lääkkeitä koskevia lakisääteisiä tietoja sisältävien tietokantojen kanssa
  , puututaan
  tähän puutteeseen
  ja parannetaan toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

vi)

sellaisten toimien tukeminen, joilla seurataan
  , ehkäistään ja hallitaan
  sairaaloissa ja apteekeissa esiintyvää lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden puutetta
  ja raportoidaan ja ilmoitetaan siitä, kerätään ilmoitetut puutteet keskitettyyn tietokantaan, joka on yhteentoimiva lääkkeitä koskevia lakisääteisiä tietoja sisältävien tietokantojen kanssa
  , puututaan
  tähän puutteeseen
  ja parannetaan toimitusvarmuutta;

, ehkäistään ja hallitaan

ja raportoidaan ja ilmoitetaan siitä, kerätään ilmoitetut puutteet keskitettyyn tietokantaan, joka on yhteentoimiva lääkkeitä koskevia lakisääteisiä tietoja sisältävien tietokantojen kanssa

tähän puutteeseen

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – viii alakohta

Liite I – i kohta – viii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| viii) | toimet, joilla tehostetaan lääkkeiden ympäristöriskien arviointia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

viii)

toimet, joilla tehostetaan lääkkeiden ympäristöriskien arviointia;

| viii) | toimet, joilla tehostetaan lääkkeiden
  ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristöriskien arviointia; |
| --- | --- |

viii)

toimet, joilla tehostetaan lääkkeiden
  ja lääkinnällisten laitteiden
  ympäristöriskien arviointia;

ja lääkinnällisten laitteiden

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – ix alakohta

Liite I – i kohta – ix alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ix) | toimet, joilla edistetään mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä ja hävittämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ix)

toimet, joilla edistetään mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä ja hävittämistä;

| ix) | toimet, joilla edistetään
  lääkkeiden, erityisesti
  mikrobilääkkeiden, maltillista käyttöä ja hävittämistä
  , ja vähennetään lääkkeiden käyttöä yleensä, sekä toimet, joilla tuetaan mikrobilääkkeiden käytön valvontaa ja mikrobilääkeresistenssin torjumista
  ; |
| --- | --- |

ix)

toimet, joilla edistetään
  lääkkeiden, erityisesti
  mikrobilääkkeiden, maltillista käyttöä ja hävittämistä
  , ja vähennetään lääkkeiden käyttöä yleensä, sekä toimet, joilla tuetaan mikrobilääkkeiden käytön valvontaa ja mikrobilääkeresistenssin torjumista
  ;

lääkkeiden, erityisesti

, ja vähennetään lääkkeiden käyttöä yleensä, sekä toimet, joilla tuetaan mikrobilääkkeiden käytön valvontaa ja mikrobilääkeresistenssin torjumista

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – i kohta – x alakohta

Liite I – i kohta – x alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| x) | sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan kansainvälisen sääntelyn yhdenmukaistamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

x)

sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan kansainvälisen sääntelyn yhdenmukaistamista.

| x) | sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan kansainvälisen sääntelyn
  ja niiden käytön
  yhdenmukaistamista
  ja parannetaan unionin viranomaisvalvontaa; |
| --- | --- |

x)

sellaisten toimien tukeminen, joilla edistetään lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan kansainvälisen sääntelyn
  ja niiden käytön
  yhdenmukaistamista
  ja parannetaan unionin viranomaisvalvontaa;

ja niiden käytön

ja parannetaan unionin viranomaisvalvontaa;

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – i alakohta

Liite I – j kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | kehittyneiden yhteentoimivien digitaalisten palveluinfrastruktuurien käyttöönoton, toiminnan ja ylläpidon sekä datan laadunvarmistusprosessien tukeminen tietojen vaihtoa, saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten; rajatylittävän verkottumisen (myös sähköisten potilaskertomusten, rekisterien ja muiden tietokantojen kautta) tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

kehittyneiden yhteentoimivien digitaalisten palveluinfrastruktuurien käyttöönoton, toiminnan ja ylläpidon sekä datan laadunvarmistusprosessien tukeminen tietojen vaihtoa, saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten; rajatylittävän verkottumisen (myös sähköisten potilaskertomusten, rekisterien ja muiden tietokantojen kautta) tukeminen;

| i) | kehittyneiden yhteentoimivien digitaalisten palveluinfrastruktuurien käyttöönoton, toiminnan ja ylläpidon sekä
  tietoturvan ja
  datan laadunvarmistusprosessien tukeminen tietojen vaihtoa, saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten; rajatylittävän verkottumisen (myös sähköisten potilaskertomusten, rekisterien ja muiden tietokantojen
  parantamisen ja paremman hyödyntämisen
  kautta) tukeminen; |
| --- | --- |

i)

kehittyneiden yhteentoimivien digitaalisten palveluinfrastruktuurien käyttöönoton, toiminnan ja ylläpidon sekä
  tietoturvan ja
  datan laadunvarmistusprosessien tukeminen tietojen vaihtoa, saatavuutta, käyttöä ja uudelleenkäyttöä varten; rajatylittävän verkottumisen (myös sähköisten potilaskertomusten, rekisterien ja muiden tietokantojen
  parantamisen ja paremman hyödyntämisen
  kautta) tukeminen;

tietoturvan ja

parantamisen ja paremman hyödyntämisen

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – i a alakohta (uusi)

Liite I – j kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i a) | eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin perustaminen ja sen toteuttamisen tukeminen jäsenvaltioissa sähköisten terveyspalvelujen käytön lisäämiseksi sekä terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden ja muutosjoustavuuden parantamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i a)

i a)

eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin perustaminen ja sen toteuttamisen tukeminen jäsenvaltioissa sähköisten terveyspalvelujen käytön lisäämiseksi sekä terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden ja muutosjoustavuuden parantamiseksi;

eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin perustaminen ja sen toteuttamisen tukeminen jäsenvaltioissa sähköisten terveyspalvelujen käytön lisäämiseksi sekä terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden ja muutosjoustavuuden parantamiseksi;

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – i b alakohta (uusi)

Liite I – j kohta – i b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | i b) | jäsenvaltioiden tukeminen eurooppalaisten osaamisverkostojen rekisterien parantamisessa, edelleenkehittämisessä ja toteuttamisessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i b)

i b)

jäsenvaltioiden tukeminen eurooppalaisten osaamisverkostojen rekisterien parantamisessa, edelleenkehittämisessä ja toteuttamisessa;

jäsenvaltioiden tukeminen eurooppalaisten osaamisverkostojen rekisterien parantamisessa, edelleenkehittämisessä ja toteuttamisessa;

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – ii alakohta

Liite I – j kohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | terveydenhuollon ja terveydenhuoltojärjestelmien digitalisaation tukeminen muun muassa vertailuanalyysien avulla ja kehittämällä kapasiteettia innovatiivisten välineiden ja teknologioiden käyttöönottoa varten; terveydenhuollon ammattilaisten digitaalisen osaamisen
  kehittäminen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

terveydenhuollon ja terveydenhuoltojärjestelmien digitalisaation tukeminen muun muassa vertailuanalyysien avulla ja kehittämällä kapasiteettia innovatiivisten välineiden ja teknologioiden käyttöönottoa varten; terveydenhuollon ammattilaisten digitaalisen osaamisen
  kehittäminen
  ;

kehittäminen

| ii) | terveydenhuollon ja terveydenhuoltojärjestelmien digitalisaation tukeminen muun muassa vertailuanalyysien avulla ja kehittämällä kapasiteettia innovatiivisten välineiden ja teknologioiden käyttöönottoa varten
  ja vahvistamalla terveystietojen turvallista käyttöä ja uudelleenkäyttöä yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti
  ; terveydenhuollon ammattilaisten
  ja kansalaisten
  digitaalisen osaamisen
  kehittämisen tukeminen ja toteuttaminen tehostamalla koulutusta ja (digitaalisia) terveysalan osaamista koskevia toimenpiteitä
  ; |
| --- | --- |

ii)

terveydenhuollon ja terveydenhuoltojärjestelmien digitalisaation tukeminen muun muassa vertailuanalyysien avulla ja kehittämällä kapasiteettia innovatiivisten välineiden ja teknologioiden käyttöönottoa varten
  ja vahvistamalla terveystietojen turvallista käyttöä ja uudelleenkäyttöä yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti
  ; terveydenhuollon ammattilaisten
  ja kansalaisten
  digitaalisen osaamisen
  kehittämisen tukeminen ja toteuttaminen tehostamalla koulutusta ja (digitaalisia) terveysalan osaamista koskevia toimenpiteitä
  ;

ja vahvistamalla terveystietojen turvallista käyttöä ja uudelleenkäyttöä yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti

ja kansalaisten

kehittämisen tukeminen ja toteuttaminen tehostamalla koulutusta ja (digitaalisia) terveysalan osaamista koskevia toimenpiteitä

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – iii alakohta

Liite I – j kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | digitaalisten välineiden ja infrastruktuurien käyttöönoton ja yhteentoimivuuden kehittäminen jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä unionin toimielinten ja elinten kanssa; asianmukaisten hallintorakenteiden ja kestävien ja yhteentoimivien unionin terveystietojärjestelmien kehittäminen osana eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja kansalaisten
  mahdollisuuksien parantaminen
  saada ja valvoa terveystietojaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

digitaalisten välineiden ja infrastruktuurien käyttöönoton ja yhteentoimivuuden kehittäminen jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä unionin toimielinten ja elinten kanssa; asianmukaisten hallintorakenteiden ja kestävien ja yhteentoimivien unionin terveystietojärjestelmien kehittäminen osana eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja kansalaisten
  mahdollisuuksien parantaminen
  saada ja valvoa terveystietojaan;

mahdollisuuksien parantaminen

| iii) | digitaalisten välineiden ja infrastruktuurien käyttöönoton ja yhteentoimivuuden kehittäminen jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä unionin toimielinten
  , virastojen
  ja elinten kanssa; asianmukaisten hallintorakenteiden ja kestävien ja yhteentoimivien unionin terveystietojärjestelmien kehittäminen osana eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja
  niin, että tekoäly voidaan ottaa turvallisesti ja tehokkaasti käyttöön terveydenhuollossa ja että samalla parannetaan ja helpotetaan
  kansalaisten
  mahdollisuuksia
  saada ja valvoa terveystietojaan;
  yksilökeskeistä digitaalista terveydenhuoltoa ja terveystietoa koskevien nykyisten onnistuneiden aloitteiden ja hankkeiden käyttöönoton ja laajemman täytäntöönpanon tukeminen; |
| --- | --- |

iii)

digitaalisten välineiden ja infrastruktuurien käyttöönoton ja yhteentoimivuuden kehittäminen jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä unionin toimielinten
  , virastojen
  ja elinten kanssa; asianmukaisten hallintorakenteiden ja kestävien ja yhteentoimivien unionin terveystietojärjestelmien kehittäminen osana eurooppalaista terveysdata-avaruutta ja
  niin, että tekoäly voidaan ottaa turvallisesti ja tehokkaasti käyttöön terveydenhuollossa ja että samalla parannetaan ja helpotetaan
  kansalaisten
  mahdollisuuksia
  saada ja valvoa terveystietojaan;
  yksilökeskeistä digitaalista terveydenhuoltoa ja terveystietoa koskevien nykyisten onnistuneiden aloitteiden ja hankkeiden käyttöönoton ja laajemman täytäntöönpanon tukeminen;

, virastojen

niin, että tekoäly voidaan ottaa turvallisesti ja tehokkaasti käyttöön terveydenhuollossa ja että samalla parannetaan ja helpotetaan

mahdollisuuksia

yksilökeskeistä digitaalista terveydenhuoltoa ja terveystietoa koskevien nykyisten onnistuneiden aloitteiden ja hankkeiden käyttöönoton ja laajemman täytäntöönpanon tukeminen;

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – j kohta – iv alakohta

Liite I – j kohta – iv alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iv) | etälääketieteen ja etäterveydenhuollon optimaalisen käytön tukeminen, myös satelliittiviestinnän avulla syrjäisillä alueilla, digitaalivetoisen organisaatioinnovoinnin edistäminen terveydenhuoltolaitoksissa ja sellaisten digitaalisten välineiden edistäminen, joilla tuetaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja henkilökeskeistä hoitoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iv)

etälääketieteen ja etäterveydenhuollon optimaalisen käytön tukeminen, myös satelliittiviestinnän avulla syrjäisillä alueilla, digitaalivetoisen organisaatioinnovoinnin edistäminen terveydenhuoltolaitoksissa ja sellaisten digitaalisten välineiden edistäminen, joilla tuetaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja henkilökeskeistä hoitoa.

| iv) | etälääketieteen ja etäterveydenhuollon
  saatavuuden ja
  optimaalisen käytön tukeminen, myös satelliittiviestinnän avulla syrjäisillä alueilla, digitaalivetoisen organisaatioinnovoinnin edistäminen terveydenhuoltolaitoksissa ja sellaisten digitaalisten välineiden edistäminen, joilla tuetaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja henkilökeskeistä hoitoa
  ; potilaiden ja hoitoalan ammattilaisten osallistumisen edistäminen käyttäjäystävällisten, saavutettavien, turvallisten ja toimivien etälääketieteen/etäterveydenhuollon palvelujen ja muiden digitaalisten ratkaisujen suunnitteluun ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

iv)

etälääketieteen ja etäterveydenhuollon
  saatavuuden ja
  optimaalisen käytön tukeminen, myös satelliittiviestinnän avulla syrjäisillä alueilla, digitaalivetoisen organisaatioinnovoinnin edistäminen terveydenhuoltolaitoksissa ja sellaisten digitaalisten välineiden edistäminen, joilla tuetaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja henkilökeskeistä hoitoa
  ; potilaiden ja hoitoalan ammattilaisten osallistumisen edistäminen käyttäjäystävällisten, saavutettavien, turvallisten ja toimivien etälääketieteen/etäterveydenhuollon palvelujen ja muiden digitaalisten ratkaisujen suunnitteluun ja kehittämiseen;

saatavuuden ja

; potilaiden ja hoitoalan ammattilaisten osallistumisen edistäminen käyttäjäystävällisten, saavutettavien, turvallisten ja toimivien etälääketieteen/etäterveydenhuollon palvelujen ja muiden digitaalisten ratkaisujen suunnitteluun ja kehittämiseen;

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – k kohta – iii alakohta

Liite I – k kohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | viestintä
  sairauksien ehkäisyn ja
  terveellisten elintapojen edistämiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa kansainvälisellä, unionin
  ja
  kansallisella tasolla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

viestintä
  sairauksien ehkäisyn ja
  terveellisten elintapojen edistämiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa kansainvälisellä, unionin
  ja
  kansallisella tasolla.

sairauksien ehkäisyn ja

ja

| iii) | viestintä
  terveyden,
  terveellisten elintapojen
  ja sairauksien ennaltaehkäisyn
  edistämiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa kansainvälisellä, unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla; |
| --- | --- |

iii)

viestintä
  terveyden,
  terveellisten elintapojen
  ja sairauksien ennaltaehkäisyn
  edistämiseksi yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa kansainvälisellä, unionin, kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla;

terveyden,

ja sairauksien ennaltaehkäisyn

ja alueellisella

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – k kohta – iii a alakohta (uusi)

Liite I – k kohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | valistuskampanjat kohderyhmille ja väestölle yleensä sekä sidosryhmien vetämät hankkeet, mukaan lukien disinformaation ehkäiseminen ja torjunta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

valistuskampanjat kohderyhmille ja väestölle yleensä sekä sidosryhmien vetämät hankkeet, mukaan lukien disinformaation ehkäiseminen ja torjunta;

valistuskampanjat kohderyhmille ja väestölle yleensä sekä sidosryhmien vetämät hankkeet, mukaan lukien disinformaation ehkäiseminen ja torjunta;

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – k kohta – iii b alakohta (uusi)

Liite I – k kohta – iii b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii b) | viestintätoimet, joilla pyritään torjumaan lääkkeitä, rokotteita, terveystuotteita, sairauksien syitä ja hoitoa koskevia virheellisiä tietoja ja disinformaatiota, kuten valeuutisia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii b)

iii b)

viestintätoimet, joilla pyritään torjumaan lääkkeitä, rokotteita, terveystuotteita, sairauksien syitä ja hoitoa koskevia virheellisiä tietoja ja disinformaatiota, kuten valeuutisia;

viestintätoimet, joilla pyritään torjumaan lääkkeitä, rokotteita, terveystuotteita, sairauksien syitä ja hoitoa koskevia virheellisiä tietoja ja disinformaatiota, kuten valeuutisia;

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – k kohta – iii c alakohta (uusi)

Liite I – k kohta – iii c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii c) | viestintä kansalaisille terveysriskeistä ja terveyden taustatekijöistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii c)

iii c)

viestintä kansalaisille terveysriskeistä ja terveyden taustatekijöistä;

viestintä kansalaisille terveysriskeistä ja terveyden taustatekijöistä;

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – k kohta – iii d alakohta (uusi)

Liite I – k kohta – iii d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii d) | veren komponenttien, elinten, kudosten ja solujen luovutusta koskevat viestintä-, tiedotus- ja valistuskampanjat, joilla kansalaisia muistutetaan luovutusten suuresta merkityksestä yhteisvastuullisuuden, terveyspolitiikan ja terapeuttisten hyötyjen kannalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii d)

iii d)

veren komponenttien, elinten, kudosten ja solujen luovutusta koskevat viestintä-, tiedotus- ja valistuskampanjat, joilla kansalaisia muistutetaan luovutusten suuresta merkityksestä yhteisvastuullisuuden, terveyspolitiikan ja terapeuttisten hyötyjen kannalta;

veren komponenttien, elinten, kudosten ja solujen luovutusta koskevat viestintä-, tiedotus- ja valistuskampanjat, joilla kansalaisia muistutetaan luovutusten suuresta merkityksestä yhteisvastuullisuuden, terveyspolitiikan ja terapeuttisten hyötyjen kannalta;

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – A osa – I kohta

Liite II – A osa – I kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| I. | EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuden ja reagoinnin suunnittelun laatu ja kattavuus rajatylittävien vakavien terveysuhkien osalta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

I.

EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuden ja reagoinnin suunnittelun laatu ja kattavuus rajatylittävien vakavien terveysuhkien osalta

| I. | EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuden ja reagoinnin suunnittelun laatu ja kattavuus rajatylittävien vakavien terveysuhkien osalta
  , mukaan lukien muutosjoustavuuden arviointi-indikaattorit kaikkialla unionissa |
| --- | --- |

I.

EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuden ja reagoinnin suunnittelun laatu ja kattavuus rajatylittävien vakavien terveysuhkien osalta
  , mukaan lukien muutosjoustavuuden arviointi-indikaattorit kaikkialla unionissa

, mukaan lukien muutosjoustavuuden arviointi-indikaattorit kaikkialla unionissa

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – A osa – II kohta

Liite II – A osa – II kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| II. | Täyttämättä jääneitä tarpeita varten keskitetyssä menettelyssä hyväksyttyjen lääkkeiden (esim. harvinaislääkelupien määrä, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, lastenlääkkeet tai rokotteet) saatavuus |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

II.

Täyttämättä jääneitä tarpeita varten keskitetyssä menettelyssä hyväksyttyjen lääkkeiden (esim. harvinaislääkelupien määrä, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, lastenlääkkeet tai rokotteet) saatavuus

| II. | Täyttämättä jääneitä tarpeita varten keskitetyssä menettelyssä hyväksyttyjen lääkkeiden (esim.
  olemassa olevien ja uusien
  harvinaislääkelupien määrä, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, lastenlääkkeet tai rokotteet)
  ja lääkinnällisten laitteiden
  saatavuus |
| --- | --- |

II.

Täyttämättä jääneitä tarpeita varten keskitetyssä menettelyssä hyväksyttyjen lääkkeiden (esim.
  olemassa olevien ja uusien
  harvinaislääkelupien määrä, pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, lastenlääkkeet tai rokotteet)
  ja lääkinnällisten laitteiden
  saatavuus

olemassa olevien ja uusien

ja lääkinnällisten laitteiden

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – A osa – III kohta

Liite II – A osa – III kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| III. | Kestävän kehityksen tavoitetta 3.4
  suoraan edistävien toimien ja parhaiden käytäntöjen määrä kutakin jäsenvaltiota kohden |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

III.

Kestävän kehityksen tavoitetta 3.4
  suoraan edistävien toimien ja parhaiden käytäntöjen määrä kutakin jäsenvaltiota kohden

Kestävän kehityksen tavoitetta 3.4

| III. | Yleisen sairausvakuutusturvan aikaansaamista
  suoraan edistävien toimien ja parhaiden käytäntöjen määrä kutakin jäsenvaltiota kohden |
| --- | --- |

III.

Yleisen sairausvakuutusturvan aikaansaamista
  suoraan edistävien toimien ja parhaiden käytäntöjen määrä kutakin jäsenvaltiota kohden

Yleisen sairausvakuutusturvan aikaansaamista

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – A osa – IV kohta

Liite II – A osa – IV kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| IV. | Parhaiden käytäntöjen
  toteuttaminen jäsenvaltioiden kesken |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

IV.

Parhaiden käytäntöjen
  toteuttaminen jäsenvaltioiden kesken

Parhaiden käytäntöjen

| IV. | Terveyttä edistävien, sairauksia ehkäisevien ja terveyteen liittyvään eriarvoisuuteen puuttuvien terveysohjelmien
  toteuttaminen jäsenvaltioiden kesken |
| --- | --- |

IV.

Terveyttä edistävien, sairauksia ehkäisevien ja terveyteen liittyvään eriarvoisuuteen puuttuvien terveysohjelmien
  toteuttaminen jäsenvaltioiden kesken

Terveyttä edistävien, sairauksia ehkäisevien ja terveyteen liittyvään eriarvoisuuteen puuttuvien terveysohjelmien

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – A osa – IV a kohta (uusi)

Liite II – A osa – IV a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | IV a. | Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden toteuttaminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

IV a.

IV a.

Eurooppalaisen terveysdata-avaruuden toteuttaminen

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 1 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a. | Kansanterveyden kannalta merkittäviin tarpeisiin tarkoitettujen lääkkeiden nopeampaa kehittämistä ja arviointia koskevien uusien menettelyjen lukumäärä, tarvittaessa uudet teknologiat huomioon ottaen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.

1 a.

Kansanterveyden kannalta merkittäviin tarpeisiin tarkoitettujen lääkkeiden nopeampaa kehittämistä ja arviointia koskevien uusien menettelyjen lukumäärä, tarvittaessa uudet teknologiat huomioon ottaen

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 1 b kohta (uusi)

Liite II – B osa – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b. | Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, joiden digitaalisen terveysinfrastruktuurin taso on asianmukainen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.

1 b.

Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, joiden digitaalisen terveysinfrastruktuurin taso on asianmukainen

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 1 c kohta (uusi)

Liite II – B osa – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c. | Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ovat toteuttaneet eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.

1 c.

Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ovat toteuttaneet eurooppalaisen sähköisen terveysrekisterin

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 1 d kohta (uusi)

Liite II – B osa – 1 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d. | Se osuus jäsenvaltioiden väestöstä, jolla on pääsy tietoihinsa eurooppalaisessa terveysdata-avaruudessa, jäsenvaltioittain |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 d.

1 d.

Se osuus jäsenvaltioiden väestöstä, jolla on pääsy tietoihinsa eurooppalaisessa terveysdata-avaruudessa, jäsenvaltioittain

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 3 kohta

Liite II – B osa – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Jaettujen
  rokoteannosten lukumäärä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Jaettujen
  rokoteannosten lukumäärä

Jaettujen

| 3. | Saatavilla olevien
  rokoteannosten lukumäärä
  tyypeittäin ja jäsenvaltioittain |
| --- | --- |

3.

Saatavilla olevien
  rokoteannosten lukumäärä
  tyypeittäin ja jäsenvaltioittain

Saatavilla olevien

tyypeittäin ja jäsenvaltioittain

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 3 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a. | Rokotuskattavuus iän ja rokotteella ehkäistävissä olevien tautien mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.

3 a.

Rokotuskattavuus iän ja rokotteella ehkäistävissä olevien tautien mukaan jaoteltuna

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 6 kohta

Liite II – B osa – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6. | Kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen
  syövän ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaolo |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.

Kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen
  syövän ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaolo

Kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen

| 6. | Syövän ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaolo
  syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |
| --- | --- |

6.

Syövän ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaolo
  syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 6 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a. | Lasten syöpien ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaololuku syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.

6 a.

Lasten syöpien ikävakioitu viiden vuoden nettoelossaololuku syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 6 b kohta (uusi)

Liite II – B osa – 6 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b. | Rintasyövän, kohdunkaulansyövän ja paksu- ja peräsuolen syövän seulontaohjelmien seulontakattavuus syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b.

6 b.

Rintasyövän, kohdunkaulansyövän ja paksu- ja peräsuolen syövän seulontaohjelmien seulontakattavuus syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 kohta

Liite II – B osa – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7. | Niiden syöpärekisterien suhteellinen osuus ja niiden jäsenvaltioiden määrä, jotka ilmoittavat tiedot
  kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen
  syövän vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.

Niiden syöpärekisterien suhteellinen osuus ja niiden jäsenvaltioiden määrä, jotka ilmoittavat tiedot
  kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen
  syövän vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä

kohdunkaulan syövän, rintasyövän sekä paksu- ja peräsuolen

| 7. | Niiden syöpärekisterien suhteellinen osuus ja niiden jäsenvaltioiden määrä, jotka ilmoittavat tiedot syövän vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä |
| --- | --- |

7.

Niiden syöpärekisterien suhteellinen osuus ja niiden jäsenvaltioiden määrä, jotka ilmoittavat tiedot syövän vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a. | Syöpiä ja lasten syöpiä koskevien palliatiivisten hoitojen suhteellinen osuus ja hoitotulokset syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.

7 a.

Syöpiä ja lasten syöpiä koskevien palliatiivisten hoitojen suhteellinen osuus ja hoitotulokset syövän tyypin, iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 b kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 b. | Niiden lasten syöpiä koskevien rekisterien suhteellinen osuus jäsenvaltiota kohti ja niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ilmoittavat tiedot lasten syöpien vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 b.

7 b.

Niiden lasten syöpiä koskevien rekisterien suhteellinen osuus jäsenvaltiota kohti ja niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ilmoittavat tiedot lasten syöpien vaiheesta diagnosoinnin yhteydessä

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 c kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 c. | Merkittävien kroonisten sairauksien esiintyvyys jäsenvaltioittain sairauden, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 c.

7 c.

Merkittävien kroonisten sairauksien esiintyvyys jäsenvaltioittain sairauden, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 d kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 d. | Ikävakioitu ei-tarttuvien tautien aiheuttama kuolleisuus (100 000 :ta henkilöä kohti) sairauden mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 d.

7 d.

Ikävakioitu ei-tarttuvien tautien aiheuttama kuolleisuus (100 000 :ta henkilöä kohti) sairauden mukaan jaoteltuna

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 e kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 e. | Asianmukaista hoitoa saavien hiv-/aids-potilaiden prosenttiosuus jäsenvaltion, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 e.

7 e.

Asianmukaista hoitoa saavien hiv-/aids-potilaiden prosenttiosuus jäsenvaltion, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 7 f kohta (uusi)

Liite II – B osa – 7 f kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 f. | Asianmukaista hoitoa saavien tuberkuloosipotilaiden osuus jäsenvaltion, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 f.

7 f.

Asianmukaista hoitoa saavien tuberkuloosipotilaiden osuus jäsenvaltion, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 8 kohta

Liite II – B osa – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8. | Tupakoinnin
  yleisyys |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.

Tupakoinnin
  yleisyys

Tupakoinnin

| 8. | Ikävakioitu tupakkatuotteiden käytön
  yleisyys
  sukupuolen mukaan jaoteltuna |
| --- | --- |

8.

Ikävakioitu tupakkatuotteiden käytön
  yleisyys
  sukupuolen mukaan jaoteltuna

Ikävakioitu tupakkatuotteiden käytön

sukupuolen mukaan jaoteltuna

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 8 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a. | Ikävakioitu haitallisen alkoholinkäytön yleisyys sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.

8 a.

Ikävakioitu haitallisen alkoholinkäytön yleisyys sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 9 kohta

Liite II – B osa – 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9. | Lääkepulan määrä
  keskitettyjen asiointipisteiden verkostossa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9.

Lääkepulan määrä
  keskitettyjen asiointipisteiden verkostossa

keskitettyjen asiointipisteiden verkostossa

| 9. | Lääkepulan määrä
  jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

9.

Lääkepulan määrä
  jäsenvaltioissa

jäsenvaltioissa

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 9 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a. | Sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan tärkeimpien vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja lääkkeiden tuotantoon unionissa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.

9 a.

Sellaisten toimien tukeminen, joilla kannustetaan tärkeimpien vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja lääkkeiden tuotantoon unionissa

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 12 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 12 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a. | Mikrobilääkkeiden käyttö ATC-luokittain ja jäsenvaltioittain |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a.

12 a.

Mikrobilääkkeiden käyttö ATC-luokittain ja jäsenvaltioittain

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 12 b kohta (uusi)

Liite II – B osa – 12 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 b. | Hoitoon liittyvien infektioiden aiheuttama kuolleisuus iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 b.

12 b.

Hoitoon liittyvien infektioiden aiheuttama kuolleisuus iän, sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 12 c kohta (uusi)

Liite II – B osa – 12 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 c. | Alle 75-vuotiaiden henkilöiden sydän- ja verisuonitauteihin, syöpään ja diabetekseen liittyvät vältettävissä olevat kuolemantapaukset, ei-tarttuvista taudeista johtuvat haittapainotetut elinvuodet ja laatupainotetut elinvuodet sekä krooniset hengityselinsairaudet sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 c.

12 c.

Alle 75-vuotiaiden henkilöiden sydän- ja verisuonitauteihin, syöpään ja diabetekseen liittyvät vältettävissä olevat kuolemantapaukset, ei-tarttuvista taudeista johtuvat haittapainotetut elinvuodet ja laatupainotetut elinvuodet sekä krooniset hengityselinsairaudet sukupuolen ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 13 kohta

Liite II – B osa – 13 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13. | Eurooppalaisiin osaamisverkostoihin osallistuvien
  sairaalan
  yksiköiden lukumäärä ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenten diagnosoimien ja hoitamien potilaiden lukumäärä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13.

Eurooppalaisiin osaamisverkostoihin osallistuvien
  sairaalan
  yksiköiden lukumäärä ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenten diagnosoimien ja hoitamien potilaiden lukumäärä

sairaalan

| 13. | Eurooppalaisiin osaamisverkostoihin osallistuvien
  terveydenhuollon
  yksiköiden lukumäärä ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenten diagnosoimien ja hoitamien potilaiden lukumäärä |
| --- | --- |

13.

Eurooppalaisiin osaamisverkostoihin osallistuvien
  terveydenhuollon
  yksiköiden lukumäärä ja eurooppalaisten osaamisverkostojen jäsenten diagnosoimien ja hoitamien potilaiden lukumäärä

terveydenhuollon

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 14 a kohta (uusi)

Liite II – B osa – 14 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a. | Unionin politiikkojen terveysvaikutusten arviointien lukumäärä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a.

14 a.

Unionin politiikkojen terveysvaikutusten arviointien lukumäärä

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 14 b kohta (uusi)

Liite II – B osa – 14 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 b. | Ikävakioitu lihavuuden esiintyvyys sukupuolen, iän ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 b.

14 b.

Ikävakioitu lihavuuden esiintyvyys sukupuolen, iän ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 14 c kohta (uusi)

Liite II – B osa – 14 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 c. | Äitiyskuolleisuuden suhteellinen osuus iän ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 c.

14 c.

Äitiyskuolleisuuden suhteellinen osuus iän ja jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 14 d kohta (uusi)

Liite II – B osa – 14 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 d. | Lapsikuolleisuuden suhteellinen osuus jäsenvaltion mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 d.

14 d.

Lapsikuolleisuuden suhteellinen osuus jäsenvaltion mukaan jaoteltuna

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – B osa – 14 e kohta (uusi)

Liite II – B osa – 14 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 e. | Ikävakioidut ympäristön pilaantumisesta johtuvat kuolemantapaukset (100 000 :ta henkilöä kohti) sairauden, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 e.

14 e.

Ikävakioidut ympäristön pilaantumisesta johtuvat kuolemantapaukset (100 000 :ta henkilöä kohti) sairauden, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuna

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0196/2020).

1

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan investointipankille ja euroryhmälle ”Koordinoidut taloudelliset toimet covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi”, COM(2020)0112, 13.3.2020.

8

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan investointipankille ja euroryhmälle ”Koordinoidut taloudelliset toimet covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi”, COM(2020)0112, 13.3.2020.

8

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

10

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

10

(11)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveysteknologian arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta, COM(2018)0051, 31.1.2018.

11

(11)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveysteknologian arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta, COM(2018)0051, 31.1.2018.

11

(12)  Neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

(11a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta


  (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

11a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta

(EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22).

(12)  Neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1).

12

(12a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29. päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

12a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29. päivänä huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan l kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi. Kestävyyttä edistävät EU:n toimet (COM(2016)0739, 22.11.2016).

13

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi. Kestävyyttä edistävät EU:n toimet (COM(2016)0739, 22.11.2016).

13

(14)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, COM(2017)0339, 29.6.2017. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle:

14

(14)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, COM(2017)0339, 29.6.2017. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle:

14

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle: Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin, COM(2019)0128, 11.3.2019.

15

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle: Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin, COM(2019)0128, 11.3.2019.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

16

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

16

(16 a)  

  EUVL C 192, 7.6.2019, s. 5.

16 a

EUVL C 192, 7.6.2019, s. 5.

(19)  Neuvoston päätelmät EU:sta ja globaalista terveydestä, ulkoasiainministerien neuvoston 3011. kokous, Bryssel, 10. toukokuuta 2010.

19

(19)  Neuvoston päätelmät EU:sta ja globaalista terveydestä, ulkoasiainministerien neuvoston 3011. kokous, Bryssel, 10. toukokuuta 2010.

19

(20)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

20

(20)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

20

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

---

| 13.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/165

---

P9_TA(2020)0306

InvestEU-ohjelma ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi InvestEU-ohjelman perustamisesta (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Tarkistus 1

(2021/C 415/18)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

InvestEU-ohjelman perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan ja 175 artiklan kolmannen kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Covid-19-pandemia on vakava
  symmetrinen
  sokki unionin ja koko maailman taloudelle
  , ja sillä on vakavia epäsymmetrisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia eri jäsenvaltioissa ja alueilla
  . Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta EU:ssa on vähentynyt merkittävästi.
  Komission kesän 2020 Euroopan talousennusteen mukaan
  EU:n BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin
  8,3
   prosenttia, eli
  enemmän kuin mitä komissio arvioi kevään 2020 Euroopan talousennusteessa ja
  huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009
  , ja tietyillä aloilla supistuminen on tätäkin voimakkaampaa
  . Pandemian puhkeaminen on näyttänyt, missä määrin globaalit toimitusketjut ovat yhteydessä toisiinsa, ja paljastanut joitakin haavoittuvuuksia, kuten strategisten teollisuuden alojen liiallisen riippuvaisuuden yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä
  sekä kriittisten infrastruktuurien puutteen
  . Tällaisiin haavoittuvuuksiin on puututtava
  erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten osalta
  , jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle EU:n sääntöjen mukaisesti. Investointiaktiivisuuden odotetaan vähentyneen merkittävästi. Jo ennen pandemiaa oli havaittavissa, että vaikka investointisuhde oli unionissa elpymässä, se oli edelleen pienempi kuin olisi voitu odottaa voimakkaalla elpymisjaksolla eikä se riittänyt kompensoimaan vuoden 2009 kriisin jälkeisten vuosien ali-investoimista. Vielä tärkeämpää on se, että investointien nykyiset ja ennustetut tulevat määrät eivät kata unionin tarvetta rakenteellisille investoinneille, joilla käynnistetään unionin pitkän aikavälin kasvu uudelleen sekä ylläpidetään sitä ja joita teknologinen muutos ja maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttävät, kuten investoinnit innovointiin, osaamiseen, infrastruktuuriin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ”pk-yritykset”. Ne eivät myöskään kata tarvetta puuttua keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten kestävyyteen tai väestön ikääntymiseen. Tämän vuoksi
  muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019, Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetuissa komission tiedonannoissa esitettyjen
  unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi ja talouden nopean,
  kestävän,
  osallistavan
  , pysyvän
  ja terveen elpymisen edistämiseksi tarvitaan tukea, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja pienentää investointivajetta kohdealoilla. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemia on vakava
  symmetrinen
  sokki unionin ja koko maailman taloudelle
  , ja sillä on vakavia epäsymmetrisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia eri jäsenvaltioissa ja alueilla
  . Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta EU:ssa on vähentynyt merkittävästi.
  Komission kesän 2020 Euroopan talousennusteen mukaan
  EU:n BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin
  8,3
   prosenttia, eli
  enemmän kuin mitä komissio arvioi kevään 2020 Euroopan talousennusteessa ja
  huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009
  , ja tietyillä aloilla supistuminen on tätäkin voimakkaampaa
  . Pandemian puhkeaminen on näyttänyt, missä määrin globaalit toimitusketjut ovat yhteydessä toisiinsa, ja paljastanut joitakin haavoittuvuuksia, kuten strategisten teollisuuden alojen liiallisen riippuvaisuuden yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä
  sekä kriittisten infrastruktuurien puutteen
  . Tällaisiin haavoittuvuuksiin on puututtava
  erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten osalta
  , jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle EU:n sääntöjen mukaisesti. Investointiaktiivisuuden odotetaan vähentyneen merkittävästi. Jo ennen pandemiaa oli havaittavissa, että vaikka investointisuhde oli unionissa elpymässä, se oli edelleen pienempi kuin olisi voitu odottaa voimakkaalla elpymisjaksolla eikä se riittänyt kompensoimaan vuoden 2009 kriisin jälkeisten vuosien ali-investoimista. Vielä tärkeämpää on se, että investointien nykyiset ja ennustetut tulevat määrät eivät kata unionin tarvetta rakenteellisille investoinneille, joilla käynnistetään unionin pitkän aikavälin kasvu uudelleen sekä ylläpidetään sitä ja joita teknologinen muutos ja maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttävät, kuten investoinnit innovointiin, osaamiseen, infrastruktuuriin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ”pk-yritykset”. Ne eivät myöskään kata tarvetta puuttua keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten kestävyyteen tai väestön ikääntymiseen. Tämän vuoksi
  muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019, Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetuissa komission tiedonannoissa esitettyjen
  unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi ja talouden nopean,
  kestävän,
  osallistavan
  , pysyvän
  ja terveen elpymisen edistämiseksi tarvitaan tukea, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja pienentää investointivajetta kohdealoilla.

| (2) | Arvioinnit ovat osoittaneet, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen perustuva rahoitusvälineiden moninaisuus on johtanut joihinkin päällekkäisyyksiin niiden soveltamisaloissa. Tämä moninaisuus on myös merkinnyt monimutkaisuutta välittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt ovat poikenneet toisistaan eri välineissä. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuminen on myös haitannut tuen yhdistämistä useammasta unionin rahastosta, vaikka yhdistäminen olisi ollut hyödyllistä erityyppistä rahoitusta tarvitsevien hankkeiden tukemiseksi. Näistä syistä olisi perustettava yksi ainoa rahasto, InvestEU-rahasto, jossa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman nojalla perustetusta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) saatua kokemusta, jotta rahoituksen lopullisille saajille voidaan tarjota tehokkaammin toimivaa tukea kokoamalla rahoituksen tarjonta yhteen talousarviotakuujärjestelmään ja yksinkertaistamalla sitä. Näin unionin tuen vaikutusta parannetaan ja samalla vähennetään unionille aiheutuvia ja talousarviosta maksettavia kustannuksia. |
| --- | --- |

(2)

Arvioinnit ovat osoittaneet, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen perustuva rahoitusvälineiden moninaisuus on johtanut joihinkin päällekkäisyyksiin niiden soveltamisaloissa. Tämä moninaisuus on myös merkinnyt monimutkaisuutta välittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt ovat poikenneet toisistaan eri välineissä. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuminen on myös haitannut tuen yhdistämistä useammasta unionin rahastosta, vaikka yhdistäminen olisi ollut hyödyllistä erityyppistä rahoitusta tarvitsevien hankkeiden tukemiseksi. Näistä syistä olisi perustettava yksi ainoa rahasto, InvestEU-rahasto, jossa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman nojalla perustetusta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) saatua kokemusta, jotta rahoituksen lopullisille saajille voidaan tarjota tehokkaammin toimivaa tukea kokoamalla rahoituksen tarjonta yhteen talousarviotakuujärjestelmään ja yksinkertaistamalla sitä. Näin unionin tuen vaikutusta parannetaan ja samalla vähennetään unionille aiheutuvia ja talousarviosta maksettavia kustannuksia.

| (3) | Jotta voidaan saattaa sisämarkkinat valmiiksi ja edistää kestävää ja osallistavaa kasvua ja työllisyyttä, unionissa on viime vuosina hyväksytty useita kunnianhimoisia strategioita
  ja asiakirjoja
  , kuten älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 -strategia 3 päivänä maaliskuuta 2010, pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma 30 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan uusi kulttuuriohjelma 22 päivänä toukokuuta 2018,
  Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027,
  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti 30 päivänä marraskuuta 2016, Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2 päivänä joulukuuta 2015, vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia 20 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma 30 päivänä marraskuuta 2016, tiedonanto EU:n puolustusrahaston käyttöönotosta 7 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan avaruusstrategia 26 päivänä lokakuuta 2016, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista 13 päivänä joulukuuta 2017,
  vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin strategia ”Puhdas maapallo kaikille”28 päivänä marraskuuta 2018,
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelma 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma 14 päivänä tammikuuta 2020, tiedonanto ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi”14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia, Euroopan datastrategia ja tiedonanto tekoälystä 19 päivänä helmikuuta 2020,
  [asetus puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki)],
  Euroopan uudistettu teollisuusstrategia 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020
  , vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia 20 päivänä toukokuuta 2020, asetus (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2020, energiajärjestelmien integrointistrategia ja vetystrategia 8 päivänä heinäkuuta 2020
  . InvestEU-rahaston tulisi hyödyntää ja lisätä näiden toisiaan vahvistavien strategioiden välistä synergiaa tukemalla investointeja ja rahoituksen saantia. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan saattaa sisämarkkinat valmiiksi ja edistää kestävää ja osallistavaa kasvua ja työllisyyttä, unionissa on viime vuosina hyväksytty useita kunnianhimoisia strategioita
  ja asiakirjoja
  , kuten älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 -strategia 3 päivänä maaliskuuta 2010, pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma 30 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan uusi kulttuuriohjelma 22 päivänä toukokuuta 2018,
  Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027,
  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti 30 päivänä marraskuuta 2016, Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2 päivänä joulukuuta 2015, vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia 20 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma 30 päivänä marraskuuta 2016, tiedonanto EU:n puolustusrahaston käyttöönotosta 7 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan avaruusstrategia 26 päivänä lokakuuta 2016, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista 13 päivänä joulukuuta 2017,
  vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin strategia ”Puhdas maapallo kaikille”28 päivänä marraskuuta 2018,
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelma 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma 14 päivänä tammikuuta 2020, tiedonanto ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi”14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia, Euroopan datastrategia ja tiedonanto tekoälystä 19 päivänä helmikuuta 2020,
  [asetus puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki)],
  Euroopan uudistettu teollisuusstrategia 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020
  , vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia 20 päivänä toukokuuta 2020, asetus (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2020, energiajärjestelmien integrointistrategia ja vetystrategia 8 päivänä heinäkuuta 2020
  . InvestEU-rahaston tulisi hyödyntää ja lisätä näiden toisiaan vahvistavien strategioiden välistä synergiaa tukemalla investointeja ja rahoituksen saantia.

| (4) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot kehittävät tarpeen mukaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistusten painopisteitä. Nämä strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta kansallisella tai unionin taikka molempien rahoituksella tuettavat ensisijaiset investointihankkeet voidaan määrittää ja niitä voidaan koordinoida. Näissä strategioissa olisi myös käytettävä unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoitava etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja InvestEU-ohjelmasta osoitettavalla taloudellisella tuella aikaan saatava lisäarvo. |
| --- | --- |

(4)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot kehittävät tarpeen mukaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistusten painopisteitä. Nämä strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta kansallisella tai unionin taikka molempien rahoituksella tuettavat ensisijaiset investointihankkeet voidaan määrittää ja niitä voidaan koordinoida. Näissä strategioissa olisi myös käytettävä unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoitava etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja InvestEU-ohjelmasta osoitettavalla taloudellisella tuella aikaan saatava lisäarvo.

| (5) | InvestEU-rahaston olisi osaltaan edistettävä unionin kilpailukykyä, sosioekonomista lähentymistä ja koheesiota, myös innovoinnin ja digitalisaation näkökulmasta, kiertotalouden mukaista resurssien tehokasta käyttöä, unionin talouskasvun kestävyyttä ja osallistavuutta ja sosiaalista palautumiskykyä sekä unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä, mukaan lukien sellaisten ratkaisujen kautta, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen ja monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä. Tämän vuoksi InvestEU-rahastolla olisi tuettava teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia hankkeita tarjoamalla kehys unionin talousarviotakuulla ja tarvittaessa toteutuskumppanien osoittamilla rahoitusosuuksilla tuettavien vieraan pääoman ehtoisten välineiden, riskinjakovälineiden ja oman pääoman ehtoisten
  tai luonteisten
  välineiden
  (kuten hybridilainat, huonommassa etuoikeusasemassa oleva vieraan pääoman ehtoinen rahoitus tai vaihdettavat pääomalainat)
  käytölle. InvestEU-rahaston olisi perustuttava kysyntään, ja samalla sen olisi keskityttävä tarjoamaan strategisia pitkän aikavälin hyötyjä, jotka liittyvät sellaisiin EU:n keskeisiin politiikanaloihin, joita ei muuten rahoitettaisi tai ei rahoitettaisi riittävästi, ja edistettävä näin unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista. InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen olisi katettava useita aloja ja alueita, mutta samalla olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä ja edistettävä
  kumppaniyhteisöistä koostuvia hankkeita sekä hankkeita, joilla edistetään verkostojen, klustereiden ja digitaali-innovaatiokeskittymien kehittämistä
  alueilla eri puolella EU:ta. |
| --- | --- |

(5)

InvestEU-rahaston olisi osaltaan edistettävä unionin kilpailukykyä, sosioekonomista lähentymistä ja koheesiota, myös innovoinnin ja digitalisaation näkökulmasta, kiertotalouden mukaista resurssien tehokasta käyttöä, unionin talouskasvun kestävyyttä ja osallistavuutta ja sosiaalista palautumiskykyä sekä unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä, mukaan lukien sellaisten ratkaisujen kautta, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen ja monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä. Tämän vuoksi InvestEU-rahastolla olisi tuettava teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia hankkeita tarjoamalla kehys unionin talousarviotakuulla ja tarvittaessa toteutuskumppanien osoittamilla rahoitusosuuksilla tuettavien vieraan pääoman ehtoisten välineiden, riskinjakovälineiden ja oman pääoman ehtoisten
  tai luonteisten
  välineiden
  (kuten hybridilainat, huonommassa etuoikeusasemassa oleva vieraan pääoman ehtoinen rahoitus tai vaihdettavat pääomalainat)
  käytölle. InvestEU-rahaston olisi perustuttava kysyntään, ja samalla sen olisi keskityttävä tarjoamaan strategisia pitkän aikavälin hyötyjä, jotka liittyvät sellaisiin EU:n keskeisiin politiikanaloihin, joita ei muuten rahoitettaisi tai ei rahoitettaisi riittävästi, ja edistettävä näin unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista. InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen olisi katettava useita aloja ja alueita, mutta samalla olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä ja edistettävä
  kumppaniyhteisöistä koostuvia hankkeita sekä hankkeita, joilla edistetään verkostojen, klustereiden ja digitaali-innovaatiokeskittymien kehittämistä
  alueilla eri puolella EU:ta.

| (6) | Kulttuuriala ja luovat alat ovat keskeisiä ja nopeasti kasvavia unionin talouden aloja,
  joilla voi olla tärkeä rooli kestävän elpymisen varmistamisessa, sillä ne
  tuottavat sekä taloudellista arvoa että kulttuuriarvoa henkisestä omaisuudesta ja yksilöllisestä luovuudesta. Covid-19-kriisin
  alussa
  käyttöön
  otetut
  lähikontaktien välttämistä
  ja tapahtumien järjestämisen rajoittamista koskevat säännöt
  kuitenkin
  kehittyvät edelleen ja niillä on
  ollut huomattavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia näihin aloihin
  ja niillä työskenteleviin, ja ne saattavat aiheuttaa pitkän aikavälin rakenteellista vahinkoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1295/2013
   (4)

  perustetun kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausjärjestelyn tai monimutkaisten rahoitusvälineiden saatavuuden osalta
  . Lisäksi näiden alojen omaisuuden aineeton luonne rajoittaa näillä aloilla toimivien pk-yritysten ja organisaatioiden mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, joka on välttämätöntä, jotta ne voivat investoida, laajentaa toimintaansa ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. InvestEU-ohjelmalla olisi edelleen helpotettava kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia. Kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaali- ja media-ala ovat olennaisen tärkeitä
  kulttuuriselle monimuotoisuudellemme sekä demokraattisten ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien rakentamiselle digitaalisella aikakaudella
  sekä luontainen osa itsemääräämisoikeuttamme ja riippumattomuuttamme. Strategiset investoinnit media- ja audiovisuaaliseen sisältöön ja teknologiaan määrittävät
  näiden alojen kilpailukyvyn ja niiden
  pitkän aikavälin kyvyn tuottaa ja jakaa
  laadukasta
  sisältöä laajalle yleisölle kansallisten rajojen yli
  moniarvoisuutta ja sananvapautta kunnioittaen
  . |
| --- | --- |

(6)

Kulttuuriala ja luovat alat ovat keskeisiä ja nopeasti kasvavia unionin talouden aloja,
  joilla voi olla tärkeä rooli kestävän elpymisen varmistamisessa, sillä ne
  tuottavat sekä taloudellista arvoa että kulttuuriarvoa henkisestä omaisuudesta ja yksilöllisestä luovuudesta. Covid-19-kriisin
  alussa
  käyttöön
  otetut
  lähikontaktien välttämistä
  ja tapahtumien järjestämisen rajoittamista koskevat säännöt
  kuitenkin
  kehittyvät edelleen ja niillä on
  ollut huomattavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia näihin aloihin
  ja niillä työskenteleviin, ja ne saattavat aiheuttaa pitkän aikavälin rakenteellista vahinkoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1295/2013
   (4)

  perustetun kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausjärjestelyn tai monimutkaisten rahoitusvälineiden saatavuuden osalta
  . Lisäksi näiden alojen omaisuuden aineeton luonne rajoittaa näillä aloilla toimivien pk-yritysten ja organisaatioiden mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, joka on välttämätöntä, jotta ne voivat investoida, laajentaa toimintaansa ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. InvestEU-ohjelmalla olisi edelleen helpotettava kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia. Kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaali- ja media-ala ovat olennaisen tärkeitä
  kulttuuriselle monimuotoisuudellemme sekä demokraattisten ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien rakentamiselle digitaalisella aikakaudella
  sekä luontainen osa itsemääräämisoikeuttamme ja riippumattomuuttamme. Strategiset investoinnit media- ja audiovisuaaliseen sisältöön ja teknologiaan määrittävät
  näiden alojen kilpailukyvyn ja niiden
  pitkän aikavälin kyvyn tuottaa ja jakaa
  laadukasta
  sisältöä laajalle yleisölle kansallisten rajojen yli
  moniarvoisuutta ja sananvapautta kunnioittaen
  .

| (7) | InvestEU-rahaston olisi tuettava investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, kulttuuriperintö mukaan lukien, ja pyrittävä edistämään kestävää sekä osallistavaa kasvua, investointia ja työllistämistä, mikä osaltaan lisäisi hyvinvointia ja oikeudenmukaisempaa tulonjakoa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa. InvestEU-rahastosta tuettujen hankkeiden olisi täytettävä unionin sosiaaliset ja ympäristönormit, työntekijöiden oikeuksia koskevat normit mukaan lukien. InvestEU-rahaston tuella olisi täydennettävä avustuksina myönnettävää unionin tukea. |
| --- | --- |

(7)

InvestEU-rahaston olisi tuettava investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, kulttuuriperintö mukaan lukien, ja pyrittävä edistämään kestävää sekä osallistavaa kasvua, investointia ja työllistämistä, mikä osaltaan lisäisi hyvinvointia ja oikeudenmukaisempaa tulonjakoa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa. InvestEU-rahastosta tuettujen hankkeiden olisi täytettävä unionin sosiaaliset ja ympäristönormit, työntekijöiden oikeuksia koskevat normit mukaan lukien. InvestEU-rahaston tuella olisi täydennettävä avustuksina myönnettävää unionin tukea.

| (8) | Unioni on hyväksynyt tavoitteet, jotka on asetettu Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, jäljempänä ”Agenda 2030”, ja siihen kuuluvissa kestävän kehityksen tavoitteissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen yhteydessä hyväksytyssä Pariisin ilmastosopimuksessa (5) ja Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030. Jotta saavutetaan nämä tavoitteet ja myös unionin ympäristöpolitiikan tavoitteet, kestävään kehitykseen tähtääviä toimia on tehostettava huomattavasti. Tämän vuoksi kestävän kehityksen periaatteilla tulisi olla keskeinen sija InvestEU-rahaston toiminnassa. |
| --- | --- |

(8)

Unioni on hyväksynyt tavoitteet, jotka on asetettu Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, jäljempänä ”Agenda 2030”, ja siihen kuuluvissa kestävän kehityksen tavoitteissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen yhteydessä hyväksytyssä Pariisin ilmastosopimuksessa (5) ja Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030. Jotta saavutetaan nämä tavoitteet ja myös unionin ympäristöpolitiikan tavoitteet, kestävään kehitykseen tähtääviä toimia on tehostettava huomattavasti. Tämän vuoksi kestävän kehityksen periaatteilla tulisi olla keskeinen sija InvestEU-rahaston toiminnassa.

| (9) | InvestEU-ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava sellaisen kestävän rahoitusjärjestelmän rakentamiseen unionissa, jolla tuetaan yksityisen pääoman suuntaamista uudelleen kohti kestäviä investointeja niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka esitetään 8 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa kestävän kasvun rahoitusta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa
  , 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa Euroopan uutta teollisuusstrategiaa koskevassa komission tiedonannossa, 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa pk-yritysstrategiaa kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten koskevassa komission tiedonannossa
  ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

(9)

InvestEU-ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava sellaisen kestävän rahoitusjärjestelmän rakentamiseen unionissa, jolla tuetaan yksityisen pääoman suuntaamista uudelleen kohti kestäviä investointeja niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka esitetään 8 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa kestävän kasvun rahoitusta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa
  , 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa Euroopan uutta teollisuusstrategiaa koskevassa komission tiedonannossa, 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa pk-yritysstrategiaa kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten koskevassa komission tiedonannossa
  ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa.

| (10) | Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, InvestEU-ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja yleistavoitetta, jonka mukaan
  vähintään 30
   prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavan osuuden odotetaan olevan
  vähintään
  30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista. Ilmastotoimia yksilöidään InvestEU-ohjelman valmistelun ja toteutuksen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, InvestEU-ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja yleistavoitetta, jonka mukaan
  vähintään 30
   prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavan osuuden odotetaan olevan
  vähintään
  30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista. Ilmastotoimia yksilöidään InvestEU-ohjelman valmistelun ja toteutuksen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä.

| (11) | InvestEU-rahaston vaikutusta ilmastotavoitteen saavuttamiseen seurataan unionin ilmastoseurantajärjestelmän avulla, jonka komissio kehittää yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppanien kanssa, käyttäen asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa (6)] vahvistettuja kriteerejä, joiden avulla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden muiden ulottuvuuksien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(11)

InvestEU-rahaston vaikutusta ilmastotavoitteen saavuttamiseen seurataan unionin ilmastoseurantajärjestelmän avulla, jonka komissio kehittää yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppanien kanssa, käyttäen asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa (6)] vahvistettuja kriteerejä, joiden avulla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden muiden ulottuvuuksien täytäntöönpanoa.

| (12) | Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan viisi kymmenestä kaikkein merkittävimmästä maailmantaloutta uhkaavasta riskistä liittyy ympäristöön. Näihin riskeihin kuuluvat ilman, maaperän, sisävesien ja valtamerten saastuminen, äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa. Ympäristöpolitiikan periaatteet ovat kiinteä osa perussopimuksia ja monia unionin politiikan aloja. Sen vuoksi ympäristötavoitteiden valtavirtaistamista olisi edistettävä InvestEU-rahastoon liittyvissä toimissa. Ympäristönsuojelu ja siihen liittyvien riskien ehkäisy ja hallinta olisi sisällytettävä investointien valmisteluun ja toteutukseen. Unionin olisi myös seurattava biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen valvontaan liittyviä menojaan, jotta voidaan täyttää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (7) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (8) raportointivelvollisuudet. Ympäristön kannalta kestäviin tavoitteisiin kohdistettuja investointeja olisi sen vuoksi seurattava käyttämällä yhteisiä menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen hallintaan sovellettavien muiden unionin ohjelmien yhteydessä kehitettyjen menetelmien kanssa. Näin voidaan arvioida investointien yksin ja yhdessä muiden investointien kanssa aikaansaamia vaikutuksia luonnonpääoman keskeisiin osiin, kuten ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

(12)

Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan viisi kymmenestä kaikkein merkittävimmästä maailmantaloutta uhkaavasta riskistä liittyy ympäristöön. Näihin riskeihin kuuluvat ilman, maaperän, sisävesien ja valtamerten saastuminen, äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa. Ympäristöpolitiikan periaatteet ovat kiinteä osa perussopimuksia ja monia unionin politiikan aloja. Sen vuoksi ympäristötavoitteiden valtavirtaistamista olisi edistettävä InvestEU-rahastoon liittyvissä toimissa. Ympäristönsuojelu ja siihen liittyvien riskien ehkäisy ja hallinta olisi sisällytettävä investointien valmisteluun ja toteutukseen. Unionin olisi myös seurattava biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen valvontaan liittyviä menojaan, jotta voidaan täyttää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (7) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (8) raportointivelvollisuudet. Ympäristön kannalta kestäviin tavoitteisiin kohdistettuja investointeja olisi sen vuoksi seurattava käyttämällä yhteisiä menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen hallintaan sovellettavien muiden unionin ohjelmien yhteydessä kehitettyjen menetelmien kanssa. Näin voidaan arvioida investointien yksin ja yhdessä muiden investointien kanssa aikaansaamia vaikutuksia luonnonpääoman keskeisiin osiin, kuten ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen.

| (13) | Toteutuskumppaneiden olisi seulottava merkittävää unionin tukea saavat investointihankkeet, erityisesti infrastruktuurialalla, sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Investointihankkeille, joilla on tällaisia vaikutuksia, olisi tehtävä komission tiiviissä yhteistyössä InvestEU-ohjelman mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa laatiman ohjeistuksen mukainen kestävyysarviointi. Ohjeistuksessa olisi käytettävä asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] vahvistettuja kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää ja linjassa muita unionin ohjelmia varten laaditun ohjeistuksen kanssa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisen ohjeistuksen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja tiettyä ohjeistuksessa määriteltyä kokoa pienemmät hankkeet olisi vapautettava kestävyysarvioinnista. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu InvestEU-rahastoa varten perustetulle investointikomitealle. Toimille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa, ei pitäisi myöntää tämän asetuksen mukaista tukea. |
| --- | --- |

(13)

Toteutuskumppaneiden olisi seulottava merkittävää unionin tukea saavat investointihankkeet, erityisesti infrastruktuurialalla, sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Investointihankkeille, joilla on tällaisia vaikutuksia, olisi tehtävä komission tiiviissä yhteistyössä InvestEU-ohjelman mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa laatiman ohjeistuksen mukainen kestävyysarviointi. Ohjeistuksessa olisi käytettävä asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] vahvistettuja kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää ja linjassa muita unionin ohjelmia varten laaditun ohjeistuksen kanssa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisen ohjeistuksen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja tiettyä ohjeistuksessa määriteltyä kokoa pienemmät hankkeet olisi vapautettava kestävyysarvioinnista. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu InvestEU-rahastoa varten perustetulle investointikomitealle. Toimille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa, ei pitäisi myöntää tämän asetuksen mukaista tukea.

| (14) | Infrastruktuuri-investointien vähäinen määrä unionissa finanssikriisin aikana ja uudelleen covid-19-kriisin aikana
  on heikentänyt
  unionin kykyä edistää kestävää kasvua,
  pyrkimyksiä ilmastoneutraaliuteen,
  kilpailukykyä ja
  elinolojen ylöspäin tapahtuvaa
  lähentymistä
  unionissa sekä työpaikkojen luomista
  . Se aiheuttaa myös riskin
  erojen ja eriarvoisuuden kasvusta jäsenvaltioissa ja niiden välillä
  ja vaikuttaa alueiden kehitykseen pitkällä aikavälillä
  ja siten myös unionin lähentymiseen ja yhteenkuuluvuuteen, mikä on havaittavissa erityisesti digitaalisessa infrastruktuurissa
  .
  On ratkaisevan tärkeää tukea nopeita ja erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä kaikilla unionin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjota tukea digitaalialan startup-yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään ja laajentaa toimintaansa, sekä nopeuttaa koko talouden digitaalista muutosta, jotta voidaan vahvistaa sekä unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukykyä että sen häiriönsietokykyä.
  Mittavat investoinnit unionin infrastruktuuriin, etenkin energiaverkkojen yhteenliittämiseen ja energiatehokkuuteen sekä yhtenäisen liikennealueen luomiseen, ovat olennaisia, jotta unioni voi saavuttaa kestävyyttä koskevat tavoitteensa, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteita koskevat EU:n sitoumukset ja vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteet. Tämän vuoksi InvestEU-rahaston tuki olisi kohdennettava infrastruktuuri-investointeihin liikenteen, energian – energiatehokkuus sekä uusiutuvat energialähteet ja muut turvalliset ja kestävät vähäpäästöiset energialähteet mukaan lukien – ympäristön ja ilmastotoimien alalla sekä meri- ja digitaalialalla. InvestEU-ohjelmassa olisi asetettava etusijalle alat, joihin ei investoida riittävästi ja joilla tarvitaan lisäinvestointeja. Unionin rahoitustuen vaikutuksen ja lisäarvon maksimoimiseksi on aiheellista edistää yksinkertaistettua investointiprosessia, joka mahdollistaa hankejatkumon näkyvyyden ja maksimoi asiaankuuluvien unionin ohjelmien väliset synergiat esimerkiksi liikenne-, energia- ja digitalisointialalla. Turvallisuusuhat huomioon ottaen unionin tukea saavissa investointihankkeissa olisi oltava mukana toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin häiriönsietokykyä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus, ja niissä olisi otettava huomioon periaatteet, joiden mukaisesti kansalaisia suojellaan julkisissa tiloissa. Näin voitaisiin täydentää muiden unionin rahastojen, kuten Euroopan aluekehitysrahaston, toimia, joilla tuetaan julkisiin tiloihin, liikenteeseen, energiaan ja muihin kriittisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien turvallisuusnäkökohtia. |
| --- | --- |

(14)

Infrastruktuuri-investointien vähäinen määrä unionissa finanssikriisin aikana ja uudelleen covid-19-kriisin aikana
  on heikentänyt
  unionin kykyä edistää kestävää kasvua,
  pyrkimyksiä ilmastoneutraaliuteen,
  kilpailukykyä ja
  elinolojen ylöspäin tapahtuvaa
  lähentymistä
  unionissa sekä työpaikkojen luomista
  . Se aiheuttaa myös riskin
  erojen ja eriarvoisuuden kasvusta jäsenvaltioissa ja niiden välillä
  ja vaikuttaa alueiden kehitykseen pitkällä aikavälillä
  ja siten myös unionin lähentymiseen ja yhteenkuuluvuuteen, mikä on havaittavissa erityisesti digitaalisessa infrastruktuurissa
  .
  On ratkaisevan tärkeää tukea nopeita ja erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä kaikilla unionin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjota tukea digitaalialan startup-yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään ja laajentaa toimintaansa, sekä nopeuttaa koko talouden digitaalista muutosta, jotta voidaan vahvistaa sekä unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukykyä että sen häiriönsietokykyä.
  Mittavat investoinnit unionin infrastruktuuriin, etenkin energiaverkkojen yhteenliittämiseen ja energiatehokkuuteen sekä yhtenäisen liikennealueen luomiseen, ovat olennaisia, jotta unioni voi saavuttaa kestävyyttä koskevat tavoitteensa, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteita koskevat EU:n sitoumukset ja vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteet. Tämän vuoksi InvestEU-rahaston tuki olisi kohdennettava infrastruktuuri-investointeihin liikenteen, energian – energiatehokkuus sekä uusiutuvat energialähteet ja muut turvalliset ja kestävät vähäpäästöiset energialähteet mukaan lukien – ympäristön ja ilmastotoimien alalla sekä meri- ja digitaalialalla. InvestEU-ohjelmassa olisi asetettava etusijalle alat, joihin ei investoida riittävästi ja joilla tarvitaan lisäinvestointeja. Unionin rahoitustuen vaikutuksen ja lisäarvon maksimoimiseksi on aiheellista edistää yksinkertaistettua investointiprosessia, joka mahdollistaa hankejatkumon näkyvyyden ja maksimoi asiaankuuluvien unionin ohjelmien väliset synergiat esimerkiksi liikenne-, energia- ja digitalisointialalla. Turvallisuusuhat huomioon ottaen unionin tukea saavissa investointihankkeissa olisi oltava mukana toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin häiriönsietokykyä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus, ja niissä olisi otettava huomioon periaatteet, joiden mukaisesti kansalaisia suojellaan julkisissa tiloissa. Näin voitaisiin täydentää muiden unionin rahastojen, kuten Euroopan aluekehitysrahaston, toimia, joilla tuetaan julkisiin tiloihin, liikenteeseen, energiaan ja muihin kriittisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien turvallisuusnäkökohtia.

| (15) | InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (9) ja energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (10) tavoitteita sekä energiatehokkuutta investointipäätöksissä. |
| --- | --- |

(15)

InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (9) ja energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (10) tavoitteita sekä energiatehokkuutta investointipäätöksissä.

| (16) | Aito multimodaalisuus tarjoaa mahdollisuuden luoda tehokas ja ympäristöystävällinen liikenneverkko, joka käyttää kaikkien kulkuneuvojen maksimaalisen potentiaalin ja luo synergioita niiden välille. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava investointeja multimodaalisiin liikennekeskuksiin, jotka ovat merkittävä riski yksityisille sijoittajille huolimatta niiden merkittävästä taloudellisesta potentiaalista ja liiketaloudellisista perusteista. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) kehittämistä ja käyttöönottoa. InvestEU-ohjelmalla olisi autettava tehostamaan pyrkimyksiä suunnitella ja soveltaa teknologioita, jotka auttavat parantamaan ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin turvallisuutta. |
| --- | --- |

(16)

Aito multimodaalisuus tarjoaa mahdollisuuden luoda tehokas ja ympäristöystävällinen liikenneverkko, joka käyttää kaikkien kulkuneuvojen maksimaalisen potentiaalin ja luo synergioita niiden välille. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava investointeja multimodaalisiin liikennekeskuksiin, jotka ovat merkittävä riski yksityisille sijoittajille huolimatta niiden merkittävästä taloudellisesta potentiaalista ja liiketaloudellisista perusteista. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) kehittämistä ja käyttöönottoa. InvestEU-ohjelmalla olisi autettava tehostamaan pyrkimyksiä suunnitella ja soveltaa teknologioita, jotka auttavat parantamaan ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin turvallisuutta.

| (17) | InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä meriä ja valtameriä koskevia unionin toimintapolitiikkoja kehittämällä sinisen talouden alan hankkeita ja yrityksiä sekä kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteita. Tähän voi sisältyä merialan yrittäjyyteen ja teollisuuteen kuuluvia toimia, innovatiiviset ja kilpailukykyiset merialan elinkeinot sekä uusiutuva merienergia ja kiertotalous. |
| --- | --- |

(17)

InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä meriä ja valtameriä koskevia unionin toimintapolitiikkoja kehittämällä sinisen talouden alan hankkeita ja yrityksiä sekä kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteita. Tähän voi sisältyä merialan yrittäjyyteen ja teollisuuteen kuuluvia toimia, innovatiiviset ja kilpailukykyiset merialan elinkeinot sekä uusiutuva merienergia ja kiertotalous.

| (18) | Vaikka investointien kokonaismäärä unionissa oli kasvamassa ennen covid-19-kriisiä, investoinnit riskialttiimpaan toimintaan, kuten tutkimukseen ja innovointiin, olivat edelleen riittämättömiä, ja niiden odotetaan nyt kärsineen kriisistä merkittävästi.
  Tutkimuksella ja innovoinnilla on tärkeä rooli kriisistä selviytymisessä, unionin häiriönsietokyvyn parantamisessa tulevien haasteiden ratkaisemiseksi ja tarvittavien teknologioiden luomisessa unionin politiikkojen toteuttamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen saavuttaa tavoite, jonka mukaan vähintään 3 prosenttia unionin BKT:stä investoidaan tutkimukseen ja innovointiin, kuten jäsenvaltiot sopivat osana Eurooppa 2020 -strategiaa. InvestEU-rahaston olisi autettava korjaamaan riittämättömiä investointitasoja lisäämällä osaltaan merkittävästi julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin jäsenvaltioissa, millä autetaan saavuttamaan yleinen tavoite, joka on vähintään kolme prosenttia unionin BKT:stä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori täydentävät InvestEU-rahastoa omilla ja tehostetuilla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvillä investointitoimillaan, jotta vältetään
  ali-investoiminen tutkimukseen ja innovointiin
  , sillä se
  on haitallista unionin teollisuuden ja talouden kilpailukyvyn ja sen kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. InvestEU-rahaston tulisi tarjota asianmukaisia rahoitustuotteita kattamaan innovointisyklin eri vaiheet ja monenlaiset sidosryhmät, erityisesti jotta mahdollistetaan ratkaisujen kehittäminen ja käyttöönotto kaupallisessa mittakaavassa unionissa siten, että ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla, ja edistetään kestäviin teknologioihin liittyvää EU:n huippuosaamista maailmanlaajuisella tasolla ja synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa, Euroopan innovaationeuvosto mukaan lukien. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä, innovatiivisten yritysten rahoituksen saantia helpottavista ja nopeuttavista rahoitusvälineistä, kuten InnovFin – EU:n innovaatiorahoitus, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen myöntämisessä. |
| --- | --- |

(18)

Vaikka investointien kokonaismäärä unionissa oli kasvamassa ennen covid-19-kriisiä, investoinnit riskialttiimpaan toimintaan, kuten tutkimukseen ja innovointiin, olivat edelleen riittämättömiä, ja niiden odotetaan nyt kärsineen kriisistä merkittävästi.
  Tutkimuksella ja innovoinnilla on tärkeä rooli kriisistä selviytymisessä, unionin häiriönsietokyvyn parantamisessa tulevien haasteiden ratkaisemiseksi ja tarvittavien teknologioiden luomisessa unionin politiikkojen toteuttamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen saavuttaa tavoite, jonka mukaan vähintään 3 prosenttia unionin BKT:stä investoidaan tutkimukseen ja innovointiin, kuten jäsenvaltiot sopivat osana Eurooppa 2020 -strategiaa. InvestEU-rahaston olisi autettava korjaamaan riittämättömiä investointitasoja lisäämällä osaltaan merkittävästi julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin jäsenvaltioissa, millä autetaan saavuttamaan yleinen tavoite, joka on vähintään kolme prosenttia unionin BKT:stä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori täydentävät InvestEU-rahastoa omilla ja tehostetuilla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvillä investointitoimillaan, jotta vältetään
  ali-investoiminen tutkimukseen ja innovointiin
  , sillä se
  on haitallista unionin teollisuuden ja talouden kilpailukyvyn ja sen kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. InvestEU-rahaston tulisi tarjota asianmukaisia rahoitustuotteita kattamaan innovointisyklin eri vaiheet ja monenlaiset sidosryhmät, erityisesti jotta mahdollistetaan ratkaisujen kehittäminen ja käyttöönotto kaupallisessa mittakaavassa unionissa siten, että ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla, ja edistetään kestäviin teknologioihin liittyvää EU:n huippuosaamista maailmanlaajuisella tasolla ja synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa, Euroopan innovaationeuvosto mukaan lukien. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä, innovatiivisten yritysten rahoituksen saantia helpottavista ja nopeuttavista rahoitusvälineistä, kuten InnovFin – EU:n innovaatiorahoitus, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen myöntämisessä.

| (19) | Matkailu
  , mukaan lukien majoitusala,
  on unionin talouden
  strategisen
  tärkeä alue, ja se on
  supistumassa
  erityisen voimakkaasti covid-19-pandemian
  sekä käyttöön otettujen lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen ja rajojen sulkemisen
  seurauksena.
  Supistuminen on erityisen haitallinen pk- ja perheyrityksille, ja se on aiheuttanut laajamittaista työttömyyttä, joka on vaikuttanut erityisesti naisiin, nuoriin, kausityöntekijöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin, sekä suuria tulonmenetyksiä monille yrityksille.
  InvestEU-ohjelmalla olisi vahvistettava
  alan elpymistä,
  pitkän aikavälin kilpailukykyä
  ja kestävyyttä sekä sen arvoketjuja
  tukemalla toimia, joilla edistetään kestävää, innovatiivista ja digitaalista matkailua
  , myös innovatiivisia toimenpiteitä alan ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi, kun se vastaa covid-19-kriisiin
  .
  Matkailun kestävän elpymisen olisi edistettävä lukuisien pysyvien, paikallisten ja laadukkaiden työpaikkojen syntymistä, jolloin matkailusta voimakkaasti riippuvaiset alueet, joilla on erityisiä taloudelliseen kehitykseensä liittyviä haasteita, voivat houkutella investointeja, jotka eivät olisi mahdollisia ilman InvestEU-ohjelman rahoitusvoimaa ja sen kykyä houkuttaa yksityisiä sijoittajia EU:n takuun ja sen tuottaman crowding-in-vaikutuksen ansiosta. |
| --- | --- |

(19)

Matkailu
  , mukaan lukien majoitusala,
  on unionin talouden
  strategisen
  tärkeä alue, ja se on
  supistumassa
  erityisen voimakkaasti covid-19-pandemian
  sekä käyttöön otettujen lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen ja rajojen sulkemisen
  seurauksena.
  Supistuminen on erityisen haitallinen pk- ja perheyrityksille, ja se on aiheuttanut laajamittaista työttömyyttä, joka on vaikuttanut erityisesti naisiin, nuoriin, kausityöntekijöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin, sekä suuria tulonmenetyksiä monille yrityksille.
  InvestEU-ohjelmalla olisi vahvistettava
  alan elpymistä,
  pitkän aikavälin kilpailukykyä
  ja kestävyyttä sekä sen arvoketjuja
  tukemalla toimia, joilla edistetään kestävää, innovatiivista ja digitaalista matkailua
  , myös innovatiivisia toimenpiteitä alan ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi, kun se vastaa covid-19-kriisiin
  .
  Matkailun kestävän elpymisen olisi edistettävä lukuisien pysyvien, paikallisten ja laadukkaiden työpaikkojen syntymistä, jolloin matkailusta voimakkaasti riippuvaiset alueet, joilla on erityisiä taloudelliseen kehitykseensä liittyviä haasteita, voivat houkutella investointeja, jotka eivät olisi mahdollisia ilman InvestEU-ohjelman rahoitusvoimaa ja sen kykyä houkuttaa yksityisiä sijoittajia EU:n takuun ja sen tuottaman crowding-in-vaikutuksen ansiosta.

| (20) | Investoiminen digitalisaatioon ja digitalisaation tehostaminen ja siitä saatavan hyödyn jakaminen kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille edellyttää kiireellisesti merkittäviä toimia. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian vahvan politiikkakehyksen rinnalle olisi nyt tuotava yhtä kunnianhimoiset investoinnit, myös tekoälyyn Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Investoiminen digitalisaatioon ja digitalisaation tehostaminen ja siitä saatavan hyödyn jakaminen kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille edellyttää kiireellisesti merkittäviä toimia. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian vahvan politiikkakehyksen rinnalle olisi nyt tuotava yhtä kunnianhimoiset investoinnit, myös tekoälyyn Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisesti.

| (21) | Pk-yritysten osuus unionin liikeyrityksistä on yli 99 prosenttia, ja niiden taloudellinen arvo on merkittävä ja keskeinen. Niiden on kuitenkin vaikeaa saada rahoitusta suureksi koetun riskin ja riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Lisää haasteita aiheuttaa myös se, että pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä ja oltava mukana digitalisaatiossa, kansainvälistymisessä, siirtymisessä kiertotalouden logiikkaan, innovointitoiminnassa ja työvoiman osaamisen kehittämisessä.
  Covid-19-kriisi on koetellut erityisesti pk-yrityksiä ja niistä erityisesti palvelu-, rakennus- ja matkailualalla, valmistusteollisuudessa sekä kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivia yrityksiä.
  Lisäksi pk-yrityksillä ja yhteisötalouden yrityksillä on käytettävissään rajoitetumpi määrä rahoituslähteitä kuin suuremmilla yrityksillä, koska ne eivät yleensä laske liikkeeseen joukkovelkakirjoja ja niillä on vain rajoitettu mahdollisuus hyödyntää arvopaperipörssiä tai suuria institutionaalisia sijoittajia. Innovatiiviset ratkaisut, kuten se, että työntekijät ostavat yrityksen tai osuuden siitä, ovat myös yhä yleisempiä pk-yrityksissä ja yhteisötalouden yrityksissä. Rahoituksen saanti on vielä vaikeampaa niille pk-yrityksille, joiden toiminta keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin. Pk-yritykset ovat unionissa vahvasti riippuvaisia pankeista ja velkarahoituksesta, jota saadaan sekkiluottojen, pankkilainojen tai leasing-järjestelyjen kautta. Edellä mainittuja haasteita kohtaavien pk-yritysten tukeminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia ja tarjoamalla monipuolisempia rahoituslähteitä on tarpeen, jotta voidaan lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta perustamis-, kasvu-, innovointi- ja kestävän kehittämisen vaiheessa, varmistaa niiden kilpailukyky ja parantaa niiden kykyä selvitä talouden häiriöistä sekä lisätä talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä talouden taantumien tapauksessa ja säilyttää pk-yritysten kyky luoda työpaikkoja ja sosiaalista hyvinvointia. Tällä asetuksella myös täydennetään pääomamarkkinaunionin yhteydessä jo toteutettuja aloitteita. InvestEU-rahaston olisi sen vuoksi perustuttava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kaltaisiin onnistuneisiin unionin ohjelmiin ja tarjottava käyttöpääomaa ja investointeja yrityksen koko elinkaaren ajan sekä rahoitusta leasingvuokraukseen ja mahdollisuutta keskittyä kohdennetumpiin rahoitustuotteisiin. Sillä olisi myös maksimoitava julkisten ja yksityisten rahastotuotteiden, kuten pk-yritysten listautumisantirahaston, rahoitusvoima, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä kanavoimalla enemmän yksityistä ja julkista pääomaa erityisesti strategisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(21)

Pk-yritysten osuus unionin liikeyrityksistä on yli 99 prosenttia, ja niiden taloudellinen arvo on merkittävä ja keskeinen. Niiden on kuitenkin vaikeaa saada rahoitusta suureksi koetun riskin ja riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Lisää haasteita aiheuttaa myös se, että pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä ja oltava mukana digitalisaatiossa, kansainvälistymisessä, siirtymisessä kiertotalouden logiikkaan, innovointitoiminnassa ja työvoiman osaamisen kehittämisessä.
  Covid-19-kriisi on koetellut erityisesti pk-yrityksiä ja niistä erityisesti palvelu-, rakennus- ja matkailualalla, valmistusteollisuudessa sekä kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivia yrityksiä.
  Lisäksi pk-yrityksillä ja yhteisötalouden yrityksillä on käytettävissään rajoitetumpi määrä rahoituslähteitä kuin suuremmilla yrityksillä, koska ne eivät yleensä laske liikkeeseen joukkovelkakirjoja ja niillä on vain rajoitettu mahdollisuus hyödyntää arvopaperipörssiä tai suuria institutionaalisia sijoittajia. Innovatiiviset ratkaisut, kuten se, että työntekijät ostavat yrityksen tai osuuden siitä, ovat myös yhä yleisempiä pk-yrityksissä ja yhteisötalouden yrityksissä. Rahoituksen saanti on vielä vaikeampaa niille pk-yrityksille, joiden toiminta keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin. Pk-yritykset ovat unionissa vahvasti riippuvaisia pankeista ja velkarahoituksesta, jota saadaan sekkiluottojen, pankkilainojen tai leasing-järjestelyjen kautta. Edellä mainittuja haasteita kohtaavien pk-yritysten tukeminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia ja tarjoamalla monipuolisempia rahoituslähteitä on tarpeen, jotta voidaan lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta perustamis-, kasvu-, innovointi- ja kestävän kehittämisen vaiheessa, varmistaa niiden kilpailukyky ja parantaa niiden kykyä selvitä talouden häiriöistä sekä lisätä talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä talouden taantumien tapauksessa ja säilyttää pk-yritysten kyky luoda työpaikkoja ja sosiaalista hyvinvointia. Tällä asetuksella myös täydennetään pääomamarkkinaunionin yhteydessä jo toteutettuja aloitteita. InvestEU-rahaston olisi sen vuoksi perustuttava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kaltaisiin onnistuneisiin unionin ohjelmiin ja tarjottava käyttöpääomaa ja investointeja yrityksen koko elinkaaren ajan sekä rahoitusta leasingvuokraukseen ja mahdollisuutta keskittyä kohdennetumpiin rahoitustuotteisiin. Sillä olisi myös maksimoitava julkisten ja yksityisten rahastotuotteiden, kuten pk-yritysten listautumisantirahaston, rahoitusvoima, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä kanavoimalla enemmän yksityistä ja julkista pääomaa erityisesti strategisiin yrityksiin.

| (22) | Kuten 26 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, tiedonannossa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta koskevassa unionin kehyksessä ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on unionin keskeinen tavoite, jotta voidaan torjua eriarvoisuutta ja tukea sosiaalista osallisuutta edistävää politiikkaa Euroopassa. Mahdollisuuksien eriarvoisuus vaikuttaa erityisesti koulutuksen, kulttuurin, työpaikkojen sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. Investoinneilla sosiaaliseen, inhimilliseen ja osaamispääomaan perustuvaan talouteen sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien integroimiseen yhteiskuntaan voidaan parantaa taloudellisia mahdollisuuksia, erityisesti jos investointeja koordinoidaan unionin tasolla.
  Covid-19-kriisi on osoittanut, että tällaiset investoinnit auttavat kehittämään yhteiskunnan kykyä selviytyä kriiseistä ja että on olemassa merkittävä tarve investoida sosiaalisiin infrastruktuureihin ja sosiaalipalveluihin, terveydenhuoltopalveluihin, koulutukseen, hoitoon ja sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyviin hankkeisiin.
  InvestEU-rahastoa olisi käytettävä tukemaan investointeja koulutukseen, myös uudelleenkoulutukseen ja ammattitaidon parantamiseen, muun muassa alueilla, jotka ovat riippuvaisia hiili-intensiivisestä taloudesta ja joihin rakenteellinen siirtyminen vähähiiliseen talouteen vaikuttaa. Sitä olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja lisäävät sosiaalista osallisuutta auttamalla parantamaan erityisesti ammattitaidottoman työvoiman ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä kaikilla alueilla sekä kohentamaan tilannetta sukupuolten tasa-arvon, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden, esteettömyyden, sukupolvien välisen solidaarisuuden, terveydenhuolto- ja sosiaalialan, sosiaalisen asuntotuotannon, kodittomuuden, digitaalisen osallisuuden, yhteisöjen kehittämisen, nuorten yhteiskunnallisen roolin ja aseman sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten kolmansien maiden kansalaisten, osalta. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista kulttuuria ja luovuutta, jolla on sosiaalinen tavoite. |
| --- | --- |

(22)

Kuten 26 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, tiedonannossa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta koskevassa unionin kehyksessä ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on unionin keskeinen tavoite, jotta voidaan torjua eriarvoisuutta ja tukea sosiaalista osallisuutta edistävää politiikkaa Euroopassa. Mahdollisuuksien eriarvoisuus vaikuttaa erityisesti koulutuksen, kulttuurin, työpaikkojen sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. Investoinneilla sosiaaliseen, inhimilliseen ja osaamispääomaan perustuvaan talouteen sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien integroimiseen yhteiskuntaan voidaan parantaa taloudellisia mahdollisuuksia, erityisesti jos investointeja koordinoidaan unionin tasolla.
  Covid-19-kriisi on osoittanut, että tällaiset investoinnit auttavat kehittämään yhteiskunnan kykyä selviytyä kriiseistä ja että on olemassa merkittävä tarve investoida sosiaalisiin infrastruktuureihin ja sosiaalipalveluihin, terveydenhuoltopalveluihin, koulutukseen, hoitoon ja sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyviin hankkeisiin.
  InvestEU-rahastoa olisi käytettävä tukemaan investointeja koulutukseen, myös uudelleenkoulutukseen ja ammattitaidon parantamiseen, muun muassa alueilla, jotka ovat riippuvaisia hiili-intensiivisestä taloudesta ja joihin rakenteellinen siirtyminen vähähiiliseen talouteen vaikuttaa. Sitä olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja lisäävät sosiaalista osallisuutta auttamalla parantamaan erityisesti ammattitaidottoman työvoiman ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä kaikilla alueilla sekä kohentamaan tilannetta sukupuolten tasa-arvon, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden, esteettömyyden, sukupolvien välisen solidaarisuuden, terveydenhuolto- ja sosiaalialan, sosiaalisen asuntotuotannon, kodittomuuden, digitaalisen osallisuuden, yhteisöjen kehittämisen, nuorten yhteiskunnallisen roolin ja aseman sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten kolmansien maiden kansalaisten, osalta. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista kulttuuria ja luovuutta, jolla on sosiaalinen tavoite.

| (22 a) | Covid-19-kriisi on vaikuttanut suhteettomasti naisiin sekä sosiaalisesta että taloudellisesta näkökulmasta muun muassa työpaikkojen menetysten ja palkattoman hoitotaakan sekä perhe- ja lähisuhdeväkivallan lisääntymisen vuoksi. Tämän vuoksi ja ottaen kaikilta osin huomioon perussopimuksen 8 artikla InvestEU-ohjelman olisi osaltaan edistettävä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten aseman edistämistä ja vaikutusvallan vahvistamista koskevien unionin politiikkojen toteuttamista muun muassa puuttumalla digitaaliseen kuiluun sukupuolten välillä, auttamalla kannustamaan naisten luovuutta ja yrittäjyyspotentiaalia sekä tukemalla hoitoinfrastruktuurin ja väkivallan uhreille tarkoitetun infrastruktuurin kehittämistä. |
| --- | --- |

(22 a)

Covid-19-kriisi on vaikuttanut suhteettomasti naisiin sekä sosiaalisesta että taloudellisesta näkökulmasta muun muassa työpaikkojen menetysten ja palkattoman hoitotaakan sekä perhe- ja lähisuhdeväkivallan lisääntymisen vuoksi. Tämän vuoksi ja ottaen kaikilta osin huomioon perussopimuksen 8 artikla InvestEU-ohjelman olisi osaltaan edistettävä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten aseman edistämistä ja vaikutusvallan vahvistamista koskevien unionin politiikkojen toteuttamista muun muassa puuttumalla digitaaliseen kuiluun sukupuolten välillä, auttamalla kannustamaan naisten luovuutta ja yrittäjyyspotentiaalia sekä tukemalla hoitoinfrastruktuurin ja väkivallan uhreille tarkoitetun infrastruktuurin kehittämistä.

| (23) | Jotta voidaan sopeutua niistä perinpohjaisista muutoksista aiheutuviin negatiivisiin vaikutuksiin, joita unionin yhteiskunnissa ja työmarkkinoilla on tulevan vuosikymmenen aikana odotettavissa, on tarpeen investoida inhimilliseen pääomaan, sosiaaliseen infrastruktuuriin, mikrorahoitukseen, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen ja uusiin yhteisötalouden liiketoimintamalleihin, mukaan lukien yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ja sosiaalisiin tuotoksiin tähtäävät sopimukset. InvestEU-ohjelman olisi vahvistettava uutta sosiaalisen markkinatalouden toimintaympäristöä rahoituksen tarjonnan ja saatavuuden lisäämiseksi mikroyrityksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja sosiaalista yhteisvastuuta edistäville laitoksille, jotta voidaan vastata rahoituksen kysyntään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Tammikuussa 2018 annetussa sosiaaliseen infrastruktuuriin Euroopassa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” todettiin, että sosiaaliseen infrastruktuuriin ja palveluihin, mukaan lukien koulutus, terveydenhuolto ja asuminen, liittyy yhteensä 1,5 biljoonan euron investointivaje kaudella 2018–2030. Tämä edellyttää tukea myös unionin tasolla. Tämän vuoksi julkisen, kaupallisen ja hyväntekeväisyyspääoman sekä säätiöiden ja vaihtoehtoisten rahoituksentarjoajien, kuten eettisten, sosiaalisten ja kestävien toimijoiden myöntämän tuen kollektiivinen voima olisi valjastettava tukemaan sosiaalisen markkinatalouden arvoketjun kehittämistä ja unionin häiriönsietokyvyn parantamista. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan sopeutua niistä perinpohjaisista muutoksista aiheutuviin negatiivisiin vaikutuksiin, joita unionin yhteiskunnissa ja työmarkkinoilla on tulevan vuosikymmenen aikana odotettavissa, on tarpeen investoida inhimilliseen pääomaan, sosiaaliseen infrastruktuuriin, mikrorahoitukseen, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen ja uusiin yhteisötalouden liiketoimintamalleihin, mukaan lukien yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ja sosiaalisiin tuotoksiin tähtäävät sopimukset. InvestEU-ohjelman olisi vahvistettava uutta sosiaalisen markkinatalouden toimintaympäristöä rahoituksen tarjonnan ja saatavuuden lisäämiseksi mikroyrityksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja sosiaalista yhteisvastuuta edistäville laitoksille, jotta voidaan vastata rahoituksen kysyntään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Tammikuussa 2018 annetussa sosiaaliseen infrastruktuuriin Euroopassa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” todettiin, että sosiaaliseen infrastruktuuriin ja palveluihin, mukaan lukien koulutus, terveydenhuolto ja asuminen, liittyy yhteensä 1,5 biljoonan euron investointivaje kaudella 2018–2030. Tämä edellyttää tukea myös unionin tasolla. Tämän vuoksi julkisen, kaupallisen ja hyväntekeväisyyspääoman sekä säätiöiden ja vaihtoehtoisten rahoituksentarjoajien, kuten eettisten, sosiaalisten ja kestävien toimijoiden myöntämän tuen kollektiivinen voima olisi valjastettava tukemaan sosiaalisen markkinatalouden arvoketjun kehittämistä ja unionin häiriönsietokyvyn parantamista.

| (24) | Covid-19-pandemian aiheuttamassa talouskriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-rahaston keskeinen ominaispiirre eli taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden riskien vähentäminen yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi on erityisen hyödyllinen, ja sitä olisi vahvistettava muun muassa epäsymmetrisen elpymisen riskin torjumiseksi
  ja jäsenvaltioiden välisten erojen pienentämiseksi
  . InvestEU-ohjelmalla pitäisi voida tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille
  , erityisesti pk-yrityksille,
  elpymisvaiheessa ja varmistaa samalla, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisiin
  ja lainsäädännön
  painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaan,
  [eurooppalaiseen ilmastolakiin],
  Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevaan strategiaan
  , Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin, rakennusten perusparannusaaltoon, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin
  ja vahvan sosiaalisen Euroopan rakentamiseen oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi
  ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaate
  . Sen pitäisi lisätä merkittävästi Euroopan investointipankkiryhmän (EIP-ryhmän) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten sekä muiden toteutuskumppaneiden riskinottovalmiuksia
  sellaisten hankkeiden
  tukemiseksi
  , jotka muuten jäisivät toteuttamatta, ja tukea näin talouden elpymistä
  . |
| --- | --- |

(24)

Covid-19-pandemian aiheuttamassa talouskriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-rahaston keskeinen ominaispiirre eli taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden riskien vähentäminen yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi on erityisen hyödyllinen, ja sitä olisi vahvistettava muun muassa epäsymmetrisen elpymisen riskin torjumiseksi
  ja jäsenvaltioiden välisten erojen pienentämiseksi
  . InvestEU-ohjelmalla pitäisi voida tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille
  , erityisesti pk-yrityksille,
  elpymisvaiheessa ja varmistaa samalla, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisiin
  ja lainsäädännön
  painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaan,
  [eurooppalaiseen ilmastolakiin],
  Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevaan strategiaan
  , Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin, rakennusten perusparannusaaltoon, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin
  ja vahvan sosiaalisen Euroopan rakentamiseen oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi
  ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaate
  . Sen pitäisi lisätä merkittävästi Euroopan investointipankkiryhmän (EIP-ryhmän) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten sekä muiden toteutuskumppaneiden riskinottovalmiuksia
  sellaisten hankkeiden
  tukemiseksi
  , jotka muuten jäisivät toteuttamatta, ja tukea näin talouden elpymistä
  .

| (25) | Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle. EU:n BKT:n odotetaan supistuvan huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009, eikä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia voida välttää. Pandemian puhkeaminen on osoittanut, että strategisiin haavoittuvuuksiin on puututtava
  pikaisesti ja tehokkaasti,
  jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä
  ja kestävyyttä
  . Ainoastaan joustava,
  kestävä,
  osallistava ja integroitu Euroopan talous voi säilyttää sisämarkkinoiden
  yhtenäisyyden
  ja tasapuoliset toimintaedellytykset myös eniten kärsineiden jäsenvaltioiden
  ja alueiden
  eduksi. |
| --- | --- |

(25)

Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle. EU:n BKT:n odotetaan supistuvan huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009, eikä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia voida välttää. Pandemian puhkeaminen on osoittanut, että strategisiin haavoittuvuuksiin on puututtava
  pikaisesti ja tehokkaasti,
  jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä
  ja kestävyyttä
  . Ainoastaan joustava,
  kestävä,
  osallistava ja integroitu Euroopan talous voi säilyttää sisämarkkinoiden
  yhtenäisyyden
  ja tasapuoliset toimintaedellytykset myös eniten kärsineiden jäsenvaltioiden
  ja alueiden
  eduksi.

| (26) | InvestEU-rahaston olisi toimittava seuraavien
  kuuden
  politiikkaikkunan kautta, jotka vastaavat unionin keskeisiä politiikan painopisteitä: kestävä infrastruktuuri; tutkimus, innovointi ja digitalisaatio; pk-yritykset; sosiaaliset investoinnit ja osaaminen; strategiset eurooppalaiset investoinnit
  ; ja vakavaraisuustuki
  . |
| --- | --- |

(26)

InvestEU-rahaston olisi toimittava seuraavien
  kuuden
  politiikkaikkunan kautta, jotka vastaavat unionin keskeisiä politiikan painopisteitä: kestävä infrastruktuuri; tutkimus, innovointi ja digitalisaatio; pk-yritykset; sosiaaliset investoinnit ja osaaminen; strategiset eurooppalaiset investoinnit
  ; ja vakavaraisuustuki
  .

| (27) | Vaikka pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa olisi ensisijaisesti keskityttävä pk-yrityksiä hyödyttäviin toimiin, myös pienten midcap-yritysten olisi oltava oikeutettuja tämän politiikkaikkunan mukaiseen tukeen. Midcap-yritysten olisi saatava tukea myös
  viidestä
  muusta politiikkaikkunasta. |
| --- | --- |

(27)

Vaikka pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa olisi ensisijaisesti keskityttävä pk-yrityksiä hyödyttäviin toimiin, myös pienten midcap-yritysten olisi oltava oikeutettuja tämän politiikkaikkunan mukaiseen tukeen. Midcap-yritysten olisi saatava tukea myös
  viidestä
  muusta politiikkaikkunasta.

| (28) | Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla niiden unioniin sijoittautuneiden ja unionissa toimivien lopullisten tuensaajien tukeminen, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille
  , maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden ja teollisiin ekosysteemeihin perustuvan kehitysmallin mukaisesti. Ikkunan avulla olisi myös parannettava unionin talouden kilpailukykyä, mukaan lukien tarve tehostaa jäsenvaltioiden tuotantokapasiteettia ja luoda tulevaisuuteen suuntautuvia, yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista edistäviä investointeja sekä parantaa häiriönsietokykyä muun muassa vähentämällä riippuvuutta haavoittuvista toimitusketjuista. Hankkeilla olisi saatava aikaan unionin tason lisäarvoa, ja niiden olisi joko oltava rajatylittäviä tai niillä olisi tuotettava heijastusvaikutusten kautta aitoa lisäarvoa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa tai useammalla kuin yhdellä alueella. Tukea ei saisi ohjautua suoraan kansallisiin talousarvioihin, eikä sillä saisi korvata kansallisia talousarviomenoja, kuten sosiaalietuuksia. Strategisesti tärkeät osa-alueet ovat seuraavat:
  i) kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden,
  myös rokotteiden, ja niiden välituotteiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja raaka-aineiden
  valmistus ja varastointi
  ; lääkinnälliset laitteet, sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet, kuten hengityskoneet, suojavaatteet ja -varusteet, diagnostiset materiaalit ja välineet; henkilönsuojaimet, desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; terveydenhuolto- ja terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden vahvistaminen valmistauduttaessa tulevaan kriisinhallintavalmiuteen, myös kansallisten ja alueellisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien toteuttaminen,
  ja pelastuspalvelujärjestelmän
  häiriönsietokyvyn
  vahvistaminen
  kansanterveysuhkissa elintärkeiden tuotteiden laajan saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden mukaisesti
  ; ii) kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä
  , analogista
  tai
  digitaalista, mukaan lukien infrastruktuurielementit ja liikkuva omaisuus, jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen, julkinen liikenne ja aktiivinen liikkuvuus mukaan lukien, logistiikan, ympäristön, veden, terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän ja turvallisten digitaalisten verkkojen, 5G:n ja erittäin nopeiden sähköisten viestintäverkkojen, esineiden internetin, verkkopalvelualustojen, turvallisen reunalaskennan ja turvallisten pilvipalvelujen, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan, turvallisuuden ja puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden, audiovisuaalialan, kulttuurin ja luovuuden, koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden, julkisen hallinnon, turvallisuuden ja asumisen osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle;
  iii) sellaisten
  taitotiedon,
  tuotteiden
  , teknologioiden
  ja palvelujen tarjonta, jotka ovat keskeisiä tällaisen infrastruktuurin
  ja liikkuvan omaisuuden
  käytön ja ylläpidon kannalta; iv) sellaiset keskeiset kehitystä vauhdittavat muutosvoimaiset, vihreät ja digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joihin tehtävät investoinnit ovat strategisesti tärkeitä unionin
  talouden sekä kestävän ja innovatiivisen
  teollisen tulevaisuuden kannalta, mukaan lukien tekoäly, lohkoketjut
  ja hajautetun tilikirjan teknologiat
  , ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia,
  turvallisen, kestävän, älykkään ja automatisoidun liikkuvuuden ja logistiikan teknologiat kaikissa liikennemuodoissa,
  uusiutuvan energian teknologiat
  ja muut energiateknologiat, jotka edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä
  , energian varastointiteknologiat, kuten
  kestävät
  akut, kestävän liikenteen teknologiat, puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat,
  kuten hiilidioksidittoman teräksen tuotanto, ja infrastruktuuri
  hiilidioksidin
  talteen ottamiseksi ja varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja tuotantolaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi
  , kiertotalouden teknologiat
  ja toimitusketjut
  , biolääketiede, nanoteknologiat, lääkkeet ja kehittyneet
  , uusiutuvat ja kiertoon perustuvat
  materiaalit
  , avaruusjärjestelmät ja -teknologiat, mukaan lukien kriittiset avaruuskomponentit, sekä avaruuspohjaiset palvelut ja sovellukset ja matkailu
  ; v) tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut
  kierrätys- ja tuotantolaitokset unionissa, mukaan lukien energia, raaka-aineet, ellei niihin jo sovelleta lainsäädännöllisiä vaatimuksia, tai elintarvikkeet, ottaen strategisissa arvoketjuissa ja strategisissa ekosysteemeissä huomioon energiatehokkuus ja kiertotalous
  ; vi) kriittisten hyödykkeiden toimittaminen ja varastointi unionissa julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten; vii) unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat, hyödykkeet
  ja sovellukset
  , kuten
  turvallisuus-, puolustus- ja avaruusala
  ja kyberturvallisuus,
  mukaan lukien 5G-verkon turvallisuus,
  sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa määritellyt kaksikäyttötuotteet;
  vii a) investoinnit yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, startup-yrityksiin ja perheyrityksiin, ja niille suunnattu tekninen apu niiden arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamiseksi, yrittäjyysosaamisen edistämiseksi sekä yrittäjyyttä edistävien edellytysten tukemiseksi, muun muassa kehittämällä klusteriverkostoja ja digitaali-innovaatiokeskittymiä, sekä teknologisen ja kestävän alakohtaisen kehityksen tukemiseksi; vii b) kriittinen varhainen havaitseminen ja koordinoidut institutionaaliset ja taloudelliset toimintavalmiudet, jotta voidaan reagoida kriisiriskiin, sekä toiminnan ja palvelujen jatkuvuutta koskevien ratkaisujen edistäminen keskeisille julkisille ja yksityisille instituutioille ja sektoreille; vii c) investoinnit uuteen avaruusalan toimintaan sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä, jotta voidaan saattaa markkinoille kaikkein lupaavimmat teknologiat ja sovellukset ja näin varmistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukyky; vii d) strategiset investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sellaisiin energiatehokkuushankkeisiin, rakennusten perusparannukset mukaan lukien, joilla on hyvät mahdollisuudet edistää merkittävästi direktiiveissä (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 ja (EU) 2018/844 asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistää ilmastoneutraalia ja energiatehokasta rakennusalaa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa [rakennusten perusparannusaaltoa koskevan strategian] mukaisesti, tai unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaiset toimet.
  Lopullisilla tuensaajilla olisi oltava rekisteröity toimisto jossakin jäsenvaltiossa ja niiden olisi toimittava unionissa siinä mielessä, että niillä on merkittävää toimintaa henkilöstön, tuotannon, tutkimuksen ja kehittämisen tai muun liiketoiminnan osalta unionissa.
  Lopullisella tuensaajalla ei saisi olla tytäryhtiötä, joka harjoittaa toimintaa, jolla ei ole todellista taloudellista sisältöä, maassa, joka sisältyy veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon.
  Myös sellaisten hankkeiden, jotka edistävät strategisten toimitusketjujen monipuolistamista toimimalla sisämarkkinoilla useilla toimipaikoilla eri puolilla
  unionia
  , olisi voitava hyötyä. |
| --- | --- |

(28)

Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla niiden unioniin sijoittautuneiden ja unionissa toimivien lopullisten tuensaajien tukeminen, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille
  , maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden ja teollisiin ekosysteemeihin perustuvan kehitysmallin mukaisesti. Ikkunan avulla olisi myös parannettava unionin talouden kilpailukykyä, mukaan lukien tarve tehostaa jäsenvaltioiden tuotantokapasiteettia ja luoda tulevaisuuteen suuntautuvia, yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista edistäviä investointeja sekä parantaa häiriönsietokykyä muun muassa vähentämällä riippuvuutta haavoittuvista toimitusketjuista. Hankkeilla olisi saatava aikaan unionin tason lisäarvoa, ja niiden olisi joko oltava rajatylittäviä tai niillä olisi tuotettava heijastusvaikutusten kautta aitoa lisäarvoa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa tai useammalla kuin yhdellä alueella. Tukea ei saisi ohjautua suoraan kansallisiin talousarvioihin, eikä sillä saisi korvata kansallisia talousarviomenoja, kuten sosiaalietuuksia. Strategisesti tärkeät osa-alueet ovat seuraavat:
  i) kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden,
  myös rokotteiden, ja niiden välituotteiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja raaka-aineiden
  valmistus ja varastointi
  ; lääkinnälliset laitteet, sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet, kuten hengityskoneet, suojavaatteet ja -varusteet, diagnostiset materiaalit ja välineet; henkilönsuojaimet, desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; terveydenhuolto- ja terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden vahvistaminen valmistauduttaessa tulevaan kriisinhallintavalmiuteen, myös kansallisten ja alueellisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien toteuttaminen,
  ja pelastuspalvelujärjestelmän
  häiriönsietokyvyn
  vahvistaminen
  kansanterveysuhkissa elintärkeiden tuotteiden laajan saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden mukaisesti
  ; ii) kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä
  , analogista
  tai
  digitaalista, mukaan lukien infrastruktuurielementit ja liikkuva omaisuus, jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen, julkinen liikenne ja aktiivinen liikkuvuus mukaan lukien, logistiikan, ympäristön, veden, terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän ja turvallisten digitaalisten verkkojen, 5G:n ja erittäin nopeiden sähköisten viestintäverkkojen, esineiden internetin, verkkopalvelualustojen, turvallisen reunalaskennan ja turvallisten pilvipalvelujen, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan, turvallisuuden ja puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden, audiovisuaalialan, kulttuurin ja luovuuden, koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden, julkisen hallinnon, turvallisuuden ja asumisen osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle;
  iii) sellaisten
  taitotiedon,
  tuotteiden
  , teknologioiden
  ja palvelujen tarjonta, jotka ovat keskeisiä tällaisen infrastruktuurin
  ja liikkuvan omaisuuden
  käytön ja ylläpidon kannalta; iv) sellaiset keskeiset kehitystä vauhdittavat muutosvoimaiset, vihreät ja digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joihin tehtävät investoinnit ovat strategisesti tärkeitä unionin
  talouden sekä kestävän ja innovatiivisen
  teollisen tulevaisuuden kannalta, mukaan lukien tekoäly, lohkoketjut
  ja hajautetun tilikirjan teknologiat
  , ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia,
  turvallisen, kestävän, älykkään ja automatisoidun liikkuvuuden ja logistiikan teknologiat kaikissa liikennemuodoissa,
  uusiutuvan energian teknologiat
  ja muut energiateknologiat, jotka edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä
  , energian varastointiteknologiat, kuten
  kestävät
  akut, kestävän liikenteen teknologiat, puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat,
  kuten hiilidioksidittoman teräksen tuotanto, ja infrastruktuuri
  hiilidioksidin
  talteen ottamiseksi ja varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja tuotantolaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi
  , kiertotalouden teknologiat
  ja toimitusketjut
  , biolääketiede, nanoteknologiat, lääkkeet ja kehittyneet
  , uusiutuvat ja kiertoon perustuvat
  materiaalit
  , avaruusjärjestelmät ja -teknologiat, mukaan lukien kriittiset avaruuskomponentit, sekä avaruuspohjaiset palvelut ja sovellukset ja matkailu
  ; v) tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut
  kierrätys- ja tuotantolaitokset unionissa, mukaan lukien energia, raaka-aineet, ellei niihin jo sovelleta lainsäädännöllisiä vaatimuksia, tai elintarvikkeet, ottaen strategisissa arvoketjuissa ja strategisissa ekosysteemeissä huomioon energiatehokkuus ja kiertotalous
  ; vi) kriittisten hyödykkeiden toimittaminen ja varastointi unionissa julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten; vii) unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat, hyödykkeet
  ja sovellukset
  , kuten
  turvallisuus-, puolustus- ja avaruusala
  ja kyberturvallisuus,
  mukaan lukien 5G-verkon turvallisuus,
  sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa määritellyt kaksikäyttötuotteet;
  vii a) investoinnit yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, startup-yrityksiin ja perheyrityksiin, ja niille suunnattu tekninen apu niiden arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamiseksi, yrittäjyysosaamisen edistämiseksi sekä yrittäjyyttä edistävien edellytysten tukemiseksi, muun muassa kehittämällä klusteriverkostoja ja digitaali-innovaatiokeskittymiä, sekä teknologisen ja kestävän alakohtaisen kehityksen tukemiseksi; vii b) kriittinen varhainen havaitseminen ja koordinoidut institutionaaliset ja taloudelliset toimintavalmiudet, jotta voidaan reagoida kriisiriskiin, sekä toiminnan ja palvelujen jatkuvuutta koskevien ratkaisujen edistäminen keskeisille julkisille ja yksityisille instituutioille ja sektoreille; vii c) investoinnit uuteen avaruusalan toimintaan sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä, jotta voidaan saattaa markkinoille kaikkein lupaavimmat teknologiat ja sovellukset ja näin varmistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukyky; vii d) strategiset investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sellaisiin energiatehokkuushankkeisiin, rakennusten perusparannukset mukaan lukien, joilla on hyvät mahdollisuudet edistää merkittävästi direktiiveissä (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 ja (EU) 2018/844 asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistää ilmastoneutraalia ja energiatehokasta rakennusalaa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa [rakennusten perusparannusaaltoa koskevan strategian] mukaisesti, tai unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaiset toimet.
  Lopullisilla tuensaajilla olisi oltava rekisteröity toimisto jossakin jäsenvaltiossa ja niiden olisi toimittava unionissa siinä mielessä, että niillä on merkittävää toimintaa henkilöstön, tuotannon, tutkimuksen ja kehittämisen tai muun liiketoiminnan osalta unionissa.
  Lopullisella tuensaajalla ei saisi olla tytäryhtiötä, joka harjoittaa toimintaa, jolla ei ole todellista taloudellista sisältöä, maassa, joka sisältyy veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon.
  Myös sellaisten hankkeiden, jotka edistävät strategisten toimitusketjujen monipuolistamista toimimalla sisämarkkinoilla useilla toimipaikoilla eri puolilla
  unionia
  , olisi voitava hyötyä.

| (29) | Strategisten eurooppalaisten investointien ikkuna olisi kohdennettava myös unioniin sijoittautuneisiin ja siellä toimiviin toimittajiin, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille ja jotka tarvitsisivat pitkäaikaisia investointeja tai jotka kuuluvat ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismin piiriin. Lisäksi Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden olisi erityisesti pystyttävä hyötymään strategisten eurooppalaisten investointien ikkunasta.
  Ikkunalla olisi myös tuettava strategista yhteistyötä teollisuuskumppaneiden ja tutkimusalan toimijoiden välillä ja vahvistettava näin InvestEU:n ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman välistä synergiaa. |
| --- | --- |

(29)

Strategisten eurooppalaisten investointien ikkuna olisi kohdennettava myös unioniin sijoittautuneisiin ja siellä toimiviin toimittajiin, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille ja jotka tarvitsisivat pitkäaikaisia investointeja tai jotka kuuluvat ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismin piiriin. Lisäksi Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden olisi erityisesti pystyttävä hyötymään strategisten eurooppalaisten investointien ikkunasta.
  Ikkunalla olisi myös tuettava strategista yhteistyötä teollisuuskumppaneiden ja tutkimusalan toimijoiden välillä ja vahvistettava näin InvestEU:n ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman välistä synergiaa.

| (29 a) | Vakavaraisuustuki-ikkunan tarkoituksena on auttaa yrityksiä selviytymään tästä vaikeasta ajasta, jotta ne pystyvät elvyttämään toimintansa, turvaamaan työllisyyden ja tasapainottamaan sisämarkkinoiden odotettuja vääristymiä ottaen huomioon, että kaikilla yrityksillä ei ole yhtä hyvät mahdollisuudet saada markkinarahoitusta ja että joillakin jäsenvaltioilla ei ehkä ole riittävästi budjettivaroja asianmukaisen tuen antamiseksi tukea tarvitseville yrityksille. Mahdollisuus toteuttaa yritysten vakavaraisuutta tukevia kansallisia toimia voi näin ollen vaihdella huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin. Lisäksi, koska on olemassa huomattava riski, että covid-19-pandemian vaikutus on pitkäaikainen, puutteelliset valmiudet auttaa elinkelpoisia yrityksiä voivat johtaa systeemisiin vääristymiin, jotka luovat uusia tai vahvistavat olemassa olevia eroja. Koska unionin taloudet ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa, talouden taantumalla yhdessä osassa unionia olisi kielteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen. Sitä vastoin yhdessä osassa unionia myönnettävällä tuella olisi samasta syystä myönteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen. |
| --- | --- |

(29 a)

Vakavaraisuustuki-ikkunan tarkoituksena on auttaa yrityksiä selviytymään tästä vaikeasta ajasta, jotta ne pystyvät elvyttämään toimintansa, turvaamaan työllisyyden ja tasapainottamaan sisämarkkinoiden odotettuja vääristymiä ottaen huomioon, että kaikilla yrityksillä ei ole yhtä hyvät mahdollisuudet saada markkinarahoitusta ja että joillakin jäsenvaltioilla ei ehkä ole riittävästi budjettivaroja asianmukaisen tuen antamiseksi tukea tarvitseville yrityksille. Mahdollisuus toteuttaa yritysten vakavaraisuutta tukevia kansallisia toimia voi näin ollen vaihdella huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin. Lisäksi, koska on olemassa huomattava riski, että covid-19-pandemian vaikutus on pitkäaikainen, puutteelliset valmiudet auttaa elinkelpoisia yrityksiä voivat johtaa systeemisiin vääristymiin, jotka luovat uusia tai vahvistavat olemassa olevia eroja. Koska unionin taloudet ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa, talouden taantumalla yhdessä osassa unionia olisi kielteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen. Sitä vastoin yhdessä osassa unionia myönnettävällä tuella olisi samasta syystä myönteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen.

| (29 b) | Väärinkäytösten välttämiseksi ja reaalitalouteen ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten maksimoimiseksi yrityksiin, jotka saavat vähintään 30 miljoonaa euroa vakavaraisuustuki-ikkunasta, olisi sovellettava tilapäisiä tuotonjakoa koskevia rajoituksia, kuten osinkojen maksua, johtajien palkkaa ja osakkeiden takaisinostoa koskevia rajoituksia takuun voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(29 b)

Väärinkäytösten välttämiseksi ja reaalitalouteen ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten maksimoimiseksi yrityksiin, jotka saavat vähintään 30 miljoonaa euroa vakavaraisuustuki-ikkunasta, olisi sovellettava tilapäisiä tuotonjakoa koskevia rajoituksia, kuten osinkojen maksua, johtajien palkkaa ja osakkeiden takaisinostoa koskevia rajoituksia takuun voimassaoloaikana.

| (30) | Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmassa ehdotetaan, olisi perustettava oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, jotta voidaan puuttua sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, joita aiheutuu unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Tämä mekanismi koostuu kolmesta pilarista, jotka ovat oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (pilari 1), InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely (pilari 2) sekä julkisen sektorin lainajärjestely (pilari 3), ja siinä olisi keskityttävä alueisiin, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten ja joilla on muita vähemmän valmiuksia rahoittaa tarvittavia investointeja. Näin ollen
  InvestEU:n olisi myös tuettava rahoitusta, jolla synnytetään investointeja oikeudenmukaisen siirtymän tukialueille
  , sekä tarjottava kyseisille alueille mahdollisuus hyötyä erityisestä teknisestä tuesta InvestEU-neuvontakeskuksen kautta
  . |
| --- | --- |

(30)

Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmassa ehdotetaan, olisi perustettava oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, jotta voidaan puuttua sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, joita aiheutuu unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Tämä mekanismi koostuu kolmesta pilarista, jotka ovat oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (pilari 1), InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely (pilari 2) sekä julkisen sektorin lainajärjestely (pilari 3), ja siinä olisi keskityttävä alueisiin, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten ja joilla on muita vähemmän valmiuksia rahoittaa tarvittavia investointeja. Näin ollen
  InvestEU:n olisi myös tuettava rahoitusta, jolla synnytetään investointeja oikeudenmukaisen siirtymän tukialueille
  , sekä tarjottava kyseisille alueille mahdollisuus hyötyä erityisestä teknisestä tuesta InvestEU-neuvontakeskuksen kautta
  .

| (30 a) | Jotta pilari 2 voitaisiin panna täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa, InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely olisi perustettava horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa. Järjestelystä olisi myönnettävä rahoitusta lisäinvestointitarpeisiin, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden laatimissa ja komission hyväksymissä alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa yksilöityjä alueita asetuksen [JTF-asetus] mukaisesti. |
| --- | --- |

(30 a)

Jotta pilari 2 voitaisiin panna täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa, InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely olisi perustettava horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa. Järjestelystä olisi myönnettävä rahoitusta lisäinvestointitarpeisiin, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden laatimissa ja komission hyväksymissä alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa yksilöityjä alueita asetuksen [JTF-asetus] mukaisesti.

| (31) | Kunkin politiikkaikkunan olisi koostuttava kahdesta osiosta eli EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. EU-osiolla olisi puututtava EU:n laajuisiin tai jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla. Tuetuilla toimilla olisi saatava aikaan selvä unionin tason lisäarvo. Jäsenvaltio-osion olisi annettava jäsenvaltioille sekä alueviranomaisille oman jäsenvaltionsa kautta mahdollisuus osoittaa osa yhteistyössä hallinnoitujen rahastojen varoistaan
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  EU:n takuun rahoittamiseen, jotta EU:n takuuta voidaan käyttää yhteistyössä hallinnoidun rahaston
  tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien
  tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitus- ja investointitoimiin, joilla puututaan rahoitusosuussopimuksen mukaisesti tiettyihin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin niiden omalla alueella, mukaan lukien haavoittuvat ja syrjäiset alueet, kuten unionin syrjäisimmät alueet.
  Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavat elpymis- ja palautumissuunnitelmat voivat sisältää rahoitusosuuksia jäsenvaltio-osioon. Näin voitaisiin muun muassa tukea asianomaisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten vakavaraisuutta.
  Toimille InvestEU-rahastosta joko EU- tai jäsenvaltio-osion kautta myönnetty tuki ei saisi olla päällekkäistä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Kunkin politiikkaikkunan olisi koostuttava kahdesta osiosta eli EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. EU-osiolla olisi puututtava EU:n laajuisiin tai jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla. Tuetuilla toimilla olisi saatava aikaan selvä unionin tason lisäarvo. Jäsenvaltio-osion olisi annettava jäsenvaltioille sekä alueviranomaisille oman jäsenvaltionsa kautta mahdollisuus osoittaa osa yhteistyössä hallinnoitujen rahastojen varoistaan
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  EU:n takuun rahoittamiseen, jotta EU:n takuuta voidaan käyttää yhteistyössä hallinnoidun rahaston
  tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien
  tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitus- ja investointitoimiin, joilla puututaan rahoitusosuussopimuksen mukaisesti tiettyihin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin niiden omalla alueella, mukaan lukien haavoittuvat ja syrjäiset alueet, kuten unionin syrjäisimmät alueet.
  Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavat elpymis- ja palautumissuunnitelmat voivat sisältää rahoitusosuuksia jäsenvaltio-osioon. Näin voitaisiin muun muassa tukea asianomaisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten vakavaraisuutta.
  Toimille InvestEU-rahastosta joko EU- tai jäsenvaltio-osion kautta myönnetty tuki ei saisi olla päällekkäistä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

| (32) | Jäsenvaltio-osio olisi suunniteltava siten, että yhteistyössä hallinnoituja varoja
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia
  voidaan käyttää unionin myöntämän takuun rahoittamiseen. Tämä mahdollisuus lisäisi EU:n takuun lisäarvoa tarjoamalla sen puitteissa tukea useammalle rahoituksen saajalle ja hankkeelle sekä monipuolistamalla niiden keinojen valikoimaa, joilla yhteisesti hallinnoitujen varojen
  tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien
  tavoitteet saavutetaan, samalla kun varmistetaan ehdollisten velkojen johdonmukainen riskinhallinta toteuttamalla EU:n takuu välillisellä hallinnointitavalla. Unionin olisi taattava jäsenvaltio-osion puitteissa komission ja toteutuskumppaneiden välillä tehtävissä takuusopimuksissa vahvistetut rahoitus- ja investointitoimet. Takuu olisi rahoitettava yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  soveltaen rahoitusastetta, jonka komissio määrittää ja joka vahvistetaan jäsenvaltion kanssa tehtävässä rahoitusosuussopimuksessa, toimien luonteen ja siitä johtuvien odotettavissa olevien tappioiden perusteella. Jäsenvaltio vastaisi odotettavissa olevat tappiot ylittävistä tappioista myöntämällä back-to-back-takauksen unionille. Tällaisista järjestelyistä olisi sovittava rahoitusosuussopimuksessa, joka tehdään kunkin vapaaehtoisesti tämän vaihtoehdon valinneen jäsenvaltion kanssa. Rahoitusosuussopimuksen olisi katettava kyseisessä jäsenvaltiossa InvestEU-rahaston sääntöjen mukaisesti täytäntöön pantava yksi tai useampi takuusopimus sekä mahdollinen alueellinen kohdentaminen. Rahoitusasteen tapauskohtainen määrittäminen edellyttää poikkeamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 211 artiklan 1 kohdasta. Tämä toteutusmalli merkitsee myös, että samaa sääntökokonaisuutta sovelletaan sekä talousarviotakuisiin, joiden tukena on keskitetysti hallinnoituja varoja, että talousarviotakuisiin, joiden tukena on
  elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia
  , mikä helpottaa niiden yhdistämistä. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltio-osio olisi suunniteltava siten, että yhteistyössä hallinnoituja varoja
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia
  voidaan käyttää unionin myöntämän takuun rahoittamiseen. Tämä mahdollisuus lisäisi EU:n takuun lisäarvoa tarjoamalla sen puitteissa tukea useammalle rahoituksen saajalle ja hankkeelle sekä monipuolistamalla niiden keinojen valikoimaa, joilla yhteisesti hallinnoitujen varojen
  tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien
  tavoitteet saavutetaan, samalla kun varmistetaan ehdollisten velkojen johdonmukainen riskinhallinta toteuttamalla EU:n takuu välillisellä hallinnointitavalla. Unionin olisi taattava jäsenvaltio-osion puitteissa komission ja toteutuskumppaneiden välillä tehtävissä takuusopimuksissa vahvistetut rahoitus- ja investointitoimet. Takuu olisi rahoitettava yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista
  tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  soveltaen rahoitusastetta, jonka komissio määrittää ja joka vahvistetaan jäsenvaltion kanssa tehtävässä rahoitusosuussopimuksessa, toimien luonteen ja siitä johtuvien odotettavissa olevien tappioiden perusteella. Jäsenvaltio vastaisi odotettavissa olevat tappiot ylittävistä tappioista myöntämällä back-to-back-takauksen unionille. Tällaisista järjestelyistä olisi sovittava rahoitusosuussopimuksessa, joka tehdään kunkin vapaaehtoisesti tämän vaihtoehdon valinneen jäsenvaltion kanssa. Rahoitusosuussopimuksen olisi katettava kyseisessä jäsenvaltiossa InvestEU-rahaston sääntöjen mukaisesti täytäntöön pantava yksi tai useampi takuusopimus sekä mahdollinen alueellinen kohdentaminen. Rahoitusasteen tapauskohtainen määrittäminen edellyttää poikkeamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 211 artiklan 1 kohdasta. Tämä toteutusmalli merkitsee myös, että samaa sääntökokonaisuutta sovelletaan sekä talousarviotakuisiin, joiden tukena on keskitetysti hallinnoituja varoja, että talousarviotakuisiin, joiden tukena on
  elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia
  , mikä helpottaa niiden yhdistämistä.

| (33) | Olisi perustettava komission ja Euroopan investointipankkiryhmän, jäljempänä ”EIP-ryhmä”, välinen kumppanuus, jossa hyödynnetään kunkin kumppanin suhteellisia vahvuuksia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri poliittinen vaikutus, tehokas käyttöönotto sekä asianmukainen talousarvio- ja riskinhallintavalvonta, ja jolla tuetaan tehokasta ja osallistavaa EU:n takuun suoraa saatavuutta. |
| --- | --- |

(33)

Olisi perustettava komission ja Euroopan investointipankkiryhmän, jäljempänä ”EIP-ryhmä”, välinen kumppanuus, jossa hyödynnetään kunkin kumppanin suhteellisia vahvuuksia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri poliittinen vaikutus, tehokas käyttöönotto sekä asianmukainen talousarvio- ja riskinhallintavalvonta, ja jolla tuetaan tehokasta ja osallistavaa EU:n takuun suoraa saatavuutta.

| (34) | Tuen kanavoimiseksi Euroopan talouteen Euroopan investointirahaston (EIR) kautta komission olisi voitava osallistua yhteen tai useampaan EIR:n mahdolliseen pääomankorotukseen, jotta EIR voi jatkaa Euroopan talouden ja sen elpymisen tukemista. Unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta rahoitusvaikutukset asianmukaisesti huomioon ottaen. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varattava riittävät määrärahat tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(34)

Tuen kanavoimiseksi Euroopan talouteen Euroopan investointirahaston (EIR) kautta komission olisi voitava osallistua yhteen tai useampaan EIR:n mahdolliseen pääomankorotukseen, jotta EIR voi jatkaa Euroopan talouden ja sen elpymisen tukemista. Unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta rahoitusvaikutukset asianmukaisesti huomioon ottaen. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varattava riittävät määrärahat tähän tarkoitukseen.

| (35) | Komission olisi tarvittaessa kuultava EIP-ryhmän lisäksi muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden näkemyksiä investointisuuntaviivoista, ilmastoseurantajärjestelmästä sekä kestävyysarviointia koskevista ohjeasiakirjoista ja yhteisistä menetelmistä, jotta voidaan varmistaa osallistavuus ja toimintakyky siihen asti, kunnes hallintoelimet on perustettu, minkä jälkeen toteuttamiskumppaneiden osallistuminen olisi toteutettava InvestEU-ohjelman neuvottelukunnan ja johtokunnan puitteissa. |
| --- | --- |

(35)

Komission olisi tarvittaessa kuultava EIP-ryhmän lisäksi muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden näkemyksiä investointisuuntaviivoista, ilmastoseurantajärjestelmästä sekä kestävyysarviointia koskevista ohjeasiakirjoista ja yhteisistä menetelmistä, jotta voidaan varmistaa osallistavuus ja toimintakyky siihen asti, kunnes hallintoelimet on perustettu, minkä jälkeen toteuttamiskumppaneiden osallistuminen olisi toteutettava InvestEU-ohjelman neuvottelukunnan ja johtokunnan puitteissa.

| (36) | InvestEU-rahaston olisi oltava avoin rahoitusosuuksille kolmansista maista, jotka ovat Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaita, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokkaita tai mahdollisia ehdokkaita sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita tai muita maita, unionin ja kyseisten maiden välillä vahvistetuin ehdoin. Tämän pitäisi mahdollistaa yhteistyön jatkaminen asianomaisten maiden kanssa erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä pk-yritysten osalta. |
| --- | --- |

(36)

InvestEU-rahaston olisi oltava avoin rahoitusosuuksille kolmansista maista, jotka ovat Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaita, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokkaita tai mahdollisia ehdokkaita sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita tai muita maita, unionin ja kyseisten maiden välillä vahvistetuin ehdoin. Tämän pitäisi mahdollistaa yhteistyön jatkaminen asianomaisten maiden kanssa erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä pk-yritysten osalta.

| (37) | Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman muiden kuin EU:n takuun rahoittamiseen liittyvien toimenpiteiden rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viittaus on päivitettävä tarvittaessa uuden toimielinten välisen sopimuksen perusteella: ehdotetun talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (12) 16 kohdan] mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman muiden kuin EU:n takuun rahoittamiseen liittyvien toimenpiteiden rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viittaus on päivitettävä tarvittaessa uuden toimielinten välisen sopimuksen perusteella: ehdotetun talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (12) 16 kohdan] mukaisesti.

| (38) | EU:n takuu olisi
  91 773 320 000
   euroa (käypinä hintoina) unionin tasolla, ja sen odotetaan saavan liikkeelle yli
  1 200 000 000 000
   euron lisäinvestoinnit unionissa; tämä määrä olisi jaettava alustavasti politiikkaikkunoiden kesken. Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunalle olisi kuitenkin osoitettava sille tarkoitettu osuus EU:n takuusta. |
| --- | --- |

(38)

EU:n takuu olisi
  91 773 320 000
   euroa (käypinä hintoina) unionin tasolla, ja sen odotetaan saavan liikkeelle yli
  1 200 000 000 000
   euron lisäinvestoinnit unionissa; tämä määrä olisi jaettava alustavasti politiikkaikkunoiden kesken. Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunalle olisi kuitenkin osoitettava sille tarkoitettu osuus EU:n takuusta.

| (39) | Komissio ilmoitti 18 päivänä huhtikuuta 2019, että jäsenvaltioiden kertaluonteisia rahoitusosuuksia, jotka joko jäsenvaltio suorittaa tai julkisyhteisöjen sektoriin luokitellut taikka jäsenvaltion puolesta toimivat kansalliset kehityspankit suorittavat aihekohtaisiin tai usean maan kattaviin investointijärjestelyihin, olisi lähtökohtaisesti pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (13) 5 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (14) 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina kertaluonteisina toimenpiteinä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä neuvoston oikeuksia. Lisäksi komissio
  harkitsee
  , missä määrin komission joustavuutta koskevan tiedonannon yhteydessä Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) varten tarkoitettua kohtelua voidaan soveltaa mainitun rahaston seuraajavälineeseen InvestEU-ohjelmaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden käteisenä suorittamista kertaluontoisista rahoitusosuuksista, joilla rahoitetaan EU:n takuun korottamista jäsenvaltio-osiota varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston oikeuksia vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ilmoitti 18 päivänä huhtikuuta 2019, että jäsenvaltioiden kertaluonteisia rahoitusosuuksia, jotka joko jäsenvaltio suorittaa tai julkisyhteisöjen sektoriin luokitellut taikka jäsenvaltion puolesta toimivat kansalliset kehityspankit suorittavat aihekohtaisiin tai usean maan kattaviin investointijärjestelyihin, olisi lähtökohtaisesti pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (13) 5 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (14) 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina kertaluonteisina toimenpiteinä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä neuvoston oikeuksia. Lisäksi komissio
  harkitsee
  , missä määrin komission joustavuutta koskevan tiedonannon yhteydessä Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) varten tarkoitettua kohtelua voidaan soveltaa mainitun rahaston seuraajavälineeseen InvestEU-ohjelmaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden käteisenä suorittamista kertaluontoisista rahoitusosuuksista, joilla rahoitetaan EU:n takuun korottamista jäsenvaltio-osiota varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston oikeuksia vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa.

| (40) | InvestEU-rahaston perustana oleva EU:n takuu olisi toteutettava siten, että komissio toimii välillisesti toteutuskumppaneiden avulla, jotka tavoittavat tarvittaessa rahoituksen välittäjät ja rahoituksen lopulliset saajat. Toteutuskumppaneiden valinnan olisi oltava avointa, eikä siinä saisi olla eturistiriitoja. Komission olisi tehtävä kunkin toteutuskumppanin kanssa takuusopimus takuukapasiteetin myöntämisestä InvestEU-rahastosta, jotta voidaan tukea rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät InvestEU-rahaston tukikelpoisuusperusteet ja edistävät sen tavoitteiden saavuttamista. EU:n takuuseen liittyvä riskinhallinta ei saisi haitata toteutuskumppaneiden suoraa hyötymistä EU:n takuusta. Kun takuu myönnetään EU-osiosta toteutuskumppaneille, niiden olisi oltava täysin vastuussa koko investointiprosessista sekä rahoitus- tai investointitoimiin liittyvästä due diligence -arvioinnista. InvestEU-rahastosta olisi tuettava hankkeita, joilla on yleensä korkeampi riskiprofiili kuin toteutuskumppaneiden tavanomaisilla toimilla tuetuilla hankkeilla ja joita muut julkiset tai yksityiset lähteet eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi voineet toteuttaa EU:n takuun käyttöaikana lainkaan tai samassa laajuudessa. Kun on kyse strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvista, sen tavoitteita palvelevista rahoitus- ja investointitoimista, täydentävyyskriteeriin voidaan kuitenkin soveltaa erityisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(40)

InvestEU-rahaston perustana oleva EU:n takuu olisi toteutettava siten, että komissio toimii välillisesti toteutuskumppaneiden avulla, jotka tavoittavat tarvittaessa rahoituksen välittäjät ja rahoituksen lopulliset saajat. Toteutuskumppaneiden valinnan olisi oltava avointa, eikä siinä saisi olla eturistiriitoja. Komission olisi tehtävä kunkin toteutuskumppanin kanssa takuusopimus takuukapasiteetin myöntämisestä InvestEU-rahastosta, jotta voidaan tukea rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät InvestEU-rahaston tukikelpoisuusperusteet ja edistävät sen tavoitteiden saavuttamista. EU:n takuuseen liittyvä riskinhallinta ei saisi haitata toteutuskumppaneiden suoraa hyötymistä EU:n takuusta. Kun takuu myönnetään EU-osiosta toteutuskumppaneille, niiden olisi oltava täysin vastuussa koko investointiprosessista sekä rahoitus- tai investointitoimiin liittyvästä due diligence -arvioinnista. InvestEU-rahastosta olisi tuettava hankkeita, joilla on yleensä korkeampi riskiprofiili kuin toteutuskumppaneiden tavanomaisilla toimilla tuetuilla hankkeilla ja joita muut julkiset tai yksityiset lähteet eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi voineet toteuttaa EU:n takuun käyttöaikana lainkaan tai samassa laajuudessa. Kun on kyse strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvista, sen tavoitteita palvelevista rahoitus- ja investointitoimista, täydentävyyskriteeriin voidaan kuitenkin soveltaa erityisedellytyksiä.

| (41) | InvestEU-rahastolle olisi perustettava hallintorakenne, jonka toiminnan olisi vastattava sen tarkoitusta, joka on yksinomaan EU:n takuun asianmukaisen käytön varmistaminen sekä investointipäätösten poliittisen riippumattomuuden varmistaminen. Tämän hallintorakenteen olisi koostuttava neuvottelukunnasta, johtokunnasta ja täysin riippumattomasta investointikomiteasta. Hallintorakenteen yleisessä kokoonpanossa olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen. Hallintorakenne ei saisi vaikuttaa eikä puuttua EIP-ryhmän tai muiden toteutuskumppaneiden päätöksentekoon eikä korvata niiden hallintoelimiä. |
| --- | --- |

(41)

InvestEU-rahastolle olisi perustettava hallintorakenne, jonka toiminnan olisi vastattava sen tarkoitusta, joka on yksinomaan EU:n takuun asianmukaisen käytön varmistaminen sekä investointipäätösten poliittisen riippumattomuuden varmistaminen. Tämän hallintorakenteen olisi koostuttava neuvottelukunnasta, johtokunnasta ja täysin riippumattomasta investointikomiteasta. Hallintorakenteen yleisessä kokoonpanossa olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen. Hallintorakenne ei saisi vaikuttaa eikä puuttua EIP-ryhmän tai muiden toteutuskumppaneiden päätöksentekoon eikä korvata niiden hallintoelimiä.

| (42) | Olisi perustettava toteutuskumppanien edustajista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimeämästä asiantuntijasta ja yhdestä alueiden komitean nimeämästä asiantuntijasta koostuva neuvottelukunta, jotta voidaan vaihtaa tietoja ja näkemyksiä InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden käytöstä sekä keskustella muuttuvista tarpeista ja uusista tuotteista sekä erityisistä alueellisista markkinapuutteista. |
| --- | --- |

(42)

Olisi perustettava toteutuskumppanien edustajista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimeämästä asiantuntijasta ja yhdestä alueiden komitean nimeämästä asiantuntijasta koostuva neuvottelukunta, jotta voidaan vaihtaa tietoja ja näkemyksiä InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden käytöstä sekä keskustella muuttuvista tarpeista ja uusista tuotteista sekä erityisistä alueellisista markkinapuutteista.

| (43) | Jotta neuvottelukunta voitaisiin muodostaa heti aluksi, komission olisi nimitettävä mahdollisten toteutuskumppaneiden edustajat väliaikaisesti yhdeksi vuodeksi, minkä jälkeen vastuu tästä siirtyisi takuusopimuksen tehneille toteutuskumppaneille. |
| --- | --- |

(43)

Jotta neuvottelukunta voitaisiin muodostaa heti aluksi, komission olisi nimitettävä mahdollisten toteutuskumppaneiden edustajat väliaikaisesti yhdeksi vuodeksi, minkä jälkeen vastuu tästä siirtyisi takuusopimuksen tehneille toteutuskumppaneille.

| (44) | Komission edustajista, toteutuskumppaneiden edustajista sekä yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä vailla äänioikeutta olevasta asiantuntijasta koostuvan johtokunnan olisi määritettävä InvestEU-rahaston strateginen ja operatiivinen ohjeistus. |
| --- | --- |

(44)

Komission edustajista, toteutuskumppaneiden edustajista sekä yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä vailla äänioikeutta olevasta asiantuntijasta koostuvan johtokunnan olisi määritettävä InvestEU-rahaston strateginen ja operatiivinen ohjeistus.

| (45) | Komission olisi arvioitava, ovatko toteutuskumppanien esittämät rahoitus- ja investointitoimet kaikkien unionin säädösten ja politiikkojen mukaisia. Rahoitus- ja investointitoimia koskevat päätökset tekisi viime kädessä toteutuskumppani. |
| --- | --- |

(45)

Komission olisi arvioitava, ovatko toteutuskumppanien esittämät rahoitus- ja investointitoimet kaikkien unionin säädösten ja politiikkojen mukaisia. Rahoitus- ja investointitoimia koskevat päätökset tekisi viime kädessä toteutuskumppani.

| (46) | Riippumattomista asiantuntijoista koostuvan investointikomitean olisi esitettävä päätelmänsä tuen myöntämisestä EU:n takuuna rahoitus- ja investointitoimille, jotka täyttävät tukikelpoisuusvaatimukset, ja näin tarjottava ulkopuolista asiantuntemusta hankkeisiin liittyvien investointien arvioinnissa. Investointikomitealla tulisi olla eri kokoonpanoja, joilla katetaan eri politiikan alat ja sektorit parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

(46)

Riippumattomista asiantuntijoista koostuvan investointikomitean olisi esitettävä päätelmänsä tuen myöntämisestä EU:n takuuna rahoitus- ja investointitoimille, jotka täyttävät tukikelpoisuusvaatimukset, ja näin tarjottava ulkopuolista asiantuntemusta hankkeisiin liittyvien investointien arvioinnissa. Investointikomitealla tulisi olla eri kokoonpanoja, joilla katetaan eri politiikan alat ja sektorit parhaalla mahdollisella tavalla.

| (47) | Investointikomitean olisi perustamisestaan alkaen vastattava myös asetuksen (EU) 2015/1017 nojalla tapahtuvasta EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, jotta vältetään tilanne, jossa samankaltaiset rinnakkaiset rakenteet arvioivat EU:n takuun käyttöä koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

(47)

Investointikomitean olisi perustamisestaan alkaen vastattava myös asetuksen (EU) 2015/1017 nojalla tapahtuvasta EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, jotta vältetään tilanne, jossa samankaltaiset rinnakkaiset rakenteet arvioivat EU:n takuun käyttöä koskevia ehdotuksia.

| (48) | Komission hoitaman riippumattoman sihteeristön, joka on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle, olisi avustettava investointikomiteaa. |
| --- | --- |

(48)

Komission hoitaman riippumattoman sihteeristön, joka on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle, olisi avustettava investointikomiteaa.

| (49) | Valitessaan toteutuskumppaneita InvestEU-rahaston käyttöön komission olisi otettava huomioon vastapuolen kyky saavuttaa InvestEU-rahaston tavoitteet ja osallistua omilla varoillaan, jotta voidaan varmistaa riittävä maantieteellinen kattavuus ja monipuolisuus, houkutella yksityisiä sijoittajia ja hajauttaa riskejä riittävästi sekä tarjota ratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Kun otetaan huomioon perussopimuksiin perustuva EIP-ryhmän asema, sen valmiudet toimia kaikissa jäsenvaltioissa ja kokemukset, joita nykyisistä rahoitusvälineistä ja ESIR-rahastosta on saatu, EIP-ryhmän olisi edelleen pysyttävä InvestEU-rahaston EU-osiossa etuoikeutettuna toteutuskumppanina. EIP-ryhmän lisäksi kansallisten kehityspankkien tai -laitosten olisi voitava tarjota täydentävää rahoitustuotevalikoimaa, sillä niiden kokemuksesta ja valmiuksista kansallisella ja alueellisella tasolla voisi olla hyötyä julkisten varojen vaikutuksen maksimoimisessa unionin koko alueella ja hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen tasapainon varmistamisessa. InvestEU-ohjelma olisi toteutettava siten, että edistetään yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia pienemmille ja uudemmille kehityspankeille ja -laitoksille. Lisäksi muiden kansainvälisten rahoituslaitosten olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi, erityisesti jos ne voivat tietyissä jäsenvaltioissa tarjota suhteellista etua erityisasiantuntemuksen ja -kokemuksen muodossa ja jos niiden osake-enemmistö on unionissa. Myös muiden yhteisöjen, jotka täyttävät varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset, olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi. |
| --- | --- |

(49)

Valitessaan toteutuskumppaneita InvestEU-rahaston käyttöön komission olisi otettava huomioon vastapuolen kyky saavuttaa InvestEU-rahaston tavoitteet ja osallistua omilla varoillaan, jotta voidaan varmistaa riittävä maantieteellinen kattavuus ja monipuolisuus, houkutella yksityisiä sijoittajia ja hajauttaa riskejä riittävästi sekä tarjota ratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Kun otetaan huomioon perussopimuksiin perustuva EIP-ryhmän asema, sen valmiudet toimia kaikissa jäsenvaltioissa ja kokemukset, joita nykyisistä rahoitusvälineistä ja ESIR-rahastosta on saatu, EIP-ryhmän olisi edelleen pysyttävä InvestEU-rahaston EU-osiossa etuoikeutettuna toteutuskumppanina. EIP-ryhmän lisäksi kansallisten kehityspankkien tai -laitosten olisi voitava tarjota täydentävää rahoitustuotevalikoimaa, sillä niiden kokemuksesta ja valmiuksista kansallisella ja alueellisella tasolla voisi olla hyötyä julkisten varojen vaikutuksen maksimoimisessa unionin koko alueella ja hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen tasapainon varmistamisessa. InvestEU-ohjelma olisi toteutettava siten, että edistetään yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia pienemmille ja uudemmille kehityspankeille ja -laitoksille. Lisäksi muiden kansainvälisten rahoituslaitosten olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi, erityisesti jos ne voivat tietyissä jäsenvaltioissa tarjota suhteellista etua erityisasiantuntemuksen ja -kokemuksen muodossa ja jos niiden osake-enemmistö on unionissa. Myös muiden yhteisöjen, jotka täyttävät varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset, olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi.

| (50) | Paremman maantieteellisen monipuolisuuden edistämiseksi voidaan perustaa investointijärjestelyjä, joissa toteutuskumppaneiden pyrkimykset ja asiantuntemus yhdistyvät kansallisten kehityspankkien tai -laitosten suppeaan kokemukseen rahoitusvälineiden käytöstä. Tällaisten rakenteiden perustamiseen olisi kannustettava muun muassa InvestEU-neuvontakeskuksesta saatavalla tuella. On asianmukaista koota yhteen investointikumppaneita, viranomaisia, asiantuntijoita, koulutus- ja tutkimuslaitoksia, asiaankuuluvia työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla investointijärjestelyjen käytön edistämiseksi asianomaisilla aloilla. |
| --- | --- |

(50)

Paremman maantieteellisen monipuolisuuden edistämiseksi voidaan perustaa investointijärjestelyjä, joissa toteutuskumppaneiden pyrkimykset ja asiantuntemus yhdistyvät kansallisten kehityspankkien tai -laitosten suppeaan kokemukseen rahoitusvälineiden käytöstä. Tällaisten rakenteiden perustamiseen olisi kannustettava muun muassa InvestEU-neuvontakeskuksesta saatavalla tuella. On asianmukaista koota yhteen investointikumppaneita, viranomaisia, asiantuntijoita, koulutus- ja tutkimuslaitoksia, asiaankuuluvia työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla investointijärjestelyjen käytön edistämiseksi asianomaisilla aloilla.

| (51) | Jäsenvaltio-osioon kuuluva EU:n takuu olisi myönnettävä mille tahansa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiselle toteutuskumppanille, mukaan lukien kansalliset tai alueelliset kehityspankit tai -laitokset, EIP, Euroopan investointirahasto ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Jäsenvaltio-osion toteutuskumppaneita valittaessa komission olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset rahoitusosuussopimuksen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 154 artiklan mukaan komission on tehtävä arvio toteutuskumppanin säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että ne tarjoavat unionin taloudellisille eduille komission tarjoamaa suojaa vastaavan suojan tason. |
| --- | --- |

(51)

Jäsenvaltio-osioon kuuluva EU:n takuu olisi myönnettävä mille tahansa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiselle toteutuskumppanille, mukaan lukien kansalliset tai alueelliset kehityspankit tai -laitokset, EIP, Euroopan investointirahasto ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Jäsenvaltio-osion toteutuskumppaneita valittaessa komission olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset rahoitusosuussopimuksen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 154 artiklan mukaan komission on tehtävä arvio toteutuskumppanin säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että ne tarjoavat unionin taloudellisille eduille komission tarjoamaa suojaa vastaavan suojan tason.

| (52) | Toteutuskumppanin olisi tehtävä rahoitus- ja investointitoimia koskeva lopullinen päätös omissa nimissään, toteutettava toimet sisäisiä sääntöjään, toimintapolitiikkojaan ja menettelyjään noudattaen ja kirjattava ne omaan tilinpäätökseensä tai tapauksen mukaan ilmoitettava ne tilinpäätöksen liitetiedoissa. Näin ollen komission olisi kirjattava ainoastaan EU:n takuusta mahdollisesti aiheutuva taloudellinen vastuu ja ilmoitettava takuun enimmäismäärä, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot myönnetystä takuusta. |
| --- | --- |

(52)

Toteutuskumppanin olisi tehtävä rahoitus- ja investointitoimia koskeva lopullinen päätös omissa nimissään, toteutettava toimet sisäisiä sääntöjään, toimintapolitiikkojaan ja menettelyjään noudattaen ja kirjattava ne omaan tilinpäätökseensä tai tapauksen mukaan ilmoitettava ne tilinpäätöksen liitetiedoissa. Näin ollen komission olisi kirjattava ainoastaan EU:n takuusta mahdollisesti aiheutuva taloudellinen vastuu ja ilmoitettava takuun enimmäismäärä, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot myönnetystä takuusta.

| (53) | InvestEU-rahaston olisi tarvittaessa sallittava unionin talousarviosta tai muista lähteistä, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, rahoitettujen avustusten, rahoitusvälineiden tai molempien joustava, saumaton ja tehokas yhdistäminen EU:n takuun kanssa tilanteissa, joissa tämä on tarpeen, jotta voidaan parhaiten tukea markkinoiden toimintapuutteiden tai optimaalista heikompien investointitilanteiden ratkaisemiseen tähtääviä investointeja. |
| --- | --- |

(53)

InvestEU-rahaston olisi tarvittaessa sallittava unionin talousarviosta tai muista lähteistä, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, rahoitettujen avustusten, rahoitusvälineiden tai molempien joustava, saumaton ja tehokas yhdistäminen EU:n takuun kanssa tilanteissa, joissa tämä on tarpeen, jotta voidaan parhaiten tukea markkinoiden toimintapuutteiden tai optimaalista heikompien investointitilanteiden ratkaisemiseen tähtääviä investointeja.

| (54) | Hankkeiden, joita toteutuskumppanit esittävät InvestEU-ohjelman tuen piiriin ja joihin sisältyy InvestEU-rahaston tuen yhdistäminen muista unionin ohjelmista myönnettyyn tukeen, tulisi kokonaisuudessaan vastata kyseisten unionin ohjelmien tavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita. EU:n takuun käytöstä olisi päätettävä InvestEU-ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Hankkeiden, joita toteutuskumppanit esittävät InvestEU-ohjelman tuen piiriin ja joihin sisältyy InvestEU-rahaston tuen yhdistäminen muista unionin ohjelmista myönnettyyn tukeen, tulisi kokonaisuudessaan vastata kyseisten unionin ohjelmien tavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita. EU:n takuun käytöstä olisi päätettävä InvestEU-ohjelman mukaisesti.

| (55) | InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tuettava vahvan investointihankejatkumon kehittämistä jokaiselle politiikkaikkunalle neuvonta-aloitteilla, jotka ovat EIP-ryhmän tai muiden neuvontakumppaneiden täytäntöön panemia taikka suoraan komission täytäntöön panemia. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi edistettävä maantieteellistä monipuolistamista unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien tavoitteiden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienten hankkeiden yhdistämiseen suuremmiksi salkuiksi. Komission, EIP-ryhmän ja muiden neuvontakumppaneiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tuen tehokkuuden, synergiaetujen ja tosiasiallisen maantieteellisen kattavuuden varmistamiseksi kaikkialla unionissa ottaen huomioon paikallisten toteutuskumppaneiden asiantuntemus ja paikalliset valmiudet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (15) perustettu Euroopan investointineuvontakeskus. Lisäksi InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava keskitetty yhteyspiste hankekehitystuelle, jota InvestEU-neuvontakeskus antaa viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille. |
| --- | --- |

(55)

InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tuettava vahvan investointihankejatkumon kehittämistä jokaiselle politiikkaikkunalle neuvonta-aloitteilla, jotka ovat EIP-ryhmän tai muiden neuvontakumppaneiden täytäntöön panemia taikka suoraan komission täytäntöön panemia. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi edistettävä maantieteellistä monipuolistamista unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien tavoitteiden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienten hankkeiden yhdistämiseen suuremmiksi salkuiksi. Komission, EIP-ryhmän ja muiden neuvontakumppaneiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tuen tehokkuuden, synergiaetujen ja tosiasiallisen maantieteellisen kattavuuden varmistamiseksi kaikkialla unionissa ottaen huomioon paikallisten toteutuskumppaneiden asiantuntemus ja paikalliset valmiudet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (15) perustettu Euroopan investointineuvontakeskus. Lisäksi InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava keskitetty yhteyspiste hankekehitystuelle, jota InvestEU-neuvontakeskus antaa viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille.

| (56) | Komission olisi perustettava InvestEU-neuvontakeskus EIP-ryhmä tärkeimpänä kumppaninaan ja hyödynnettävä Euroopan investointineuvontakeskuksen kautta saatuja kokemuksia. Komission olisi vastattava InvestEU-neuvontakeskuksen poliittisesta ohjauksesta sekä keskitetyn yhteyspisteen hallinnoinnista. EIP-ryhmän olisi tarjottava politiikkaikkunoiden mukaisia neuvonta-aloitteita. EIP-ryhmän olisi lisäksi tarjottava komissiolle operatiivisia palveluja, myös antamalla panoksensa neuvonta-aloitteita koskevaan strategiseen ja poliittiseen ohjeistukseen, kartoittamalla olemassa olevia ja tulevia neuvonta-aloitteita, arvioimalla neuvontatarpeita ja antamalla komissiolle neuvoja optimaalisista keinoista vastata näihin tarpeisiin olemassa olevien tai uusien neuvonta-aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

(56)

Komission olisi perustettava InvestEU-neuvontakeskus EIP-ryhmä tärkeimpänä kumppaninaan ja hyödynnettävä Euroopan investointineuvontakeskuksen kautta saatuja kokemuksia. Komission olisi vastattava InvestEU-neuvontakeskuksen poliittisesta ohjauksesta sekä keskitetyn yhteyspisteen hallinnoinnista. EIP-ryhmän olisi tarjottava politiikkaikkunoiden mukaisia neuvonta-aloitteita. EIP-ryhmän olisi lisäksi tarjottava komissiolle operatiivisia palveluja, myös antamalla panoksensa neuvonta-aloitteita koskevaan strategiseen ja poliittiseen ohjeistukseen, kartoittamalla olemassa olevia ja tulevia neuvonta-aloitteita, arvioimalla neuvontatarpeita ja antamalla komissiolle neuvoja optimaalisista keinoista vastata näihin tarpeisiin olemassa olevien tai uusien neuvonta-aloitteiden avulla.

| (57) | Jotta voidaan taata neuvontapalvelujen ulottaminen laajalle maantieteelliselle alueelle koko unionissa ja levittää tuloksellisesti tietoa InvestEU-rahastosta paikallistasolla, olisi varmistettava InvestEU-neuvontakeskuksen paikallinen edustus siellä, missä sitä tarvitaan, ottaen huomioon nykyiset tukijärjestelyt ja paikalliset kumppanit; näin voidaan antaa konkreettista, ennakoivaa ja räätälöityä tukea paikan päällä. Jotta voidaan helpottaa neuvonnan tarjoamista paikallistasolla ja varmistaa tukien tehokkuus, synergiavaikutus ja tosiasiallinen maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionin alueella, InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä kansallisten kehityspankkien tai -laitosten kanssa sekä hyödynnettävä ja käytettävä niiden asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(57)

Jotta voidaan taata neuvontapalvelujen ulottaminen laajalle maantieteelliselle alueelle koko unionissa ja levittää tuloksellisesti tietoa InvestEU-rahastosta paikallistasolla, olisi varmistettava InvestEU-neuvontakeskuksen paikallinen edustus siellä, missä sitä tarvitaan, ottaen huomioon nykyiset tukijärjestelyt ja paikalliset kumppanit; näin voidaan antaa konkreettista, ennakoivaa ja räätälöityä tukea paikan päällä. Jotta voidaan helpottaa neuvonnan tarjoamista paikallistasolla ja varmistaa tukien tehokkuus, synergiavaikutus ja tosiasiallinen maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionin alueella, InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä kansallisten kehityspankkien tai -laitosten kanssa sekä hyödynnettävä ja käytettävä niiden asiantuntemusta.

| (58) | InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava neuvontaa pienikokoisille hankkeille ja startup-yrityshankkeille etenkin silloin, kun startup-yritys pyrkii suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla, ottaen huomioon muut palvelut, joilla nämä toimet voidaan kattaa, ja pyrkien synergiaan kyseisten palvelujen kanssa. |
| --- | --- |

(58)

InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava neuvontaa pienikokoisille hankkeille ja startup-yrityshankkeille etenkin silloin, kun startup-yritys pyrkii suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla, ottaen huomioon muut palvelut, joilla nämä toimet voidaan kattaa, ja pyrkien synergiaan kyseisten palvelujen kanssa.

| (59) | InvestEU-rahaston yhteydessä tarvitaan hankkeiden kehittämiseen liittyvää tukea ja valmiuksien kehittämistukea laadukkaiden hankkeiden alullepanon edellyttämien organisatoristen valmiuksien ja markkinakehitystoiminnan kehittämistä varten. Tällainen tuki olisi kohdennettava myös rahoituksen välittäjiin, jotka ovat avainasemassa, jotta
  pk-yrityksiä ja muita toimijoita
  voidaan auttaa saamaan rahoitusta ja hyödyntämään koko potentiaalinsa
  , ja sen olisi sisällettävä teknistä apua
  . Neuvontatuen tavoitteena on lisäksi luoda edellytykset mahdollisten tukikelpoisten rahoituksen saajien määrän lisäämiseen uusilla markkinasegmenteillä, erityisesti jos yksittäisten hankkeiden pieni koko lisää huomattavasti transaktiokustannuksia hanketasolla, kuten sosiaalisen rahoituksen ekosysteemeissä, mukaan lukien hyväntekeväisyysjärjestöt tai kulttuuriala ja luovat alat. Valmiuksien kehittämistuen pitäisi olla täydentävää tukea niiden toimien lisäksi, jotka toteutetaan unionin muiden, tietyt politiikan alat kattavien ohjelmien puitteissa. Olisi pyrittävä myös tukemaan mahdollisten hankkeiden toteuttajien, erityisesti paikallisten organisaatioiden ja viranomaisten, valmiuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

(59)

InvestEU-rahaston yhteydessä tarvitaan hankkeiden kehittämiseen liittyvää tukea ja valmiuksien kehittämistukea laadukkaiden hankkeiden alullepanon edellyttämien organisatoristen valmiuksien ja markkinakehitystoiminnan kehittämistä varten. Tällainen tuki olisi kohdennettava myös rahoituksen välittäjiin, jotka ovat avainasemassa, jotta
  pk-yrityksiä ja muita toimijoita
  voidaan auttaa saamaan rahoitusta ja hyödyntämään koko potentiaalinsa
  , ja sen olisi sisällettävä teknistä apua
  . Neuvontatuen tavoitteena on lisäksi luoda edellytykset mahdollisten tukikelpoisten rahoituksen saajien määrän lisäämiseen uusilla markkinasegmenteillä, erityisesti jos yksittäisten hankkeiden pieni koko lisää huomattavasti transaktiokustannuksia hanketasolla, kuten sosiaalisen rahoituksen ekosysteemeissä, mukaan lukien hyväntekeväisyysjärjestöt tai kulttuuriala ja luovat alat. Valmiuksien kehittämistuen pitäisi olla täydentävää tukea niiden toimien lisäksi, jotka toteutetaan unionin muiden, tietyt politiikan alat kattavien ohjelmien puitteissa. Olisi pyrittävä myös tukemaan mahdollisten hankkeiden toteuttajien, erityisesti paikallisten organisaatioiden ja viranomaisten, valmiuksien kehittämistä.

| (60) | Olisi otettava käyttöön InvestEU-portaali, joka tarjoaa helposti saatavilla olevan ja käyttäjäystävällisen hanketietokannan, jolla lisätään rahoitusta tarvitsevien investointihankkeiden näkyvyyttä ja jonka tarkoituksena on erityisesti tarjota toteutuskumppaneille unionin lainsäädännön ja politiikkojen mukainen mahdollinen investointihankejatkumo. |
| --- | --- |

(60)

Olisi otettava käyttöön InvestEU-portaali, joka tarjoaa helposti saatavilla olevan ja käyttäjäystävällisen hanketietokannan, jolla lisätään rahoitusta tarvitsevien investointihankkeiden näkyvyyttä ja jonka tarkoituksena on erityisesti tarjota toteutuskumppaneille unionin lainsäädännön ja politiikkojen mukainen mahdollinen investointihankejatkumo.

| (61) | InvestEU:n yhteydessä olisi toteutettava asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, joilla voidaan lievittää covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia
  ja vahvistaa unionin taloutta pitkällä aikavälillä
  . Tällaisia lisävaroja käytettäessä olisi varmistettava asetuksessa [Euroopan unionin elpymisväline] säädettyjen määräaikojen noudattaminen.
  Tämä vaatimus täyttyisi, jos toteutuskumppaneiden kanssa tehtäisiin asiaankuuluvat takuusopimukset 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- |

(61)

InvestEU:n yhteydessä olisi toteutettava asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, joilla voidaan lievittää covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia
  ja vahvistaa unionin taloutta pitkällä aikavälillä
  . Tällaisia lisävaroja käytettäessä olisi varmistettava asetuksessa [Euroopan unionin elpymisväline] säädettyjen määräaikojen noudattaminen.
  Tämä vaatimus täyttyisi, jos toteutuskumppaneiden kanssa tehtäisiin asiaankuuluvat takuusopimukset 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä.

| (62) | InvestEU-ohjelmaa on paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (16) 22 ja 23 kohdan nojalla arvioitava kerättyjen tietojen perusteella erityisten seurantavaatimusten mukaisesti välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella voidaan arvioida InvestEU-ohjelman käytännön vaikutuksia. |
| --- | --- |

(62)

InvestEU-ohjelmaa on paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (16) 22 ja 23 kohdan nojalla arvioitava kerättyjen tietojen perusteella erityisten seurantavaatimusten mukaisesti välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella voidaan arvioida InvestEU-ohjelman käytännön vaikutuksia.

| (63) | Olisi otettava käyttöön kattava seurantakehys, joka perustuu tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreihin, jotta voidaan seurata edistymistä unionin tavoitteissa. Jotta vastuuvelvollisuus unionin kansalaisia kohtaan voidaan varmistaa, komission olisi raportoitava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle InvestEU-ohjelman edistymisestä, vaikutuksista ja sen perusteella toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

(63)

Olisi otettava käyttöön kattava seurantakehys, joka perustuu tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreihin, jotta voidaan seurata edistymistä unionin tavoitteissa. Jotta vastuuvelvollisuus unionin kansalaisia kohtaan voidaan varmistaa, komission olisi raportoitava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle InvestEU-ohjelman edistymisestä, vaikutuksista ja sen perusteella toteutetuista toimista.

| (64) | Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatetta koskevia yleistyneitä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. |
| --- | --- |

(64)

Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatetta koskevia yleistyneitä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys.

| (65) | InvestEU-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien talousarviotakuuta koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(65)

InvestEU-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien talousarviotakuuta koskevat säännöt.

| (66) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (18), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (19) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (20) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvia rikoksia sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (21) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, EPPOlle – niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön – ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(66)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (18), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (19) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (20) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvia rikoksia sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (21) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, EPPOlle – niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön – ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (67) | Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmansien maiden osallistuminen voi perustua myös muihin oikeudellisiin välineisiin. Tässä asetuksessa olisi oltava erityinen säännös, jolla myönnetään toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
| --- | --- |

(67)

Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmansien maiden osallistuminen voi perustua myös muihin oikeudellisiin välineisiin. Tässä asetuksessa olisi oltava erityinen säännös, jolla myönnetään toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

| (68) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä annetun neuvoston päätösehdotuksen (”MMA-assosiaatiopäätös”)] (22) 83 artiklan nojalla saada rahoitusta InvestEU-ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
| --- | --- |

(68)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä annetun neuvoston päätösehdotuksen (”MMA-assosiaatiopäätös”)] (22) 83 artiklan nojalla saada rahoitusta InvestEU-ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

| (69) | Jotta voidaan täydentää tämän asetuksen tiettyjä muita kuin keskeisiä osia investointisuuntaviivoilla ja indikaattoreiden tulostaululla ja helpottaa tulosindikaattoreiden nopeaa ja joustavaa mukauttamista sekä muuttaa rahoitusastetta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  indikaattoreista, joita johtokunta käyttää määrittääkseen jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-pandemiasta, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, ja näiden indikaattoreiden soveltamista koskevasta menetelmästä sekä
  eri politiikkaikkunoiden rahoitus- ja investointitoimia koskevien investointisuuntaviivojen laatimisesta, tulostaulusta sekä tämän asetuksen liitteen III muuttamisesta indikaattoreiden tarkistamiseksi tai täydentämiseksi ja rahoitusosuuden muuttamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti näiden investointisuuntaviivojen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(69)

Jotta voidaan täydentää tämän asetuksen tiettyjä muita kuin keskeisiä osia investointisuuntaviivoilla ja indikaattoreiden tulostaululla ja helpottaa tulosindikaattoreiden nopeaa ja joustavaa mukauttamista sekä muuttaa rahoitusastetta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä
  indikaattoreista, joita johtokunta käyttää määrittääkseen jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-pandemiasta, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, ja näiden indikaattoreiden soveltamista koskevasta menetelmästä sekä
  eri politiikkaikkunoiden rahoitus- ja investointitoimia koskevien investointisuuntaviivojen laatimisesta, tulostaulusta sekä tämän asetuksen liitteen III muuttamisesta indikaattoreiden tarkistamiseksi tai täydentämiseksi ja rahoitusosuuden muuttamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti näiden investointisuuntaviivojen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (69 a) | On tarpeen varmistaa, että InvestEU pannaan täytäntöön mahdollisimman pian sen voimaantulon jälkeen. Sen vuoksi olisi asianmukaista antaa toteutuskumppaneille mahdollisuus toimittaa rahoitus- ja investointitoimet komissiolle ennen investointikomitean toiminnan aloittamista tai ennen asiaankuuluvan takuusopimuksen tekemistä. Tällaisissa tapauksissa komission olisi vastattava toimien hyväksymisestä. Olisi myös oltava mahdollista yhdistää tarvittaessa ja ennakkoarvioinnin perusteella sekä tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustetut rahoitusvälineet että asetuksella (EU) 2015/1017 perustettu EU:n takaus tämän asetuksen mukaisiin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

(69 a)

On tarpeen varmistaa, että InvestEU pannaan täytäntöön mahdollisimman pian sen voimaantulon jälkeen. Sen vuoksi olisi asianmukaista antaa toteutuskumppaneille mahdollisuus toimittaa rahoitus- ja investointitoimet komissiolle ennen investointikomitean toiminnan aloittamista tai ennen asiaankuuluvan takuusopimuksen tekemistä. Tällaisissa tapauksissa komission olisi vastattava toimien hyväksymisestä. Olisi myös oltava mahdollista yhdistää tarvittaessa ja ennakkoarvioinnin perusteella sekä tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustetut rahoitusvälineet että asetuksella (EU) 2015/1017 perustettu EU:n takaus tämän asetuksen mukaisiin rahoitusvälineisiin.

| (70) | InvestEU-ohjelmalla olisi puututtava unionin laajuisiin ja jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin sekä mahdollistettava uusiin tai monimutkaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin kohdistettujen innovatiivisten rahoitustuotteiden ja niiden levitysjärjestelmien unioninlaajuinen markkinatestaus. Näistä syistä unionin tason toimet ovat perusteltuja, |
| --- | --- |

(70)

InvestEU-ohjelmalla olisi puututtava unionin laajuisiin ja jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin sekä mahdollistettava uusiin tai monimutkaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin kohdistettujen innovatiivisten rahoitustuotteiden ja niiden levitysjärjestelmien unioninlaajuinen markkinatestaus. Näistä syistä unionin tason toimet ovat perusteltuja,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Tällä asetuksella perustetaan InvestEU-rahasto, josta myönnetään EU:n takuu unionin sisäisten politiikkojen tavoitteisiin myötävaikuttavien toteutuskumppaneiden toteuttamien rahoitus- ja investointitoimien tukemiseksi.

2.   Lisäksi tällä asetuksella perustetaan neuvontamekanismi tarjoamaan tukea investointikelpoisten hankkeiden kehittämiseen ja rahoituksen saantiin ja avustamaan niihin liittyvien valmiuksien kehittämisessä, jäljempänä ”InvestEU-neuvontakeskus”. Tällä asetuksella perustetaan myös tietokanta, jonka avulla hankkeet, joille hankkeiden toteuttajat hakevat rahoitusta, saavat näkyvyyttä, ja jonka kautta sijoittajat saavat tietoa investointimahdollisuuksista, jäljempänä ”InvestEU-portaali”.

3.   Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman tavoitteet, sen talousarvio ja EU:n takuun määrä vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ”InvestEU-ohjelmalla” InvestEU-rahastoa, InvestEU-neuvontakeskusta, InvestEU-portaalia ja rahoitusta yhdistäviä toimia yhdessä; |
| --- | --- |

1)

”InvestEU-ohjelmalla” InvestEU-rahastoa, InvestEU-neuvontakeskusta, InvestEU-portaalia ja rahoitusta yhdistäviä toimia yhdessä;

| 2) | ”EU:n takuulla” yleistä, peruuttamatonta, ehdotonta ja vaadittaessa maksettavaa talousarviotakuuta unionin talousarviosta, jonka puitteissa varainhoitoasetuksen 219 artiklan 1 kohdan mukaiset talousarviotakuut tulevat voimaan toteutuskumppaneiden kanssa tehtyjen yksittäisten takuusopimusten tullessa voimaan; |
| --- | --- |

2)

”EU:n takuulla” yleistä, peruuttamatonta, ehdotonta ja vaadittaessa maksettavaa talousarviotakuuta unionin talousarviosta, jonka puitteissa varainhoitoasetuksen 219 artiklan 1 kohdan mukaiset talousarviotakuut tulevat voimaan toteutuskumppaneiden kanssa tehtyjen yksittäisten takuusopimusten tullessa voimaan;

| 3) | ”politiikkaikkunoilla” 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja osa-alueita, joita tuetaan kohdennetusti EU:n takuulla; |
| --- | --- |

3)

”politiikkaikkunoilla” 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja osa-alueita, joita tuetaan kohdennetusti EU:n takuulla;

| 4) | ”osioilla” EU:n takuun osia, jotka määritellään takuun perustana olevien varojen alkuperän perusteella; |
| --- | --- |

4)

”osioilla” EU:n takuun osia, jotka määritellään takuun perustana olevien varojen alkuperän perusteella;

| 5) | ”rahoitusta yhdistävillä toimilla” unionin talousarviosta tuettavia toimia, joiden tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, EU:n talousarviosta rahoitettavia takaisin maksettavia tukimuotoja tai näitä molempia kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten tai kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamiin, takaisin maksettaviin tukimuotoihin; unionin ohjelmat, joita rahoitetaan muista lähteistä kuin unionin talousarviosta, esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, voidaan rinnastaa tässä määritelmässä unionin talousarviosta rahoitettaviin unionin ohjelmiin; |
| --- | --- |

5)

”rahoitusta yhdistävillä toimilla” unionin talousarviosta tuettavia toimia, joiden tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, EU:n talousarviosta rahoitettavia takaisin maksettavia tukimuotoja tai näitä molempia kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten tai kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamiin, takaisin maksettaviin tukimuotoihin; unionin ohjelmat, joita rahoitetaan muista lähteistä kuin unionin talousarviosta, esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, voidaan rinnastaa tässä määritelmässä unionin talousarviosta rahoitettaviin unionin ohjelmiin;

| 6) | ”EIP:llä” Euroopan investointipankkia; |
| --- | --- |

6)

”EIP:llä” Euroopan investointipankkia;

| 7) | ”EIP-ryhmällä” EIP:tä, sen tytäryhtiöitä ja muita Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 5, jäljempänä ”EIP:n perussääntö”, olevan 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettuja yksikköjä; |
| --- | --- |

7)

”EIP-ryhmällä” EIP:tä, sen tytäryhtiöitä ja muita Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 5, jäljempänä ”EIP:n perussääntö”, olevan 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettuja yksikköjä;

| 8) | ”rahoitusosuudella” toteutuskumppanin oman riskinottokapasiteetin muotoista rahoitusosuutta, joka annetaan samoin ehdoin EU:n takuun kanssa tai toisessa muodossa, joka mahdollistaa InvestEU-ohjelman tehokkaan toteuttamisen ja varmistaa samalla etujen asianmukaisen yhteensovittamisen; |
| --- | --- |

8)

”rahoitusosuudella” toteutuskumppanin oman riskinottokapasiteetin muotoista rahoitusosuutta, joka annetaan samoin ehdoin EU:n takuun kanssa tai toisessa muodossa, joka mahdollistaa InvestEU-ohjelman tehokkaan toteuttamisen ja varmistaa samalla etujen asianmukaisen yhteensovittamisen;

| 9) | ”rahoitusosuussopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja yksi tai useampi jäsenvaltio määrittelevät EU:n takuun ehdot 9 artiklassa vahvistetussa jäsenvaltio-osiossa; |
| --- | --- |

9)

”rahoitusosuussopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja yksi tai useampi jäsenvaltio määrittelevät EU:n takuun ehdot 9 artiklassa vahvistetussa jäsenvaltio-osiossa;

| 10) | ”rahoitustuotteella” rahoitusmekanismia tai -järjestelyä, jonka ehtojen nojalla toteutuskumppani tarjoaa suoraa tai välitettyä rahoitusta lopullisille saajille käyttämällä mitä tahansa 15 artiklassa tarkoitettua rahoitustyyppiä; |
| --- | --- |

10)

”rahoitustuotteella” rahoitusmekanismia tai -järjestelyä, jonka ehtojen nojalla toteutuskumppani tarjoaa suoraa tai välitettyä rahoitusta lopullisille saajille käyttämällä mitä tahansa 15 artiklassa tarkoitettua rahoitustyyppiä;

| 11) | ”rahoitus- ja/tai investointitoimilla” toteutuskumppanin omissa nimissään sisäisten sääntöjensä, toimintapolitiikkojensa ja menettelyjensä mukaisesti toteuttamia toimia, jotka esitetään toteutuskumppanin tilinpäätöstiedoissa tai, tapauksen mukaan, ilmoitetaan kyseisten tilinpäätöstietojen liitteissä ja joilla lopullisille saajille annetaan rahoitusta suoraan tai välillisesti rahoitustuotteiden välityksellä; |
| --- | --- |

11)

”rahoitus- ja/tai investointitoimilla” toteutuskumppanin omissa nimissään sisäisten sääntöjensä, toimintapolitiikkojensa ja menettelyjensä mukaisesti toteuttamia toimia, jotka esitetään toteutuskumppanin tilinpäätöstiedoissa tai, tapauksen mukaan, ilmoitetaan kyseisten tilinpäätöstietojen liitteissä ja joilla lopullisille saajille annetaan rahoitusta suoraan tai välillisesti rahoitustuotteiden välityksellä;

| 12) | ”yhteistyössä hallinnoitavilla rahastoilla” rahastoja, jotka tarjoavat mahdollisuuden osoittaa osan kyseisistä rahastoista talousarviotakuun rahoittamiseen InvestEU-rahaston jäsenvaltio-osiossa, eli Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+), koheesiorahastoa, Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) ja [oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa] (23); |
| --- | --- |

12)

”yhteistyössä hallinnoitavilla rahastoilla” rahastoja, jotka tarjoavat mahdollisuuden osoittaa osan kyseisistä rahastoista talousarviotakuun rahoittamiseen InvestEU-rahaston jäsenvaltio-osiossa, eli Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+), koheesiorahastoa, Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) ja [oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa] (23);

| 13) | ”takuusopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja toteutuskumppani määrittävät ehdot, jotka koskevat ehdotusten tekemistä EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, EU:n takuun myöntämistä kyseisille toimille ja kyseisten toimien toteuttamista tämän asetuksen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

13)

”takuusopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja toteutuskumppani määrittävät ehdot, jotka koskevat ehdotusten tekemistä EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, EU:n takuun myöntämistä kyseisille toimille ja kyseisten toimien toteuttamista tämän asetuksen säännösten mukaisesti;

| 14) | ”toteutuskumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta rahoituksen välittäjää, jonka kanssa komissio on tehnyt takuusopimuksen; |
| --- | --- |

14)

”toteutuskumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta rahoituksen välittäjää, jonka kanssa komissio on tehnyt takuusopimuksen;

| 15) | ”Euroopan yhteistä etua koskevalla tärkeällä hankkeella” hanketta, joka täyttää kaikki kriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista annetussa komission tiedonannossa (EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4) tai mahdollisissa myöhemmissä tarkistuksissa; |
| --- | --- |

15)

”Euroopan yhteistä etua koskevalla tärkeällä hankkeella” hanketta, joka täyttää kaikki kriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista annetussa komission tiedonannossa (EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4) tai mahdollisissa myöhemmissä tarkistuksissa;

| 16) | ”InvestEU-neuvontakeskuksella” 24 artiklassa määriteltyä teknistä apua; |
| --- | --- |

16)

”InvestEU-neuvontakeskuksella” 24 artiklassa määriteltyä teknistä apua;

| 17) | ”neuvontasopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja neuvontakumppani määrittävät InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanoa koskevat ehdot; |
| --- | --- |

17)

”neuvontasopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja neuvontakumppani määrittävät InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanoa koskevat ehdot;

| 18) | ”neuvonta-aloitteella” teknistä apua ja neuvontapalveluja, joilla tuetaan investointeja, mukaan lukien neuvontakumppaneiden, komission kanssa sopimuksen tehneiden ulkoisten palveluntarjoajien tai toimeenpanovirastojen tarjoamat valmiuksien kehittämistoimet; |
| --- | --- |

18)

”neuvonta-aloitteella” teknistä apua ja neuvontapalveluja, joilla tuetaan investointeja, mukaan lukien neuvontakumppaneiden, komission kanssa sopimuksen tehneiden ulkoisten palveluntarjoajien tai toimeenpanovirastojen tarjoamat valmiuksien kehittämistoimet;

| 19) | ”neuvontakumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka kanssa komissio on tehnyt neuvontasopimuksen yhden tai useamman neuvonta-aloitteen toteuttamiseksi, lukuun ottamatta neuvonta-aloitteita, joiden toteuttajina ovat komission tai toimeenpanovirastojen kanssa sopimuksen tehneet ulkoiset palveluntarjoajat; |
| --- | --- |

19)

”neuvontakumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka kanssa komissio on tehnyt neuvontasopimuksen yhden tai useamman neuvonta-aloitteen toteuttamiseksi, lukuun ottamatta neuvonta-aloitteita, joiden toteuttajina ovat komission tai toimeenpanovirastojen kanssa sopimuksen tehneet ulkoiset palveluntarjoajat;

| 20) | ”InvestEU-portaalilla” 25 artiklassa määriteltyä tietokantaa; |
| --- | --- |

20)

”InvestEU-portaalilla” 25 artiklassa määriteltyä tietokantaa;

| 21) | ”investointisuuntaviivoilla” 7 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja delegoidulla säädöksellä vahvistettuja suuntaviivoja; |
| --- | --- |

21)

”investointisuuntaviivoilla” 7 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja delegoidulla säädöksellä vahvistettuja suuntaviivoja;

| 22) | ”investointijärjestelyllä” erityisrahoitusyhtiötä, hoidettua tiliä, sopimusperusteista yhteisrahoitus- tai riskinjakojärjestelyä tai millä tahansa muulla tavoin luotua järjestelyä, jonka kautta yhteisöt kanavoivat rahoitusosuuden joidenkin investointihankkeiden rahoittamiseksi ja johon voi sisältyä






  a) | kansallinen tai alueellinen järjestely, johon on koottu useita investointihankkeita tietyn jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- | --- |

22)

”investointijärjestelyllä” erityisrahoitusyhtiötä, hoidettua tiliä, sopimusperusteista yhteisrahoitus- tai riskinjakojärjestelyä tai millä tahansa muulla tavoin luotua järjestelyä, jonka kautta yhteisöt kanavoivat rahoitusosuuden joidenkin investointihankkeiden rahoittamiseksi ja johon voi sisältyä

a)

kansallinen tai alueellinen järjestely, johon on koottu useita investointihankkeita tietyn jäsenvaltion alueella;

| b) | rajatylittävä, usean maan kattava, alueellinen tai makroalueellinen järjestely, johon on koottu investointihankkeista tietyllä maantieteellisellä alueella kiinnostuneita kumppaneita useilta alueilta tai useista jäsenvaltioista tai kolmansista maista; |
| --- | --- |

b)

rajatylittävä, usean maan kattava, alueellinen tai makroalueellinen järjestely, johon on koottu investointihankkeista tietyllä maantieteellisellä alueella kiinnostuneita kumppaneita useilta alueilta tai useista jäsenvaltioista tai kolmansista maista;

| c) | aihekohtainen järjestely, johon on koottu tietyn alan investointihankkeita; |
| --- | --- |

c)

aihekohtainen järjestely, johon on koottu tietyn alan investointihankkeita;

| 23) | ”mikrorahoituksella” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 11 kohdassa] määriteltyä mikrorahoitusta; |
| --- | --- |

23)

”mikrorahoituksella” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 11 kohdassa] määriteltyä mikrorahoitusta;

| 24) | ”kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella” oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia; |
| --- | --- |

24)

”kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella” oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia;

| 25) | ”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” komission suosituksen 2003/361/EY (24) liitteessä tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä; |
| --- | --- |

25)

”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” komission suosituksen 2003/361/EY (24) liitteessä tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;

| 26) | ”pienillä midcap-yrityksillä” yhteisöjä, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja joissa on enintään 499 työntekijää; |
| --- | --- |

26)

”pienillä midcap-yrityksillä” yhteisöjä, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja joissa on enintään 499 työntekijää;

| 26 a) | ”yrityksillä” vakavaraisuustuki-ikkunassa yrityksiä, hankeyhtiöitä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja muita oikeudellisia rakenteita; |
| --- | --- |

26 a)

”yrityksillä” vakavaraisuustuki-ikkunassa yrityksiä, hankeyhtiöitä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja muita oikeudellisia rakenteita;

| 27) | ”yhteiskunnallisilla yrityksillä” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 15 kohdassa] määriteltyjä yhteiskunnallisia yrityksiä; |
| --- | --- |

27)

”yhteiskunnallisilla yrityksillä” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 15 kohdassa] määriteltyjä yhteiskunnallisia yrityksiä;

| 28) | ”kolmansilla mailla” maita, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

28)

”kolmansilla mailla” maita, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita.

3 artikla

InvestEU-ohjelman tavoitteet

1.   InvestEU-ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea unionin politiikkatavoitteita rahoitus- ja investointitoimilla, joilla edistetään:

| a) | unionin kilpailukykyä, tutkimus, innovointi ja digitalisaatio mukaan lukien; |
| --- | --- |

a)

unionin kilpailukykyä, tutkimus, innovointi ja digitalisaatio mukaan lukien;

| b) | unionin talouden kasvua ja työllisyyttä, unionin talouden kestävyyttä sekä sen ympäristö- ja ilmastoulottuvuutta, joka myötävaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen; |
| --- | --- |

b)

unionin talouden kasvua ja työllisyyttä, unionin talouden kestävyyttä sekä sen ympäristö- ja ilmastoulottuvuutta, joka myötävaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen;

| c) | unionin sosiaalista sopeutumiskykyä, osallistavuutta ja innovatiivisuutta; |
| --- | --- |

c)

unionin sosiaalista sopeutumiskykyä, osallistavuutta ja innovatiivisuutta;

| d) | tieteen ja teknologian kehityksen sekä kulttuurin ja koulutuksen edistämistä; |
| --- | --- |

d)

tieteen ja teknologian kehityksen sekä kulttuurin ja koulutuksen edistämistä;

| e) | unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä ja sisämarkkinoiden vahvistumista, mukaan lukien ratkaisut, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä ja edistetään kestävää rahoitusta; |
| --- | --- |

e)

unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä ja sisämarkkinoiden vahvistumista, mukaan lukien ratkaisut, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä ja edistetään kestävää rahoitusta;

| f) | taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämistä; tai |
| --- | --- |

f)

taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämistä; tai

| g) | unionin talouden
  ja erityisesti pk-yritysten
  kestävää ja osallistavaa elpymistä covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen,
  aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden olemassa olevien
  strategisten arvoketjujen ylläpitämistä ja vahvistamista
  ja uusien tällaisten arvoketjujen kehittämistä
  sekä unionille strategisesti tärkeän toiminnan ylläpitämistä ja lujittamista kriittisen infrastruktuurin,
  olipa se fyysistä tai virtuaalista tai henkiseen omaisuuteen perustuvaa,
  muutokseen johtavan teknologian, mullistavien innovaatioiden ja yritysten ja kuluttajien tarvitsemien hyödykkeiden osalta
  ja kestävän siirtymän tukemista unionin vuoden 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden mukaisesti ja ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -tavoite
  . |
| --- | --- |

g)

unionin talouden
  ja erityisesti pk-yritysten
  kestävää ja osallistavaa elpymistä covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen,
  aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden olemassa olevien
  strategisten arvoketjujen ylläpitämistä ja vahvistamista
  ja uusien tällaisten arvoketjujen kehittämistä
  sekä unionille strategisesti tärkeän toiminnan ylläpitämistä ja lujittamista kriittisen infrastruktuurin,
  olipa se fyysistä tai virtuaalista tai henkiseen omaisuuteen perustuvaa,
  muutokseen johtavan teknologian, mullistavien innovaatioiden ja yritysten ja kuluttajien tarvitsemien hyödykkeiden osalta
  ja kestävän siirtymän tukemista unionin vuoden 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden mukaisesti ja ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -tavoite
  .

2.   InvestEU-ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

| a) | kestävään infrastruktuuriin liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

a)

kestävään infrastruktuuriin liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla;

| b) | tutkimukseen, innovointiin ja digitalisaatioon liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen, mukaan lukien innovatiivisten yritysten laajentamisen ja teknologioiden markkinoille saattamisen tukeminen, 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

b)

tutkimukseen, innovointiin ja digitalisaatioon liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen, mukaan lukien innovatiivisten yritysten laajentamisen ja teknologioiden markkinoille saattamisen tukeminen, 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla;

| c) | pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen ja tällaisten yritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn lisääminen; |
| --- | --- |

c)

pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen ja tällaisten yritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn lisääminen;

| d) | yhteiskunnallisten yritysten mikrorahoituksen ja muun rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen, jotta voidaan tukea sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen ja taitoihin kohdistuvia rahoitus- ja investointitoimia sekä kehittää ja vakiinnuttaa sosiaalisten investointien markkinoita 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

d)

yhteiskunnallisten yritysten mikrorahoituksen ja muun rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen, jotta voidaan tukea sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen ja taitoihin kohdistuvia rahoitus- ja investointitoimia sekä kehittää ja vakiinnuttaa sosiaalisten investointien markkinoita 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla;

| e) | rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla unionin ▌ strategisen riippumattomuuden
  ja kestävyyden ja sen talouden osallistavuuden ja lähentymisen
  ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi
  sekä talouden häiriöiden sietokyvyn vahvistamiseksi
  ; |
| --- | --- |

e)

rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla unionin ▌ strategisen riippumattomuuden
  ja kestävyyden ja sen talouden osallistavuuden ja lähentymisen
  ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi
  sekä talouden häiriöiden sietokyvyn vahvistamiseksi
  ;

| e a) | johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden ja unionissa toimivien yritysten vakavaraisuuden tukeminen. |
| --- | --- |

e a)

johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden ja unionissa toimivien yritysten vakavaraisuuden tukeminen.

4 artikla

EU:n takuun talousarvio ja määrä

1.   Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua EU-osiota varten EU:n takuu on
  91 773 320 000
   euroa (käypinä hintoina). Sen rahoitusaste on
  40
   prosenttia. Tästä rahoitusasteesta johtuvaa rahoitusta laskettaessa otetaan huomioon myös 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä.

Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltio-osiota varten EU:n takuuta voidaan korottaa jäsenvaltioiden [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] (25) [10 artiklan 1 kohdan] ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] (26) [75 artiklan 1 kohdan] nojalla
  ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen yhteydessä laadittaviin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisesti
  osoittamalla määrällä.

Jäsenvaltiot voivat suorittaa myös käteisellä lisämaksun EU:n takuun korottamiseksi jäsenvaltio-osiota varten. Kyseistä määrää pidetään varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona.

Myös 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden rahoitusosuudet, jotka varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetaan kokonaan käteisenä, korottavat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua EU:n takuuta.

2.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 31 153 850 000 euroa (käypinä hintoina) osoitetaan asetuksen [EURI] 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanotoimiin 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten.

Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä
  19 850 000 000
   euroa (käypinä hintoina) osoitetaan asetuksen [EURI] 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanotoimiin 3 artiklan 2 kohdan a 
  ja e a
   alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten.

Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä
  40 769 470 000
   euroa osoitetaan 3 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut määrät ovat käytettävissä vasta asetuksen [EURI] 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen.

EU-osiota varten tarkoitetun EU:n takuun ohjeellinen jakautuminen esitetään tämän asetuksen liitteessä I. Komissio voi tarvittaessa
  poiketa
  liitteessä I 
  tarkoitetuista määristä
  enimmillään 15 prosenttia kunkin tavoitteen osalta. Komissio ilmoittaa
  tällaisesta poikkeamisesta
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.   Jäljempänä VI ja VII luvussa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet ovat
  824 733 000
   euroa (käypinä hintoina).

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää myös InvestEU-ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät.

4 a.
     
  Jos asetuksen [EURI] 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja avustuksia ei ole käytetty kokonaisuudessaan 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä tai jos asetuksen [EURI] 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja lainoja jäsenvaltioille ei ole myönnetty 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, osa käyttämättä jääneestä määrästä tai kohdentamattomasta liikkumavarasta, joka on enintään 16 000 000 000 euroa (käypinä hintoina), asetetaan ilman eri toimenpiteitä InvestEU-rahaston käyttöön EU:n takuun rahoittamiseksi kaudella 2024–2027 asetuksen [EURI] X artiklan mukaisesti. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua EU:n takuun määrää ja tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua EU:n takuun jakautumista mukautetaan vastaavasti ylöspäin.

5 artikla

InvestEU-rahastoon assosioituneet kolmannet maat

Seuraavat kolmannet maat voivat varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan nojalla osallistua 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston EU-osion ja 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen politiikkaikkunoiden rahoittamiseen, strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaa lukuun ottamatta, voidakseen osallistua tiettyihin rahoitustuotteisiin:

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| c) | Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat kolmannet maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; |
| --- | --- |

c)

Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat kolmannet maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen;

| d) | muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella






  i) | varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

d)

muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

i)

varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| ii) | vahvistetaan unionin ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

vahvistetaan unionin ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti;

| iii) | ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; |
| --- | --- |

iii)

ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa;

| iv) | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- |

iv)

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

6 artikla

Unionin rahoituksen toteutus ja muodot

1.   EU:n takuun toteutuksessa käytetään välillistä hallinnointia, johon osallistuvat varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdassa tarkoitetut elimet. Tämän asetuksen mukaisen unionin rahoituksen muut muodot, mukaan lukien varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti toteutettavat avustukset ja tämän artiklan mukaisesti toteutettavat rahoitusta yhdistävät toimet, toteutetaan varainhoitoasetuksen mukaisesti suoraa tai välillistä hallinnointia käyttäen, mahdollisimman sujuvasti ja varmistaen tehokas ja johdonmukainen tuki EU:n toimintapolitiikoille.

2.   EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien, jotka ovat osa rahoitusta yhdistävää toimea, jossa tämän asetuksen mukaista tukea yhdistetään yhdestä tai useammasta muusta unionin ohjelmasta tulevaan tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta katettavaan tukeen,

| a) | on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään; |
| --- | --- |

a)

on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään;

| b) | on oltava tämän asetuksen mukaisia. |
| --- | --- |

b)

on oltava tämän asetuksen mukaisia.

3.   Rahoitusta yhdistävien toimien, joissa on mukana rahoitusväline, joka rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin muista ohjelmista tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta käyttämättä tämän asetuksen mukaista EU:n takuuta, on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja oltava niiden tukikelpoisuusperusteiden mukaisia, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tukea myönnetään.

4.   Tukimuodoista, joita ei makseta takaisin, ja unionin talousarviosta tulevista rahoitusvälineistä, jotka muodostavat osan tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta rahoitusta yhdistävästä toimesta, päätetään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen unionin ohjelman sääntöjä noudattaen ja ne toteutetaan rahoitusta yhdistävän toimen puitteissa tätä asetusta ja varainhoitoasetuksen X osastoa noudattaen.

Tällaisiin rahoitusta yhdistäviin toimiin liittyvässä raportoinnissa on käsiteltävä myös sitä, vastaavatko toimet niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään, kuten myös sitä, ovatko toimet tämän asetuksen mukaisia.

II LUKU

II LUKU

InvestEU-rahasto

InvestEU-rahasto

7 artikla

Politiikkaikkunat

1.   InvestEU-rahasto toimii seuraavien
  kuuden
  politiikkaikkunan kautta, jotta näillä aloilla voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin:

| a) | kestävän infrastruktuurin politiikkaikkuna, joka käsittää kestävät investoinnit seuraavilla osa-alueilla: liikenne, mukaan lukien multimodaalinen liikenne, liikenneturvallisuus, johon kuuluu unionin tavoite, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ja vakavat loukkaantumiset loppuvat tieliikenteessä vuoteen 2050 mennessä, rautatie- ja tieinfrastruktuurin korjaaminen ja kunnossapito, energia, erityisesti uusiutuva energia, energiatehokkuus vuoden 2030 energiapuitteiden mukaisesti, rakennusten perusparannushankkeet, joissa keskitytään energiansäästöön, ja rakennusten liittäminen osaksi energiaa, varastointia, digitalisointia ja liikennettä koskevaa järjestelmää, yhteenliitäntäasteen, digitaalisten yhteyksien ja niiden saatavuuden parantaminen muun muassa maaseutualueilla, raaka-aineiden tarjonta ja käsittely, avaruus, valtameret, vesi, myös sisävesiväylät, jätehierarkian ja kiertotalouden mukainen jätehuolto, luonto ja muu ympäristöinfrastruktuuri, kulttuuriperintö, matkailu, laitteet, liikkuva omaisuus ja sellaisten innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto, jotka edistävät ympäristö- ja ilmastokestävyyteen tai yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä unionin tavoitteita ja jotka täyttävät ympäristö- tai yhteiskunnallista kestävyyttä koskevat unionin normit; |
| --- | --- |

a)

kestävän infrastruktuurin politiikkaikkuna, joka käsittää kestävät investoinnit seuraavilla osa-alueilla: liikenne, mukaan lukien multimodaalinen liikenne, liikenneturvallisuus, johon kuuluu unionin tavoite, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ja vakavat loukkaantumiset loppuvat tieliikenteessä vuoteen 2050 mennessä, rautatie- ja tieinfrastruktuurin korjaaminen ja kunnossapito, energia, erityisesti uusiutuva energia, energiatehokkuus vuoden 2030 energiapuitteiden mukaisesti, rakennusten perusparannushankkeet, joissa keskitytään energiansäästöön, ja rakennusten liittäminen osaksi energiaa, varastointia, digitalisointia ja liikennettä koskevaa järjestelmää, yhteenliitäntäasteen, digitaalisten yhteyksien ja niiden saatavuuden parantaminen muun muassa maaseutualueilla, raaka-aineiden tarjonta ja käsittely, avaruus, valtameret, vesi, myös sisävesiväylät, jätehierarkian ja kiertotalouden mukainen jätehuolto, luonto ja muu ympäristöinfrastruktuuri, kulttuuriperintö, matkailu, laitteet, liikkuva omaisuus ja sellaisten innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto, jotka edistävät ympäristö- ja ilmastokestävyyteen tai yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä unionin tavoitteita ja jotka täyttävät ympäristö- tai yhteiskunnallista kestävyyttä koskevat unionin normit;

| b) | tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: tutkimus-, tuotekehitys- ja innovointitoiminta, teknologioiden ja tutkimustulosten siirtäminen markkinoille markkinoiden edistäjien ja yritysten välisen yhteistyön tukemiseksi, innovatiivisten ratkaisujen esittely ja käyttöönotto ja innovatiivisten yritysten laajentamisen tukeminen sekä unionin teollisuuden digitalisaatio; |
| --- | --- |

b)

tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: tutkimus-, tuotekehitys- ja innovointitoiminta, teknologioiden ja tutkimustulosten siirtäminen markkinoille markkinoiden edistäjien ja yritysten välisen yhteistyön tukemiseksi, innovatiivisten ratkaisujen esittely ja käyttöönotto ja innovatiivisten yritysten laajentamisen tukeminen sekä unionin teollisuuden digitalisaatio;

| c) | pk-yritysten politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: pääasiassa pk-yritysten, innovatiiviset ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivat pk-yritykset mukaan lukien, sekä pienten midcap-yritysten rahoituksen saanti ja saatavuus; |
| --- | --- |

c)

pk-yritysten politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: pääasiassa pk-yritysten, innovatiiviset ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivat pk-yritykset mukaan lukien, sekä pienten midcap-yritysten rahoituksen saanti ja saatavuus;

| d) | sosiaalisten investointien ja osaamisen politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: mikrorahoitus, yhteiskunnallisten yritysten rahoitus, yhteisötalous, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, osaaminen, yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, sosiaalinen infrastruktuuri, mukaan lukien terveys- ja koulutusinfrastruktuuri sekä sosiaalinen ja opiskelija-asuntotuotanto, sosiaalinen innovointi, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, osallistaminen ja saavutettavuus, kulttuuritoiminta ja luova toiminta, joilla on yhteiskunnallinen päämäärä, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset; |
| --- | --- |

d)

sosiaalisten investointien ja osaamisen politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: mikrorahoitus, yhteiskunnallisten yritysten rahoitus, yhteisötalous, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, osaaminen, yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, sosiaalinen infrastruktuuri, mukaan lukien terveys- ja koulutusinfrastruktuuri sekä sosiaalinen ja opiskelija-asuntotuotanto, sosiaalinen innovointi, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, osallistaminen ja saavutettavuus, kulttuuritoiminta ja luova toiminta, joilla on yhteiskunnallinen päämäärä, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset;

| e) | strategisten eurooppalaisten investointien politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: strategiset
  , tulevaisuuteen suuntautuvat
  investoinnit, joilla tuetaan sellaisia unioniin sijoittautuneita ja unionissa toimivia lopullisia tuensaajia
  , pk-yritykset ja startup-yritykset mukaan lukien
  , joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille, erityisesti
  ilmastosiirtymän
  ja digitaalisen muutoksen ▌ näkökulmasta
  maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden, teollisiin ekosysteemeihin perustuvan kehitysmallin ja [eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistetun] unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja vuoden 2030 tavoitteen mukaisesti; ikkunasta tuetaan hankkeita, joilla parannetaan unionin talouden kilpailukykyä, rakennetaan uudelleen tuotantokapasiteettia, vähennetään riippuvuutta haavoittuvista toimitusketjuista ja edistetään yrittäjyyttä, työpaikkojen luomista ja parempaa häiriönsietokykyä
  jollakin seuraavista osa-alueista:






  i) | kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden,
  myös rokotteiden, ja niiden välituotteiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja raaka-aineiden
  valmistus ja varastointi
  ; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet, kuten hengityskoneet, suojavaatteet ja -varusteet, diagnostiset materiaalit ja välineet; henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; terveydenhuolto- ja terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden vahvistaminen valmistauduttaessa tulevaan kriisinhallintavalmiuteen, myös kansallisten ja alueellisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien toteuttaminen, ja pelastuspalvelujärjestelmän häiriönsietokyvyn vahvistaminen kansanterveysuhkissa elintärkeiden tuotteiden saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

e)

strategisten eurooppalaisten investointien politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: strategiset
  , tulevaisuuteen suuntautuvat
  investoinnit, joilla tuetaan sellaisia unioniin sijoittautuneita ja unionissa toimivia lopullisia tuensaajia
  , pk-yritykset ja startup-yritykset mukaan lukien
  , joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille, erityisesti
  ilmastosiirtymän
  ja digitaalisen muutoksen ▌ näkökulmasta
  maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden, teollisiin ekosysteemeihin perustuvan kehitysmallin ja [eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistetun] unionin ilmastoneutraaliustavoitteen ja vuoden 2030 tavoitteen mukaisesti; ikkunasta tuetaan hankkeita, joilla parannetaan unionin talouden kilpailukykyä, rakennetaan uudelleen tuotantokapasiteettia, vähennetään riippuvuutta haavoittuvista toimitusketjuista ja edistetään yrittäjyyttä, työpaikkojen luomista ja parempaa häiriönsietokykyä
  jollakin seuraavista osa-alueista:

i)

kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden,
  myös rokotteiden, ja niiden välituotteiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja raaka-aineiden
  valmistus ja varastointi
  ; lääkinnälliset laitteet; sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet, kuten hengityskoneet, suojavaatteet ja -varusteet, diagnostiset materiaalit ja välineet; henkilönsuojaimet; desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; terveydenhuolto- ja terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden vahvistaminen valmistauduttaessa tulevaan kriisinhallintavalmiuteen, myös kansallisten ja alueellisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien toteuttaminen, ja pelastuspalvelujärjestelmän häiriönsietokyvyn vahvistaminen kansanterveysuhkissa elintärkeiden tuotteiden saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden mukaisesti;

| ii) | kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä
  , analogista
  tai
  digitaalista
  , mukaan lukien infrastruktuurielementit
  ja liikkuva omaisuus
  , jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen,
  julkinen liikenne ja aktiivinen liikkuvuus mukaan lukien, logistiikan,
  ympäristön,
  veden,
  terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän
  ja turvallisten digitaalisten verkkojen
  , 5G:n
  ja erittäin nopeiden sähköisten viestintäverkkojen
  , esineiden internetin, verkkopalvelualustojen,
  turvallisen reunalaskennan ja
  turvallisten pilvipalvelujen, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan,
  turvallisuuden ja
  puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden,
  audiovisuaalialan, kulttuurin ja luovuuden,
  koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden
  , julkisen hallinnon, turvallisuuden ja asumisen
  osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle; |
| --- | --- |

ii)

kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä
  , analogista
  tai
  digitaalista
  , mukaan lukien infrastruktuurielementit
  ja liikkuva omaisuus
  , jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen,
  julkinen liikenne ja aktiivinen liikkuvuus mukaan lukien, logistiikan,
  ympäristön,
  veden,
  terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän
  ja turvallisten digitaalisten verkkojen
  , 5G:n
  ja erittäin nopeiden sähköisten viestintäverkkojen
  , esineiden internetin, verkkopalvelualustojen,
  turvallisen reunalaskennan ja
  turvallisten pilvipalvelujen, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan,
  turvallisuuden ja
  puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden,
  audiovisuaalialan, kulttuurin ja luovuuden,
  koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden
  , julkisen hallinnon, turvallisuuden ja asumisen
  osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle;

| iii) | edellä ii alakohdassa tarkoitetun kriittisen infrastruktuurin
  ja liikkuvan omaisuuden
  toiminnan ja ylläpidon kannalta olennaisten
  taitotiedon,
  tavaroiden
  , teknologioiden
  ja palvelujen tarjoaminen; |
| --- | --- |

iii)

edellä ii alakohdassa tarkoitetun kriittisen infrastruktuurin
  ja liikkuvan omaisuuden
  toiminnan ja ylläpidon kannalta olennaisten
  taitotiedon,
  tavaroiden
  , teknologioiden
  ja palvelujen tarjoaminen;

| iv) | keskeiset kehitystä vauhdittavat, muutosvoimaiset, vihreät ja digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joihin investoiminen on unionin
  talouden sekä kestävän ja innovatiivisen
  teollisen tulevaisuuden
  , myös uudelleenteollistamisen,
  kannalta strategisesti tärkeää
  , pitäen mielessä oikeudenmukaisen siirtymän periaate ja laajat yhteiskunnalliset hyödyt,
  mukaan lukien






  a) | tekoäly, lohkoketjut
  ja hajautetun tilikirjan teknologiat
  , ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia
  , turvallisen, kestävän, älykkään ja automatisoidun liikkuvuuden ja logistiikan teknologiat kaikissa liikennemuodoissa
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

keskeiset kehitystä vauhdittavat, muutosvoimaiset, vihreät ja digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joihin investoiminen on unionin
  talouden sekä kestävän ja innovatiivisen
  teollisen tulevaisuuden
  , myös uudelleenteollistamisen,
  kannalta strategisesti tärkeää
  , pitäen mielessä oikeudenmukaisen siirtymän periaate ja laajat yhteiskunnalliset hyödyt,
  mukaan lukien

a)

tekoäly, lohkoketjut
  ja hajautetun tilikirjan teknologiat
  , ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia
  , turvallisen, kestävän, älykkään ja automatisoidun liikkuvuuden ja logistiikan teknologiat kaikissa liikennemuodoissa
  ;

| b) | uusiutuvan energian teknologiat
  ja muut energiateknologiat, jotka edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä
  , energian varastointiteknologiat, kuten
  kestävät
  akut, kestävän liikenteen teknologiat, puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat,
  infrastruktuuri
  hiilidioksidin
  talteen ottamiseksi
  ja
  varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja tuotantolaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi
  , kiertotalouden teknologiat
  ja toimitusketjut
  ; |
| --- | --- |

b)

uusiutuvan energian teknologiat
  ja muut energiateknologiat, jotka edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä
  , energian varastointiteknologiat, kuten
  kestävät
  akut, kestävän liikenteen teknologiat, puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat,
  infrastruktuuri
  hiilidioksidin
  talteen ottamiseksi
  ja
  varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja tuotantolaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi
  , kiertotalouden teknologiat
  ja toimitusketjut
  ;

| b a) | avaruusjärjestelmät ja -teknologiat, mukaan lukien kriittiset avaruuskomponentit, sekä avaruuspohjaiset palvelut ja sovellukset; |
| --- | --- |

b a)

avaruusjärjestelmät ja -teknologiat, mukaan lukien kriittiset avaruuskomponentit, sekä avaruuspohjaiset palvelut ja sovellukset;

| c) | biolääketiede, nanoteknologiat,
  bioteknologiat,
  lääkkeet ja kehittyneet
  , uusiutuvat ja kiertoon perustuvat
  materiaalit; |
| --- | --- |

c)

biolääketiede, nanoteknologiat,
  bioteknologiat,
  lääkkeet ja kehittyneet
  , uusiutuvat ja kiertoon perustuvat
  materiaalit;

| c a) | matkailu; |
| --- | --- |

c a)

matkailu;

| v) | tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut
  kierrätys- ja tuotantolaitokset unionissa
  ; |
| --- | --- |

v)

tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut
  kierrätys- ja tuotantolaitokset unionissa
  ;

| vi) | kriittisten hyödykkeiden, kuten energian, raaka-aineiden
  , ellei niihin jo sovelleta lainsäädännöllisiä vaatimuksia,
  tai elintarvikkeiden, toimittaminen ja varastointi
  unionin
  julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten, ottaen strategisissa arvoketjuissa
  ja strategisissa ekosysteemeissä
  huomioon energiatehokkuuden ja kiertotalouden; |
| --- | --- |

vi)

kriittisten hyödykkeiden, kuten energian, raaka-aineiden
  , ellei niihin jo sovelleta lainsäädännöllisiä vaatimuksia,
  tai elintarvikkeiden, toimittaminen ja varastointi
  unionin
  julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten, ottaen strategisissa arvoketjuissa
  ja strategisissa ekosysteemeissä
  huomioon energiatehokkuuden ja kiertotalouden;

| vii) | unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat, hyödykkeet
  ja sovellukset
  , kuten
  turvallisuus-, puolustus ja avaruusala
  ja kyberturvallisuus, sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa
  ja asiaan liittyvässä lainsäädännössä
  määritellyt kaksikäyttötuotteet;
  lisäksi lopulliset tuensaajat eivät saa viedä puolustukseen liittyvää teknologiaa kolmansiin maihin, jotka uhkaavat jäsenvaltioiden alueellista koskemattomuutta, rikkovat järjestelmällisesti kansainvälistä oikeutta tai vaarantavat alueellisen tai maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

vii)

unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat, hyödykkeet
  ja sovellukset
  , kuten
  turvallisuus-, puolustus ja avaruusala
  ja kyberturvallisuus, sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa
  ja asiaan liittyvässä lainsäädännössä
  määritellyt kaksikäyttötuotteet;
  lisäksi lopulliset tuensaajat eivät saa viedä puolustukseen liittyvää teknologiaa kolmansiin maihin, jotka uhkaavat jäsenvaltioiden alueellista koskemattomuutta, rikkovat järjestelmällisesti kansainvälistä oikeutta tai vaarantavat alueellisen tai maailmanlaajuisen turvallisuuden ja vakauden;

| vii a) | investoinnit yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, startup-yrityksiin, perheyrityksiin ja yhteisöihin, ja niille suunnattu tekninen apu niiden arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamiseksi, yrittäjyysosaamisen edistämiseksi sekä yrittäjyyttä edistävien edellytysten tukemiseksi, muun muassa kehittämällä klusteriverkostoja ja digitaali-innovaatiokeskittymiä, sekä teknologisen ja kestävän alakohtaisen kehityksen tukemiseksi; |
| --- | --- |

vii a)

investoinnit yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, startup-yrityksiin, perheyrityksiin ja yhteisöihin, ja niille suunnattu tekninen apu niiden arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamiseksi, yrittäjyysosaamisen edistämiseksi sekä yrittäjyyttä edistävien edellytysten tukemiseksi, muun muassa kehittämällä klusteriverkostoja ja digitaali-innovaatiokeskittymiä, sekä teknologisen ja kestävän alakohtaisen kehityksen tukemiseksi;

| vii b) | kriittinen varhainen havaitseminen ja koordinoidut institutionaaliset ja taloudelliset toimintavalmiudet, jotta voidaan reagoida kriisiriskiin, sekä toiminnan ja palvelujen jatkuvuutta koskevien ratkaisujen edistäminen keskeisille julkisille ja yksityisille instituutioille ja sektoreille; |
| --- | --- |

vii b)

kriittinen varhainen havaitseminen ja koordinoidut institutionaaliset ja taloudelliset toimintavalmiudet, jotta voidaan reagoida kriisiriskiin, sekä toiminnan ja palvelujen jatkuvuutta koskevien ratkaisujen edistäminen keskeisille julkisille ja yksityisille instituutioille ja sektoreille;

| vii c) | investoinnit uuteen avaruusalan toimintaan sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä, jotta voidaan saattaa markkinoille kaikkein lupaavimmat teknologiat ja sovellukset ja näin varmistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukyky; |
| --- | --- |

vii c)

investoinnit uuteen avaruusalan toimintaan sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä, jotta voidaan saattaa markkinoille kaikkein lupaavimmat teknologiat ja sovellukset ja näin varmistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukyky;

| vii d) | strategiset investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sellaisiin energiatehokkuushankkeisiin, rakennusten perusparannukset mukaan lukien, joilla on hyvät mahdollisuudet edistää merkittävästi direktiiveissä (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 ja (EU) 2018/844 asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistää ilmastoneutraalia ja energiatehokasta rakennusalaa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa [rakennusten perusparannusaaltoa koskevan strategian] mukaisesti, tai unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaiset toimet, jotka voivat saada tukea InvestEU-ohjelmasta.


  Lisäksi
  tämän ikkunan mukaisen rahoituksen
  lopulliset saajat eivät saa olla kolmannen maan tai kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa ja niiden toimeenpanevan johdon on oltava unionissa, jotta unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta voidaan suojella.
  Johtokunta asettaa muilla strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvilla osa-alueilla mahdollisesti tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat lopullisiin saajiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä ja niiden toimeenpanevaa johtoa sekä rahoituksen välittäjiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä, ottaen huomioon mahdolliset sovellettavat yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

vii d)

strategiset investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sellaisiin energiatehokkuushankkeisiin, rakennusten perusparannukset mukaan lukien, joilla on hyvät mahdollisuudet edistää merkittävästi direktiiveissä (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 ja (EU) 2018/844 asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistää ilmastoneutraalia ja energiatehokasta rakennusalaa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa [rakennusten perusparannusaaltoa koskevan strategian] mukaisesti, tai unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaiset toimet, jotka voivat saada tukea InvestEU-ohjelmasta.

Lisäksi
  tämän ikkunan mukaisen rahoituksen
  lopulliset saajat eivät saa olla kolmannen maan tai kolmansien maiden yhteisöjen määräysvallassa ja niiden toimeenpanevan johdon on oltava unionissa, jotta unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta voidaan suojella.

Johtokunta asettaa muilla strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvilla osa-alueilla mahdollisesti tarvittavat vaatimukset, jotka koskevat lopullisiin saajiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä ja niiden toimeenpanevaa johtoa sekä rahoituksen välittäjiin kohdistuvaa määräysvallan käyttöä, ottaen huomioon mahdolliset sovellettavat yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvät näkökohdat.

| e a) | vakavaraisuustuki-ikkuna, joka käsittää seuraavat: vakavaraisuustuki yrityksille, jotka eivät olleet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa mutta joihin on sen jälkeen kohdistunut merkittäviä vakavaraisuusriskejä covid-19-kriisin vuoksi, tai yrityksille, jotka on perustettu 31 päivänä joulukuuta 2020 tai sitä ennen ja jotka ovat hankkineet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa olleen yrityksen omaisuutta tai sivuliikkeitä tai hallinnoivat niitä, edellyttäen, että näiden yritysten johto ei ole sama kuin valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa olleen yrityksen johto.



  Vakavaraisuustuki-ikkuna on avoin kaikille jäsenvaltioille ja liitteessä II tarkoitetuille aloille. Suurin osa vakavaraisuustuki-ikkunasta myönnettävästä InvestEU-ohjelman rahoituksesta käytetään tukemaan









  a) | tukikelpoisia yrityksiä jäsenvaltioissa ja aloilla, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-pandemiasta; |
| --- | --- | --- |

e a)

vakavaraisuustuki-ikkuna, joka käsittää seuraavat: vakavaraisuustuki yrityksille, jotka eivät olleet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa mutta joihin on sen jälkeen kohdistunut merkittäviä vakavaraisuusriskejä covid-19-kriisin vuoksi, tai yrityksille, jotka on perustettu 31 päivänä joulukuuta 2020 tai sitä ennen ja jotka ovat hankkineet valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa jo vuoden 2019 lopussa olleen yrityksen omaisuutta tai sivuliikkeitä tai hallinnoivat niitä, edellyttäen, että näiden yritysten johto ei ole sama kuin valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan vaikeuksissa olleen yrityksen johto.

a)

tukikelpoisia yrityksiä jäsenvaltioissa ja aloilla, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-pandemiasta;

| b) | tukikelpoisia yrityksiä niissä jäsenvaltioissa, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla. |
| --- | --- |

b)

tukikelpoisia yrityksiä niissä jäsenvaltioissa, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla.

Komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 33 artiklan mukaisesti indikaattorit, joita johtokunta käyttää määrittääkseen jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-kriisistä, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, sekä näiden indikaattoreiden soveltamista koskevan menetelmän.

Vakavaraisuustuki-ikkunasta tukea saavien yritysten on noudatettava mahdollisuuksien mukaan korkeatasoisia sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vähimmäissuojatoimia johtokunnan antamien ohjeiden mukaisesti. Tällaisiin ohjeisiin on sisällyttävä asianmukaisia määräyksiä tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämiseksi siten, että huomioon otetaan yritysten koko ja pk-yrityksiin sovelletaan kevyempiä määräyksiä. Tällaisia yrityksiä on kannustettava ottamaan käyttöön vihreää siirtymää koskevia suunnitelmia, etenemään digitaalisessa muutoksessaan ja turvaamaan työllisyys. Yrityksille tarjotaan vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyvää teknistä apua.

Vakavaraisuustuki-ikkunan toteutuskumppaneiden ja rahoituksen välittäjien on oltava johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneita ja toimittava unionissa. Johtokunta vahvistaa kyseisten välittäjien valvontaa koskevat mahdollisesti tarvittavat vaatimukset ottaen huomioon mahdollisesti sovellettavat yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet.

1 a.
     
  Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin toinen pilari eli oikeudenmukaisen siirtymän järjestely perustetaan horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa. Järjestelyyn sisältyvät investoinnit, joilla puututaan sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, jotka johtuvat siirtymäprosessista kohti unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamista.

2.   Jos 23 artiklassa tarkoitetulle investointikomitealle ehdotettu rahoitus- tai investointitoimi kuuluu useampaan kuin yhteen politiikkaikkunaan, sen katsotaan kuuluvan siihen politiikkaikkunaan, johon sen päätavoite tai sen useimpien alahankkeiden päätavoite kuuluu, ellei investointisuuntaviivoissa määritetä toisin.

3.   Rahoitus- ja investointitoimet on seulottava sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Jos toimilla on tällaisia vaikutuksia, niiden ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalinen kestävyys on varmistettava, jotta ilmastoon, ympäristöön ja sosiaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat haitalliset vaikutukset voidaan minimoida ja niihin kohdistuvat edut maksimoida. Hankkeiden toteuttajien, jotka pyytävät rahoitusta, on toimitettava tätä varten riittävät tiedot 4 kohdassa tarkoitetun ohjeistuksen perusteella. Tiettyä ohjeistuksessa määritettyä kokoa pienemmät hankkeet vapautetaan kestävyyden varmistamisesta. Hankkeille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa, ei saa myöntää tämän asetuksen mukaista tukea. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu investointikomitealle.

4.   Komissio laati kestävyysohjeistuksen, jolla voidaan unionin ympäristö- ja sosiaalisten tavoitteiden ja -normien mukaisesti

| a) | varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja sisällyttää ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset kustannus-hyötyanalyysiin; |
| --- | --- |

a)

varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja sisällyttää ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset kustannus-hyötyanalyysiin;

| b) | ottaa huomioon hankkeiden kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin, jotka liittyvät ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

b)

ottaa huomioon hankkeiden kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin, jotka liittyvät ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen;

| c) | arvioida hankkeiden sosiaalinen vaikutus, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja alojen taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen; |
| --- | --- |

c)

arvioida hankkeiden sosiaalinen vaikutus, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja alojen taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen;

| d) | tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa; |
| --- | --- |

d)

tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa;

| e) | antaa toteutuskumppaneille ohjeita 3 kohdassa säädettyä seulontaa varten. |
| --- | --- |

e)

antaa toteutuskumppaneille ohjeita 3 kohdassa säädettyä seulontaa varten.

5.   Toteutuskumppaneiden on annettava komission antaman ohjeistuksen perusteella tiedot, jotka tarvitaan unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävien investointien seuraamiseksi.

6.   Toteutuskumppaneiden on pidettävä tavoitteena, että vähintään 60 prosenttia kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunaan kuuluvista investoinneista edistää unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista.

Komissio ja toteutuskumppanit pyrkivät yhdessä siihen, että kestävän infrastruktuurin politiikkaikkunaa varten käytettävä osa EU:n takuusta jaetaan niin, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen osa-alueiden välillä pyritään saavuttamaan tasapaino.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 33 artiklan mukaisesti, jotta tätä asetusta voidaan täydentää määrittelemällä kunkin politiikkaikkunan investointisuuntaviivat.
  Investointisuuntaviivoissa vahvistetaan myös järjestelyt 1 a kohdassa tarkoitetun oikeudenmukaisen siirtymän järjestelyn täytäntöönpanoa varten.
  Investointisuuntaviivat laaditaan tiiviissä vuoropuhelussa EIP-ryhmän ja muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa.

8.   Strategiseen eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvien
  turvallisuus-, puolustus- ja avaruusalaa
  sekä kyberturvallisuutta koskevien rahoitus- ja investointitoimien osalta investointisuuntaviivoissa voidaan asettaa rajoituksia kriittisiä ja unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden takaamisen kannalta olennaisia teknologioita koskevien immateriaalioikeuksien siirrolle ja lisensoinnille.

9.   Komissio saattaa investointisuuntaviivojen soveltamista ja tulkintaa koskevat tiedot toteutuskumppaneiden, investointikomitean ja neuvontakumppaneiden saataville.

8 artikla

Osiot

1.   Edellä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut politiikkaikkunat koostuvat EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. Osioiden avulla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin seuraavasti:

| a) | EU-osion avulla puututaan seuraaviin tilanteisiin:






  i) | unionin politiikan painopisteisiin liittyvät markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; |
| --- | --- | --- |

a)

EU-osion avulla puututaan seuraaviin tilanteisiin:

i)

unionin politiikan painopisteisiin liittyvät markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet;

| ii) | unionin laajuiset tai jäsenvaltiokohtaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; tai |
| --- | --- |

ii)

unionin laajuiset tai jäsenvaltiokohtaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; tai

| iii) | markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet, jotka edellyttävät innovatiivisten rahoitusratkaisujen ja markkinarakenteiden kehittämistä, erityisesti uudet tai monimutkaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet; |
| --- | --- |

iii)

markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet, jotka edellyttävät innovatiivisten rahoitusratkaisujen ja markkinarakenteiden kehittämistä, erityisesti uudet tai monimutkaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet;

| b) | jäsenvaltio-osion avulla puututaan yksittäisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin yhdellä tai useammalla alueella tai yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, jotta voidaan edistää osallistuvien, yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen politiikkatavoitteita tai jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla suorittaman lisämaksun politiikkatavoitteita ja erityisesti vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa puuttumalla sen alueiden väliseen epätasapainoon. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio-osion avulla puututaan yksittäisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin yhdellä tai useammalla alueella tai yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, jotta voidaan edistää osallistuvien, yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen politiikkatavoitteita tai jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla suorittaman lisämaksun politiikkatavoitteita ja erityisesti vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa puuttumalla sen alueiden väliseen epätasapainoon.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja osioita käytetään tarvittaessa täydentävästi tietyn rahoitus- tai investointitoimen tukemiseen, myös yhdistämällä tukea molemmista osioista.

9 artikla

Jäsenvaltio-osioon sovellettavat erityissäännökset

1.   Määrärahoilla, jotka jäsenvaltio osoittaa vapaaehtoisesti [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] [10 artiklan 1 kohdan] nojalla tai [YMP:n strategiasuunnitelmaa koskevan] asetuksen [numero] [75 artiklan 1 kohdan] nojalla
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettuihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisesti
  , rahoitetaan se osa jäsenvaltio-osioon kuuluvasta EU:n takuusta, joka kattaa rahoitus- ja investointitoimet kyseisessä jäsenvaltiossa, tai ne käytetään yhteistyössä hallinnoidusta rahastosta
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettuihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisista rahoitusosuuksista
  InvestEU-neuvontakeskukselle suoritettavaan mahdolliseen rahoitusosuuteen. Kyseiset määrät käytetään edistämään [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] 7 artiklassa tarkoitetussa kumppanuussopimuksessa, InvestEU-ohjelmaa edistävissä ohjelmissa tai YMP:n strategiasuunnitelmassa
  taikka asianomaisen jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmassa
  määritettyjen politiikkatavoitteiden saavuttamista.

Jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla osoittamalla lisämaksulla rahoitetaan jäsenvaltio-osioon kuuluvaa EU:n takuun osaa.

2.   Jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun osan perustaminen edellyttää, että jäsenvaltion ja komission välillä tehdään rahoitusosuussopimus.

Tämän kohdan neljättä alakohtaa ja tämän artiklan 5 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltion 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti suorittamaan lisämaksuun.

Tämän artiklan säännöksiä, jotka liittyvät [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] 10 artiklan 1 kohdan nojalla tai [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen 75 artiklan 1 kohdan nojalla
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla laadittuihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisesti
  osoitettuihin määriin, ei sovelleta rahoitusosuussopimukseen, joka koskee 4 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltion suorittamaa lisämaksua.

Jäsenvaltio ja komissio tekevät rahoitusosuussopimuksen tai sitä koskevan muutoksen neljän kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on tehnyt [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun päätöksen kumppanuussopimuksen hyväksymisestä tai [YMP-]asetuksessa tarkoitetun YMP:n strategiasuunnitelman
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistetun elpymis- ja palautumissuunnitelman
  hyväksymisestä, tai samaan aikaan, kun komissio tekee [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen 10 artiklassa tarkoitetun päätöksen ohjelman muuttamisesta tai [YMP-]asetuksen 107 artiklassa tarkoitetun päätöksen YMP:n strategiasuunnitelman muuttamisesta
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen 18 artiklan mukaisen päätöksen elpymis- ja palautumissuunnitelman muuttamisesta
  .

Kahden tai useamman jäsenvaltion on mahdollista tehdä yhteinen rahoitusosuussopimus komission kanssa.

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdassa säädetään, EU:n takuun rahoitusaste on jäsenvaltio-osiossa 40 prosenttia ja sitä voidaan kussakin rahoitusosuussopimuksessa tarkistaa alas- tai ylöspäin, jotta voidaan ottaa huomioon riskit, joita liittyy niihin rahoitustuotteisiin, joita aiotaan käyttää.

3.   Rahoitusosuussopimuksessa on oltava ainakin seuraavat asiat:

| a) | jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseistä jäsenvaltiota koskevan osan kokonaismäärä, sen rahoitusaste, yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista osoitettavien rahoitusosuuksien
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksien
  määrä, vuotuisen rahoitussuunnitelman mukainen rahoituksen muodostusvaihe ja syntyvän ehdollisen velan määrä, joka on katettava kyseisen jäsenvaltion antamalla back-to-back-takauksella; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseistä jäsenvaltiota koskevan osan kokonaismäärä, sen rahoitusaste, yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista osoitettavien rahoitusosuuksien
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksien
  määrä, vuotuisen rahoitussuunnitelman mukainen rahoituksen muodostusvaihe ja syntyvän ehdollisen velan määrä, joka on katettava kyseisen jäsenvaltion antamalla back-to-back-takauksella;

| b) | jäsenvaltion strategia, joka sisältää rahoitustuotteet ja niiden vähimmäisvipuvaikutuksen, maantieteellisen kattavuuden, tarvittaessa myös alueellisen kattavuuden, hanketyypit, investointikauden ja, soveltuvin osin, lopullisten saajien ja kelpoisuusvaatimukset täyttävien rahoituksen välittäjien ryhmät; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion strategia, joka sisältää rahoitustuotteet ja niiden vähimmäisvipuvaikutuksen, maantieteellisen kattavuuden, tarvittaessa myös alueellisen kattavuuden, hanketyypit, investointikauden ja, soveltuvin osin, lopullisten saajien ja kelpoisuusvaatimukset täyttävien rahoituksen välittäjien ryhmät;

| c) | yksi tai useampi 14 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti ehdotettu mahdollinen toteutuskumppani ja komission velvollisuus ilmoittaa valittu toteutuskumppani tai valitut toteutuskumppanit kyseiselle jäsenvaltiolle; |
| --- | --- |

c)

yksi tai useampi 14 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti ehdotettu mahdollinen toteutuskumppani ja komission velvollisuus ilmoittaa valittu toteutuskumppani tai valitut toteutuskumppanit kyseiselle jäsenvaltiolle;

| d) | mahdollinen yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  InvestEU-neuvontakeskukselle osoitettava rahoitusosuus; |
| --- | --- |

d)

mahdollinen yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla vahvistettujen elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista
  InvestEU-neuvontakeskukselle osoitettava rahoitusosuus;

| e) | vuotuiset raportointivelvoitteet suhteessa jäsenvaltioon, mukaan lukien raportointi kumppanuussopimukseen, ohjelmaan tai YMP:n strategiasuunnitelmaan
  taikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan
  sisältyviin politiikkatavoitteisiin liittyvistä indikaattoreista, jotka mainitaan rahoitusosuussopimuksessa; |
| --- | --- |

e)

vuotuiset raportointivelvoitteet suhteessa jäsenvaltioon, mukaan lukien raportointi kumppanuussopimukseen, ohjelmaan tai YMP:n strategiasuunnitelmaan
  taikka elpymis- ja palautumissuunnitelmaan
  sisältyviin politiikkatavoitteisiin liittyvistä indikaattoreista, jotka mainitaan rahoitusosuussopimuksessa;

| f) | määräykset, jotka koskevat korvausta jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisestä osasta; |
| --- | --- |

f)

määräykset, jotka koskevat korvausta jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisestä osasta;

| g) | 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu mahdollinen yhdistäminen EU-osioon kuuluviin varoihin, mukaan lukien monikerroksinen rakenne, jolla riski voidaan kattaa paremmin. |
| --- | --- |

g)

8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu mahdollinen yhdistäminen EU-osioon kuuluviin varoihin, mukaan lukien monikerroksinen rakenne, jolla riski voidaan kattaa paremmin.

4.   Komissio panee rahoitusosuussopimukset täytäntöön toteutuskumppaneiden kanssa 16 artiklan nojalla tehdyillä takuusopimuksilla sekä neuvontakumppaneiden kanssa 24 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla tehdyillä neuvontasopimuksilla.

Jos takuusopimusta ei ole tehty yhdeksän kuukauden kuluessa rahoitusosuussopimuksen tekemisestä, rahoitusosuussopimus irtisanotaan tai sitä jatketaan yhteisestä sopimuksesta. Jos rahoitusosuussopimuksen koko määrää ei ole sidottu yhdellä tai useammalla takuusopimuksella yhdeksän kuukauden kuluessa rahoitusosuussopimuksen tekemisestä, kyseistä määrää muutetaan tilannetta vastaavasti. Rahoituksen käyttämätön määrä, joka on peräisin jäsenvaltioiden [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [10 artiklan 1 kohdan] tai [YMP-]asetuksen [75 artiklan 1 kohdan] nojalla
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen nojalla laadittuihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisesti
  osoittamista määrärahoista, käytetään uudelleen [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] [10 artiklan 5 kohdan] nojalla ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] [75 artiklan 5 kohdan]
  ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklan
  nojalla. Rahoituksen käyttämätön määrä, joka on peräisin jonkin jäsenvaltion tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla osoittamista määrärahoista, maksetaan takaisin kyseiselle jäsenvaltiolle.

Jos takuusopimusta ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] [10 artiklan 6 kohdassa] tai [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] [75 artiklan 6 kohdassa]
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklassa
  määritetyn ajan kuluessa, rahoitusosuussopimusta muutetaan. Rahoituksen käyttämätön määrä, joka on peräisin jäsenvaltioiden [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [10 artiklan 1 kohdan] tai [YMP-]asetuksen [75 artiklan 1 kohdan]
  tai [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklan
  nojalla osoittamista määrärahoista, käytetään uudelleen [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] [10 artiklan 6 kohdan] nojalla ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] [75 artiklan 6 kohdan] nojalla
  ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklan nojalla
  . Rahoituksen käyttämätön määrä, joka on peräisin jonkin jäsenvaltion tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan nojalla osoittamista määrärahoista, maksetaan takaisin kyseiselle jäsenvaltiolle.

5.   Rahoitettaessa rahoitusosuussopimuksella perustettavaa, jäsenvaltio-osioon kuuluvaa EU:n takuun osaa, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | Tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun muodostusvaiheen jälkeen mahdollinen vuotuinen varojen ylijäämä, joka lasketaan vertaamalla rahoitusosuussopimuksessa määrätyn rahoitusasteen edellyttämää varojen määrää ja tosiasiallista varojen määrää toisiinsa, käytetään uudelleen [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [10 artiklan 7 kohdan] nojalla ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] [75 artiklan 7 kohdan] nojalla
  ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklan nojalla
  . |
| --- | --- |

a)

Tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun muodostusvaiheen jälkeen mahdollinen vuotuinen varojen ylijäämä, joka lasketaan vertaamalla rahoitusosuussopimuksessa määrätyn rahoitusasteen edellyttämää varojen määrää ja tosiasiallista varojen määrää toisiinsa, käytetään uudelleen [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [10 artiklan 7 kohdan] nojalla ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] [75 artiklan 7 kohdan] nojalla
  ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen [X] artiklan nojalla
  .

| b) | Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 213 artiklan 4 kohdassa säädetään, rahoittaminen ei saa tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun muodostusvaiheen jälkeen aiheuttaa varojen vuotuista kasvua sinä aikana, jona jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseinen osa on saatavilla. |
| --- | --- |

b)

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 213 artiklan 4 kohdassa säädetään, rahoittaminen ei saa tämän artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun muodostusvaiheen jälkeen aiheuttaa varojen vuotuista kasvua sinä aikana, jona jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseinen osa on saatavilla.

| c) | Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle välittömästi, jos jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisen osan rahoituksen taso laskee alle 20 prosenttiin alkuperäisestä rahoituksesta sen seurauksena, että EU:n takuun kyseiseen osaan on turvauduttu. |
| --- | --- |

c)

Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle välittömästi, jos jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisen osan rahoituksen taso laskee alle 20 prosenttiin alkuperäisestä rahoituksesta sen seurauksena, että EU:n takuun kyseiseen osaan on turvauduttu.

| d) | Jos jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisen osan rahoituksen taso laskee 10 prosenttiin alkuperäisestä rahoituksesta, kyseisen jäsenvaltion on komission pyynnöstä kartutettava varainhoitoasetuksen 212 artiklassa tarkoitettua yhteistä vararahastoa enimmillään 5 prosentilla alkuperäisestä rahoituksesta. |
| --- | --- |

d)

Jos jäsenvaltio-osioon kuuluvan EU:n takuun kyseisen osan rahoituksen taso laskee 10 prosenttiin alkuperäisestä rahoituksesta, kyseisen jäsenvaltion on komission pyynnöstä kartutettava varainhoitoasetuksen 212 artiklassa tarkoitettua yhteistä vararahastoa enimmillään 5 prosentilla alkuperäisestä rahoituksesta.

III LUKU

III LUKU

KOMISSION JA EIP-RYHMÄN VÄLINEN KUMPPANUUS

KOMISSION JA EIP-RYHMÄN VÄLINEN KUMPPANUUS

10 artikla

Kumppanuuden soveltamisala

1.   Komissio ja EIP-ryhmä muodostavat tämän asetuksen nojalla kumppanuuden, jonka tavoitteena on tukea InvestEU:n toteuttamista ja edistää johdonmukaisuutta, osallistavuutta, täydentävyyttä ja tehokasta käyttöönottoa. Tämän asetuksen mukaisesti ja kuten 3 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa täsmennetään, EIP-ryhmä

| a) | toteuttaa 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun osuuden EU:n takuusta; |
| --- | --- |

a)

toteuttaa 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun osuuden EU:n takuusta;

| b) | tukee InvestEU-rahaston EU-osion ja tarpeen mukaan jäsenvaltio-osion toteuttamista, erityisesti seuraavasti:






  i) | antamalla panoksensa yhdessä mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa investointisuuntaviivoihin 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti, osallistumalla tulostaulun suunnitteluun 21 artiklan mukaisesti sekä osallistumalla muiden sellaisten asiakirjojen suunnitteluun, joissa vahvistetaan InvestEU-rahaston toimintaohjeet; |
| --- | --- | --- |

b)

tukee InvestEU-rahaston EU-osion ja tarpeen mukaan jäsenvaltio-osion toteuttamista, erityisesti seuraavasti:

i)

antamalla panoksensa yhdessä mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa investointisuuntaviivoihin 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti, osallistumalla tulostaulun suunnitteluun 21 artiklan mukaisesti sekä osallistumalla muiden sellaisten asiakirjojen suunnitteluun, joissa vahvistetaan InvestEU-rahaston toimintaohjeet;

| ii) | määrittelemällä yhdessä komission ja mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa toteutuskumppaneiden rahoitus- ja investointitoimiin liittyvät riskimetodologian ja riskien kartoitusjärjestelmän, jotta kyseisiä toimia voidaan arvioida yhteisellä luokitteluasteikolla; |
| --- | --- |

ii)

määrittelemällä yhdessä komission ja mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa toteutuskumppaneiden rahoitus- ja investointitoimiin liittyvät riskimetodologian ja riskien kartoitusjärjestelmän, jotta kyseisiä toimia voidaan arvioida yhteisellä luokitteluasteikolla;

| iii) | suorittamalla komission pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä asianomaisen mahdollisen toteutuskumppanin kanssa arvion kyseisen mahdollisen toteutuskumppanin järjestelmistä ja antamalla niitä koskevaa kohdennettua teknistä neuvontaa, jos ja siinä määrin kuin pilariarvioinnin tarkastukseen perustuvissa päätelmissä niin edellytetään, jotta kyseisen mahdollisen toteutuskumppanin suunnittelemat rahoitustuotteet voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

iii)

suorittamalla komission pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä asianomaisen mahdollisen toteutuskumppanin kanssa arvion kyseisen mahdollisen toteutuskumppanin järjestelmistä ja antamalla niitä koskevaa kohdennettua teknistä neuvontaa, jos ja siinä määrin kuin pilariarvioinnin tarkastukseen perustuvissa päätelmissä niin edellytetään, jotta kyseisen mahdollisen toteutuskumppanin suunnittelemat rahoitustuotteet voidaan toteuttaa;

| iv) | tarjoamalla ei-sitovan lausunnon pankkitoimintaa koskevista näkökohdista, erityisesti rahoitusriskeistä ja rahoitusehdoista, jotka liittyvät muulle toteutuskumppanille kuin EIP-ryhmälle osoitettavaan EU:n takuun osaan, siten kuin kyseisen toteutuskumppanin kanssa tehtävässä takuusopimuksessa määritellään; |
| --- | --- |

iv)

tarjoamalla ei-sitovan lausunnon pankkitoimintaa koskevista näkökohdista, erityisesti rahoitusriskeistä ja rahoitusehdoista, jotka liittyvät muulle toteutuskumppanille kuin EIP-ryhmälle osoitettavaan EU:n takuun osaan, siten kuin kyseisen toteutuskumppanin kanssa tehtävässä takuusopimuksessa määritellään;

| v) | toteuttamalla kokonaissalkun rahoitusriskejä ja korvauksia koskevia simulaatioita ja ennusteita komission kanssa sovittujen oletusten perusteella; |
| --- | --- |

v)

toteuttamalla kokonaissalkun rahoitusriskejä ja korvauksia koskevia simulaatioita ja ennusteita komission kanssa sovittujen oletusten perusteella;

| vi) | mittaamalla kokonaissalkun rahoitusriskiä ja toimittamalla kokonaissalkkua koskevia taloudellisia raportteja; ja |
| --- | --- |

vi)

mittaamalla kokonaissalkun rahoitusriskiä ja toimittamalla kokonaissalkkua koskevia taloudellisia raportteja; ja

| vii) | tarjoamalla komissiolle 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistettuja uudelleenjärjestely- ja perintäpalveluja komission pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä toteutuskumppanin kanssa 16 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti, jos kyseinen toteutuskumppani ei enää ole vastuussa asiaankuuluvan takuusopimuksen mukaisesta uudelleenjärjestely- ja perintätoiminnasta; |
| --- | --- |

vii)

tarjoamalla komissiolle 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistettuja uudelleenjärjestely- ja perintäpalveluja komission pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä toteutuskumppanin kanssa 16 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti, jos kyseinen toteutuskumppani ei enää ole vastuussa asiaankuuluvan takuusopimuksen mukaisesta uudelleenjärjestely- ja perintätoiminnasta;

| c) | voi tarjota kansalliselle kehityspankille tai -laitokselle 24 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua valmiuksien kehittämistä ja muita palveluja, jotka liittyvät EU:n takuulla tuettujen rahoitustuotteiden täytäntöönpanoon, jos kyseinen kansallinen kehityspankki tai -laitos sitä pyytää; |
| --- | --- |

c)

voi tarjota kansalliselle kehityspankille tai -laitokselle 24 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua valmiuksien kehittämistä ja muita palveluja, jotka liittyvät EU:n takuulla tuettujen rahoitustuotteiden täytäntöönpanoon, jos kyseinen kansallinen kehityspankki tai -laitos sitä pyytää;

| d) | toimii InvestEU-neuvontakeskuksen osalta seuraavasti:






  i) | sille myönnetään 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista enintään 525 000 000 euron määrä 24 artiklassa tarkoitettuihin neuvonta-aloitteisiin ja tämän d alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin operatiivisiin tehtäviin; |
| --- | --- | --- |

d)

toimii InvestEU-neuvontakeskuksen osalta seuraavasti:

i)

sille myönnetään 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista enintään 525 000 000 euron määrä 24 artiklassa tarkoitettuihin neuvonta-aloitteisiin ja tämän d alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin operatiivisiin tehtäviin;

| ii) | se neuvoo komissiota ja suorittaa operatiivisia tehtäviä, jotka vahvistetaan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa,






  — | tukemalla komissiota InvestEU-neuvontakeskuksen suunnittelussa, perustamisessa ja toiminnassa; |
| --- | --- | --- |

ii)

se neuvoo komissiota ja suorittaa operatiivisia tehtäviä, jotka vahvistetaan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa,

—

tukemalla komissiota InvestEU-neuvontakeskuksen suunnittelussa, perustamisessa ja toiminnassa;

| — | tarjoamalla 24 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyn keskitetyn yhteyspisteen puitteissa vastaanotettujen neuvontapyyntöjen osalta komission kohdentamispäätösten tueksi sellaisten neuvontapyyntöjen arviointia, joiden komissio ei katso kuuluvan olemassa oleviin neuvonta-aloitteisiin; |
| --- | --- |

—

tarjoamalla 24 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyn keskitetyn yhteyspisteen puitteissa vastaanotettujen neuvontapyyntöjen osalta komission kohdentamispäätösten tueksi sellaisten neuvontapyyntöjen arviointia, joiden komissio ei katso kuuluvan olemassa oleviin neuvonta-aloitteisiin;

| — | tukemalla kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia tarjoamalla tällaisten pankkien tai laitosten pyynnöstä 24 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua valmiuksien kehittämistä, joka liittyy niiden neuvontavalmiuksien kehittämiseen, jotta ne voivat osallistua neuvonta-aloitteisiin; |
| --- | --- |

—

tukemalla kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia tarjoamalla tällaisten pankkien tai laitosten pyynnöstä 24 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitettua valmiuksien kehittämistä, joka liittyy niiden neuvontavalmiuksien kehittämiseen, jotta ne voivat osallistua neuvonta-aloitteisiin;

| — | tekemällä komission ja mahdollisen neuvontakumppanin pyynnöstä ja EIP-ryhmän suostumuksella neuvontakumppanin kanssa komission puolesta sopimuksen neuvonta-aloitteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

tekemällä komission ja mahdollisen neuvontakumppanin pyynnöstä ja EIP-ryhmän suostumuksella neuvontakumppanin kanssa komission puolesta sopimuksen neuvonta-aloitteiden toteuttamisesta.

EIP-ryhmä varmistaa, että sen ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohdassa mainitut tehtävät hoidetaan täysin erillään sen roolista neuvontakumppanina.

Komissio tekee tarvittaessa yhteistyötä toteutuskumppanin kanssa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iv alakohdassa tarkoitetun EIP-ryhmän lausunnon päätelmien perusteella. Komissio ilmoittaa päätöksestään EIP-ryhmälle.

2.   Komission EIP-ryhmälle 1 kohdan b alakohdan ii, iv, v ja vi alakohdan mukaisesti toimittamat pankkitoimintaan liittyvät tiedot rajoitetaan tietoihin, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä, jotta EIP-ryhmä voi täyttää kyseisiin kohtiin liittyvät velvoitteensa. Komissio määrittelee tiiviissä vuoropuhelussa EIP-ryhmän ja mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa näiden pankkitoimintaan liittyvien tietojen luonteen ja laajuuden ottaen huomioon EU:n takuun moitteetonta hoitoa koskevat vaatimukset, kaupallisesti arkaluonteisiin tietoihin liittyvät toteutuskumppaneiden oikeutetut edut sekä EIP-ryhmän tarpeet näiden kohtien mukaisten velvollisuuksiensa täyttämiseksi.

3.   Kumppanuuden ehdot vahvistetaan sopimuksissa, joita ovat muun muassa

| a) | sopimukset EU:n takuun 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun osuuden myöntämisestä ja toteuttamisesta:






  i) | komission ja EIP-ryhmän välinen takuusopimus; tai |
| --- | --- | --- |

a)

sopimukset EU:n takuun 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun osuuden myöntämisestä ja toteuttamisesta:

i)

komission ja EIP-ryhmän välinen takuusopimus; tai

| ii) | komission ja EIP-ryhmän ja sen tytäryhtiöiden tai muiden EIP:n perussäännön 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettujen yksiköiden väliset erilliset takuusopimukset; |
| --- | --- |

ii)

komission ja EIP-ryhmän ja sen tytäryhtiöiden tai muiden EIP:n perussäännön 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettujen yksiköiden väliset erilliset takuusopimukset;

| b) | 1 kohdan b ja c alakohtaa koskeva komission ja EIP-ryhmän välinen sopimus; |
| --- | --- |

b)

1 kohdan b ja c alakohtaa koskeva komission ja EIP-ryhmän välinen sopimus;

| c) | InvestEU-neuvontakeskusta koskeva komission ja EIP-ryhmän välinen sopimus; |
| --- | --- |

c)

InvestEU-neuvontakeskusta koskeva komission ja EIP-ryhmän välinen sopimus;

| d) | EIP-ryhmän sekä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten väliset palvelusopimukset, jotka koskevat valmiuksien kehittämistä ja muita 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja palveluja. |
| --- | --- |

d)

EIP-ryhmän sekä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten väliset palvelusopimukset, jotka koskevat valmiuksien kehittämistä ja muita 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja palveluja.

4.   EIP-ryhmälle tämän artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta aiheutuneiden kulujen on oltava tämän artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisia, ja ne voidaan [10 000 000] euron ylärajaan asti kattaa EU:n takuuseen liittyvistä palautuksista tai tuloista taikka sen rahoituksesta varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti tai periä tämän asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista, kun EIP-ryhmä on perustellut kyseiset menot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 17 artiklan 3 kohdan ja 24 artiklan 4 kohdan soveltamista.

5.   EIP-ryhmälle 1 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen operatiivisten tehtävien suorittamisesta aiheutuneet kulut katetaan ja maksetaan kokonaisuudessaan 1 kohdan d alakohdan i alakohdassa tarkoitetusta määrästä 15 000 000 euron ylärajaan asti, kun EIP-ryhmä on perustellut kyseiset menot.

11 artikla

Eturistiriidat

1.   EIP-ryhmä toteuttaa 10 artiklassa tarkoitetun kumppanuuden puitteissa kaikki tarvittavat toimenpiteet ja varotoimet eturistiriitojen välttämiseksi muiden toteutuskumppaneiden kanssa, myös perustamalla 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii–vi alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä varten erityisen riippumattoman ryhmän. Ryhmään sovelletaan tiukkoja luottamuksellisuussääntöjä, jotka koskevat ryhmän jäseniä myös sen jälkeen, kun he ovat lähteneet ryhmästä.

2.   EIP-ryhmä ja muut toteutuskumppanit ilmoittavat komissiolle viipymättä tilanteista, jotka muodostavat eturistiriidan tai todennäköisesti johtavat eturistiriitaan. Epäselvissä tapauksissa komissio määrittää, onko eturistiriita olemassa, ja ilmoittaa EIP-ryhmälle päätelmänsä. Eturistiriitatilanteessa EIP-ryhmä toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Kyseisistä toimenpiteistä ja niiden tuloksista tiedotetaan johtokunnalle.

3.   EIP-ryhmä toteuttaa tarvittavat varotoimet välttääkseen tilanteet, joissa InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanossa voi syntyä eturistiriita, erityisesti kun on kyse sen 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista operatiivisista tehtävistä, joissa sillä on komissiota tukeva rooli. Eturistiriitatilanteessa EIP-ryhmä toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet.

IV LUKU

IV LUKU

EU:N TAKUU

EU:N TAKUU

12 artikla

EU:n takuu

1.   EU:n takuu myönnetään toteutuskumppaneille peruuttamattomana, ehdottomana ja vaadittaessa maksettavana takuuna varainhoitoasetuksen 219 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja sen toteutuksessa käytetään välillistä hallinnointia kyseisen asetuksen X osastoa noudattaen.

2.   EU:n takuusta veloitettava korvaus kytketään rahoitustuotteiden ominaisuuksiin ja riskiprofiiliin ottaen huomioon niiden taustalla olevien rahoitus- ja investointitoimien luonne ja niiden politiikkatavoitteiden saavuttaminen, joihin toteutettavilla rahoitustuotteilla pyritään.

Jos se on asianmukaisesti perusteltua niiden politiikkatavoitteiden luonteen vuoksi, joihin toteutettavalla rahoitustuotteella pyritään, ja sen vuoksi, että rahoitustuotteiden on oltava kohtuuhintaisia lopullisten saajien kannalta, lopulliselle saajalle myönnettävästä rahoituksesta aiheutuvia kustannuksia voidaan pienentää tai rahoitusehtoja voidaan parantaa mukauttamalla EU:n takuusta veloitettava korvausta tai tarpeen mukaan kattamalla toteutuskumppanille aiheutuneet jäljellä olevat hallintokustannukset unionin talousarviosta, erityisesti

| a) | jos vaikeat rahoitusmarkkinaolosuhteet estäisivät rahoitus- tai investointitoimen toteuttamisen markkinahinnoilla; tai |
| --- | --- |

a)

jos vaikeat rahoitusmarkkinaolosuhteet estäisivät rahoitus- tai investointitoimen toteuttamisen markkinahinnoilla; tai

| b) | jos on tarpeen aktivoida rahoitus- ja investointitoimia aloilla tai alueilla, joilla vallitsee merkittävä markkinoiden toimintapuute tai optimaalista heikompi investointitilanne, tai helpottaa investointijärjestelyjen perustamista, |
| --- | --- |

b)

jos on tarpeen aktivoida rahoitus- ja investointitoimia aloilla tai alueilla, joilla vallitsee merkittävä markkinoiden toimintapuute tai optimaalista heikompi investointitilanne, tai helpottaa investointijärjestelyjen perustamista,

| b a) | vakavaraisuustuki-ikkunan osalta jäsenvaltioissa ja aloilla, jotka kärsivät taloudellisesti eniten, sekä jäsenvaltioissa, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, |
| --- | --- |

b a)

vakavaraisuustuki-ikkunan osalta jäsenvaltioissa ja aloilla, jotka kärsivät taloudellisesti eniten, sekä jäsenvaltioissa, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla,

siinä määrin kuin EU:n takuusta veloitettavan korvauksen pienentäminen tai toteutuskumppanille aiheutuneiden jäljellä olevien hallintokustannusten kattaminen ei vaikuta merkittävästi EU:n takuun rahoitukseen.

EU:n takuusta veloitettavan korvauksen pienentämisestä saatava hyöty siirretään kokonaisuudessaan lopullisille saajille.

3.   Varainhoitoasetuksen 219 artiklan 4 kohdassa säädettyä ehtoa sovelletaan kuhunkin toteutuskumppaniin salkkuperusteisesti.

4.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta EU-osioon kuuluvasta EU:n takuusta 75 prosenttia, määrältään
  68 829 990 000
   euroa, myönnetään EIP-ryhmälle. EIP-ryhmä maksaa kokonaisrahoitusosuuden, jonka suuruus on
  11 494 608 330
   euroa. Tämä rahoitusosuus maksetaan siten ja sellaisessa muodossa, että helpotetaan InvestEU-rahaston täytäntöönpanoa ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista.

5.   Loput 25 prosenttia EU-osioon kuuluvasta EU:n takuusta myönnetään muille toteutuskumppaneille, joiden on myös maksettava rahoitusosuus, joka määritetään takuusopimuksissa.

6.   Toteutetaan toimia, joilla pyritään mahdollisimman hyvin varmistamaan, että investointikauden päättyessä katettuna on laaja valikoima aloja ja alueita ja on vältetty liiallinen alakohtainen tai maantieteellinen keskittyminen. Kyseisiin toimiin sisällytetään kannustimia pienemmille tai vähemmän kehittyneille kansallisille kehityspankeille ja -laitoksille, joilla on suhteellista etua niiden paikallisen läsnäolon, tietämyksen ja investointikompetenssin vuoksi. Komissio tukee näitä toimia kehittämällä johdonmukaisen lähestymistavan.

7.   Edellä 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettu EU:n takuu
  voidaan myöntää toteutuskumppanin toteuttamia rahoitus- tai investointitoimia varten, mikäli komissio on tehnyt kyseisen toteutuskumppanin kanssa takuusopimuksen 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, jolloin
  asetuksen [EURI] 4 artiklan 6 kohdassa
  säädetyt edellytykset täyttyvät
  . Muissa tapauksissa EU:n takuu voidaan myöntää tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin rahoitus- ja investointitoimiin investointikaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027.

▌ Toteutuskumppanin ja rahoituksen lopullisen saajan tai rahoituksen välittäjän tai muun 15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tahon väliset sopimukset on allekirjoitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028.

13 artikla

Tukikelpoiset rahoitus- ja investointitoimet

1.   InvestEU-rahastosta tuetaan ainoastaan sellaisia rahoitus- ja investointitoimia, jotka

| a) | täyttävät varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a–e alakohdassa säädetyt edellytykset, erityisesti varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa ja tämän asetuksen liitteessä V säädettyjen markkinoiden toimintapuutteiden ja optimaalista heikompien investointitilanteiden ja täydentävyyden osalta, ja joilla varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti tilanteen mukaan maksimoidaan yksityiset sijoitukset; |
| --- | --- |

a)

täyttävät varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a–e alakohdassa säädetyt edellytykset, erityisesti varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa ja tämän asetuksen liitteessä V säädettyjen markkinoiden toimintapuutteiden ja optimaalista heikompien investointitilanteiden ja täydentävyyden osalta, ja joilla varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti tilanteen mukaan maksimoidaan yksityiset sijoitukset;

| b) | edistävät unionin politiikkatavoitteita ja kuuluvat soveltuvan politiikkaikkunan puitteissa tämän asetuksen liitteen II mukaisiin aloihin, joilla voidaan toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia; |
| --- | --- |

b)

edistävät unionin politiikkatavoitteita ja kuuluvat soveltuvan politiikkaikkunan puitteissa tämän asetuksen liitteen II mukaisiin aloihin, joilla voidaan toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia;

| c) | eivät tarjoa rahoitustukea tämän asetuksen liitteessä V olevassa B kohdassa määritellyille soveltamisalan ulkopuolelle jääville toimille; ja |
| --- | --- |

c)

eivät tarjoa rahoitustukea tämän asetuksen liitteessä V olevassa B kohdassa määritellyille soveltamisalan ulkopuolelle jääville toimille; ja

| d) | ovat investointisuuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

d)

ovat investointisuuntaviivojen mukaisia.

2.   Niiden hankkeiden lisäksi, jotka sijaitsevat unionissa tai jäsenvaltioon yhteydessä olevassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II tarkoitetussa merentakaisessa maassa tai alueella, InvestEU-rahastosta voidaan tukea seuraavia hankkeita ja toimia rahoitus- ja investointitoimilla, jotka kuuluvat muihin ikkunoihin kuin strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan
  tai vakavaraisuustuki-ikkunaan
  :

| a) | sellaisia hankkeita, joihin liittyy yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sijaitsevia tai niihin sijoittautuneita yhteisöjä, jotka ulottuvat yhteen tai useampaan kolmanteen maahan, mukaan lukien unioniin liittymässä olevat valtiot, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat, Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat, ETA-maat tai EFTA-maat, tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II tarkoitetut merentakaiset maat ja alueet taikka ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat, riippumatta siitä, onko kyseisissä kolmansissa maissa taikka merentakaisissa maissa tai merentakaisilla alueilla kumppania; |
| --- | --- |

a)

sellaisia hankkeita, joihin liittyy yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sijaitsevia tai niihin sijoittautuneita yhteisöjä, jotka ulottuvat yhteen tai useampaan kolmanteen maahan, mukaan lukien unioniin liittymässä olevat valtiot, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat, Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat, ETA-maat tai EFTA-maat, tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II tarkoitetut merentakaiset maat ja alueet taikka ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat, riippumatta siitä, onko kyseisissä kolmansissa maissa taikka merentakaisissa maissa tai merentakaisilla alueilla kumppania;

| b) | rahoitus- ja investointitoimia 5 artiklassa tarkoitetuissa kolmansissa maissa, jotka ovat osallistuneet tietyn rahoitustuotteen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

b)

rahoitus- ja investointitoimia 5 artiklassa tarkoitetuissa kolmansissa maissa, jotka ovat osallistuneet tietyn rahoitustuotteen rahoittamiseen.

3.   InvestEU-rahastosta voidaan tukea rahoitus- ja investointitoimia, joilla tarjotaan rahoitusta lopullisille saajille, jotka ovat johonkin seuraavista maista tai alueista sijoittautuneita oikeussubjekteja:

| a) | jäsenvaltio tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II tarkoitettu jäsenvaltioon sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II tarkoitettu jäsenvaltioon sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue;

| b) | kolmas maa, joka on assosioitunut InvestEU-ohjelmaan 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kolmas maa, joka on assosioitunut InvestEU-ohjelmaan 5 artiklan mukaisesti;

| c) | 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kolmas maa, kyseisissä tilanteissa; |
| --- | --- |

c)

2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kolmas maa, kyseisissä tilanteissa;

| d) | muut kolmannet maat, jos se on tarpeen hankkeen rahoittamiseksi a, b tai c alakohdassa tarkoitetussa maassa tai tarkoitetulla alueella. |
| --- | --- |

d)

muut kolmannet maat, jos se on tarpeen hankkeen rahoittamiseksi a, b tai c alakohdassa tarkoitetussa maassa tai tarkoitetulla alueella.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan yhteydessä lopullisten saajien ja rahoituksen välittäjien on oltava oikeushenkilöitä, jotka täyttävät 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan johdantokappaleessa ja toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset ja ovat kolmannen alakohdan mukaisia.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ainoastaan johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneita ja unionissa toimivia yrityksiä voidaan tukea vakavaraisuustuki-ikkunan rahoitus- ja investointitoimilla.

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, lopulliset saajat, joiden vakavaraisuustuki-ikkunasta saama rahoitus on vähintään 30 miljoonaa euroa, eivät saa maksaa osinkoja ja ei-pakollisia kuponkimaksuja eivätkä ostaa takaisin osakkeita. Jos edunsaaja saa vakavaraisuustuki-ikkunasta rahoitusta vähintään 30 miljoonaa euroa, kenellekään johdon jäsenistä ei saa maksaa suurempaa palkkiota kuin kyseisen henkilön kiinteä palkkio oli 31 päivänä joulukuuta 2019. Jos henkilöstä tulee johdon jäsen InvestEU-ohjelman vakavaraisuustuki-ikkunan rahoituksen myöntämisen yhteydessä tai sen jälkeen, hänen suurin sallittu palkkionsa on kenen tahansa johdon jäsenen saama pienin kiinteä palkkio 31 päivänä joulukuuta 2019. Bonuksia tai muita muuttuvia tai vastaavia palkkion osia ei saa maksaa missään olosuhteissa.

14 artikla

Muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän valinta

1.   Komissio valitsee muut toteutuskumppanit kuin EIP-ryhmän, varainhoitoasetuksen 154 artiklan mukaisesti.

Toteutuskumppanit voivat muodostaa ryhmän. Toteutuskumppani voi olla yhden tai useamman ryhmän jäsen.

EU-osiossa kelpoisuusvaatimukset täyttävien vastapuolten on täytynyt ilmaista kiinnostuksensa 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun EU:n takuun osuuteen. Jäsenvaltio-osiossa jäsenvaltio voi ehdottaa toteutuskumppaniksi yhtä tai useampaa vastapuolta kiinnostuksensa ilmaisseiden vastapuolten joukosta. Kyseinen jäsenvaltio voi ehdottaa toteutuskumppaniksi myös EIP-ryhmää ja pyytää omalla kustannuksellaan EIP-ryhmää tarjoamaan 10 artiklassa lueteltuja palveluja.

Jos jäsenvaltio ei ehdota toteutuskumppania, komissio etenee tämän kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti ja valitsee toteutuskumppaneiksi kelpoisuusvaatimukset täyttäviä vastapuolia, jotka voivat kattaa rahoitus- ja investointitoimet asianomaisilla maantieteellisillä alueilla.

2.   Toteutuskumppaneita valitessaan komissio varmistaa, että InvestEU-rahaston rahoitustuotesalkku täyttää seuraavat tavoitteet:

| a) | sillä maksimoidaan 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden kattavuus; |
| --- | --- |

a)

sillä maksimoidaan 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden kattavuus;

| b) | sillä maksimoidaan EU:n takuun vaikutus toteutuskumppanin sitomien omien varojen kautta; |
| --- | --- |

b)

sillä maksimoidaan EU:n takuun vaikutus toteutuskumppanin sitomien omien varojen kautta;

| c) | tilanteen mukaan sillä maksimoidaan yksityiset sijoitukset; |
| --- | --- |

c)

tilanteen mukaan sillä maksimoidaan yksityiset sijoitukset;

| d) | sillä edistetään innovatiivisia rahoitus- ja riskiratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin; |
| --- | --- |

d)

sillä edistetään innovatiivisia rahoitus- ja riskiratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin;

| e) | sillä saavutetaan maantieteellinen hajonta EU:n takuun asteittaisella myöntämisellä ja mahdollistetaan pienempien hankkeiden rahoittaminen; |
| --- | --- |

e)

sillä saavutetaan maantieteellinen hajonta EU:n takuun asteittaisella myöntämisellä ja mahdollistetaan pienempien hankkeiden rahoittaminen;

| f) | riskien hajauttaminen on siinä riittävää. |
| --- | --- |

f)

riskien hajauttaminen on siinä riittävää.

3.   Toteutuskumppaneita valitessaan komissio ottaa huomioon myös

| a) | mahdolliset unionin talousarviosta maksettavat kustannukset ja unionin talousarvioon maksettavat korvaukset; |
| --- | --- |

a)

mahdolliset unionin talousarviosta maksettavat kustannukset ja unionin talousarvioon maksettavat korvaukset;

| b) | toteutuskumppanin kyvyn noudattaa perusteellisesti varainhoitoasetuksen 155 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä vaatimuksia, jotka liittyvät veronkiertoon, veropetoksiin ja verovilppiin, rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen ja yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin. |
| --- | --- |

b)

toteutuskumppanin kyvyn noudattaa perusteellisesti varainhoitoasetuksen 155 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjä vaatimuksia, jotka liittyvät veronkiertoon, veropetoksiin ja verovilppiin, rahanpesuun, terrorismin rahoittamiseen ja yhteistyöhaluttomiin oikeudenkäyttöalueisiin.

4.   Toteutuskumppaneiksi voidaan valita kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa säädetyt vaatimukset.

15 artikla

Tukikelpoiset rahoitusmuodot

1.   EU:n takuuta voidaan käyttää kattamaan riskejä, joita toteutuskumppaneille aiheutuu seuraavan tyyppisen rahoituksen myöntämisestä:

| a) | rahoituksen lopullisille saajille kanavoitavat lainat, takaukset, vastatakaukset, pääomamarkkinainstrumentit, muut rahoituksen tai erillistakauksen muodot, mukaan lukien huonommassa etuoikeusasemassa oleva vieraan pääoman ehtoinen rahoitus, tai oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset, jotka tehdään suoraan tai rahoituksen välittäjien, rahastojen, investointijärjestelyjen tai muiden välineiden kautta; |
| --- | --- |

a)

rahoituksen lopullisille saajille kanavoitavat lainat, takaukset, vastatakaukset, pääomamarkkinainstrumentit, muut rahoituksen tai erillistakauksen muodot, mukaan lukien huonommassa etuoikeusasemassa oleva vieraan pääoman ehtoinen rahoitus, tai oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset, jotka tehdään suoraan tai rahoituksen välittäjien, rahastojen, investointijärjestelyjen tai muiden välineiden kautta;

| b) | toteutuskumppanin toiselle rahoituslaitokselle myöntämä rahoitus tai takaus, jonka avulla viimeksi mainitun on mahdollista toteuttaa a alakohdassa tarkoitettuja rahoitustoimia. |
| --- | --- |

b)

toteutuskumppanin toiselle rahoituslaitokselle myöntämä rahoitus tai takaus, jonka avulla viimeksi mainitun on mahdollista toteuttaa a alakohdassa tarkoitettuja rahoitustoimia.

Jotta rahoitus voidaan kattaa EU:n takuulla, toteutuskumppanin on myönnettävä, hankittava tai laskettava liikkeeseen tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu rahoitus 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja rahoitus- tai investointitoimia varten sellaisen rahoitussopimuksen tai transaktion mukaisesti, jonka toteutuskumppani on allekirjoittanut tai tehnyt sen jälkeen, kun takuusopimus on allekirjoitettu, ja jonka voimassaolo ei ole päättynyt tai jota ei ole peruutettu.

2.   Rahastojen tai muiden välittäjätahojen kautta toteutettavia rahoitus- ja investointitoimia voidaan tukea EU:n takuulla investointisuuntaviivoissa annettavien säännösten mukaisesti, vaikka tällaiset tahot sijoittaisivat vähemmistön sijoittamistaan määristä unionin ulkopuolella ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa kolmansissa maissa tai sijoittaisivat vähemmistön sijoittamistaan määristä muihin kuin tämän asetuksen nojalla kelpoisuusvaatimukset täyttäviin varoihin.

Investointisuuntaviivoissa voidaan asettaa lisärajoituksia, jotka koskevat strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvissa rahastojen tai muiden välittäjätahojen kautta toteutettavissa rahoitus- ja investointitoimissa unionin ulkopuolelle sijoitettavia määriä, mukaan lukien mahdolliset tällaisista investoinneista irtautumista koskevat lausekkeet.

2 a.
     
  Vakavaraisuustuki-ikkunassa toteutuskumppaneiden kautta toteutettavien tukikelpoisten välineiden on johdettava oman pääoman ehtoisen tai luonteisen rahoituksen tarjoamiseen 3 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetuille yrityksille. Hybridi-instrumentteja voidaan käyttää, jos tällaiset instrumentit täyttävät ikkunan tarkoituksen.

16 artikla

Takuusopimukset

1.   Komissio tekee kunkin toteutuskumppanin kanssa takuusopimuksen EU:n takuun myöntämisestä komission määrittämään määrään asti.

Jos toteutuskumppanit muodostavat ryhmän, tehdään vain yksi takuusopimus komission ja kunkin ryhmään kuuluvan toteutuskumppanin välillä tai komission ja yhden, ryhmän lukuun toimivan toteutuskumppanin välillä.

2.   Takuusopimus sisältää seuraavat:

| a) | toteutuskumppanin tarjoaman rahoitusosuuden määrä ja ehdot; |
| --- | --- |

a)

toteutuskumppanin tarjoaman rahoitusosuuden määrä ja ehdot;

| b) | toteutuskumppanin toiselle toteutukseen osallistuvalle oikeussubjektille, jos tällainen on, tarjoaman rahoituksen tai takausten ehdot; |
| --- | --- |

b)

toteutuskumppanin toiselle toteutukseen osallistuvalle oikeussubjektille, jos tällainen on, tarjoaman rahoituksen tai takausten ehdot;

| c) | EU:n takuun antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 18 artiklan mukaisesti, mukaan lukien säännöt tietyntyyppisistä välineistä muodostuvien salkkujen kattamisesta ja tapahtumista, joiden perusteella EU:n takuuseen voidaan vedota; |
| --- | --- |

c)

EU:n takuun antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 18 artiklan mukaisesti, mukaan lukien säännöt tietyntyyppisistä välineistä muodostuvien salkkujen kattamisesta ja tapahtumista, joiden perusteella EU:n takuuseen voidaan vedota;

| d) | riskinotosta veloitettava korvaus, joka jaetaan unionin ja toteutuskumppanin riskinottoa koskevien osuuksien mukaisessa suhteessa tai mukautetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

riskinotosta veloitettava korvaus, joka jaetaan unionin ja toteutuskumppanin riskinottoa koskevien osuuksien mukaisessa suhteessa tai mukautetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| e) | maksuehdot; |
| --- | --- |

e)

maksuehdot;

| f) | toteutuskumppanin sitoumus hyväksyä komission ja investointikomitean päätökset, jotka koskevat EU:n takuun käyttöä ehdotettuun rahoitus- tai investointitoimeen, rajoittamatta kuitenkaan toteutuskumppanin päätöksentekoa ehdotetusta toimesta ilman EU:n takuuta; |
| --- | --- |

f)

toteutuskumppanin sitoumus hyväksyä komission ja investointikomitean päätökset, jotka koskevat EU:n takuun käyttöä ehdotettuun rahoitus- tai investointitoimeen, rajoittamatta kuitenkaan toteutuskumppanin päätöksentekoa ehdotetusta toimesta ilman EU:n takuuta;

| g) | toteutuskumppanin tehtäväksi annettavaan saatavien perintään sovellettavat määräykset ja menettelyt; |
| --- | --- |

g)

toteutuskumppanin tehtäväksi annettavaan saatavien perintään sovellettavat määräykset ja menettelyt;

| h) | EU:n takuun kattamiin rahoitus- ja investointitoimiin liittyvä taloudellinen ja toimintaa koskeva raportointi ja seuranta; |
| --- | --- |

h)

EU:n takuun kattamiin rahoitus- ja investointitoimiin liittyvä taloudellinen ja toimintaa koskeva raportointi ja seuranta;

| i) | keskeiset tulosindikaattorit, jotka koskevat erityisesti EU:n takuun käyttöä, 3, 7 ja 13 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja perusteiden täyttämistä sekä yksityisen pääoman mobilisointia; |
| --- | --- |

i)

keskeiset tulosindikaattorit, jotka koskevat erityisesti EU:n takuun käyttöä, 3, 7 ja 13 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista ja perusteiden täyttämistä sekä yksityisen pääoman mobilisointia;

| j) | jos on kyse rahoitusta yhdistävistä toimista, niihin liittyvät määräykset ja menettelyt; |
| --- | --- |

j)

jos on kyse rahoitusta yhdistävistä toimista, niihin liittyvät määräykset ja menettelyt;

| k) | muut merkitykselliset määräykset, jotka täyttävät varainhoitoasetuksen 155 artiklan 2 kohdan ja X osaston vaatimukset; |
| --- | --- |

k)

muut merkitykselliset määräykset, jotka täyttävät varainhoitoasetuksen 155 artiklan 2 kohdan ja X osaston vaatimukset;

| l) | asianmukaisten mekanismien olemassaolo yksityisten sijoittajien mahdollisia huolenaiheita varten. |
| --- | --- |

l)

asianmukaisten mekanismien olemassaolo yksityisten sijoittajien mahdollisia huolenaiheita varten.

3.   Takuusopimuksessa määrätään myös, että unionille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista rahoitus- ja investointitoimista maksettava korvaus suoritetaan sen jälkeen kun siitä on vähennetty EU:n takuuseen vetoamisen seurauksena suoritettavat maksut.

4.   Lisäksi takuusopimuksessa määrätään, että korvauksen, tulojen ja palautusten kokonaismäärästä, joka toteutuskumppanin on maksettava unionille tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista rahoitus- ja investointitoimista, on vähennettävä EU:n takuuseen liittyvä mahdollinen velka toteutuskumppanille. Jos tämä määrä ei riitä kattamaan velkaa toteutuskumppanille 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, maksettava määrä otetaan EU:n takuun varoista.

5.   Jos takuusopimus tehdään jäsenvaltio-osiossa, siinä voidaan määrätä jäsenvaltion tai asianomaisten alueiden edustajien osallistumisesta takuusopimuksen toteutuksen seurantaan.

17 artikla

EU:n takuun käytön edellytykset

1.   EU:n takuun myöntäminen edellyttää asiaankuuluvan toteutuskumppanin kanssa tehdyn takuusopimuksen voimaantuloa.

2.   EU:n takuu kattaa rahoitus- ja investointitoimet ainoastaan, jos ne täyttävät tässä asetuksessa ja asiaa koskevissa investointisuuntaviivoissa vahvistetut vaatimukset ja investointikomitea on tullut siihen tulokseen, että kyseiset toimet täyttävät vaatimukset, joita EU:n takuun saaminen edellyttää. Toteutuskumppanit vastaavat edelleen siitä, että rahoitus- ja investointitoimissa noudatetaan tätä asetusta ja asiaa koskevia investointisuuntaviivoja.

3.   Komissio ei maksa toteutuskumppanille mitään hallintokustannuksia tai palkkioita, jotka liittyvät EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien toteuttamiseen, ellei toteutuskumppani voi perustella asianmukaisesti komissiolle, että politiikkatavoitteet, joihin toteutettavalla rahoitustuotteella pyritään, sekä kohtuuhintaisuus tavoiteltujen lopullisten saajien kannalta tai tarjotun rahoituksen tyyppi ovat luonteeltaan sellaisia, että tästä on tarpeen poiketa. Tällaisten kustannusten kattaminen unionin talousarviosta rajoitetaan määrään, joka on ehdottoman välttämätön asiaankuuluvien rahoitus- ja investointitoimien toteuttamiseksi, ja sitä myönnetään vain siinä määrin kuin toteutuskumppaneiden kyseisistä rahoitus- ja investointitoimista saamat tulot eivät kata kustannuksia. Palkkiojärjestelyistä määrätään takuusopimuksessa, ja niissä noudatetaan 16 artiklan 4 kohtaa ja varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan g alakohtaa.

4.   Lisäksi toteutuskumppani voi käyttää EU:n takuuta kattaakseen asiaankuuluvan osuuden mahdollisista takaisinperintäkuluista 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ellei kyseisiä kuluja ole vähennetty perintätuotoista.

18 artikla

EU:n takuun kattavuus ja ehdot

1.   Riskinotosta veloitettava korvaus jaetaan unionin ja toteutuskumppanin kesken sillä perusteella, kuinka suuri niiden osuus riskinotosta on suhteessa rahoitus- ja investointitoimisalkkuun tai, tapauksen mukaan, suhteessa yksittäisiin rahoitus- ja investointitoimiin. EU:n takuusta veloitettavaa korvausta voidaan pienentää 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

Toteutuskumppanilla on oltava asianmukainen oma riski niissä rahoitus- ja investointitoimissa, joita EU:n takuulla tuetaan, elleivät politiikkatavoitteet, joihin rahoitustuotteen toteuttamisella pyritään, ole luonteeltaan sellaisia, että toteutuskumppani ei ole poikkeuksellisesti voinut kohtuudella osallistua rahoitustuotteeseen omalla riskinkantokyvyllään.

2.   EU:n takuu kattaa seuraavat:

| a) | 15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vieraan pääoman ehtoiset tuotteet:






  i) | pääoma ja kaikki korot ja määrät, jotka on rahoitustoimien ehtojen mukaisesti maksettava toteutuskumppanille mutta joita se ei ole saanut ennen maksukyvyttömyystapahtumaa; |
| --- | --- | --- |

a)

15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vieraan pääoman ehtoiset tuotteet:

i)

pääoma ja kaikki korot ja määrät, jotka on rahoitustoimien ehtojen mukaisesti maksettava toteutuskumppanille mutta joita se ei ole saanut ennen maksukyvyttömyystapahtumaa;

| ii) | uudelleenjärjestelytappiot; |
| --- | --- |

ii)

uudelleenjärjestelytappiot;

| iii) | tappiot, jotka johtuvat muiden valuuttojen kuin euron kurssivaihteluista markkinoilla, joilla on rajalliset mahdollisuudet pitkän aikavälin suojaamiseen; |
| --- | --- |

iii)

tappiot, jotka johtuvat muiden valuuttojen kuin euron kurssivaihteluista markkinoilla, joilla on rajalliset mahdollisuudet pitkän aikavälin suojaamiseen;

| b) | 15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset: sijoitetut määrät ja niiden rahoituskulut sekä muiden valuuttojen kuin euron kurssivaihteluista aiheutuvat tappiot; |
| --- | --- |

b)

15 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset: sijoitetut määrät ja niiden rahoituskulut sekä muiden valuuttojen kuin euron kurssivaihteluista aiheutuvat tappiot;

| c) | toteutuskumppanin toiselle rahoituslaitokselle myöntämä rahoitus tai takaukset 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti: käytetyt määrät ja niiden rahoituskulut. |
| --- | --- |

c)

toteutuskumppanin toiselle rahoituslaitokselle myöntämä rahoitus tai takaukset 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti: käytetyt määrät ja niiden rahoituskulut.

Sovellettaessa a alakohdan i alakohdan ensimmäistä alakohtaa huonommassa etuoikeusasemassa olevan vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen osalta lykkäys, vähentäminen tai vaadittu myyminen katsotaan maksukyvyttömyystapahtumaksi.

3.   Jos unioni suorittaa maksun toteutuskumppanille, joka on vedonnut EU:n takuuseen, unioni siirtää itselleen kyseisiin EU:n takuun kattamiin rahoitus- ja investointitoimiin liittyvät toteutuskumppanin oikeudet siltä osin kuin ne edelleen jatkuvat.

Toteutuskumppanin on unionin puolesta huolehdittava niitä määriä vastaavien saatavien perinnästä, joihin unionille on siirtynyt oikeus, ja maksettava unionille takaisin perimistään summista.

V LUKU

V LUKU

HALLINNOINTI

HALLINNOINTI

19 artikla

Neuvottelukunta

1.   Komissiota ja 20 artiklan nojalla perustettua johtokuntaa neuvoo neuvottelukunta.

2.   Neuvottelukunta pyrkii varmistamaan sukupuolten välisen tasapainon, ja se koostuu

| a) | yhdestä kunkin toteutuskumppanin edustajasta; |
| --- | --- |

a)

yhdestä kunkin toteutuskumppanin edustajasta;

| b) | yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta; |
| --- | --- |

b)

yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta;

| c) | yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimittämästä asiantuntijasta; |
| --- | --- |

c)

yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimittämästä asiantuntijasta;

| d) | yhdestä alueiden komitean nimittämästä asiantuntijasta. |
| --- | --- |

d)

yhdestä alueiden komitean nimittämästä asiantuntijasta.

3.   Neuvottelukunnan puheenjohtajana toimii komission edustaja. Varapuheenjohtajana toimii EIP-ryhmän edustaja.

Neuvottelukunta kokoontuu säännöllisesti vähintään kaksi kertaa vuodessa puheenjohtajan koolle kutsumana.

4.   Neuvottelukunta

| a) | antaa komissiolle ja johtokunnalle tämän asetuksen nojalla tuettavien rahoitustuotteiden suunnittelua koskevia neuvoja; |
| --- | --- |

a)

antaa komissiolle ja johtokunnalle tämän asetuksen nojalla tuettavien rahoitustuotteiden suunnittelua koskevia neuvoja;

| b) | antaa komissiolle ja johtokunnalle markkinoiden kehitystä, markkinaolosuhteita, markkinoiden toimintapuutteita ja optimaalista heikompia investointitilanteita koskevia neuvoja; |
| --- | --- |

b)

antaa komissiolle ja johtokunnalle markkinoiden kehitystä, markkinaolosuhteita, markkinoiden toimintapuutteita ja optimaalista heikompia investointitilanteita koskevia neuvoja;

| c) | vaihtaa näkemyksiä markkinoiden kehityksestä ja jakaa parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

c)

vaihtaa näkemyksiä markkinoiden kehityksestä ja jakaa parhaita käytäntöjä.

5.   Kuultuaan mahdollisia toteutuskumppaneita komissio nimittää neuvottelukunnan ensimmäiset jäsenet, jotka edustavat muita toteutuskumppaneita kuin EIP-ryhmää. Heidän toimikautensa on rajattu yhteen vuoteen.

6.   Jäsenvaltioiden edustajien kokoukset erillisessä kokoonpanossa järjestetään myös vähintään kaksi kertaa vuodessa, ja niiden puheenjohtajana toimii komissio.

7.   Neuvottelukunta ja 6 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden edustajien kokoukset voivat antaa johtokunnan harkittavaksi InvestEU-ohjelman toteutusta ja toimintaa koskevia suosituksia.

8.   Neuvottelukunnan kokousten yksityiskohtaiset pöytäkirjat julkaistaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun neuvottelukunta on hyväksynyt ne.

Komissio vahvistaa neuvottelukunnan toimintasäännöt ja -menettelyt ja huolehtii sen sihteeristötehtävistä. Kaikki asiaankuuluvat asiakirjat ja tiedot asetetaan neuvottelukunnan saataville, jotta se voi hoitaa tehtävänsä.

9.   Neuvottelukunnassa edustettuina olevien kansallisten kehityspankkien ja -laitosten on valittava keskuudestaan muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän edustajat 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun johtokuntaan. Kansallisten kehityspankkien ja -laitosten on pyrittävä kokonsa ja maantieteellisen sijaintinsa kannalta tasapainoiseen edustukseen johtokunnassa. Valittujen edustajien on edustettava kaikkien muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän sovittua yhteistä kantaa.

20 artikla

Johtokunta

1.   InvestEU-ohjelmalle perustetaan johtokunta. Se koostuu neljästä komission edustajasta, kolmesta EIP-ryhmän edustajasta ja kahdesta muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän edustajasta sekä yhdestä Euroopan parlamentin nimittämästä, vailla äänioikeuta olevasta asiantuntijasta. Euroopan parlamentin nimittämä, vailla äänioikeutta oleva asiantuntija ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita unionin toimielimiltä, elimiltä tai laitoksilta, jäsenvaltioiden hallituksilta taikka muilta julkisilta tai yksityisiltä elimiltä, ja hän toimii täysin riippumattomasti. Kyseinen asiantuntija hoitaa tehtävänsä puolueettomasti ja InvestEU-rahaston edun mukaisesti.

Johtokunnan jäsenet nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran, lukuun ottamatta kahdeksi vuoksi nimitettäviä muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän edustajia.

2.   Johtokunta valitsee komission edustajista puheenjohtajan neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Puheenjohtaja raportoi kaksi kertaa vuodessa neuvottelukuntaan kuuluville jäsenvaltioiden edustajille InvestEU-ohjelman toteuttamisesta ja toiminnasta.

Johtokunnan kokousten yksityiskohtaiset pöytäkirjat julkaistaan heti, kun johtokunta on hyväksynyt ne.

3.   Johtokunta

| a) | antaa toteutuskumppaneille strategiaa ja toimintaa koskevaa ohjeistusta, mukaan lukien ohjeistus, joka koskee rahoitustuotteiden suunnittelua sekä toimintapolitiikkaa ja -menettelyjä, jotka ovat tarpeen InvestEU-rahaston toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

a)

antaa toteutuskumppaneille strategiaa ja toimintaa koskevaa ohjeistusta, mukaan lukien ohjeistus, joka koskee rahoitustuotteiden suunnittelua sekä toimintapolitiikkaa ja -menettelyjä, jotka ovat tarpeen InvestEU-rahaston toiminnan kannalta;

| b) | hyväksyy komission yhteistyössä EIP-ryhmän ja muiden toteutuskumppaneiden kanssa kehittämän riskejä koskevan menettelykehyksen; |
| --- | --- |

b)

hyväksyy komission yhteistyössä EIP-ryhmän ja muiden toteutuskumppaneiden kanssa kehittämän riskejä koskevan menettelykehyksen;

| c) | valvoo InvestEU-ohjelman toteuttamista; |
| --- | --- |

c)

valvoo InvestEU-ohjelman toteuttamista;

| d) | ilmaisee kaikkien jäsentensä näkemykset, kun sitä kuullaan investointikomiteaan valittavien ehdokkaiden lopullisesta luettelosta ennen ehdokkaiden valintaa 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

ilmaisee kaikkien jäsentensä näkemykset, kun sitä kuullaan investointikomiteaan valittavien ehdokkaiden lopullisesta luettelosta ennen ehdokkaiden valintaa 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| e) | hyväksyy 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun investointikomitean sihteeristön työjärjestyksen; |
| --- | --- |

e)

hyväksyy 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun investointikomitean sihteeristön työjärjestyksen;

| f) | hyväksyy säännöt, joita sovelletaan investointijärjestelyjen kanssa toteutettaviin toimiin; |
| --- | --- |

f)

hyväksyy säännöt, joita sovelletaan investointijärjestelyjen kanssa toteutettaviin toimiin;

| f a) | määrittää jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-kriisistä, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, komission 7 artiklan 1 kohdan e a alakohdan nojalla vahvistamien indikaattoreiden perusteella. |
| --- | --- |

f a)

määrittää jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-kriisistä, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, komission 7 artiklan 1 kohdan e a alakohdan nojalla vahvistamien indikaattoreiden perusteella.

4.   Johtokunta käyttää keskusteluissaan konsensukseen perustuvaa lähestymistapaa ja ottaa näin ollen mahdollisimman suuressa määrin huomioon kaikkien jäsenten kannat. Jos jäsenet eivät pääse yhteisymmärrykseen, johtokunta tekee päätöksensä äänestävien jäsentensä enemmistöllä, joka muodostuu vähintään seitsemästä äänestä.

21 artikla

Tulostaulu

1.   Perustetaan indikaattoreiden tulostaulu, jäljempänä ”tulostaulu”, jolla varmistetaan, että investointikomitea pystyy arvioimaan riippumattomasti, avoimesti ja yhdenmukaisesti pyynnöt, jotka koskevat EU:n takuun käyttöä toteutuskumppanin ehdottamaan rahoitus- tai investointitoimeen.

2.   Toteutuskumppaneiden on täytettävä tulostaulu, joka koskee niiden ehdottamia rahoitus- ja investointitoimia.

3.   Tulostaulu kattaa seuraavat tiedot:

| a) | ehdotetun rahoitus- ja investointitoimen kuvaus; |
| --- | --- |

a)

ehdotetun rahoitus- ja investointitoimen kuvaus;

| b) | miten ehdotettu toimi edistää EU:n politiikkatavoitteita; |
| --- | --- |

b)

miten ehdotettu toimi edistää EU:n politiikkatavoitteita;

| c) | kuvaus täydentävyydestä; |
| --- | --- |

c)

kuvaus täydentävyydestä;

| d) | kuvaus markkinoiden toimintapuutteesta tai optimaalista heikommasta investointitilanteesta; |
| --- | --- |

d)

kuvaus markkinoiden toimintapuutteesta tai optimaalista heikommasta investointitilanteesta;

| e) | toteutuskumppanin rahoitusosuus ja tekninen panos; |
| --- | --- |

e)

toteutuskumppanin rahoitusosuus ja tekninen panos;

| f) | investoinnin vaikutus; |
| --- | --- |

f)

investoinnin vaikutus;

| g) | rahoitus- tai investointitoimen rahoitusprofiili; |
| --- | --- |

g)

rahoitus- tai investointitoimen rahoitusprofiili;

| h) | täydentävät lisäindikaattorit. |
| --- | --- |

h)

täydentävät lisäindikaattorit.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 33 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi vahvistamalla tulostaulun lisätiedot, mukaan lukien toteutuskumppaneiden käyttämää tulostaulua koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

22 artikla

Politiikkojen noudattamista koskeva tarkastus

1.   Komissio tekee tarkastuksen vahvistaakseen, että muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän ehdottamat rahoitus- ja investointitoimet ovat unionin lainsäädännön ja politiikkojen mukaisia.

2.   Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien EIP:n rahoitus- ja investointitoimien tapauksessa EU:n takuu ei kata tällaisia toimia, jos komissio antaa kielteisen lausunnon EIP:n perussäännön 19 artiklassa tarkoitetun menettelyn puitteissa.

23 artikla

Investointikomitea

1.   InvestEU-rahastolle perustetaan täysin riippumaton investointikomitea. Investointikomitea

| a) | käsittelee rahoitus- ja investointitoimia koskevat ehdotukset, joita toteutuskumppanit esittävät katettavaksi EU:n takuusta ja jotka ovat läpäisseet 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun politiikkojen noudattamista koskevan tarkastuksen tai ovat saaneet myönteisen lausunnon EIP:n perussäännön 19 artiklassa tarkoitetun menettelyn puitteissa; |
| --- | --- |

a)

käsittelee rahoitus- ja investointitoimia koskevat ehdotukset, joita toteutuskumppanit esittävät katettavaksi EU:n takuusta ja jotka ovat läpäisseet 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun politiikkojen noudattamista koskevan tarkastuksen tai ovat saaneet myönteisen lausunnon EIP:n perussäännön 19 artiklassa tarkoitetun menettelyn puitteissa;

| b) | tarkistaa, ovatko ehdotukset tämän asetuksen ja asiaa koskevien investointisuuntaviivojen mukaisia; |
| --- | --- |

b)

tarkistaa, ovatko ehdotukset tämän asetuksen ja asiaa koskevien investointisuuntaviivojen mukaisia;

| c) | kiinnittää erityistä huomiota varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja tämän asetuksen liitteessä V vahvistettuun täydentävyysvaatimukseen ja varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettuun yksityisten sijoitusten houkuttelemista koskevaan vaatimukseen; ja |
| --- | --- |

c)

kiinnittää erityistä huomiota varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja tämän asetuksen liitteessä V vahvistettuun täydentävyysvaatimukseen ja varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettuun yksityisten sijoitusten houkuttelemista koskevaan vaatimukseen; ja

| d) | tarkistaa, täyttävätkö rahoitus- ja investointitoimet, joita tuettaisiin EU:n takuulla, kaikki asiaankuuluvat vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

tarkistaa, täyttävätkö rahoitus- ja investointitoimet, joita tuettaisiin EU:n takuulla, kaikki asiaankuuluvat vaatimukset.

2.   Investointikomitea kokoontuu
  kuudessa
  eri kokoonpanossa, jotka vastaavat 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja
  kuutta
  politiikkaikkunaa.

Kukin investointikomitean kokoonpano muodostuu kuudesta ulkopuolisesta asiantuntijasta, joille maksetaan palkkio. Komissio valitsee ja nimittää asiantuntijat johtokunnan suosituksesta. Asiantuntijoiden toimikausi on enintään neljä vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Unioni maksaa heidän palkkionsa. Komissio voi johtokunnan suosituksesta päättää uusia investointikomitean jäsenen toimikauden noudattamatta tässä kohdassa säädettyä menettelyä.

Asiantuntijoilla on oltava asianmukaista korkean tason markkinakokemusta hankerakenteiden suunnittelusta ja hankkeiden rahoittamisesta tai pk-yritysten tai suurempien yritysten rahoittamisesta.

Investointikomitean kokoonpanolla varmistetaan, että sillä on 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen politiikkaikkunoiden kattamien sektoreiden ja unionin maantieteellisten markkinoiden laaja tuntemus ja että investointikomitea on kokonaisuutena sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen.

Investointikomitean jäsenistä
  neljän
  on oltava investointikomitean jokaisen
  kuuden
  kokoonpanon pysyviä jäseniä. Ainakin yhdellä pysyvistä jäsenistä on oltava asiantuntemusta kestävästä investoimisesta. Lisäksi kussakin
  kuudessa
  kokoonpanossa on oltava kaksi asiantuntijaa, joilla on kokemusta investoinneista vastaavan politiikkaikkunan kattamilta sektoreilta. Johtokunta osoittaa investointikomitean jäsenet sopivaan kokoonpanoon tai sopiviin kokoonpanoihin. Investointikomitea valitsee pysyvien jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan.

3.   Investointikomitean jäsenten on komitean toimintaan osallistuessaan hoidettava tehtävänsä puolueettomasti ja yksinomaan InvestEU-rahaston edun mukaisesti. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan ohjeita toteutuskumppaneilta, unionin toimielimiltä, jäsenvaltioilta taikka muulta julkiselta tai yksityiseltä elimeltä.

Investointikomitean kaikkien jäsenten ansioluettelot ja ilmoitukset taloudellisista sidonnaisuuksista on julkistettava, ja ne on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Kunkin investointikomitean jäsenen on ilmoitettava komissiolle ja johtokunnalle viipymättä kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen jatkuvan eturistiriidattomuuden vahvistamiseksi.

Johtokunta voi suosittaa komissiolle jäsenen vapauttamista tehtävistään, jos kyseinen jäsen ei noudata tässä kohdassa säädettyjä vaatimuksia, tai muista asianmukaisesti perustelluista syistä.

4.   Toimiessaan tämän artiklan mukaisesti investointikomitealla on apunaan sihteeristö. Sihteeristö on riippumaton, ja se on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle. Sihteeristön hallinnollinen sijaintipaikka on komissiossa. Sihteeristön työjärjestyksessä varmistetaan toteutuskumppaneiden ja vastaavien hallintoelinten välisen tietojen ja asiakirjojen vaihdon luottamuksellisuus. EIP-ryhmä voi esittää rahoitus- ja investointitoimia koskevat ehdotuksensa suoraan investointikomitealle, ja se ilmoittaa niistä sihteeristölle.

Toteutuskumppaneiden toimittamiin asiakirjoihin on sisällyttävä vakiomuotoinen pyyntölomake, 21 artiklassa tarkoitettu tulostaulu ja muut mahdolliset asiakirjat, joita investointikomitea pitää merkityksellisinä, erityisesti kuvaus markkinoiden toimintapuutteen tai optimaalista heikomman investointitilanteen luonteesta ja siitä, kuinka sitä voidaan helpottaa rahoitus- tai investointitoimella, sekä toimesta tehty luotettava arvio, joka osoittaa rahoitus- tai investointitoimen täydentävyyden. Sihteeristö tarkistaa muiden toteutuskumppaneiden kuin EIP-ryhmän toimittamien asiakirjojen täydellisyyden. Investointikomitea voi pyytää asianomaiselta toteuttamiskumppanilta investointi- tai rahoitustoimiehdotusta koskevia selvennyksiä, myös pyytämällä kyseisen toteutuskumppanin edustajan suoraa läsnäoloa kyseistä tointa koskevissa keskusteluissa. Toteutuskumppanin tekemät hankearvioinnit eivät sido investointikomiteaa sen suhteen, katetaanko rahoitus- tai investointitoimi EU:n takuulla.

Investointikomitea käyttää 21 artiklassa tarkoitettua tulostaulua ehdotettujen rahoitus- ja investointitoimien arvioimisessa ja tarkistamisessa.

5.   Investointikomitean päätelmät hyväksytään kaikkien jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä edellyttäen, että yksinkertaiseen enemmistöön sisältyy vähintään yksi sen kokoonpanon väliaikainen jäsen, jonka politiikkaikkunaan ehdotus kuuluu. Äänten mennessä tasan investointikomitean puheenjohtajan ääni ratkaisee.

Investointikomitean päätelmät, joissa hyväksytään rahoitus- tai investointitoimen kattaminen EU:n takuulla, asetetaan julkisesti saataville, ja ne sisältävät hyväksynnän perustelut, toimea koskevat tiedot, erityisesti toimen kuvauksen, tiedot toimen toteuttajista tai rahoituksen välittäjistä sekä toimen tavoitteista. Päätelmissä viitataan myös tulostauluun perustuvaan kokonaisarviointiin.

Asianomainen tulostaulu asetetaan julkisesti saataville, kun rahoitus- tai investointitoimi tai alahanke, jos on sellaisesta kyse, on allekirjoitettu.

Toisen ja kolmannen alakohdan mukaisesti julkisesti saataville asetettaviin tietoihin ei sisällytetä kaupallisesti arkaluonteisia tietoja tai henkilötietoja, joita unionin tietosuojasääntöjen mukaan ei saa julkistaa. Komissio toimittaa pyynnöstä investointikomitean päätelmien kaupallisesti arkaluonteiset osat Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiukkoja luottamuksellisuusvaatimuksia noudattaen.

Investointikomitea toimittaa kaksi kertaa vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle luettelon kaikista investointikomitean päätelmistä kuuden edeltävän kuukauden ajalta sekä niihin liittyvät julkaistut tulostaulut. Luetteloon sisällytetään mahdolliset EU:n takuun käytön epäämistä koskevat päätökset, ja siihen sovelletaan tiukkoja luottamuksellisuusvaatimuksia.

Investointikomitean sihteeristö antaa investointikomitean päätelmät asianomaisen toteutuskumppanin saataville kohtuullisessa ajassa.

Investointikomitean sihteeristö tallettaa kaikki investointikomitealle toimitetut rahoitus- ja investointitoimiehdotuksiin liittyvät tiedot ja investointikomitean niistä antamat päätelmät keskustietokantaan.

6.   Jos investointikomiteaa pyydetään hyväksymään EU:n takuun käyttö rahoitus- tai investointitoimessa, joka on väline, ohjelma tai rakenne, jolla on alahankkeita, hyväksyntä koskee myös kyseisiä alahankkeita, ellei investointikomitea päätä pidättää itsellään oikeutta hyväksyä ne erikseen. Investointikomitealla ei ole oikeutta hyväksyä erikseen alahankkeita, joiden koko on alle 3 000 000 euroa.

7.   Investointikomitea voi tarpeelliseksi katsomissaan tapauksissa toimittaa komissiolle investointisuuntaviivojen soveltamiseen tai tulkintaan liittyviä operatiivisia kysymyksiä.

8.   Investointikomitea vastaa perustamispäivästään alkaen myös asetuksen (EU) 2015/1017 mukaisen EU:n takuun käytön hyväksymisestä kyseisen asetuksen mukaisen investointikauden jäljellä olevan ajan. Ehdotukset arvioidaan kyseisessä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. ▌ Edellä olevaa 22 artiklaa ei sovelleta näihin ehdotuksiin.

VI LUKU

VI LUKU

InvestEU-neuvontakeskus

InvestEU-neuvontakeskus

24 artikla

InvestEU-neuvontakeskus

1.   Komissio perustaa InvestEU-neuvontakeskuksen. InvestEU-neuvontakeskus tarjoaa neuvontaa investointihankkeiden määrittämistä, valmistelua, kehittämistä ja jäsentämistä, hankkeisiin liittyviä hankintoja ja hankkeiden toteuttamista varten sekä sitä varten, että voidaan lisätä hankkeiden toteuttajien ja rahoituksen välittäjien kapasiteettia toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia. Tuki voi kattaa minkä tahansa vaiheen hankkeen elinkaaressa tai tuetun yhteisön rahoituksessa.

Komissio tekee neuvontasopimukset EIP-ryhmän ja muiden mahdollisten neuvontakumppaneiden kanssa ja antaa niille tehtäväksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun neuvonnan ja 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamisen. Komissio voi lisäksi toteuttaa neuvonta-aloitteita, myös käyttämällä ulkoisia palveluntarjoajia. Komissio perustaa InvestEU-neuvontakeskuksen keskitetyn yhteyspisteen ja jakaa neuvontatukea koskevat pyynnöt käsiteltäviksi sopivissa neuvonta-aloitteissa. Komissio, EIP-ryhmä ja muut neuvontakumppanit tekevät tiivistä yhteistyötä varmistaakseen tuen tehokkuuden, synergiaedut ja tosiasiallisen maantieteellisen kattavuuden koko unionissa ottaen samalla asianmukaisesti huomioon olemassa olevat rakenteet ja työn.

Neuvonta-aloitteet ovat käytettävissä kunkin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun politiikkaikkunan komponenttina, joka kattaa kyseiseen ikkunaan kuuluvat alat. Lisäksi neuvonta-aloitteet ovat käytettävissä monialaisena komponenttina.

2.   InvestEU-neuvontakeskuksen tehtäviä ovat erityisesti

| a) | komission hallinnoiman ja ylläpitämän keskitetyn yhteyspisteen tarjoaminen InvestEU-neuvontakeskuksen hankekehitystukea varten viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille; |
| --- | --- |

a)

komission hallinnoiman ja ylläpitämän keskitetyn yhteyspisteen tarjoaminen InvestEU-neuvontakeskuksen hankekehitystukea varten viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille;

| b) | kaikkien investointisuuntaviivoja koskevien saatavilla olevien lisätietojen toimittaminen viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille, mukaan lukien niiden soveltamista tai komission antamaa tulkintaa koskevat tiedot; |
| --- | --- |

b)

kaikkien investointisuuntaviivoja koskevien saatavilla olevien lisätietojen toimittaminen viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille, mukaan lukien niiden soveltamista tai komission antamaa tulkintaa koskevat tiedot;

| c) | hankkeiden toteuttajien avustaminen tarvittaessa hankkeidensa kehittämisessä siten, että ne täyttävät 3 ja 7 artiklassa säädetyt tavoitteet ja 13 artiklassa säädetyt tukikelpoisuusperusteet, ja Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden kehittämisen ja pienikokoisten hankkeiden yhteenliittymien kehittämisen helpottaminen, myös tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettujen investointijärjestelyjen avulla, edellyttäen, että tällainen apu ei kuitenkaan ennalta rajoita investointikomitean päätelmiä tällaisten hankkeiden tukemisesta EU:n takuulla; |
| --- | --- |

c)

hankkeiden toteuttajien avustaminen tarvittaessa hankkeidensa kehittämisessä siten, että ne täyttävät 3 ja 7 artiklassa säädetyt tavoitteet ja 13 artiklassa säädetyt tukikelpoisuusperusteet, ja Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden kehittämisen ja pienikokoisten hankkeiden yhteenliittymien kehittämisen helpottaminen, myös tämän kohdan f alakohdassa tarkoitettujen investointijärjestelyjen avulla, edellyttäen, että tällainen apu ei kuitenkaan ennalta rajoita investointikomitean päätelmiä tällaisten hankkeiden tukemisesta EU:n takuulla;

| d) | toimien tukeminen ja paikallisen tietämyksen lisääminen InvestEU-rahaston tuen käytön helpottamiseksi kaikkialla unionissa ja mahdollisuuksien mukaan aktiivinen myötävaikuttaminen InvestEU-rahaston alakohtaisen monipuolisuuden ja maantieteellisen hajonnan tavoitteeseen siten, että tuetaan toteutuskumppaneita mahdollisten rahoitus- ja investointitoimien alullepanossa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

d)

toimien tukeminen ja paikallisen tietämyksen lisääminen InvestEU-rahaston tuen käytön helpottamiseksi kaikkialla unionissa ja mahdollisuuksien mukaan aktiivinen myötävaikuttaminen InvestEU-rahaston alakohtaisen monipuolisuuden ja maantieteellisen hajonnan tavoitteeseen siten, että tuetaan toteutuskumppaneita mahdollisten rahoitus- ja investointitoimien alullepanossa ja kehittämisessä;

| e) | vertaisvaihtoon ja tiedon, tietotaidon ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen tarkoitettujen yhteistyöalustojen perustamisen helpottaminen hankejatkumon ja alojen kehittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

e)

vertaisvaihtoon ja tiedon, tietotaidon ja parhaiden käytäntöjen jakamiseen tarkoitettujen yhteistyöalustojen perustamisen helpottaminen hankejatkumon ja alojen kehittämisen tukemiseksi;

| f) | proaktiivisen neuvonnan tarjoaminen investointijärjestelyjen perustamiseen, mukaan lukien rajatylittävät ja makroalueelliset investointijärjestelyt sekä pieniä ja keskisuuria hankkeita yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa aihekohtaisesti tai alueittain yhteen kokoavat investointijärjestelyt; |
| --- | --- |

f)

proaktiivisen neuvonnan tarjoaminen investointijärjestelyjen perustamiseen, mukaan lukien rajatylittävät ja makroalueelliset investointijärjestelyt sekä pieniä ja keskisuuria hankkeita yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa aihekohtaisesti tai alueittain yhteen kokoavat investointijärjestelyt;

| g) | unionin talousarviosta tai muista lähteistä rahoitettavien avustusten tai rahoitusvälineiden yhdistämisen tukeminen unionin välineiden välisten synergiavaikutusten ja täydentävyyksien vahvistamiseksi ja InvestEU-ohjelman vipuvaikutuksen ja muun vaikutuksen maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

g)

unionin talousarviosta tai muista lähteistä rahoitettavien avustusten tai rahoitusvälineiden yhdistämisen tukeminen unionin välineiden välisten synergiavaikutusten ja täydentävyyksien vahvistamiseksi ja InvestEU-ohjelman vipuvaikutuksen ja muun vaikutuksen maksimoimiseksi;

| h) | organisatoristen valmiuksien, taitojen ja prosessien kehittämiseen ja organisaatioiden investointivalmiuden nopeuttamiseen tähtäävien toimien tukeminen, jotta viranomaiset ja hankkeiden toteuttajat voivat kehittää investointihankejatkumoita, rahoitusmekanismeja ja investointijärjestelyjä sekä hallinnoida hankkeita ja rahoituksen välittäjät toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia sellaisten yhteisöjen hyväksi, joilla on vaikeuksia saada rahoitusta, muun muassa tukemalla riskinarviointikyvyn kehittämistä tai alakohtaista osaamista; |
| --- | --- |

h)

organisatoristen valmiuksien, taitojen ja prosessien kehittämiseen ja organisaatioiden investointivalmiuden nopeuttamiseen tähtäävien toimien tukeminen, jotta viranomaiset ja hankkeiden toteuttajat voivat kehittää investointihankejatkumoita, rahoitusmekanismeja ja investointijärjestelyjä sekä hallinnoida hankkeita ja rahoituksen välittäjät toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia sellaisten yhteisöjen hyväksi, joilla on vaikeuksia saada rahoitusta, muun muassa tukemalla riskinarviointikyvyn kehittämistä tai alakohtaista osaamista;

| i) | neuvonnan tarjoaminen startup-yrityksille etenkin silloin, kun ne pyrkivät suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla; |
| --- | --- |

i)

neuvonnan tarjoaminen startup-yrityksille etenkin silloin, kun ne pyrkivät suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla;

| i a) | tuen tarjoaminen vakavaraisuustuki-ikkunan rahoitus- ja investointitoimille kattamalla kustannukset, neuvontapalveluilla sekä teknisellä ja hallinnollisella avulla, jotka liittyvät investointijärjestelyjen perustamiseen ja hoitamiseen, keskittyen erityisesti jäsenvaltioihin, joiden osakemarkkinat ovat vähemmän kehittyneet. Teknistä apua on saatavilla myös vakavaraisuustuki-ikkunasta rahoitusta saavien yritysten tukemiseksi vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa. |
| --- | --- |

i a)

tuen tarjoaminen vakavaraisuustuki-ikkunan rahoitus- ja investointitoimille kattamalla kustannukset, neuvontapalveluilla sekä teknisellä ja hallinnollisella avulla, jotka liittyvät investointijärjestelyjen perustamiseen ja hoitamiseen, keskittyen erityisesti jäsenvaltioihin, joiden osakemarkkinat ovat vähemmän kehittyneet. Teknistä apua on saatavilla myös vakavaraisuustuki-ikkunasta rahoitusta saavien yritysten tukemiseksi vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa.

3.   InvestEU-neuvontakeskus on hankkeiden julkisten ja yksityisten toteuttajien, mukaan lukien pk- ja startup-yritykset, viranomaisten ja kansallisten kehityspankkien tai -laitosten, rahoituksen välittäjien ja muiden välittäjien käytettävissä.

4.   Komissio tekee kunkin neuvontakumppanin kanssa neuvontasopimuksen yhden tai useamman neuvonta-aloitteen toteuttamisesta. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuista palveluista voidaan periä maksuja, joilla katetaan osa kyseisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuvista kustannuksista; tämä ei koske julkisille hankkeiden toteuttajille tai voittoa tavoittelemattomille yhteisöille tarjottavia palveluja, joista ei peritä maksua, kun se on perusteltua. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuista palveluista pk-yrityksiltä perittävät maksut rajataan kolmannekseen niiden tarjoamisesta aiheutuvista kustannuksista.

5.   Jotta 1 kohdassa tarkoitettu tavoite voidaan saavuttaa ja jotta neuvontapalvelujen tarjoamista voidaan helpottaa, InvestEU-neuvontakeskus hyödyntää komission, EIP-ryhmän ja muiden neuvontakumppaneiden asiantuntemusta.

6.   Kuhunkin neuvonta-aloitteeseen sisällytetään komission ja neuvontakumppanin välinen kustannustenjakomekanismi, paitsi jos komissio suostuu kattamaan kaikki neuvonta-aloitteen kustannukset asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa neuvonta-aloitteen erityisominaisuudet niin edellyttävät ja kaikkien neuvontakumppaneiden yhdenmukaisen ja tasapuolisen kohtelu varmistetaan.

7.   InvestEU-neuvontakeskuksella on tarvittaessa paikallinen edustus. Paikallinen edustus perustetaan erityisesti sellaisiin jäsenvaltioihin tai sellaisille alueille, joilla on vaikeuksia InvestEU-rahastosta rahoitettavien hankkeiden kehittämisessä. InvestEU-neuvontakeskus avustaa tiedon siirrossa alueelliselle ja paikalliselle tasolle, jotta 1 kohdassa tarkoitetun neuvonnan antamista varten voidaan kehittää alueellisia ja paikallisia valmiuksia ja asiantuntemusta, mukaan lukien tuki pienten hankkeiden toteuttamiseksi ja huomioon ottamiseksi.

8.   Jotta 1 kohdassa tarkoitettua neuvontaa voidaan antaa ja jotta neuvonnan tarjoamista paikallistasolla voidaan helpottaa, InvestEU-neuvontakeskus toimii mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä kansallisten kehityspankkien tai -laitosten kanssa ja hyödyntää niiden asiantuntemusta. InvestEU-neuvontakeskuksen puitteissa tehdään tarpeen mukaan yhteistyösopimuksia kansallisten kehityspankkien tai -laitosten kanssa, vähintään yhden kansallisen kehityspankin tai -laitoksen kanssa jäsenvaltiota kohden.

9.   Toteutuskumppanit ehdottavat tarvittaessa rahoitusta hakeville hankkeiden toteuttajille, myös erityisesti pienikokoisten hankkeiden toteuttajille, että nämä pyytävät tarvittaessa hankkeisiinsa InvestEU-neuvontakeskuksen tukea, jotta voidaan tehostaa hankkeiden valmistelua ja arvioida mahdollisuutta yhdistää hankkeita.

Toteutuskumppaneiden ja neuvontakumppaneiden on myös tiedotettava hankkeiden toteuttajille mahdollisuudesta lisätä hankkeensa 25 artiklassa tarkoitetun InvestEU-portaalin luetteloon.

VII LUKU

VII LUKU

InvestEU-portaali

InvestEU-portaali

25 artikla

InvestEU-portaali

1.   Komissio perustaa InvestEU-portaalin. InvestEU-portaali on helposti saatavilla oleva ja käyttäjäystävällinen hanketietokanta, jossa annetaan asiaankuuluvaa tietoa kustakin hankkeesta.

2.   InvestEU-portaali tarjoaa hankkeiden toteuttajille kanavan, jossa ne voivat esitellä sijoittajille hankkeita, joille ne hakevat rahoitusta. Hankkeen ottaminen InvestEU-portaaliin ei rajoita päätöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen tai minkä tahansa muun unionin välineen mukaisen tuen piiriin tuettaviksi valittavia lopullisia hankkeita, tai päätöksiä, jotka koskevat julkista rahoitusta.

3.   InvestEU-portaalissa luetellaan ainoastaan hankkeita, jotka ovat unionin lainsäädännön ja politiikkojen mukaisia.

4.   Komissio välittää hankkeet, jotka täyttävät 3 kohdassa asetetut ehdot, toteutuskumppaneille. Tapauksen mukaan ja jos neuvonta-aloite on olemassa, komissio välittää tällaiset hankkeet myös InvestEU-neuvontakeskukselle.

5.   Toteutuskumppanit tarkastelevat hankkeita, jotka kuuluvat niiden maantieteelliseen alueeseen ja toiminta-alaan.

VIII LUKU

VIII LUKU

VASTUU, SEURANTA JA RAPORTOINTI, ARVIOINTI JA VALVONTA

VASTUU, SEURANTA JA RAPORTOINTI, ARVIOINTI JA VALVONTA

26 artikla

Vastuu

1.   Johtokunnan puheenjohtaja antaa Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä pyynnön esittävälle toimielimelle selvityksen InvestEU-rahaston toiminnan tuloksista muun muassa osallistumalla Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuteen.

2.   Johtokunnan puheenjohtaja vastaa Euroopan parlamentin tai neuvoston InvestEU-rahastolle osoittamiin kysymyksiin suullisesti tai kirjallisesti viiden viikon kuluessa niiden vastaanottamisesta.

27 artikla

Seuranta ja raportointi

1.   Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan Invest-EU-ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä III.

2.   Tulosraportointijärjestelmällä varmistetaan, että toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja että kyseiset tiedot mahdollistavat riittävän riski- ja takaussalkun seurannan. Sitä varten tapauksen mukaan toteutuskumppaneille, neuvontakumppaneille ja muille unionin varojen saajille asetetaan oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

3.   Komissio laatii InvestEU-ohjelman toteuttamisesta kertomuksen varainhoitoasetuksen 241 ja 250 artiklan mukaisesti. Vuotuisessa kertomuksessa annetaan varainhoitoasetuksen 41 artiklan 5 kohdan mukaisesti tietoa ohjelman toteuttamisasteesta suhteessa sen tavoitteisiin ja tulosindikaattoreihin. Tätä varten jokaisen toteutuskumppanin on toimitettava vuosittain tarvittavat tiedot, jotta komissio voi täyttää raportointivelvoitteensa, mukaan lukien EU:n takuun toimintaa koskevat tiedot.

4.   Kunkin toteutuskumppanin on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden välein selvitys tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista rahoitus- ja investointitoimista jaoteltuina tarvittaessa EU-osioon ja jäsenvaltio-osioon. Kunkin toteutuskumppanin on toimitettava tietoa jäsenvaltio-osiosta myös sille jäsenvaltiolle, jonka osiota se toteuttaa. Selvitykseen on sisällytettävä arvio EU:n takuun käytön edellytysten ja tämän asetuksen liitteessä III esitettyjen keskeisten tulosindikaattoreiden noudattamisesta. Selvitykseen on lisäksi sisällytettävä toiminta-, tilasto-, rahoitus- ja kirjanpitotietoja kustakin rahoitus- ja investointitoimesta sekä arvio odotetusta kassavirrasta osion, politiikkaikkunan ja InvestEU-rahaston tasolla. EIP-ryhmän ja tarvittaessa muiden toteutuskumppaneiden selvitykseen on kerran vuodessa sisällyttävä tietoa myös tämän asetuksen mukaisia rahoitus- ja investointitoimia toteutettaessa kohdatuista investointien esteistä. Selvityksiin on sisällytettävä tiedot, jotka toteutuskumppaneiden on annettava varainhoitoasetuksen 155 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla.

5.   Jotta InvestEU-ohjelman edistymistä voidaan arvioida suhteessa tavoitteisiin, komissiolle siirretään valta antaa 33 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen muuttamiseksi tarkistamalla tai täydentämällä liitteessä III esitettyjä indikaattoreita tarpeen mukaan sekä säännöksiä, jotka koskevat seuranta- ja arviointikehyksen perustamista.

28 artikla

Arviointi

1.   InvestEU-ohjelman arvioinnit tehdään oikea-aikaisesti siten, että niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Komissio antaa viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2024 Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumattoman väliarviointikertomuksen InvestEU-ohjelmasta, erityisesti EU:n takuun käytöstä, 10 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädettyjen EIP-ryhmän velvollisuuksien täyttämisestä, 12 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetystä EU:n takuun myöntämisestä, InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanosta, 10 artiklan 1 kohdan d alakohdan i alakohdassa säädetyistä määrärahoista ja 7 artiklan 6 kohdasta. Arvioinnissa osoitetaan erityisesti, miten toteutuskumppaneiden ja neuvontakumppaneiden ottaminen mukaan InvestEU-ohjelman toteuttamiseen on auttanut saavuttamaan InvestEU-ohjelman tavoitteita sekä EU:n politiikkatavoitteita, etenkin saavutetun lisäarvon sekä tuettavien rahoitus- ja investointitoimien maantieteellisen ja alakohtaisen tasapainon osalta. Arvioinnissa käsitellään myös 7 artiklan 3 kohdan mukaisen kestävyysarvioinnin soveltamista ja 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua pk-yritysten ensisijaisuutta pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa.

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle InvestEU-ohjelman toteuttamisen päätyttyä mutta kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklan 3 kohdassa mainitun ajanjakson päättymisestä riippumattoman lopullisen arviointikertomuksen InvestEU-ohjelmasta ja erityisesti EU:n takuun käytöstä.

4.   Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

5.   Toteutuskumppaneiden ja neuvontakumppaneiden on osallistuttava 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin arviointeihin ja annettava komissiolle tarvittavat tiedot niiden suorittamista varten.

6.   Komissio tarkastelee varainhoitoasetuksen 211 artiklan 1 kohdan nojalla varainhoitoasetuksen 250 artiklassa tarkoitetussa vuosikertomuksessa kolmen vuoden välein tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn rahoitusasteen riittävyyttä suhteessa EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien todelliseen riskiprofiiliin. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 33 artiklan mukaisesti, jotta tätä asetusta voidaan muuttaa mukauttamalla 4 artiklan 1 kohdassa säädettyä rahoitusastetta enimmillään 15 prosenttia kyseisen tarkastelun perusteella.

29 artikla

Tarkastukset

Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoituksen käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

30 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu InvestEU-ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai muun oikeudellisen välineen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti.

IX LUKU

IX LUKU

AVOIMUUS JA NÄKYVYYS

AVOIMUUS JA NÄKYVYYS

31 artikla

Tiedottaminen, viestintä ja julkisuus

1.   Toteutuskumppaneiden ja neuvontakumppaneiden on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien.

Sovellettaessa ensimmäisen alakohdan vaatimuksia puolustus- ja avaruusalan hankkeisiin on noudatettava mahdollisia luottamuksellisuutta tai salassapitoa koskevia velvoitteita.

2.   Toteutuskumppaneiden ja neuvontakumppaneiden on tiedotettava rahoituksen lopullisille saajille, myös pk-yrityksille, InvestEU-ohjelman mukaisen tuen olemassaolosta, tai velvoitettava muut rahoituksen välittäjät tiedottamaan kyseisille lopullisille saajille kyseisestä tuesta, asettamalla tiedon näkyvästi esille InvestEU-ohjelman tukea koskevassa sopimuksessa, etenkin pk-yritysten kohdalla, yleisen tietoisuuden lisäämiseksi ja näkyvyyden parantamiseksi.

3.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat InvestEU-ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. InvestEU-ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa tiedotustoimintaa sikäli kuin prioriteetit liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

X LUKU

X LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

32 artikla

Osallistuminen Euroopan investointirahaston pääoman korotukseen

Unioni merkitsee osakkeita Euroopan investointirahaston tulevista pääoman korotuksista siten, että sen suhteellinen osuus pääomasta pysyy nykyisellä tasolla. Osakkeiden merkitseminen ja osakkeiden maksetun osuuden maksaminen 900 000 000 euroon saakka suoritetaan rahaston yhtiökokouksen hyväksymien ehtojen mukaisesti.

33 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. Jos delegoidut säädökset koskevat sellaisia toimia, joita EIP-ryhmä ja muut toteutuskumppanit toteuttavat tai joiden toteuttamiseen ne osallistuvat, komissio kuulee EIP-ryhmää ja muita mahdollisia toteutuskumppaneita ennen kyseisten delegoitujen säädösten laatimista.

2.   Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 7 artiklan
  1 kohdan e a alakohdassa ja
  7 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa ja 28 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 7 artiklan
  1 kohdan e a alakohdassa ja
  7 kohdassa, 21 artiklan 4 kohdassa, 27 artiklan 5 kohdassa ja 28 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevien 7 artiklan
  1 kohdan e a alakohdan ja
  7 kohdan, 21 artiklan 4 kohdan, 27 artiklan 5 kohdan ja 28 artiklan 6 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

34 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä ja
  neljännessä
  alakohdassa säädetään, tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustettuihin rahoitusvälineisiin liittyviä tuloja, palautuksia ja takaisinperittyjä varoja
  käytetään
  tämän asetuksen mukaisen EU:n takuun rahoittamiseen ▌.

2.   Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 213 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädetään, asetuksella (EU) 2015/1017 perustetun EU:n takauksen määrärahojen mahdollinen ylijäämä
  käytetään
  tämän asetuksen mukaisen EU:n takuun rahoittamiseen ▌.

3.   Asetuksen [EURI] 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetusta
  XXX
  euron (käypinä hintoina) määrästä käytetään

| a) | XXX
  euroa (käypinä hintoina) tämän asetuksen mukaisen EU:n takuun rahoittamiseen, varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainittujen varojen lisäksi, |
| --- | --- |

a)

XXX
  euroa (käypinä hintoina) tämän asetuksen mukaisen EU:n takuun rahoittamiseen, varainhoitoasetuksen 211 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainittujen varojen lisäksi,

| b) | 200 440 000 euroa (käypinä hintoina) V ja VI luvussa säädettyjen toimenpiteiden ja asetuksen [EURI] 2 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseen, jollei kyseisen asetuksen 4 artiklan 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.
  Tätä määrää pidetään ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

200 440 000 euroa (käypinä hintoina) V ja VI luvussa säädettyjen toimenpiteiden ja asetuksen [EURI] 2 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseen, jollei kyseisen asetuksen 4 artiklan 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.

Tätä määrää pidetään ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

3 a.
     
  Toteutuskumppanit voivat toimittaa komissiolle rahoitus- ja investointitoimet, jotka ne ovat hyväksyneet asianomaisen takuusopimuksen tekemisen ja investointikomitean kaikkien jäsenten ensimmäisen nimityksen välisenä aikana.

3 b.
     
  Komissio arvioi 3 a kohdassa tarkoitetut toimet ja päättää, katetaanko ne EU:n takuusta.

3 c.
     
  Toteutuskumppanit voivat toimittaa komissiolle rahoitus- ja investointitoimet, jotka ne ovat hyväksyneet ... päivän ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] ja asianomaisen takuusopimuksen tekemisen välisenä aikana.

3 d.
     
  Komissio arvioi 3 c kohdassa tarkoitetut toimet ja päättää, katetaanko ne EU:n takuusta. Jos komission päätös on myönteinen, EU:n takuun kattavuus tulee voimaan asianomaisten takuusopimusten tekopäivänä, jonka jälkeen toteutuskumppanit voivat allekirjoittaa rahoitus- ja investointitoimet.

3 e.
     
  Kaikki tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustetut rahoitusvälineet ja asetuksella (EU) 2015/1017 perustettu EU:n takaus voidaan tarvittaessa ja ennakkoarvioinnin perusteella yhdistää tämän asetuksen mukaisiin rahoitusvälineisiin ja takuuseen.

3 f.
     
  Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 209 artiklan 3 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa säädetään, tulot ja palautukset, jotka saadaan tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustetuista rahoitusvälineistä sekä asetuksella (EU) 2015/1017 perustetusta talousarviotakauksesta, jotka on yhdistetty tällä asetuksella perustettuun EU:n takuuseen tämän artiklan 3 e kohdan mukaisesti, ovat varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja käyttötarkoitukseensa sidottuja sisäisiä tuloja, jotka on käytettävä tällä asetuksella perustettuun EU:n takuuseen, ja palautuksia tällä asetuksella perustettuun EU:n takuuseen.

35 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

EU:n takuun määrät jaoteltuna erityistavoitteiden mukaan

Seuraavassa esitetään 4 artiklan 2 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettu määrien ohjeellinen jakautuminen rahoitus- ja investointitoimiin:

| a) | enintään 20 051 970 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

a)

enintään 20 051 970 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin;

| b) | enintään
  11 250 000 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

b)

enintään
  11 250 000 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin;

| c) | enintään
  12 500 000 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

c)

enintään
  12 500 000 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin;

| d) | enintään
  5 567 500 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

d)

enintään
  5 567 500 000
   euroa 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

| e) | enintään 31 153 850 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

e)

enintään 31 153 850 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin;

| e a) | enintään 11 250 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

e a)

enintään 11 250 000 000 euroa 3 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

LIITE II

Alat, joilla voidaan toteuttaa rahoitus- ja investointitoimia

Rahoitus- ja investointitoimia, jotka kuuluvat muihin ikkunoihin kuin strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan, voidaan toteuttaa yhdellä tai useammalla jäljempänä luetelluista aloista.

Rahoitus- ja investointitoimia, jotka kuuluvat strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan, toteutetaan 7 artiklan 1 kohdan e alakohdassa vahvistetuilla aloilla. Niitä voivat erityisesti olla Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet.

| 1. | Energiasektorin kehittäminen energiaunionin painopisteiden mukaisesti, mukaan lukien energian toimitusvarmuus, puhtaaseen energiaan siirtyminen sekä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin ilmastosopimuksen mukaisten sitoumusten täyttäminen erityisesti seuraavien kautta:






  a) | puhtaan ja kestävän uusiutuvan energian sekä muiden turvallisten ja kestävien päästöttömien ja vähäpäästöisten energialähteiden ja ratkaisujen tuottamisen, tarjonnan tai käytön lisääminen; |
| --- | --- | --- |

1.

Energiasektorin kehittäminen energiaunionin painopisteiden mukaisesti, mukaan lukien energian toimitusvarmuus, puhtaaseen energiaan siirtyminen sekä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Pariisin ilmastosopimuksen mukaisten sitoumusten täyttäminen erityisesti seuraavien kautta:

a)

puhtaan ja kestävän uusiutuvan energian sekä muiden turvallisten ja kestävien päästöttömien ja vähäpäästöisten energialähteiden ja ratkaisujen tuottamisen, tarjonnan tai käytön lisääminen;

| b) | energiatehokkuus ja energiansäästö (siten, että keskitytään vähentämään kysyntää kysyntäpuolen hallinnalla ja rakennusten kunnostamisella); |
| --- | --- |

b)

energiatehokkuus ja energiansäästö (siten, että keskitytään vähentämään kysyntää kysyntäpuolen hallinnalla ja rakennusten kunnostamisella);

| c) | kestävän energiainfrastruktuurin (erityisesti, muttei ainoastaan siirto- ja jakelutaso, varastointiteknologiat, jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliitäntä ja älyverkot) kehittäminen, älyllistäminen ja uudistaminen; |
| --- | --- |

c)

kestävän energiainfrastruktuurin (erityisesti, muttei ainoastaan siirto- ja jakelutaso, varastointiteknologiat, jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliitäntä ja älyverkot) kehittäminen, älyllistäminen ja uudistaminen;

| d) | innovatiivisten päästöttömien ja vähäpäästöisten lämmitysjärjestelmien kehittäminen sekä sähkön ja lämmön yhteistuotanto; |
| --- | --- |

d)

innovatiivisten päästöttömien ja vähäpäästöisten lämmitysjärjestelmien kehittäminen sekä sähkön ja lämmön yhteistuotanto;

| e) | uusiutuvista/hiilineutraaleista energialähteistä ja muista turvallisista ja kestävistä päästöttömistä ja vähäpäästöisistä lähteistä tuotettujen kestävien synteettisten polttoaineiden sekä biopolttoaineiden, biomassan ja vaihtoehtoisten polttoaineiden, kaikkien liikennemuotojen polttoaineet mukaan lukien, tuottaminen ja tarjoaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (27) tavoitteiden mukaisesti; ja |
| --- | --- |

e)

uusiutuvista/hiilineutraaleista energialähteistä ja muista turvallisista ja kestävistä päästöttömistä ja vähäpäästöisistä lähteistä tuotettujen kestävien synteettisten polttoaineiden sekä biopolttoaineiden, biomassan ja vaihtoehtoisten polttoaineiden, kaikkien liikennemuotojen polttoaineet mukaan lukien, tuottaminen ja tarjoaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (27) tavoitteiden mukaisesti; ja

| f) | infrastruktuuri hiilidioksidin talteen ottamiseksi ja varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja valmistuslaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi. |
| --- | --- |

f)

infrastruktuuri hiilidioksidin talteen ottamiseksi ja varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja valmistuslaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi.

| 2. | Kestävien ja turvallisten liikenneinfrastruktuurien ja liikkuvuusratkaisujen sekä laitteiden ja innovatiivisten teknologioiden kehittäminen unionin liikennealan painopisteiden ja Pariisin ilmastosopimukseen liittyvien sitoumusten mukaisesti erityisesti seuraavien kautta:






  a) | hankkeet, joilla tuetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) infrastruktuurin kehittämistä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus sekä liikenneverkon kaupunkisolmukohdat, merisatamat, sisävesisatamat, lentoasemat, multimodaaliterminaalit ja niiden liityntäyhteys TEN-T-verkkoihin sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (28) tarkoitettuihin telemaattisiin sovelluksiin; |
| --- | --- | --- |

2.

Kestävien ja turvallisten liikenneinfrastruktuurien ja liikkuvuusratkaisujen sekä laitteiden ja innovatiivisten teknologioiden kehittäminen unionin liikennealan painopisteiden ja Pariisin ilmastosopimukseen liittyvien sitoumusten mukaisesti erityisesti seuraavien kautta:

a)

hankkeet, joilla tuetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) infrastruktuurin kehittämistä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus sekä liikenneverkon kaupunkisolmukohdat, merisatamat, sisävesisatamat, lentoasemat, multimodaaliterminaalit ja niiden liityntäyhteys TEN-T-verkkoihin sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (28) tarkoitettuihin telemaattisiin sovelluksiin;

| b) | TEN-T-infrastruktuurihankkeet, jotka mahdollistavat vähintään kahden eri liikennemuodon käytön, erityisesti multimodaaliset tavaraliikenneterminaalit ja matkustajaliikennekeskukset; |
| --- | --- |

b)

TEN-T-infrastruktuurihankkeet, jotka mahdollistavat vähintään kahden eri liikennemuodon käytön, erityisesti multimodaaliset tavaraliikenneterminaalit ja matkustajaliikennekeskukset;

| c) | älykkäät ja kestävät kaupunkiliikennehankkeet, joiden kohteena ovat vähäpäästöiset kaupunkiliikenteen muodot, mukaan lukien sisävesiväyläratkaisut ja innovatiiviset liikkuvuusratkaisut, syrjimätön esteetön pääsy, ilmansaasteiden ja melun vähentäminen, energiankulutus, älykkäiden kaupunkien verkosto, ylläpito sekä turvallisuuden lisääminen ja onnettomuuksien vähentäminen, myös pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden osalta; |
| --- | --- |

c)

älykkäät ja kestävät kaupunkiliikennehankkeet, joiden kohteena ovat vähäpäästöiset kaupunkiliikenteen muodot, mukaan lukien sisävesiväyläratkaisut ja innovatiiviset liikkuvuusratkaisut, syrjimätön esteetön pääsy, ilmansaasteiden ja melun vähentäminen, energiankulutus, älykkäiden kaupunkien verkosto, ylläpito sekä turvallisuuden lisääminen ja onnettomuuksien vähentäminen, myös pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden osalta;

| d) | liikennekaluston uudistamisen ja jälkiasennusten tukeminen vähäpäästöisten ja päästöttömien liikenneratkaisujen ottamiseksi käyttöön, mukaan lukien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö kaikkien liikennemuotojen ajoneuvoissa; |
| --- | --- |

d)

liikennekaluston uudistamisen ja jälkiasennusten tukeminen vähäpäästöisten ja päästöttömien liikenneratkaisujen ottamiseksi käyttöön, mukaan lukien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttö kaikkien liikennemuotojen ajoneuvoissa;

| e) | rautatieinfrastruktuuri, muut rautatiehankkeet, sisävesiväylien infrastruktuuri, suuren kapasiteetin julkisen liikenteen hankkeet, merisatamat ja merten moottoritiet; |
| --- | --- |

e)

rautatieinfrastruktuuri, muut rautatiehankkeet, sisävesiväylien infrastruktuuri, suuren kapasiteetin julkisen liikenteen hankkeet, merisatamat ja merten moottoritiet;

| f) | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri kaikille liikennemuodoille, mukaan lukien sähköajoneuvojen latausinfrastruktuuri; |
| --- | --- |

f)

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri kaikille liikennemuodoille, mukaan lukien sähköajoneuvojen latausinfrastruktuuri;

| g) | muut älykkäät ja kestävät liikennehankkeet, kohteena






  i) | liikenneturvallisuus; |
| --- | --- | --- |

g)

muut älykkäät ja kestävät liikennehankkeet, kohteena

i)

liikenneturvallisuus;

| ii) | esteettömyys; |
| --- | --- |

ii)

esteettömyys;

| iii) | päästöjen vähentäminen; tai |
| --- | --- |

iii)

päästöjen vähentäminen; tai

| iv) | uusien liikenneteknologioiden ja -palvelujen kehittäminen ja käyttöönotto, muun muassa verkottuneisiin ja autonomisiin liikennemuotoihin tai integroituun matkalippujärjestelmään liittyvien palvelujen osalta; ja |
| --- | --- |

iv)

uusien liikenneteknologioiden ja -palvelujen kehittäminen ja käyttöönotto, muun muassa verkottuneisiin ja autonomisiin liikennemuotoihin tai integroituun matkalippujärjestelmään liittyvien palvelujen osalta; ja

| h) | hankkeet nykyisen liikenneinfrastruktuurin säilyttämiseksi tai parantamiseksi, tarvittaessa mukaan lukien TEN-T-verkkoon kuuluvat moottoritiet, liikenneturvallisuuden ylläpitämiseksi tai parantamiseksi, älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamien palvelujen kehittämiseksi tai infrastruktuurin eheyden ja standardien varmistamiseksi, turvallisten pysäköintialueiden ja -tilojen kehittämiseksi sekä lataus- ja tankkausasemien kehittämiseksi vaihtoehtoisille polttoaineille. |
| --- | --- |

h)

hankkeet nykyisen liikenneinfrastruktuurin säilyttämiseksi tai parantamiseksi, tarvittaessa mukaan lukien TEN-T-verkkoon kuuluvat moottoritiet, liikenneturvallisuuden ylläpitämiseksi tai parantamiseksi, älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamien palvelujen kehittämiseksi tai infrastruktuurin eheyden ja standardien varmistamiseksi, turvallisten pysäköintialueiden ja -tilojen kehittämiseksi sekä lataus- ja tankkausasemien kehittämiseksi vaihtoehtoisille polttoaineille.

| 3. | Ympäristö ja resurssit erityisesti suhteessa seuraaviin:






  a) | vesi, mukaan lukien juomavesihuolto ja sanitaatio, ja verkoston tehokkuus, vuotojen vähentäminen, jätevesien keräämis- ja käsittelyinfrastruktuuri, rannikkoinfrastruktuuri sekä muu veteen liittyvä vihreä infrastruktuuri; |
| --- | --- | --- |

3.

Ympäristö ja resurssit erityisesti suhteessa seuraaviin:

a)

vesi, mukaan lukien juomavesihuolto ja sanitaatio, ja verkoston tehokkuus, vuotojen vähentäminen, jätevesien keräämis- ja käsittelyinfrastruktuuri, rannikkoinfrastruktuuri sekä muu veteen liittyvä vihreä infrastruktuuri;

| b) | jätehuoltoinfrastruktuuri; |
| --- | --- |

b)

jätehuoltoinfrastruktuuri;

| c) | hankkeet ja yritykset ympäristöresurssien hallinnan ja kestävien teknologioiden aloilla; |
| --- | --- |

c)

hankkeet ja yritykset ympäristöresurssien hallinnan ja kestävien teknologioiden aloilla;

| d) | ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen parantaminen ja ennallistaminen, myös parantamalla luonnon ja biologisen monimuotoisuuden tilaa vihreän ja sinisen infrastruktuurin hankkeilla; |
| --- | --- |

d)

ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen parantaminen ja ennallistaminen, myös parantamalla luonnon ja biologisen monimuotoisuuden tilaa vihreän ja sinisen infrastruktuurin hankkeilla;

| e) | kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden kestävä kehittäminen; |
| --- | --- |

e)

kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden kestävä kehittäminen;

| f) | ilmastonmuutostoimet, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen, mukaan lukien luonnonkatastrofien riskin pienentäminen; |
| --- | --- |

f)

ilmastonmuutostoimet, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen, mukaan lukien luonnonkatastrofien riskin pienentäminen;

| g) | hankkeet ja yritykset, jotka toteuttavat kiertotaloutta nivomalla resurssitehokkuutta koskevat näkökohdat tuotantoon ja tuotteen elinkaareen, mukaan lukien perus- ja uusioraaka-aineiden kestävä tarjonta; |
| --- | --- |

g)

hankkeet ja yritykset, jotka toteuttavat kiertotaloutta nivomalla resurssitehokkuutta koskevat näkökohdat tuotantoon ja tuotteen elinkaareen, mukaan lukien perus- ja uusioraaka-aineiden kestävä tarjonta;

| h) | hiilestä irtautuminen ja hiilidioksidipäästöjen merkittävä vähentäminen energiavaltaisessa teollisuudessa, mukaan lukien innovatiivisten vähäpäästöisten teknologioiden esittely ja niiden käyttöönotto; |
| --- | --- |

h)

hiilestä irtautuminen ja hiilidioksidipäästöjen merkittävä vähentäminen energiavaltaisessa teollisuudessa, mukaan lukien innovatiivisten vähäpäästöisten teknologioiden esittely ja niiden käyttöönotto;

| i) | energiatuotannon ja jakeluketjun hiilivapaaksi saattaminen luopumalla asteittain hiilen ja öljyn käytöstä; ja |
| --- | --- |

i)

energiatuotannon ja jakeluketjun hiilivapaaksi saattaminen luopumalla asteittain hiilen ja öljyn käytöstä; ja

| j) | kestävää kulttuuriperintöä edistävät hankkeet. |
| --- | --- |

j)

kestävää kulttuuriperintöä edistävät hankkeet.

| 4. | Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin kehittäminen erityisesti sellaisten hankkeiden kautta, joilla tuetaan erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen käyttöönottoa, 5G-yhteyksiä sekä digitaalisen yhteenliitettävyyden ja digitaalipalvelujen saatavuuden parantamista erityisesti maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

4.

Digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin kehittäminen erityisesti sellaisten hankkeiden kautta, joilla tuetaan erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen käyttöönottoa, 5G-yhteyksiä sekä digitaalisen yhteenliitettävyyden ja digitaalipalvelujen saatavuuden parantamista erityisesti maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla.

| 5. | Tutkimus, kehitys ja innovointi erityisesti seuraavien kautta:






  a) | tutkimus- ja kehityshankkeet, joilla edistetään Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteita, mukaan lukien tutkimusinfrastruktuuri ja tuki korkeakouluille; |
| --- | --- | --- |

5.

Tutkimus, kehitys ja innovointi erityisesti seuraavien kautta:

a)

tutkimus- ja kehityshankkeet, joilla edistetään Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteita, mukaan lukien tutkimusinfrastruktuuri ja tuki korkeakouluille;

| b) | yrityshankkeet, mukaan lukien koulutus sekä klustereiden ja yritysverkostojen luomisen edistäminen; |
| --- | --- |

b)

yrityshankkeet, mukaan lukien koulutus sekä klustereiden ja yritysverkostojen luomisen edistäminen;

| c) | esittelyhankkeet ja -ohjelmat sekä niihin liittyvien infrastruktuurien, teknologioiden ja prosessien ottaminen käyttöön; |
| --- | --- |

c)

esittelyhankkeet ja -ohjelmat sekä niihin liittyvien infrastruktuurien, teknologioiden ja prosessien ottaminen käyttöön;

| d) | korkeakoulujen, tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden ja teollisuuden yhteistyöhankkeet tutkimuksen ja innovoinnin alalla; julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja kansalaisjärjestöt; |
| --- | --- |

d)

korkeakoulujen, tutkimus- ja innovointiorganisaatioiden ja teollisuuden yhteistyöhankkeet tutkimuksen ja innovoinnin alalla; julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja kansalaisjärjestöt;

| e) | tietämyksen ja teknologian siirtäminen; |
| --- | --- |

e)

tietämyksen ja teknologian siirtäminen;

| f) | kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa ja sen teollista soveltamista koskeva tutkimus, mukaan lukien uudet ja kehittyneet materiaalit; ja |
| --- | --- |

f)

kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa ja sen teollista soveltamista koskeva tutkimus, mukaan lukien uudet ja kehittyneet materiaalit; ja

| g) | uudet tehokkaat ja saavutettavat terveydenhuoltotuotteet, kuten lääkkeet, lääkinnälliset laitteet, diagnostiikka ja pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, uudet mikrobilääkkeet ja innovatiiviset kehitysprosessit, joissa vältetään koe-eläinten käyttöä. |
| --- | --- |

g)

uudet tehokkaat ja saavutettavat terveydenhuoltotuotteet, kuten lääkkeet, lääkinnälliset laitteet, diagnostiikka ja pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävät lääkkeet, uudet mikrobilääkkeet ja innovatiiviset kehitysprosessit, joissa vältetään koe-eläinten käyttöä.

| 6. | Erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamista edistävien digitaalisten teknologioiden ja palvelujen kehittäminen, käyttöönotto ja laajentaminen etenkin seuraavien kautta:






  a) | tekoäly; |
| --- | --- | --- |

6.

Erityisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamista edistävien digitaalisten teknologioiden ja palvelujen kehittäminen, käyttöönotto ja laajentaminen etenkin seuraavien kautta:

a)

tekoäly;

| b) | kvanttiteknologia; |
| --- | --- |

b)

kvanttiteknologia;

| c) | kyberturvallisuus ja verkkoturvallisuuden infrastruktuurit; |
| --- | --- |

c)

kyberturvallisuus ja verkkoturvallisuuden infrastruktuurit;

| d) | esineiden internet; |
| --- | --- |

d)

esineiden internet;

| e) | lohkoketjuteknologia ja muut hajautetun tilikirjan teknologiat; |
| --- | --- |

e)

lohkoketjuteknologia ja muut hajautetun tilikirjan teknologiat;

| f) | edistyneet digitaaliset taidot; |
| --- | --- |

f)

edistyneet digitaaliset taidot;

| g) | robotiikka ja automaatio; |
| --- | --- |

g)

robotiikka ja automaatio;

| h) | fotoniikka; ja |
| --- | --- |

h)

fotoniikka; ja

| i) | muut edistyneet digitaaliset teknologiat ja palvelut, jotka edistävät unionin teollisuuden digitalisaatiota sekä digitaaliteknologian, -palvelujen ja -taitojen yhdentämistä unionin liikennealaan. |
| --- | --- |

i)

muut edistyneet digitaaliset teknologiat ja palvelut, jotka edistävät unionin teollisuuden digitalisaatiota sekä digitaaliteknologian, -palvelujen ja -taitojen yhdentämistä unionin liikennealaan.

| 7. | Taloudellinen tuki yhteisöille, jotka työllistävät enintään 499 työntekijää, keskittyen etenkin pk-yrityksiin ja pieniin midcap-yrityksiin erityisesti seuraavien kautta:






  a) | käyttöpääoman tarjoaminen ja investoinnit; |
| --- | --- | --- |

7.

Taloudellinen tuki yhteisöille, jotka työllistävät enintään 499 työntekijää, keskittyen etenkin pk-yrityksiin ja pieniin midcap-yrityksiin erityisesti seuraavien kautta:

a)

käyttöpääoman tarjoaminen ja investoinnit;

| b) | riskirahoituksen tarjoaminen yrityksen perustamisesta laajentumisvaiheeseen saakka teknologisen johtoaseman saavuttamiseksi innovatiivisilla ja kestävillä sektoreilla, mukaan lukien niiden digitalisaatio- ja innovaatiovalmiuden parantaminen, ja niiden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

riskirahoituksen tarjoaminen yrityksen perustamisesta laajentumisvaiheeseen saakka teknologisen johtoaseman saavuttamiseksi innovatiivisilla ja kestävillä sektoreilla, mukaan lukien niiden digitalisaatio- ja innovaatiovalmiuden parantaminen, ja niiden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn varmistamiseksi;

| c) | rahoituksen tarjoaminen, jotta työntekijät voivat ostaa yrityksen tai osakkuuden siitä. |
| --- | --- |

c)

rahoituksen tarjoaminen, jotta työntekijät voivat ostaa yrityksen tai osakkuuden siitä.

| 8. | Kulttuuriala ja luovat alat; kulttuuriperintö, media, audiovisuaaliala, journalismi ja lehdistö, erityisesti, mutta ei ainoastaan, uusien teknologioiden kehittämisen, digitaalisten teknologioiden käytön ja immateriaalioikeuksien teknologisen hallinnoinnin kautta. |
| --- | --- |

8.

Kulttuuriala ja luovat alat; kulttuuriperintö, media, audiovisuaaliala, journalismi ja lehdistö, erityisesti, mutta ei ainoastaan, uusien teknologioiden kehittämisen, digitaalisten teknologioiden käytön ja immateriaalioikeuksien teknologisen hallinnoinnin kautta.

| 9. | Matkailu. |
| --- | --- |

9.

Matkailu.

| 10. | Teollisuusalueiden (myös saastuneiden maa-alueiden) kunnostaminen ja ennallistaminen kestävää käyttöä varten. |
| --- | --- |

10.

Teollisuusalueiden (myös saastuneiden maa-alueiden) kunnostaminen ja ennallistaminen kestävää käyttöä varten.

| 11. | Kestävä maa-, metsä- ja kalatalous, vesiviljely ja muut laajempaan kestävään biotalouteen liittyvät osatekijät. |
| --- | --- |

11.

Kestävä maa-, metsä- ja kalatalous, vesiviljely ja muut laajempaan kestävään biotalouteen liittyvät osatekijät.

| 12. | Sosiaaliset investoinnit, mukaan lukien investoinnit, joilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, erityisesti seuraavien kautta:






  a) | mikrorahoitus, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitus ja yhteisötalous; |
| --- | --- | --- |

12.

Sosiaaliset investoinnit, mukaan lukien investoinnit, joilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, erityisesti seuraavien kautta:

a)

mikrorahoitus, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitus ja yhteisötalous;

| b) | osaamisen kysyntä ja tarjonta; |
| --- | --- |

b)

osaamisen kysyntä ja tarjonta;

| c) | yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, aikuiskoulutus mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, aikuiskoulutus mukaan lukien;

| d) | sosiaalinen infrastruktuuri, erityisesti






  i) | inklusiivinen yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, varhaiskasvatus ja päivähoito mukaan lukien, ja niihin liittyvät koulutusinfrastruktuuri ja opetustilat, vaihtoehtoinen lasten päivähoito, opiskelija-asunnot ja digitaaliset laitteet, jotka ovat kaikkien saatavilla, |
| --- | --- | --- |

d)

sosiaalinen infrastruktuuri, erityisesti

i)

inklusiivinen yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, varhaiskasvatus ja päivähoito mukaan lukien, ja niihin liittyvät koulutusinfrastruktuuri ja opetustilat, vaihtoehtoinen lasten päivähoito, opiskelija-asunnot ja digitaaliset laitteet, jotka ovat kaikkien saatavilla,

| ii) | kohtuuhintaisia asuntoja tarjoava sosiaalinen asuntotuotanto (29); |
| --- | --- |

ii)

kohtuuhintaisia asuntoja tarjoava sosiaalinen asuntotuotanto (29);

| iii) | terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, mukaan lukien klinikat, sairaalat, perusterveydenhuolto, kotihoito ja lähiterveydenhuolto; |
| --- | --- |

iii)

terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, mukaan lukien klinikat, sairaalat, perusterveydenhuolto, kotihoito ja lähiterveydenhuolto;

| e) | sosiaalinen innovointi, mukaan lukien innovatiiviset sosiaaliset ratkaisut ja järjestelmät, joilla edistetään sosiaalisia vaikutuksia ja tuloksia 12 kohdassa mainituilla aloilla; |
| --- | --- |

e)

sosiaalinen innovointi, mukaan lukien innovatiiviset sosiaaliset ratkaisut ja järjestelmät, joilla edistetään sosiaalisia vaikutuksia ja tuloksia 12 kohdassa mainituilla aloilla;

| f) | kulttuuritoiminta, jolla on yhteiskunnallinen tavoite; |
| --- | --- |

f)

kulttuuritoiminta, jolla on yhteiskunnallinen tavoite;

| g) | sukupuolten tasa-arvoa edistävät toimenpiteet; |
| --- | --- |

g)

sukupuolten tasa-arvoa edistävät toimenpiteet;

| h) | haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen yhteiskuntaan, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset; |
| --- | --- |

h)

haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen yhteiskuntaan, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset;

| i) | innovatiiviset terveysratkaisut, mukaan lukien sähköinen terveydenhuolto, terveyspalvelut ja uudet hoitomallit; |
| --- | --- |

i)

innovatiiviset terveysratkaisut, mukaan lukien sähköinen terveydenhuolto, terveyspalvelut ja uudet hoitomallit;

| j) | vammaisten henkilöiden osallisuus sekä esteettömyys. |
| --- | --- |

j)

vammaisten henkilöiden osallisuus sekä esteettömyys.

| 13. | Puolustusteollisuuden kehittäminen ja sen myötä unionin strategisen riippumattomuuden edistäminen erityisesti tukemalla seuraavia:






  a) | unionin puolustusteollisuuden toimitusketju, erityisesti pk- ja midcap-yrityksille myönnettävän taloudellisen tuen kautta; |
| --- | --- | --- |

13.

Puolustusteollisuuden kehittäminen ja sen myötä unionin strategisen riippumattomuuden edistäminen erityisesti tukemalla seuraavia:

a)

unionin puolustusteollisuuden toimitusketju, erityisesti pk- ja midcap-yrityksille myönnettävän taloudellisen tuen kautta;

| b) | yritykset, jotka osallistuvat disruptiivisiin innovaatiohankkeisiin puolustusalalla ja siihen läheisesti liittyvien kaksikäyttöteknologioiden alalla; |
| --- | --- |

b)

yritykset, jotka osallistuvat disruptiivisiin innovaatiohankkeisiin puolustusalalla ja siihen läheisesti liittyvien kaksikäyttöteknologioiden alalla;

| c) | puolustusalan toimitusketju, kun on kyse osallistumisesta yhteistyöhön perustuviin puolustusalan tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myös niihin, joita tuetaan Euroopan puolustusrahastosta; |
| --- | --- |

c)

puolustusalan toimitusketju, kun on kyse osallistumisesta yhteistyöhön perustuviin puolustusalan tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myös niihin, joita tuetaan Euroopan puolustusrahastosta;

| d) | puolustusalan tutkimus- ja koulutusinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

d)

puolustusalan tutkimus- ja koulutusinfrastruktuuri.

| 14. | Avaruus, erityisesti liittyen avaruusalan kehittämiseen seuraavien avaruusstrategian tavoitteiden mukaisesti:






  a) | maksimoidaan avaruuden hyödyt unionin yhteiskunnalle ja taloudelle; |
| --- | --- | --- |

14.

Avaruus, erityisesti liittyen avaruusalan kehittämiseen seuraavien avaruusstrategian tavoitteiden mukaisesti:

a)

maksimoidaan avaruuden hyödyt unionin yhteiskunnalle ja taloudelle;

| b) | edistetään avaruusjärjestelmien ja -teknologioiden kilpailukykyä ja puututaan erityisesti toimitusketjujen haavoittuvuuteen; |
| --- | --- |

b)

edistetään avaruusjärjestelmien ja -teknologioiden kilpailukykyä ja puututaan erityisesti toimitusketjujen haavoittuvuuteen;

| c) | tuetaan avaruusalan yrittäjyyttä ja myös toimintaketjujen loppupään kehittämistä; |
| --- | --- |

c)

tuetaan avaruusalan yrittäjyyttä ja myös toimintaketjujen loppupään kehittämistä;

| d) | edistetään unionin riippumattomuutta turvallisessa ja turvatussa avaruuteen pääsyssä, mukaan lukien kaksikäyttönäkökohdat. |
| --- | --- |

d)

edistetään unionin riippumattomuutta turvallisessa ja turvatussa avaruuteen pääsyssä, mukaan lukien kaksikäyttönäkökohdat.

| 15. | Meret ja valtameret, kehittämällä hankkeita ja yrityksiä sinisen talouden alalla ja kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteiden mukaisesti erityisesti merialan yrittäjyyden ja elinkeinojen, uusiutuvan merienergian ja kiertotalouden avulla. |
| --- | --- |

15.

Meret ja valtameret, kehittämällä hankkeita ja yrityksiä sinisen talouden alalla ja kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteiden mukaisesti erityisesti merialan yrittäjyyden ja elinkeinojen, uusiutuvan merienergian ja kiertotalouden avulla.

LIITE III

Keskeiset tulosindikaattorit

1.   InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen volyymi (jaoteltuna politiikkaikkunoittain)

| 1.1 | Allekirjoitettujen rahoitustoimien volyymi |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Liikkeelle saadut investoinnit |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yksityisen rahoituksen määrä |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Saavutettu vipu- ja kerrannaisvaikutus |
| --- | --- |

1.4

2.   InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen maantieteellinen kattavuus (jaoteltuna politiikkaikkunan, maan ja alueen perusteella yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) 2-tasolla)

| 2.1 | Toimien kattamien maiden (jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden) määrä |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toimien kattamien alueiden määrä |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toimien volyymi maittain (jäsenvaltiot ja kolmannet maat) ja alueittain |
| --- | --- |

2.3

3.   InvestEU-rahaston kautta saatavan rahoituksen vaikutus

| 3.1 | Luotujen tai tuettujen työpaikkojen määrä |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Investoinnit ilmastotavoitteiden tukemiseen ja jaoteltuina tarvittaessa politiikkaikkunoittain |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Investoinnit digitalisaation tukemiseen |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Investoinnit teollisuuden muutosprosessin tukemiseen |
| --- | --- |

3.4

4.   Kestävä infrastruktuuri

| 4.1 | Energia: Uusiutuvien ja muiden turvallisten ja kestävien päästöttömien ja vähäpäästöisten energialähteiden tuotantokapasiteetin lisäys (megawatteina, MW) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energia: Niiden asuntojen, julkisten tilojen ja liiketilojen määrä, joiden energiatehokkuusluokka on parantunut |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Energia: Hankkeiden tuottamat arvioidut energiansäästöt (kilowattitunteina, kWh) |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Energia: Vuosittaiset vähentyneet/vältetyt kasvihuonekaasupäästöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energia: Kestävän energiainfrastruktuurin kehittämiseen, älyllistämiseen ja nykyaikaistamiseen kohdistuneiden investointien volyymi |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Digitaalisuus: Niiden asuntojen, yritysten tai julkisten rakennusten määrän lisäys, joiden saatavilla on laajakaistaliittymä, jonka siirtonopeus on vähintään 100 Mbit/s ja nostettavissa gigabittinopeuteen, tai perustettujen langattomien wifi-alueiden määrä |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Liikenne: Liikkeelle saadut investoinnit, erityisesti TEN-T-liikenneverkkoon






  — | Rajatylittäviä ja puuttuvia yhteyksiä koskevien hankkeiden lukumäärä (mukaan lukien TEN-T-ydinverkon ja kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä, multimodaalikeskuksia, merisatamia, sisävesisatamia, lentoasemayhteyksiä ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat hankkeet) |
| --- | --- | --- |

4.7

—

Rajatylittäviä ja puuttuvia yhteyksiä koskevien hankkeiden lukumäärä (mukaan lukien TEN-T-ydinverkon ja kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä, multimodaalikeskuksia, merisatamia, sisävesisatamia, lentoasemayhteyksiä ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat hankkeet)

| — | Liikenteen digitalisaatiota edistävien hankkeiden lukumäärä, erityisesti Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS), jokiliikenteen tietopalvelun (RIS), älykkään liikennejärjestelmän (ITS), alusliikennettä koskevan seuranta- ja tietojärjestelmän (VTMIS) / e-Maritimen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR) käyttöönotto |
| --- | --- |

—

Liikenteen digitalisaatiota edistävien hankkeiden lukumäärä, erityisesti Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS), jokiliikenteen tietopalvelun (RIS), älykkään liikennejärjestelmän (ITS), alusliikennettä koskevan seuranta- ja tietojärjestelmän (VTMIS) / e-Maritimen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeen (SESAR) käyttöönotto

| — | Rakennettujen tai uudistettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

Rakennettujen tai uudistettujen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden lukumäärä

| — | Liikenteen turvallisuutta edistävien hankkeiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

Liikenteen turvallisuutta edistävien hankkeiden lukumäärä

| 4.8 | Ympäristö: Investoinnit, joilla edistetään ilmanlaatuun, veteen, jätteisiin ja luontoon liittyvän EU:n ympäristölainsäädännön edellyttämien suunnitelmien ja ohjelmien toteuttamista |
| --- | --- |

4.8

5.   Tutkimus, innovointi ja digitalisaatio

| 5.1 | Toimet, joilla edistetään EU:n tavoitetta, jonka mukaan 3 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta (BKT) tulisi investoida tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tutkimus- ja innovointihankkeita toteuttavien tuensaajayritysten määrät koon mukaan |
| --- | --- |

5.2

6.   Pk-yritykset

| 6.1 | Tukea saaneiden yritysten määrät koon mukaan (mikroyritykset, pienet yritykset, keskisuuret yritykset ja pienet midcap-yritykset) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tukea saaneiden yritysten määrät kehitysvaiheen mukaan (varhaisvaihe, kasvuvaihe/laajennusvaihe) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Jäsenvaltioiden ja alueiden NUTS 2 -tasolla tukemien yritysten lukumäärä |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tukea saaneiden yritysten määrät aloittain Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) koodin mukaan |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Investointivolyymin pk-yrityksiin kohdistettu prosenttiosuus pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa |
| --- | --- |

6.5

7.   Sosiaaliset investoinnit ja osaaminen

| 7.1 | Sosiaalinen infrastruktuuri: Tuetun sosiaalisen infrastruktuurin kapasiteetti ja saatavuus sektoreittain: asuntotuotanto, koulutus, terveydenhuolto, muut |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Mikrorahoitus ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitus: Mikrorahoituksen saajien ja tuettujen yhteiskunnallisten yritysten määrä |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Osaaminen: Uutta osaamista hankkivien tai hankitun osaamisen validointia ja sertifiointia hakevien henkilöiden määrä: virallinen yleissivistävä ja ammatillinen koulutus |
| --- | --- |

7.3

8.   Strategiset eurooppalaiset investoinnit

| 8.1 | Kriittisen infrastruktuurin tarjoamiseen myötävaikuttavien toimien lukumäärä ja volyymi, jaoteltuna tarvittaessa fyysisen
  ja virtuaalisen
  infrastruktuurin ja siihen liittyvien tavaroiden ja palveluiden mukaan |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kriittisen infrastruktuurin lisäkapasiteetti, jaoteltuna tarvittaessa alueittain |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittisten teknologioiden ja hyödykkeiden sekä kaksikäyttötuotteiden
  tutkimiseen ja
  kehittämiseen myötävaikuttavien toimien lukumäärä ja volyymi |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittisiä teknologioita ja hyödykkeitä sekä kaksikäyttötuotteita kehittävien ja valmistavien tuettujen yritysten lukumäärä koon mukaan |
| --- | --- |

8.4

| 8.4 | a Yritysten välisten synergioiden luomiseksi tuettavien klusterien ja digitaali-innovaatiokeskittymien lukumäärä |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Kriittisten hyödykkeiden, mukaan lukien kriittisten terveydenhuollon tarvikkeiden, toimittamiseen, valmistamiseen ja varastointiin myötävaikuttavien toimien lukumäärä ja volyymi
  , lukuun ottamatta niitä, jotka ovat olemassa olevien lakisääteisten vaatimusten rajoissa |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Muut kriittiset hyödykkeet, mukaan lukien kriittiset terveydenhuollon tarvikkeet, joiden toimittamista, valmistamista ja varastointia tuetaan, jaoteltuna tarvittaessa hyödyketyypin mukaan |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | Unionin teollisen tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeiden, keskeisiä kehitystä vauhdittavia ja digitaalisia teknologioita tukevien toimien lukumäärä ja volyymi. |
| --- | --- |

8.7

| 8.7 a | Yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, niiden liiketoiminnan digitalisoinnissa sekä arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamisessa auttavien toimien lukumäärä ja volyymi |
| --- | --- |

8.7 a

| 8.7 b | InvestEU-rahastosta tuettujen startup-yritysten lukumäärä, yrittäjyyden edistämiseen tähtäävien toimien lukumäärä ja volyymi |
| --- | --- |

8.7 b

| 8.7 c | Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionin ilmastotavoitteiden mukaisesti edistävien toimien lukumäärä ja volyymi |
| --- | --- |

8.7 c

| 8.7 d | Alueilla ja jäsenvaltioissa, joissa on toistaiseksi ollut vain vähän kokemusta hankkeiden käynnistämisestä ja kehittämisestä, sekä teollisuudenaloilla, joihin ei investoida riittävästi ja jotka eivät ole aiemmin hyötyneet unionin investointivälineistä, toimivien Euroopan investointineuvontakeskusten sitoumusten lukumäärä |
| --- | --- |

8.7 d

| 8.7 e | Yksityisten pääomasijoitusten ja riskipääomasijoitusten volyymin kasvu asiaan liittyvissä hankkeissa |
| --- | --- |

8.7 e

| 8.7 f | Alueellinen ja kansallinen laajuus, joka osoittaa, että edunsaajajäsenvaltiot ja -alueet ovat jakautuneet tasaisesti unionin alueelle eikä etuuksia ole keskitetty rajoitetulle määrälle jäsenvaltioita tai alueita. |
| --- | --- |

8.7 f

LIITE IV

InvestEU-ohjelma – aikaisemmat välineet

A.   Oman pääoman ehtoiset instrumentit

| — | Euroopan teknologiaohjelma (ETF98): Neuvoston päätös 98/347/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä – Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite (EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43). |
| --- | --- |

—

Euroopan teknologiaohjelma (ETF98): Neuvoston päätös 98/347/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä – Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite (EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43).

| — | Teknologian siirron pilottihanke (TTP): Komission päätös täydentävän rahoituspäätöksen hyväksymisestä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston ”Tavaroiden sisämarkkinat ja alakohtaiset politiikat” osaston toiminnan rahoittamiseksi vuonna 2007 ja puitepäätöksen hyväksymisestä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston valmistelevan toimen ”Euroopan unionin aseman omaksuminen globaalistuneessa maailmassa” ja neljän pilottihankkeen ”Erasmus nuorille yrittäjille”, ”Toimenpiteet mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten välisen yhteistyön ja kumppanuuksien edistämiseksi”, ”Teknologian siirto” ja ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” rahoittamiseksi vuonna 2007. |
| --- | --- |

—

Teknologian siirron pilottihanke (TTP): Komission päätös täydentävän rahoituspäätöksen hyväksymisestä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston ”Tavaroiden sisämarkkinat ja alakohtaiset politiikat” osaston toiminnan rahoittamiseksi vuonna 2007 ja puitepäätöksen hyväksymisestä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston valmistelevan toimen ”Euroopan unionin aseman omaksuminen globaalistuneessa maailmassa” ja neljän pilottihankkeen ”Erasmus nuorille yrittäjille”, ”Toimenpiteet mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten välisen yhteistyön ja kumppanuuksien edistämiseksi”, ”Teknologian siirto” ja ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” rahoittamiseksi vuonna 2007.

| — | Euroopan teknologiaohjelma (ETF01): Neuvoston päätös 2000/819/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001–2005) (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84). |
| --- | --- |

—

Euroopan teknologiaohjelma (ETF01): Neuvoston päätös 2000/819/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001–2005) (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84).

| — | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki (CIP-GIF): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15). |
| --- | --- |

—

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki (CIP-GIF): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15).

| — | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1). |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1).

| — | COSME-ohjelmaan sisältyvä kasvuun tähtäävä pääomajärjestely (COSME EFG): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33). |
| --- | --- |

—

COSME-ohjelmaan sisältyvä kasvuun tähtäävä pääomajärjestely (COSME EFG): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33).

| — | InnovFin Equity -pääomarahoitusväline:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin Equity -pääomarahoitusväline:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104);

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81); |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81);

| — | Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965).

| — | EaSi-ohjelman alainen investointivalmiuksia kehittävä aloite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238). |
| --- | --- |

—

EaSi-ohjelman alainen investointivalmiuksia kehittävä aloite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238).

B.   Takausvälineet:

| — | Pk-yritysten takausjärjestelmä ’98 (SMEG98): Neuvoston päätös 98/347/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä – Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite (EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43). |
| --- | --- |

—

Pk-yritysten takausjärjestelmä ’98 (SMEG98): Neuvoston päätös 98/347/EY, tehty 19 päivänä toukokuuta 1998, innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä – Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite (EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43).

| — | Pk-yritysten takausjärjestelmä ’01 (SMEG01): Neuvoston päätös 2000/819/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001–2005) (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84). |
| --- | --- |

—

Pk-yritysten takausjärjestelmä ’01 (SMEG01): Neuvoston päätös 2000/819/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001–2005) (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84).

| — | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä ’07 (SMEG07): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15). |
| --- | --- |

—

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä ’07 (SMEG07): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15).

| — | Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn mukainen takausjärjestelmä (EPMF-G): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn mukainen takausjärjestelmä (EPMF-G): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1).

| — | Riskinjakorahoitusvälineen puitteissa sovellettava riskinjakoväline (RSI):






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) Komission lausumat (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1); |
| --- | --- | --- |

—

Riskinjakorahoitusvälineen puitteissa sovellettava riskinjakoväline (RSI):

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) Komission lausumat (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1);

| — | Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86); |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86);

| — | Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2006/974/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Valmiudet” (EUVL L 400, 30.12.2006, s. 299).

| — | EaSI-takausväline: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238). |
| --- | --- |

—

EaSI-takausväline: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238).

| — | COSME-lainatakausjärjestely (COSME LGF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33). |
| --- | --- |

—

COSME-lainatakausjärjestely (COSME LGF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33).

| — | InnovFin Debt -laina- ja takauspalvelu:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin Debt -laina- ja takauspalvelu:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

| — | Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965).

| — | Kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely (CCS GF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221). |
| --- | --- |

—

Kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely (CCS GF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221).

| — | Opintolainojen takausjärjestelmä (SLGF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50). |
| --- | --- |

—

Opintolainojen takausjärjestelmä (SLGF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50).

| — | Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline (PF4EE): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185). |
| --- | --- |

—

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline (PF4EE): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).

C.   Riskinjakovälineet

| — | Riskinjakorahoitusväline (RSFF): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) Komission lausumat (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). |
| --- | --- |

—

Riskinjakorahoitusväline (RSFF): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) Komission lausumat (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).

| — | InnovFin:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).

| — | Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129). |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

| — | Luonnonpääoman rahoitusjärjestely (NCFF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185). |
| --- | --- |

—

Luonnonpääoman rahoitusjärjestely (NCFF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 185).

D.   Erityiset sijoitusvälineet

| — | Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely – yhteinen sijoitusrahasto ”Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissement Spécialisé” (EPMF FCP-FIS): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely – yhteinen sijoitusrahasto ”Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissement Spécialisé” (EPMF FCP-FIS): Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 283/2010/EU, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1).

| — | Marguerite:






  — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 680/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1); |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 680/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1);

| — | Komission päätös, annettu 25 päivänä helmikuuta 2010, Euroopan unionin osallistumisesta vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahastoon (Marguerite-rahasto). |
| --- | --- |

—

Komission päätös, annettu 25 päivänä helmikuuta 2010, Euroopan unionin osallistumisesta vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahastoon (Marguerite-rahasto).

| — | Euroopan energiatehokkuusrahasto (EEEF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta annetun asetuksen (EY) N:o 663/2009 muuttamisesta (EUVL L 346, 30.12.2010, s. 5). |
| --- | --- |

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto (EEEF): Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2010, annettu 15 päivänä joulukuuta 2010, yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta annetun asetuksen (EY) N:o 663/2009 muuttamisesta (EUVL L 346, 30.12.2010, s. 5).

LIITE V

Markkinoiden toimintapuutteet, optimaalista heikommat investointitilanteet, täydentävyys ja soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimet

A.   Markkinoiden toimintapuutteet, optimaalista heikommat investointitilanteet ja täydentävyys

Varainhoitoasetuksen 209 artiklan mukaan EU:n takuulla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin (209 artiklan 2 kohdan a alakohta) ja saavutetaan täydentävyys siten, että estetään muista julkisista lähteistä tai yksityisistä lähteistä saatavan potentiaalisen tuen ja investointien korvaaminen (209 artiklan 2 kohdan b alakohta).

Varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan noudattamiseksi EU:n takuusta hyötyvien rahoitus- ja investointitoimien on täytettävä seuraavat 1 ja 2 kohdassa asetetut vaatimukset:

1.   Markkinoiden toimintapuutteet ja optimaalista heikommat investointitilanteet

Jotta voidaan puuttua varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin, investoinneilla, joihin kohdennetaan rahoitus- ja investointitoimia, on oltava yksi seuraavista ominaisuuksista:

| a) | Luonteeltaan julkinen hyödyke, josta toiminnanharjoittaja tai yritys ei voi saada riittävää taloudellista hyötyä (kuten koulutus ja osaaminen, terveydenhuolto ja esteettömyys, turvallisuus ja puolustus sekä ilmaiseksi tai mitättömin kustannuksin saatavilla oleva infrastruktuuri). |
| --- | --- |

a)

Luonteeltaan julkinen hyödyke, josta toiminnanharjoittaja tai yritys ei voi saada riittävää taloudellista hyötyä (kuten koulutus ja osaaminen, terveydenhuolto ja esteettömyys, turvallisuus ja puolustus sekä ilmaiseksi tai mitättömin kustannuksin saatavilla oleva infrastruktuuri).

| b) | Ulkoiset kustannukset, joita toiminnanharjoittaja tai yritys ei yleensä kykene sisällyttämään hintoihin, kuten tutkimus- ja kehitysinvestoinnit, energiatehokkuus sekä ilmaston- tai ympäristönsuojelu. |
| --- | --- |

b)

Ulkoiset kustannukset, joita toiminnanharjoittaja tai yritys ei yleensä kykene sisällyttämään hintoihin, kuten tutkimus- ja kehitysinvestoinnit, energiatehokkuus sekä ilmaston- tai ympäristönsuojelu.

| c) | Informaation epäsymmetria, erityisesti pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten tapauksessa, mukaan lukien suuremmat riskitasot, jotka liittyvät alkuvaiheen yrityksiin, yrityksiin, joilla on pääasiassa aineetonta varallisuutta tai ei ole riittävästi vakuuksia, tai yrityksiin, jotka keskittyvät toimintaan, jossa riskit ovat suuremmat. |
| --- | --- |

c)

Informaation epäsymmetria, erityisesti pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten tapauksessa, mukaan lukien suuremmat riskitasot, jotka liittyvät alkuvaiheen yrityksiin, yrityksiin, joilla on pääasiassa aineetonta varallisuutta tai ei ole riittävästi vakuuksia, tai yrityksiin, jotka keskittyvät toimintaan, jossa riskit ovat suuremmat.

| d) | Rajatylittävät infrastruktuurihankkeet ja niihin liittyvät palvelut tai rajatylittävästi investoivat rahastot, jotta voidaan puuttua sisämarkkinoiden hajanaisuuteen ja edistää niiden koordinointia. |
| --- | --- |

d)

Rajatylittävät infrastruktuurihankkeet ja niihin liittyvät palvelut tai rajatylittävästi investoivat rahastot, jotta voidaan puuttua sisämarkkinoiden hajanaisuuteen ja edistää niiden koordinointia.

| e) | Altistuminen tietyillä aloilla, tietyissä maissa tai tietyillä alueilla riskitasoille, jotka ovat korkeampia kuin mitä yksityiset rahoitusalan toimijat voivat tai haluavat hyväksyä, mukaan lukien silloin, kun investointia ei olisi toteutettu tai ei olisi toteutettu samassa laajuudessa sen uutuuden tai innovointiin tai testaamattomaan teknologiaan liittyvien riskien vuoksi. |
| --- | --- |

e)

Altistuminen tietyillä aloilla, tietyissä maissa tai tietyillä alueilla riskitasoille, jotka ovat korkeampia kuin mitä yksityiset rahoitusalan toimijat voivat tai haluavat hyväksyä, mukaan lukien silloin, kun investointia ei olisi toteutettu tai ei olisi toteutettu samassa laajuudessa sen uutuuden tai innovointiin tai testaamattomaan teknologiaan liittyvien riskien vuoksi.

| f) | Euroopan strategisten investointien ikkunan puitteissa toteutettaville rahoitus- ja investointitoimille myönnetyn tuen osalta: unioniin sijoittautuneet ja siellä toimivat yhteisöt eivät olisi toteuttaneet investointia tai eivät olisi toteuttaneet sitä samassa laajuudessa markkinarahoituksella, koska niiden on vaikea sisällyttää hintoihin Euroopan strategisen edun tuottamia hyötyjä. |
| --- | --- |

f)

Euroopan strategisten investointien ikkunan puitteissa toteutettaville rahoitus- ja investointitoimille myönnetyn tuen osalta: unioniin sijoittautuneet ja siellä toimivat yhteisöt eivät olisi toteuttaneet investointia tai eivät olisi toteuttaneet sitä samassa laajuudessa markkinarahoituksella, koska niiden on vaikea sisällyttää hintoihin Euroopan strategisen edun tuottamia hyötyjä.

| g) | Tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut uudet tai monimutkaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet. |
| --- | --- |

g)

Tämän asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut uudet tai monimutkaiset markkinoiden toimintapuutteet tai optimaalista heikommat investointitilanteet.

2.   Täydentävyys

Rahoitus- ja investointitoimien on täytettävä varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täydentävyyden molemmat näkökohdat. Tämä tarkoittaa, että muut julkiset lähteet tai yksityiset lähteet eivät olisi toteuttaneet toimia tai eivät olisi toteuttaneet niitä samassa laajuudessa ilman InvestEU-rahaston tukea. Tätä asetusta sovellettaessa näiden rahoitus- ja investointitoimien katsotaan tarkoittavan toimia, joiden on täytettävä seuraavat kaksi kriteeriä:

| 1) | Jotta sen voidaan katsoa olevan varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja yksityisiä lähteitä täydentävä, InvestEU-rahasto tukee sellaisia toteutuskumppaneiden rahoitus- ja investointitoimia, jotka kohdistuvat investointeihin, jotka eivät niiden ominaisuuksien (luonteeltaan julkinen hyödyke, ulkoiset kustannukset, informaation epäsymmetria, sosioekonomiset koheesionäkökohdat tai muut) vuoksi pysty tuottamaan riittävää markkinatason mukaista taloudellista tuottoa tai joiden katsotaan olevan liian riskialttiita (verrattuna riskitasoihin, jotka asianomaiset yksityiset yhteisöt ovat valmiita hyväksymään). Tällaisten ominaispiirteiden vuoksi kyseiset rahoitus- ja investointitoimet eivät näin ollen voi saada markkinarahoitusta kohtuullisin ehdoin, kun on kyse hinnoittelusta, vakuusvaatimuksista, rahoitustyypistä, myönnetyn rahoituksen erääntymisestä tai muista ehdoista, eikä niitä toteutettaisi unionissa lainkaan tai samassa laajuudessa ilman julkista tukea. |
| --- | --- |

1)

Jotta sen voidaan katsoa olevan varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja yksityisiä lähteitä täydentävä, InvestEU-rahasto tukee sellaisia toteutuskumppaneiden rahoitus- ja investointitoimia, jotka kohdistuvat investointeihin, jotka eivät niiden ominaisuuksien (luonteeltaan julkinen hyödyke, ulkoiset kustannukset, informaation epäsymmetria, sosioekonomiset koheesionäkökohdat tai muut) vuoksi pysty tuottamaan riittävää markkinatason mukaista taloudellista tuottoa tai joiden katsotaan olevan liian riskialttiita (verrattuna riskitasoihin, jotka asianomaiset yksityiset yhteisöt ovat valmiita hyväksymään). Tällaisten ominaispiirteiden vuoksi kyseiset rahoitus- ja investointitoimet eivät näin ollen voi saada markkinarahoitusta kohtuullisin ehdoin, kun on kyse hinnoittelusta, vakuusvaatimuksista, rahoitustyypistä, myönnetyn rahoituksen erääntymisestä tai muista ehdoista, eikä niitä toteutettaisi unionissa lainkaan tai samassa laajuudessa ilman julkista tukea.

| 2) | Jotta sen voidaan katsoa olevan varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu olemassa olevia muita julkisia lähteitä täydentävä, InvestEU-rahasto tukee ainoastaan sellaisia rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät seuraavat ehdot:






  a) | toteutuskumppanit eivät olisi toteuttaneet rahoitus- tai investointitoimia tai eivät olisi toteuttaneet niitä samassa laajuudessa ilman InvestEU-rahaston tukea; ja |
| --- | --- | --- |

2)

Jotta sen voidaan katsoa olevan varainhoitoasetuksen 209 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu olemassa olevia muita julkisia lähteitä täydentävä, InvestEU-rahasto tukee ainoastaan sellaisia rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

a)

toteutuskumppanit eivät olisi toteuttaneet rahoitus- tai investointitoimia tai eivät olisi toteuttaneet niitä samassa laajuudessa ilman InvestEU-rahaston tukea; ja

| b) | rahoitus- tai investointitoimia ei olisi toteutettu unionissa tai ei olisi toteutettu samassa laajuudessa muiden olemassa olevien julkisten välineiden, kuten alueellisella ja kansallisella tasolla toimivien yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden, avulla. InvestEU-ohjelman ja muiden julkisten varojen täydentävän käytön on kuitenkin oltava mahdollista erityisesti silloin, kun EU:n lisäarvo voidaan saavuttaa ja kun julkisten varojen käyttö poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaalla tavalla voidaan optimoida. |
| --- | --- |

b)

rahoitus- tai investointitoimia ei olisi toteutettu unionissa tai ei olisi toteutettu samassa laajuudessa muiden olemassa olevien julkisten välineiden, kuten alueellisella ja kansallisella tasolla toimivien yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden, avulla. InvestEU-ohjelman ja muiden julkisten varojen täydentävän käytön on kuitenkin oltava mahdollista erityisesti silloin, kun EU:n lisäarvo voidaan saavuttaa ja kun julkisten varojen käyttö poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaalla tavalla voidaan optimoida.

| 3) | Euroopan strategisten investointien ikkunan puitteissa toteutettavia rahoitus- ja investointitoimia voidaan pitää täydentävinä myös, jos muut unioniin sijoittautuneet ja siellä toimivat julkiset ja yksityiset yhteisöt eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi toteuttaneet niitä tai eivät olisi toteuttaneet niitä samassa laajuudessa. |
| --- | --- |

3)

Euroopan strategisten investointien ikkunan puitteissa toteutettavia rahoitus- ja investointitoimia voidaan pitää täydentävinä myös, jos muut unioniin sijoittautuneet ja siellä toimivat julkiset ja yksityiset yhteisöt eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi toteuttaneet niitä tai eivät olisi toteuttaneet niitä samassa laajuudessa.

Sen osoittamiseksi, että EU:n takuuta hyödyntävät rahoitus- ja investointitoimet ovat olemassa olevaa markkina- ja muuta julkista tukea täydentäviä, toteutuskumppaneiden on annettava tietoa, josta käy ilmi ainakin yksi seuraavista ominaisuuksista:

| a) | Tuki, jota on annettu toissijaisista positioista muihin julkisiin tai yksityisiin lainanantajiin verrattuna tai rahoitusrakenteen sisällä. |
| --- | --- |

a)

Tuki, jota on annettu toissijaisista positioista muihin julkisiin tai yksityisiin lainanantajiin verrattuna tai rahoitusrakenteen sisällä.

| b) | Tuki, jota on annettu omasta pääomasta ja oman pääoman luonteisesti tai pitkäaikaisena, hinnoiteltuna, vakuusvaatimuksia tai muita ehtoja sisältävänä lainana, jollaisia ei ole riittävästi saatavilla markkinoilla tai muista julkisista lähteistä. |
| --- | --- |

b)

Tuki, jota on annettu omasta pääomasta ja oman pääoman luonteisesti tai pitkäaikaisena, hinnoiteltuna, vakuusvaatimuksia tai muita ehtoja sisältävänä lainana, jollaisia ei ole riittävästi saatavilla markkinoilla tai muista julkisista lähteistä.

| c) | Tuki toimille, joiden riskiprofiili on korkeampi kuin toteutuskumppaneiden omissa vakiotoimissa yleensä hyväksytty riski, tai tuki toteutuskumppaneille niiden omien valmiuksien ylittämiseksi, jotta voidaan tukea tällaisia hankkeita. |
| --- | --- |

c)

Tuki toimille, joiden riskiprofiili on korkeampi kuin toteutuskumppaneiden omissa vakiotoimissa yleensä hyväksytty riski, tai tuki toteutuskumppaneille niiden omien valmiuksien ylittämiseksi, jotta voidaan tukea tällaisia hankkeita.

| d) | Osallistuminen riskinjakomekanismeihin, joiden kohteena ovat politiikanalat, jotka altistavat toteutuskumppanin korkeammille riskitasoille kuin mitä toteutuskumppani yleensä hyväksyy tai mitä yksityiset rahoitusalan toimijat voivat tai haluavat hyväksyä. |
| --- | --- |

d)

Osallistuminen riskinjakomekanismeihin, joiden kohteena ovat politiikanalat, jotka altistavat toteutuskumppanin korkeammille riskitasoille kuin mitä toteutuskumppani yleensä hyväksyy tai mitä yksityiset rahoitusalan toimijat voivat tai haluavat hyväksyä.

| e) | Tuki, jolla aktivoidaan/kerätään yksityistä tai julkista lisärahoitusta ja joka täydentää muita yksityisiä ja kaupallisia lähteitä, erityisesti perinteisesti riskejä välttelevistä sijoittajaluokista tai yhteisösijoittajilta saatavaa rahoitusta, InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen antaman signaalin seurauksena. |
| --- | --- |

e)

Tuki, jolla aktivoidaan/kerätään yksityistä tai julkista lisärahoitusta ja joka täydentää muita yksityisiä ja kaupallisia lähteitä, erityisesti perinteisesti riskejä välttelevistä sijoittajaluokista tai yhteisösijoittajilta saatavaa rahoitusta, InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen antaman signaalin seurauksena.

| f) | Tuki, joka annetaan sellaisten rahoitustuotteiden kautta, joita ei ole saatavilla tai joita ei ole saatavilla riittävästi kohdemaissa tai -alueilla puuttuvien, alikehittyneiden tai epätäydellisten markkinoiden vuoksi. |
| --- | --- |

f)

Tuki, joka annetaan sellaisten rahoitustuotteiden kautta, joita ei ole saatavilla tai joita ei ole saatavilla riittävästi kohdemaissa tai -alueilla puuttuvien, alikehittyneiden tai epätäydellisten markkinoiden vuoksi.

Välitettyjen rahoitus- ja investointitoimien ja erityisesti pk-yritysten tuen täydentävyys tarkistetaan välittäjän tasolla eikä lopullisen saajan tasolla. Täydentävyyden katsotaan olevan olemassa, kun InvestEU-rahastosta tuetaan rahoituksen välittäjää perustamaan uusi salkku korkeammalla riskitasolla tai lisäämään sellaisten toimien määrää, jotka ovat jo korkealla riskitasolla verrattuna riskitasoihin, joita yksityiset ja julkiset rahoitusalan toimijat voivat tai haluavat nykyisin hyväksyä kohteena olevissa maissa tai kohteena olevilla alueilla.

EU:n takuuta ei saa myöntää jälleenrahoitustoimien (kuten olemassa olevien lainasopimusten korvaaminen tai muunlainen rahoitustuki hankkeille, jotka on jo osittain tai kokonaan toteutettu) tukemiseen, paitsi erityisissä poikkeuksellisissa ja hyvin perustelluissa olosuhteissa, joissa on osoitettu, että EU:n takuun piiriin kuuluva toimi mahdollistaa liitteen II mukaisten rahoitus- ja investointitoimien kannalta tukikelpoisella alalla uuden investoinnin, jonka toteutuskumppanin tai rahoituksen välittäjän tavanomaista toimintamäärää täydentävä määrä on vähintään yhtä suuri kuin tässä asetuksessa säädetyt tukikelpoisuusperusteet täyttävän toimen määrä. Tällaisten jälleenrahoitustoimien on oltava tämän liitteen A jaksossa vahvistettujen, markkinoiden toimintapuutteita, optimaalista heikompia investointitilanteita ja täydentävyyttä koskevien kriteerien mukaisia.

B.   Soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimet

InvestEU-rahastosta ei tueta seuraavia:

| 1) | toimet, joilla rajoitetaan yksilön oikeuksia ja vapauksia tai loukataan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

1)

toimet, joilla rajoitetaan yksilön oikeuksia ja vapauksia tai loukataan ihmisoikeuksia;

| 2) | puolustustoimien alalla sellaisten tuotteiden ja teknologioiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto, jotka on kielletty sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla; |
| --- | --- |

2)

puolustustoimien alalla sellaisten tuotteiden ja teknologioiden käyttö, kehittäminen tai tuotanto, jotka on kielletty sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla;

| 3) | tupakkaan liittyvät tuotteet ja toiminta (tuotanto, jakelu, jalostus ja kauppa); |
| --- | --- |

3)

tupakkaan liittyvät tuotteet ja toiminta (tuotanto, jakelu, jalostus ja kauppa);

| 4) | toimet, jotka on jätetty rahoituksen ulkopuolelle [Horisontti Eurooppa] -asetuksen (30) [X] artiklan nojalla: lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus; toimet, joissa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä, sekä toimet, joissa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla; |
| --- | --- |

4)

toimet, jotka on jätetty rahoituksen ulkopuolelle [Horisontti Eurooppa] -asetuksen (30) [X] artiklan nojalla: lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus; toimet, joissa pyritään muuttamaan ihmisen geeniperimää siten, että muutoksesta saattaa tulla periytyvä, sekä toimet, joissa pyritään luomaan ihmisalkioita ainoastaan tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla;

| 5) | uhkapelit (tuotantoon, rakentamiseen, jakeluun, käsittelyyn, kauppaan tai ohjelmistoihin liittyvät toimet); |
| --- | --- |

5)

uhkapelit (tuotantoon, rakentamiseen, jakeluun, käsittelyyn, kauppaan tai ohjelmistoihin liittyvät toimet);

| 6) | seksikauppa ja siihen liittyvä infrastruktuuri, palvelut ja media; |
| --- | --- |

6)

seksikauppa ja siihen liittyvä infrastruktuuri, palvelut ja media;

| 7) | toimet, joissa käytetään eläviä eläimiä kokeellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin, sikäli kuin ei voida taata, että noudatetaan eurooppalaista yleissopimusta kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelemisesta (31); |
| --- | --- |

7)

toimet, joissa käytetään eläviä eläimiä kokeellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin, sikäli kuin ei voida taata, että noudatetaan eurooppalaista yleissopimusta kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelemisesta (31);

| 8) | kiinteistöjen rakentamistoiminta, esimerkiksi toiminta, jonka ainoana tarkoituksena on olemassa olevien rakennusten kunnostaminen ja uudelleenvuokraus tai jälleenmyynti sekä uusien rakennusten rakentaminen; kuitenkin sellaiset kiinteistöalan toimet, jotka liittyvät 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin InvestEU-ohjelman erityistavoitteisiin ja liitteessä II tarkoitettuihin rahoitus- ja investointitoimien tukikelpoisiin aloihin, kuten investoinnit energiatehokkuushankkeisiin tai sosiaaliseen asuntotuotantoon, ovat tukikelpoisia; |
| --- | --- |

8)

kiinteistöjen rakentamistoiminta, esimerkiksi toiminta, jonka ainoana tarkoituksena on olemassa olevien rakennusten kunnostaminen ja uudelleenvuokraus tai jälleenmyynti sekä uusien rakennusten rakentaminen; kuitenkin sellaiset kiinteistöalan toimet, jotka liittyvät 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin InvestEU-ohjelman erityistavoitteisiin ja liitteessä II tarkoitettuihin rahoitus- ja investointitoimien tukikelpoisiin aloihin, kuten investoinnit energiatehokkuushankkeisiin tai sosiaaliseen asuntotuotantoon, ovat tukikelpoisia;

| 9) | rahoitustoimet, kuten osto tai kaupankäynti rahoitusvälineillä. Soveltamisalan ulkopuolelle jätetään erityisesti omaisuuden pilkkomiseen tarkoitetut yritysostot tai omaisuuden pilkkomiseen tarkoitettu pääoman uudelleenrahoitus; |
| --- | --- |

9)

rahoitustoimet, kuten osto tai kaupankäynti rahoitusvälineillä. Soveltamisalan ulkopuolelle jätetään erityisesti omaisuuden pilkkomiseen tarkoitetut yritysostot tai omaisuuden pilkkomiseen tarkoitettu pääoman uudelleenrahoitus;

| 10) | toiminta, joka on kielletty sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

10)

toiminta, joka on kielletty sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla;

| 11) | ydinvoimaloiden käytöstäpoisto, käyttö, mukauttaminen tai rakentaminen; |
| --- | --- |

11)

ydinvoimaloiden käytöstäpoisto, käyttö, mukauttaminen tai rakentaminen;

| 12) | investoinnit, jotka liittyvät kiinteiden fossiilisten polttoaineiden ja öljyn louhintaan tai uuttamiseen, jalostamiseen, jakeluun, varastointiin tai polttamiseen, sekä kaasuntuotantoon liittyvät investoinnit. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske






  a) | hankkeita, joissa ei ole olemassa toimivaa vaihtoehtoista teknologiaa; |
| --- | --- | --- |

12)

investoinnit, jotka liittyvät kiinteiden fossiilisten polttoaineiden ja öljyn louhintaan tai uuttamiseen, jalostamiseen, jakeluun, varastointiin tai polttamiseen, sekä kaasuntuotantoon liittyvät investoinnit. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske

a)

hankkeita, joissa ei ole olemassa toimivaa vaihtoehtoista teknologiaa;

| b) | hankkeita, jotka liittyvät ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen ja vähentämiseen; |
| --- | --- |

b)

hankkeita, jotka liittyvät ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseen ja vähentämiseen;

| c) | hankkeita, joissa on hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitteet tai hiilidioksidin talteenotto- ja käyttölaitteet; teollisuus- tai tutkimushankkeita, jotka vähentävät merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä verrattuna sovellettaviin EU:n päästökauppajärjestelmän vertailuarvoihin; |
| --- | --- |

c)

hankkeita, joissa on hiilidioksidin talteenotto- ja varastointilaitteet tai hiilidioksidin talteenotto- ja käyttölaitteet; teollisuus- tai tutkimushankkeita, jotka vähentävät merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä verrattuna sovellettaviin EU:n päästökauppajärjestelmän vertailuarvoihin;

| 13) | investoinnit jätteitä kaatopaikoille sijoittaviin laitoksiin. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske investointeja seuraaviin:






  a) | kaatopaikat, jotka ovat teollisuus- tai kaivosinvestointihankkeen liitännäinen osatekijä, jos on osoitettu, että kaatopaikalle sijoittaminen on ainoa toteutuskelpoinen vaihtoehto kyseisen toiminnan tuottaman teollisuus- tai kaivosjätteen käsittelemiseksi; |
| --- | --- | --- |

13)

investoinnit jätteitä kaatopaikoille sijoittaviin laitoksiin. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske investointeja seuraaviin:

a)

kaatopaikat, jotka ovat teollisuus- tai kaivosinvestointihankkeen liitännäinen osatekijä, jos on osoitettu, että kaatopaikalle sijoittaminen on ainoa toteutuskelpoinen vaihtoehto kyseisen toiminnan tuottaman teollisuus- tai kaivosjätteen käsittelemiseksi;

| b) | olemassa olevat kaatopaikat kaatopaikkakaasun käytön varmistamiseksi ja kaatopaikkalouhinnan ja kaivosjätteiden jälleenkäsittelyn edistämiseksi; |
| --- | --- |

b)

olemassa olevat kaatopaikat kaatopaikkakaasun käytön varmistamiseksi ja kaatopaikkalouhinnan ja kaivosjätteiden jälleenkäsittelyn edistämiseksi;

| 14) | investoinnit mekaanis-biologisiin käsittelylaitoksiin. Tätä soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä ei sovelleta investointeihin, jotka koskevat olemassa olevien mekaanis-biologisten käsittelylaitosten uudistamista energian talteenottotarkoituksiin tai erillisten jätteiden kierrätystoimiin, kuten kompostointiin ja anaerobiseen hajottamiseen; |
| --- | --- |

14)

investoinnit mekaanis-biologisiin käsittelylaitoksiin. Tätä soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä ei sovelleta investointeihin, jotka koskevat olemassa olevien mekaanis-biologisten käsittelylaitosten uudistamista energian talteenottotarkoituksiin tai erillisten jätteiden kierrätystoimiin, kuten kompostointiin ja anaerobiseen hajottamiseen;

| 15) | investoinnit jätteenpolttolaitoksiin. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske investointeja seuraaviin:






  a) | pelkästään kierrätykseen kelpaamatonta vaarallista jätettä käsittelevät laitokset; |
| --- | --- | --- |

15)

investoinnit jätteenpolttolaitoksiin. Tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ei koske investointeja seuraaviin:

a)

pelkästään kierrätykseen kelpaamatonta vaarallista jätettä käsittelevät laitokset;

| b) | olemassa olevat laitokset, joissa investoinneilla pyritään energiatehokkuuden lisäämiseen, pakokaasujen talteen ottamiseen varastointia tai käyttöä varten tai materiaalin talteen ottamiseen polttotuhkasta edellyttäen, että tällaiset investoinnit eivät lisää laitosten jätteenkäsittelykapasiteettia. |
| --- | --- |

b)

olemassa olevat laitokset, joissa investoinneilla pyritään energiatehokkuuden lisäämiseen, pakokaasujen talteen ottamiseen varastointia tai käyttöä varten tai materiaalin talteen ottamiseen polttotuhkasta edellyttäen, että tällaiset investoinnit eivät lisää laitosten jätteenkäsittelykapasiteettia.

Toteuttamiskumppanit ovat edelleen velvollisia varmistamaan allekirjoituksen yhteydessä, että rahoitus- ja investointitoimet ovat tässä liitteessä vahvistettujen soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä koskevien kriteerien mukaisia, sekä valvomaan, että kriteerejä noudatetaan hankkeen toteuttamisen yhteydessä, ja toteuttamaan tarvittaessa asianmukaisia korjaavia toimia.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaaviin valiokuntiin toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0203/2020).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  EUVL C [...], [...], s. [...].

2

(3)  EUVL C [...], [...], s. [...].

3

(4)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221).

4

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1295/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221).

(5)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  COM(2018)0353.

6

(7)  EYVL L 309, 13.12.1993, s. 3.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  COM(2018)0323.

12

(13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1466/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1).

13

(14)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1).

15

(16)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

17

(18)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

18

(19)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

19

(20)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

21

(22)  SEC(2018)0310; SWD(2018)0337.

22

(23)  COM(2020)0022.

23

(24)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

24

(25)  ...

25

(26)  ...

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

28

(29)  Kohtuuhintaisia asuntoja tarjoava sosiaalinen asuntotuotanto on tarkoitettu muita heikommassa asemassa oleville ihmisille tai väestöryhmille, jotka vähäisen maksukykynsä vuoksi asuvat erittäin puutteellisissa asuinoloissa tai eivät kykene hankkimaan asuntoa markkinaehdoin.

29

(30)  Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (2018/0224(COD)), 14 artikla.

30

(31)  EYVL L 222, 24.8.1999, s. 31.

31

---