# Az Európai Unió C 404/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 404 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 404

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 6.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. október 19–23-i ülések
  A 2018. évi mentesítésről szóló, 2020. október 20-án elfogadott szövegeket a
  HL L 420., 2020.12.14-i
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. október 19–23-i ülések
  A 2018. évi mentesítésről szóló, 2020. október 20-án elfogadott szövegeket a
  HL L 420., 2020.12.14-i
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

A 2018. évi mentesítésről szóló, 2020. október 20-án elfogadott szövegeket a

HL L 420., 2020.12.14-i

számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. október 20., kedd |
| 2021/C 404/01 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozó ajánlásokkal: az egységes piac működésének javításáról (2020/2018(INL)) | 2 |
| 2021/C 404/02 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról: az online működő vállalkozásokra vonatkozó kereskedelmi és polgári jogi szabályok kiigazítása (2020/2019(INL)) | 31 |
| 2021/C 404/03 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a digitális szolgáltatásokról és az alapvető jogokról szóló törvényről (2020/2022(INI)) | 53 |
| 2021/C 404/04 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak keretéről (2020/2012(INL)) | 63 |
| 2021/C 404/05 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszerrel kapcsolatban (2020/2014(INL)) | 107 |
| 2021/C 404/06 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a mesterséges intelligencián alapuló technológiák fejlesztéséhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokról (2020/2015(INI)) | 129 |
| 2021/C 404/07 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2019/2201(INI)) | 136 |
| | 2020. október 22., csütörtök |
| 2021/C 404/08 | Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása: az európai oktatás jövője a Covid19 fényében (2020/2760(RSP)) | 152 |
| 2021/C 404/09 | Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2020/2605(RSP)) | 157 |
| 2021/C 404/10 | Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása Az euróövezet 2020-as foglalkoztatási és szociális politikájáról (2020/2079(INI)) | 159 |
| 2021/C 404/11 | Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretről (2020/2006(INL)) | 175 |
| | 2020. október 23., péntek |
| 2021/C 404/12 | Az Európai Parlament 2020. október 23-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az EU kül- és biztonságpolitikájában (2019/2167(INI)) | 202 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. október 20., kedd |
| 2021/C 404/13 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az állandó strukturált együttműködés (PESCO) végrehajtásáról és irányításáról szóló ajánlásáról (2020/2080(INI)) | 215 |
| | 2020. október 21., szerda |
| 2021/C 404/14 | Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a Belarusszal való kapcsolatokról (2020/2081(INI)) | 224 |
| 2021/C 404/15 | Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről (2020/2004(INI)) | 240 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

2021/C 404/01

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozó ajánlásokkal: az egységes piac működésének javításáról (2020/2018(INL))

2

2021/C 404/02

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról: az online működő vállalkozásokra vonatkozó kereskedelmi és polgári jogi szabályok kiigazítása (2020/2019(INL))

31

2021/C 404/03

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a digitális szolgáltatásokról és az alapvető jogokról szóló törvényről (2020/2022(INI))

53

2021/C 404/04

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak keretéről (2020/2012(INL))

63

2021/C 404/05

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszerrel kapcsolatban (2020/2014(INL))

107

2021/C 404/06

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a mesterséges intelligencián alapuló technológiák fejlesztéséhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokról (2020/2015(INI))

129

2021/C 404/07

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2019/2201(INI))

136

2020. október 22., csütörtök

2021/C 404/08

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása: az európai oktatás jövője a Covid19 fényében (2020/2760(RSP))

152

2021/C 404/09

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2020/2605(RSP))

157

2021/C 404/10

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása Az euróövezet 2020-as foglalkoztatási és szociális politikájáról (2020/2079(INI))

159

2021/C 404/11

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretről (2020/2006(INL))

175

2020. október 23., péntek

2021/C 404/12

Az Európai Parlament 2020. október 23-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az EU kül- és biztonságpolitikájában (2019/2167(INI))

202

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

2021/C 404/13

Az Európai Parlament 2020. október 20-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az állandó strukturált együttműködés (PESCO) végrehajtásáról és irányításáról szóló ajánlásáról (2020/2080(INI))

215

2020. október 21., szerda

2021/C 404/14

Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a Belarusszal való kapcsolatokról (2020/2081(INI))

224

2021/C 404/15

Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről (2020/2004(INI))

240

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2020. október 20., kedd |
| 2021/C 404/16 | P9_TA(2020)0268A 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2020. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. október 20-án került elfogadásra a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-világjárványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 249 |
| 2021/C 404/17 | Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD)) | 250 |
| | 2020. október 23., péntek |
| 2021/C 404/18 | Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) | 254 |
| 2021/C 404/19 | Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) | 571 |
| 2021/C 404/20 | Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet, az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet és az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról szóló 229/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) | 651 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

2021/C 404/16

P9_TA(2020)0268A 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosítása ***IAz Európai Parlament 2020. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. október 20-án került elfogadásra a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-világjárványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

249

2021/C 404/17

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

250

2020. október 23., péntek

2021/C 404/18

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))

254

2021/C 404/19

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))

571

2021/C 404/20

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet, az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet és az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról szóló 229/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))

651

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2021.10.6.

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2020–2021

2020. október 19–23-i ülések

A 2018. évi mentesítésről szóló, 2020. október 20-án elfogadott szövegeket a

  HL L 420., 2020.12.14-i

  számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/2

---

P9_TA(2020)0272

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az egységes piac működésének javítása ***

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozó ajánlásokkal: az egységes piac működésének javításáról (2020/2018(INL))

(2021/C 404/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, az (EU) 2017/2394 rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról, valamint az 1999/44/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, az (EU) 2017/2394 rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról, valamint az 1999/44/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4);

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a félrevezető reklámról szóló 84/450/EGK tanácsi irányelv, valamint a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a félrevezető reklámról szóló 84/450/EGK tanácsi irányelv, valamint a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (5),

| — | tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az online platformokról és a digitális egységes piacról szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online platformokról és a digitális egységes piacról szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel a Bizottságnak az illegális online tartalmak hatékony kezelését célzó intézkedésekről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 ajánlására (10) és „Fellépés a jogellenes online tartalmak ellen: Az online platformok megnövelt felelőssége felé” című, 2017. szeptember 28-i közleményére (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az illegális online tartalmak hatékony kezelését célzó intézkedésekről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 ajánlására (10) és „Fellépés a jogellenes online tartalmak ellen: Az online platformok megnövelt felelőssége felé” című, 2017. szeptember 28-i közleményére (COM(2017)0555),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236), amely kiterjed azon hamis vagy félrevezető információra, amelyet gazdasági haszonszerzés vagy szándékos megtévesztés céljából hoznak létre, hoznak nyilvánosságra és terjesztenek, és amely kárt okozhat a közérdeknek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2018. április 26-i közleményére (COM(2018)0236), amely kiterjed azon hamis vagy félrevezető információra, amelyet gazdasági haszonszerzés vagy szándékos megtévesztés céljából hoznak létre, hoznak nyilvánosságra és terjesztenek, és amely kárt okozhat a közérdeknek,

| — | tekintettel a hamisított áruk interneten történő értékesítéséről szóló, 2016. június 21-i egyetértési megállapodásra és annak felülvizsgálatára a Bizottságnak „A jelenkor társadalmi kihívásaira választ adó kiegyensúlyozott szellemitulajdonjog-érvényesítési rendszer” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, 2017. november 29-i közleményében (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hamisított áruk interneten történő értékesítéséről szóló, 2016. június 21-i egyetértési megállapodásra és annak felülvizsgálatára a Bizottságnak „A jelenkor társadalmi kihívásaira választ adó kiegyensúlyozott szellemitulajdonjog-érvényesítési rendszer” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, 2017. november 29-i közleményében (COM(2017)0707),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos szabályozói válaszlépések európai kerete” című, 2019. december 5-i véleményére (ECON-VI/048), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos szabályozói válaszlépések európai kerete” című, 2019. december 5-i véleményére (ECON-VI/048),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (11); |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (11);

| — | tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (13),

| — | tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15) és a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (15) és a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (16),

| — | tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

| — | tekintettel „A mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i fehér könyvre (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i fehér könyvre (COM(2020)0065),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel a Bizottság által a hivatalba lévő következő Európai Bizottság számára adott politikai iránymutatásokban (2019–2024) tett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a hivatalba lévő következő Európai Bizottság számára adott politikai iránymutatásokban (2019–2024) tett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségek feltérképezése 2019–2024” című tanulmányára, amely szerint a szolgáltatások digitális egységes piaca megvalósításából eredő esetleges nyereség elérheti a 100 milliárd eurót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségek feltérképezése 2019–2024” című tanulmányára, amely szerint a szolgáltatások digitális egységes piaca megvalósításából eredő esetleges nyereség elérheti a 100 milliárd eurót,

| — | tekintettel az Európai Parlament Gazdaságpolitikai, Tudománypolitikai és Életminőségi Tematikus Főosztályának „Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv mint a belső piac sarokköve” című tanulmányára, amely négy prioritást emel ki az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Gazdaságpolitikai, Tudománypolitikai és Életminőségi Tematikus Főosztályának „Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv mint a belső piac sarokköve” című tanulmányára, amely négy prioritást emel ki az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv javítása érdekében,

| — | tekintettel a Gazdaságpolitikai, Tudománypolitikai és Életminőségi Politikák Tematikus Főosztálya által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság (IMCO) által szervezett, „A digitális kornak megfelelő, e-kereskedelemre vonatkozó szabályok” című műhelymegbeszélésre készített tanulmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságpolitikai, Tudománypolitikai és Életminőségi Politikák Tematikus Főosztálya által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság (IMCO) által szervezett, „A digitális kornak megfelelő, e-kereskedelemre vonatkozó szabályok” című műhelymegbeszélésre készített tanulmányokra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az európai hozzáadott érték értékelése” című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az európai hozzáadott érték értékelése” című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (17),

| — | tekintettel a 98/48/EK irányelv útmutatójára, amely az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás átláthatóságát mérő mechanizmust vezet be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 98/48/EK irányelv útmutatójára, amely az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás átláthatóságát mérő mechanizmust vezet be,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0181/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0181/2020),

| A. | mivel az e-kereskedelem hatással van az uniós polgárok, vállalkozások és fogyasztók mindennapi életére, és amennyiben tisztességes és szabályozott, egyenlő versenyfeltételek mellett működik, pozitívan járulhat hozzá a digitális egységes piacban rejlő lehetőségek felszabadításához, erősítheti a fogyasztók bizalmát, és új piaci lehetőségeket biztosíthat az újonnan belépők, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel az e-kereskedelem hatással van az uniós polgárok, vállalkozások és fogyasztók mindennapi életére, és amennyiben tisztességes és szabályozott, egyenlő versenyfeltételek mellett működik, pozitívan járulhat hozzá a digitális egységes piacban rejlő lehetőségek felszabadításához, erősítheti a fogyasztók bizalmát, és új piaci lehetőségeket biztosíthat az újonnan belépők, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés érdekében;

| B. | mivel a 2000/31/EK irányelv (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) az egyik legsikeresebb uniós jogszabály, amely annak jelenleg ismert formájában kialakította a digitális egységes piacot; mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 20 évvel ezelőtt került elfogadásra, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak figyelembe kell vennie az e-kereskedelem valamennyi formájának gyors átalakulását és terjedését, annak számos különböző új szolgáltatásával, termékével, szolgáltatójával, kihívásával és különböző ágazatspecifikus jogszabályokkal; mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv elfogadása óta az Európai Bíróság számos ítéletet hozott az irányelvvel kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2000/31/EK irányelv (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) az egyik legsikeresebb uniós jogszabály, amely annak jelenleg ismert formájában kialakította a digitális egységes piacot; mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 20 évvel ezelőtt került elfogadásra, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak figyelembe kell vennie az e-kereskedelem valamennyi formájának gyors átalakulását és terjedését, annak számos különböző új szolgáltatásával, termékével, szolgáltatójával, kihívásával és különböző ágazatspecifikus jogszabályokkal; mivel az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv elfogadása óta az Európai Bíróság számos ítéletet hozott az irányelvvel kapcsolatban;

| C. | mivel jelenleg a tagállamok jogellenes online tartalmak kezelésére irányuló megközelítését széttagoltság jellemzi; mivel ennek következtében az érintett szolgáltatókra különböző jogi követelmények vonatkozhatnak, amelyek tartalma és hatálya eltérő; mivel úgy tűnik, hogy a végrehajtás és a tagállamok közötti együttműködés hiányos, és kihívások merülnek fel a meglévő jogi kerettel kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel jelenleg a tagállamok jogellenes online tartalmak kezelésére irányuló megközelítését széttagoltság jellemzi; mivel ennek következtében az érintett szolgáltatókra különböző jogi követelmények vonatkozhatnak, amelyek tartalma és hatálya eltérő; mivel úgy tűnik, hogy a végrehajtás és a tagállamok közötti együttműködés hiányos, és kihívások merülnek fel a meglévő jogi kerettel kapcsolatban;

| D. | mivel a digitális szolgáltatásoknak a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a „Charta”) foglaltaknak megfelelően teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, különösen a magánélethez való jogot, a személyes adatok védelmét, a megkülönböztetésmentességet, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, továbbá a médiapluralizmust, a kulturális sokszínűséget és a gyermek jogait; |
| --- | --- |

D.

mivel a digitális szolgáltatásoknak a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a „Charta”) foglaltaknak megfelelően teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, különösen a magánélethez való jogot, a személyes adatok védelmét, a megkülönböztetésmentességet, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, továbbá a médiapluralizmust, a kulturális sokszínűséget és a gyermek jogait;

| E. | mivel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményében a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály részeként új és felülvizsgált szabályokat fogad el az online platformokra és az információs szolgáltatókra vonatkozóan, erősíti a platformok tartalmi politikái feletti felügyeletet az EU-ban, továbbá megvizsgálja az előzetes szabályokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményében a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály részeként új és felülvizsgált szabályokat fogad el az online platformokra és az információs szolgáltatókra vonatkozóan, erősíti a platformok tartalmi politikái feletti felügyeletet az EU-ban, továbbá megvizsgálja az előzetes szabályokat;

| F. | mivel a Covid19-világjárvány a polgárokat és a gazdaságot mélyen érintő, új társadalmi és gazdasági kihívásokat hozott magával; mivel ugyanakkor a Covid19-járvány megmutatja az e-kereskedelmi ágazat ellenálló képességét és az európai gazdaság fellendítésének motorjaként benne rejlő lehetőségeket; mivel a világjárvány rávilágított a jelenlegi szabályozási keret hiányosságaira is, különös tekintettel a fogyasztóvédelmi vívmányokra; mivel ez uniós szintű fellépést tesz szükségessé, hogy következetesebb és összehangoltabb megközelítést alkalmazzanak az azonosított nehézségek kezelése és azok jövőbeli bekövetkezésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a Covid19-világjárvány a polgárokat és a gazdaságot mélyen érintő, új társadalmi és gazdasági kihívásokat hozott magával; mivel ugyanakkor a Covid19-járvány megmutatja az e-kereskedelmi ágazat ellenálló képességét és az európai gazdaság fellendítésének motorjaként benne rejlő lehetőségeket; mivel a világjárvány rávilágított a jelenlegi szabályozási keret hiányosságaira is, különös tekintettel a fogyasztóvédelmi vívmányokra; mivel ez uniós szintű fellépést tesz szükségessé, hogy következetesebb és összehangoltabb megközelítést alkalmazzanak az azonosított nehézségek kezelése és azok jövőbeli bekövetkezésének megelőzése érdekében;

| G. | mivel a Covid19-világjárvány megmutatta azt is, hogy az uniós fogyasztók mennyire kiszolgáltatottak az uniós biztonsági szabályoknak meg nem felelő jogellenes termékeket online értékesítő, illetve más tisztességtelen feltételeket alkalmazó, nem becsületes kereskedők megtévesztő kereskedelmi gyakorlataival szemben; mivel a Covid19-járvány rávilágított különösen arra, hogy a platformoknak és az online közvetítő szolgáltatásoknak fokozniuk kell a hamis állítások felderítésére és visszavonására, valamint a tisztességtelen kereskedők félrevezető gyakorlatainak következetes és összehangolt kezelésére tett erőfeszítéseiket, különösen a hamis orvosi berendezések vagy veszélyes termékek online értékesítése esetében; mivel a Bizottság üdvözölte a platformok hozzáállását, miután 2020. március 23-án levelet küldött számukra; mivel uniós szintű fellépésre van szükség az említett megtévesztő gyakorlatok leküzdése és a fogyasztók védelme céljából következetesebb és összehangoltabb megközelítés kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a Covid19-világjárvány megmutatta azt is, hogy az uniós fogyasztók mennyire kiszolgáltatottak az uniós biztonsági szabályoknak meg nem felelő jogellenes termékeket online értékesítő, illetve más tisztességtelen feltételeket alkalmazó, nem becsületes kereskedők megtévesztő kereskedelmi gyakorlataival szemben; mivel a Covid19-járvány rávilágított különösen arra, hogy a platformoknak és az online közvetítő szolgáltatásoknak fokozniuk kell a hamis állítások felderítésére és visszavonására, valamint a tisztességtelen kereskedők félrevezető gyakorlatainak következetes és összehangolt kezelésére tett erőfeszítéseiket, különösen a hamis orvosi berendezések vagy veszélyes termékek online értékesítése esetében; mivel a Bizottság üdvözölte a platformok hozzáállását, miután 2020. március 23-án levelet küldött számukra; mivel uniós szintű fellépésre van szükség az említett megtévesztő gyakorlatok leküzdése és a fogyasztók védelme céljából következetesebb és összehangoltabb megközelítés kialakítása érdekében;

| H. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a fogyasztók és a felhasználók jogainak átfogó védelmét az Unióban, és ezért területi hatályának ki kell terjednie a harmadik országokban letelepedett, információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tevékenységeire, amennyiben az e jogszabály hatálya alá tartozó szolgáltatásaik uniós fogyasztókra vagy felhasználókra irányulnak; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a fogyasztók és a felhasználók jogainak átfogó védelmét az Unióban, és ezért területi hatályának ki kell terjednie a harmadik országokban letelepedett, információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tevékenységeire, amennyiben az e jogszabály hatálya alá tartozó szolgáltatásaik uniós fogyasztókra vagy felhasználókra irányulnak;

| I. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak tisztáznia kell a hatálya alá tartozó digitális szolgáltatások jellegét, ugyanakkor meg kell őriznie az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv horizontális jellegét, amely nemcsak az online platformokra, hanem az uniós jogban meghatározott, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak tisztáznia kell a hatálya alá tartozó digitális szolgáltatások jellegét, ugyanakkor meg kell őriznie az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv horizontális jellegét, amely nemcsak az online platformokra, hanem az uniós jogban meghatározott, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó;

| J. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem sértheti a személyes adatok védelmét szabályozó jogi keretet meghatározó (EU) 2016/679 rendeletet (általános adatvédelmi rendelet), a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló (EU) 2019/790 irányelvet, a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvet; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem sértheti a személyes adatok védelmét szabályozó jogi keretet meghatározó (EU) 2016/679 rendeletet (általános adatvédelmi rendelet), a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló (EU) 2019/790 irányelvet, a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelvet;

| K. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem érintheti az (EU) 2019/2161 irányelvvel módosított 2005/29/EK irányelvet, valamint a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések, illetve az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló (EU) 2019/770 és (EU) 2019/771 irányelvet, továbbá az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló (EU) 2019/1150 rendeletet; |
| --- | --- |

K.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem érintheti az (EU) 2019/2161 irányelvvel módosított 2005/29/EK irányelvet, valamint a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések, illetve az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló (EU) 2019/770 és (EU) 2019/771 irányelvet, továbbá az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló (EU) 2019/1150 rendeletet;

| L. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem sértheti a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelvben meghatározott keretet; |
| --- | --- |

L.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem sértheti a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelvben meghatározott keretet;

| M. | mivel a súlyos aggodalomra okot adó jogellenes tartalmak bizonyos típusait – például a jogellenes gyűlöletbeszédet – már meghatározták a nemzeti és az uniós jogban, és azokat a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban nem kell újra meghatározni; |
| --- | --- |

M.

mivel a súlyos aggodalomra okot adó jogellenes tartalmak bizonyos típusait – például a jogellenes gyűlöletbeszédet – már meghatározták a nemzeti és az uniós jogban, és azokat a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban nem kell újra meghatározni;

| N. | mivel az átláthatóság fokozása és a polgároknak a káros tartalmak, a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás tekintetében média- és digitális jártasság megszerzéséhez és a kritikus gondolkodás elsajátításához nyújtott segítség, valamint a hivatásos újságírás és a minőségi média megerősítése elősegíti a sokszínű és minőségi tartalmak előmozdítását; |
| --- | --- |

N.

mivel az átláthatóság fokozása és a polgároknak a káros tartalmak, a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás tekintetében média- és digitális jártasság megszerzéséhez és a kritikus gondolkodás elsajátításához nyújtott segítség, valamint a hivatásos újságírás és a minőségi média megerősítése elősegíti a sokszínű és minőségi tartalmak előmozdítását;

| O. | mivel a WHOIS adatbázis egy nyilvánosan hozzáférhető adatbázis, amely hasznos eszköznek bizonyult az interneten egy adott domainnév tulajdonosának, valamint valamennyi domainnév adatainak és kapcsolattartójának megtalálásához; |
| --- | --- |

O.

mivel a WHOIS adatbázis egy nyilvánosan hozzáférhető adatbázis, amely hasznos eszköznek bizonyult az interneten egy adott domainnév tulajdonosának, valamint valamennyi domainnév adatainak és kapcsolattartójának megtalálásához;

| P. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak arra kell törekednie, hogy jogbiztonságot és egyértelműséget biztosítson, többek között a rövid távú bérlési és mobilitási szolgáltatások tekintetében az átláthatóság és világosabb tájékoztatási kötelezettségek előmozdítása révén; |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak arra kell törekednie, hogy jogbiztonságot és egyértelműséget biztosítson, többek között a rövid távú bérlési és mobilitási szolgáltatások tekintetében az átláthatóság és világosabb tájékoztatási kötelezettségek előmozdítása révén;

| Q. | mivel a Bizottság által 2020 márciusában a rövid távú bérleti ágazat egyes platformjaival az adatmegosztásról elért megállapodás lehetővé fogja tenni a helyi hatóságok számára a közösségi gazdaság fejlődésének jobb megértését, valamint lehetővé teszi a megbízható és folyamatos adatmegosztást és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt; mivel további lépéseket kell tenni a rövid távú bérlést kínáló online platformokra vonatkozó átfogóbb adatmegosztási keret létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Bizottság által 2020 márciusában a rövid távú bérleti ágazat egyes platformjaival az adatmegosztásról elért megállapodás lehetővé fogja tenni a helyi hatóságok számára a közösségi gazdaság fejlődésének jobb megértését, valamint lehetővé teszi a megbízható és folyamatos adatmegosztást és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt; mivel további lépéseket kell tenni a rövid távú bérlést kínáló online platformokra vonatkozó átfogóbb adatmegosztási keret létrehozása érdekében;

| R. | mivel a Covid19-járvány súlyos hatással volt az uniós idegenforgalmi ágazatra, és megmutatta, hogy továbbra is támogatni kell a zöld folyosókkal kapcsolatos együttműködést az uniós ellátási láncok zökkenőmentes működésének és az áruk uniós közlekedési hálózaton belüli mozgásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel a Covid19-járvány súlyos hatással volt az uniós idegenforgalmi ágazatra, és megmutatta, hogy továbbra is támogatni kell a zöld folyosókkal kapcsolatos együttműködést az uniós ellátási láncok zökkenőmentes működésének és az áruk uniós közlekedési hálózaton belüli mozgásának biztosítása érdekében;

| S. | mivel az internetes platformok ugrásszerű fejlődése és használatának széles körű elterjedése számos területen – többek között a kereskedelmi tevékenységek terén, a közlekedésben és az idegenforgalomban –, valamint a javak és a szolgáltatások megosztását illetően megváltoztatta annak módját, ahogyan a felhasználók és a vállalatok érintkeznek a tartalomszolgáltatókkal, a kereskedőkkel és az árukat és szolgáltatásokat kínáló magánszemélyekkel; mivel a digitális egységes piac csak akkor lehet sikeres, ha a felhasználók megbíznak az online platformokban, amelyek pedig tiszteletben tartják az összes alkalmazandó jogszabályt és a felhasználók jogos érdekeit; mivel minden jövőbeli szabályozási keretnek ki kell terjednie a tolakodó jellegű üzleti modellekre, beleértve a viselkedés manipulációját és a megkülönböztető gyakorlatokat is, amelyek jelentős hatással járnak az egységes piac működésének és a felhasználók alapvető jogainak kárára; |
| --- | --- |

S.

mivel az internetes platformok ugrásszerű fejlődése és használatának széles körű elterjedése számos területen – többek között a kereskedelmi tevékenységek terén, a közlekedésben és az idegenforgalomban –, valamint a javak és a szolgáltatások megosztását illetően megváltoztatta annak módját, ahogyan a felhasználók és a vállalatok érintkeznek a tartalomszolgáltatókkal, a kereskedőkkel és az árukat és szolgáltatásokat kínáló magánszemélyekkel; mivel a digitális egységes piac csak akkor lehet sikeres, ha a felhasználók megbíznak az online platformokban, amelyek pedig tiszteletben tartják az összes alkalmazandó jogszabályt és a felhasználók jogos érdekeit; mivel minden jövőbeli szabályozási keretnek ki kell terjednie a tolakodó jellegű üzleti modellekre, beleértve a viselkedés manipulációját és a megkülönböztető gyakorlatokat is, amelyek jelentős hatással járnak az egységes piac működésének és a felhasználók alapvető jogainak kárára;

| T. | mivel a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy javítsák az igazságszolgáltatási és bűnüldözési rendszereikhez való hozzáférést és azok hatékonyságát az online tartalom jogellenességének megállapítása, valamint a tartalom törlésével vagy a hozzáférés megszüntetésével kapcsolatos vitarendezés tekintetében; |
| --- | --- |

T.

mivel a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy javítsák az igazságszolgáltatási és bűnüldözési rendszereikhez való hozzáférést és azok hatékonyságát az online tartalom jogellenességének megállapítása, valamint a tartalom törlésével vagy a hozzáférés megszüntetésével kapcsolatos vitarendezés tekintetében;

| U. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban foglalt követelményeknek a gyakorlatban könnyen végrehajthatónak kell lenniük az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtói számára; mivel az online közvetítők titkosíthatják vagy egyéb módon akadályozhatják a tartalomhoz harmadik felek által történő hozzáférést, ideértve a magát a tartalmat tároló tárhelyszolgáltató közvetítőket is; |
| --- | --- |

U.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban foglalt követelményeknek a gyakorlatban könnyen végrehajthatónak kell lenniük az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtói számára; mivel az online közvetítők titkosíthatják vagy egyéb módon akadályozhatják a tartalomhoz harmadik felek által történő hozzáférést, ideértve a magát a tartalmat tároló tárhelyszolgáltató közvetítőket is;

| V. | mivel a jogellenes tevékenységek csökkentésének hatékony módja a digitális tartalom szabad mozgása előtt álló akadályok felszámolása révén az új innovatív üzleti modellek felvirágzásának lehetővé tétele és a digitális egységes piac megerősítése; mivel a széttöredezett nemzeti piacokat létrehozó akadályok hozzájárulnak a jogellenes tartalmak iránti kereslet kialakulásához; |
| --- | --- |

V.

mivel a jogellenes tevékenységek csökkentésének hatékony módja a digitális tartalom szabad mozgása előtt álló akadályok felszámolása révén az új innovatív üzleti modellek felvirágzásának lehetővé tétele és a digitális egységes piac megerősítése; mivel a széttöredezett nemzeti piacokat létrehozó akadályok hozzájárulnak a jogellenes tartalmak iránti kereslet kialakulásához;

| W. | mivel a digitális szolgáltatásoknak közvetlen és hatékony kommunikációs eszközöket kell biztosítaniuk a fogyasztók számára, például e-mail-címek, elektronikus kapcsolattartási űrlapok, csevegőrobotok, azonnali üzenetváltás vagy telefonos visszahívás formájában, és gondoskodniuk kell arról, hogy az ezekkel a kommunikációs eszközökkel kapcsolatos információk egyértelmű, érthető és lehetőség szerint egységes módon elérhetők legyenek a fogyasztók számára, valamint hogy a fogyasztók kéréseit a megfelelő helyre irányítsák a digitális szolgáltató által nyújtott különböző digitális szolgáltatások közül; |
| --- | --- |

W.

mivel a digitális szolgáltatásoknak közvetlen és hatékony kommunikációs eszközöket kell biztosítaniuk a fogyasztók számára, például e-mail-címek, elektronikus kapcsolattartási űrlapok, csevegőrobotok, azonnali üzenetváltás vagy telefonos visszahívás formájában, és gondoskodniuk kell arról, hogy az ezekkel a kommunikációs eszközökkel kapcsolatos információk egyértelmű, érthető és lehetőség szerint egységes módon elérhetők legyenek a fogyasztók számára, valamint hogy a fogyasztók kéréseit a megfelelő helyre irányítsák a digitális szolgáltató által nyújtott különböző digitális szolgáltatások közül;

| X. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát abban az esetben, ha a szolgáltatást mesterséges intelligencia teszi lehetővé, automatizált döntéshozatali vagy gépi tanulási eszközöket vagy automatizált tartalomfelismerő eszközöket használ; mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak lehetőséget kell biztosítania a kívülmaradásra, az automatizált testreszabási funkciók használatának korlátozására vagy személyre szabására, különösen a rangsorolás tekintetében, és konkrétabban annak a lehetőségnek a felkínálására, hogy a tartalom rendezés nélkül legyen látható, hogy nagyobb mértékű irányítást adjanak a felhasználóknak afelett, ahogyan a tartalmakat számukra rangsorolják; |
| --- | --- |

X.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát abban az esetben, ha a szolgáltatást mesterséges intelligencia teszi lehetővé, automatizált döntéshozatali vagy gépi tanulási eszközöket vagy automatizált tartalomfelismerő eszközöket használ; mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak lehetőséget kell biztosítania a kívülmaradásra, az automatizált testreszabási funkciók használatának korlátozására vagy személyre szabására, különösen a rangsorolás tekintetében, és konkrétabban annak a lehetőségnek a felkínálására, hogy a tartalom rendezés nélkül legyen látható, hogy nagyobb mértékű irányítást adjanak a felhasználóknak afelett, ahogyan a tartalmakat számukra rangsorolják;

| Y. | mivel az automatizált döntéshozatali eljárás tárgyát képező személyes adatok védelmét többek között már az általános adatvédelmi rendelet is szabályozza, így a digitális jogszabályokról szóló jogszabálynak nem kell az ilyen intézkedések megismétlésére vagy módosítására törekednie; |
| --- | --- |

Y.

mivel az automatizált döntéshozatali eljárás tárgyát képező személyes adatok védelmét többek között már az általános adatvédelmi rendelet is szabályozza, így a digitális jogszabályokról szóló jogszabálynak nem kell az ilyen intézkedések megismétlésére vagy módosítására törekednie;

| Z. | mivel a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály megőrizze a mesterséges intelligenciával kapcsolatos emberközpontú megközelítést, összhangban a mesterséges intelligenciát lehetővé tevő szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó meglévő szabályokkal, tiszteletben tartva a Szerződésekben foglalt alapvető értékeket és jogokat; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály megőrizze a mesterséges intelligenciával kapcsolatos emberközpontú megközelítést, összhangban a mesterséges intelligenciát lehetővé tevő szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó meglévő szabályokkal, tiszteletben tartva a Szerződésekben foglalt alapvető értékeket és jogokat;

| AA. | mivel a nemzeti felügyeleti hatóságoknak – amennyiben ezt az uniós jog lehetővé teszi – hozzáféréssel kell rendelkezniük a szoftverdokumentációhoz és a vizsgált algoritmusok adatkészleteihez; |
| --- | --- |

AA.

mivel a nemzeti felügyeleti hatóságoknak – amennyiben ezt az uniós jog lehetővé teszi – hozzáféréssel kell rendelkezniük a szoftverdokumentációhoz és a vizsgált algoritmusok adatkészleteihez;

| AB. | mivel az algoritmusok átláthatósága és megmagyarázhatósága alapelvét úgy kell érteni, hogy a felhasználónak nyújtott információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelvezetet használva kell bemutatni; |
| --- | --- |

AB.

mivel az algoritmusok átláthatósága és megmagyarázhatósága alapelvét úgy kell érteni, hogy a felhasználónak nyújtott információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelvezetet használva kell bemutatni;

| AC. | mivel fontos a hatékony végrehajtást és felügyeletet biztosító intézkedések megállapítása; mivel a rendelkezéseknek való megfelelést hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal kell megerősíteni, ideértve arányos bírságok kiszabását is; |
| --- | --- |

AC.

mivel fontos a hatékony végrehajtást és felügyeletet biztosító intézkedések megállapítása; mivel a rendelkezéseknek való megfelelést hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal kell megerősíteni, ideértve arányos bírságok kiszabását is;

| AD. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak ki kell egyensúlyoznia minden felhasználó jogát, és biztosítani kell, hogy az abban foglalt intézkedéseket ne úgy fogalmazzák meg, hogy egy jogos érdeket előnyben részesítenek egy másikkal szemben, továbbá meg kell akadályozni az intézkedések offenzív eszközként való alkalmazását a vállalkozások vagy ágazatok közötti konfliktusokban; |
| --- | --- |

AD.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak ki kell egyensúlyoznia minden felhasználó jogát, és biztosítani kell, hogy az abban foglalt intézkedéseket ne úgy fogalmazzák meg, hogy egy jogos érdeket előnyben részesítenek egy másikkal szemben, továbbá meg kell akadályozni az intézkedések offenzív eszközként való alkalmazását a vállalkozások vagy ágazatok közötti konfliktusokban;

| AE. | mivel az előzetes belső piaci mechanizmust azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a versenyjog önmagában nem elegendő az azonosított piaci hiányosságok megfelelő kezelésére; |
| --- | --- |

AE.

mivel az előzetes belső piaci mechanizmust azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor a versenyjog önmagában nem elegendő az azonosított piaci hiányosságok megfelelő kezelésére;

| AF. | mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály részeként javasolt jogalkotási intézkedéseknek tényeken kell alapulniuk; mivel a Bizottságnak a rendelkezésre álló különböző lehetőségekre vonatkozó adatok, statisztikák, elemzések és tanulmányok alapján alapos hatásvizsgálatot kell végeznie; mivel a hatásvizsgálat során az online piacokon értékesített nem biztonságos és veszélyes termékeket is értékelni és elemezni kell; mivel a hatásvizsgálatnak figyelembe kell vennie a Covid19-járványból levont tanulságokat és az Európai Parlament állásfoglalásait is; mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt végrehajtási iránymutatásoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

AF.

mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály részeként javasolt jogalkotási intézkedéseknek tényeken kell alapulniuk; mivel a Bizottságnak a rendelkezésre álló különböző lehetőségekre vonatkozó adatok, statisztikák, elemzések és tanulmányok alapján alapos hatásvizsgálatot kell végeznie; mivel a hatásvizsgálat során az online piacokon értékesített nem biztonságos és veszélyes termékeket is értékelni és elemezni kell; mivel a hatásvizsgálatnak figyelembe kell vennie a Covid19-járványból levont tanulságokat és az Európai Parlament állásfoglalásait is; mivel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt végrehajtási iránymutatásoknak kell kísérniük;

Általános elvek

| 1. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagra irányuló javaslatot nyújt be, amely az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet módosító javaslatból és a kapuőr szereppel rendelkező rendszerszintű szereplők előzetes szabályairól szóló javaslatból áll, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikke alapján; felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdése, 62. cikke és 114. cikke alapján, az ezen állásfoglalási indítvány mellékletében foglalt ajánlásokat követve nyújtson be ilyen csomagot, alapos hatásvizsgálat alapján, amelynek tartalmaznia kell a javaslatok pénzügyi vonzataira vonatkozó információkat, és megfelelő adatokon, statisztikákon és elemzéseken kell alapulnia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv által meghatározott jogi keret fontosságát az online szolgáltatások Unión belüli alakításában, és úgy véli, hogy még mindig érvényesek azok az elvek, amelyek a jogalkotókat a 90-es évek végén az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók szabályozása során vezérelték, és ezeket a leendő javaslatok kidolgozása során alkalmazni kell; kiemeli, hogy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv által teremtett jogbiztonság lehetőséget adott a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára üzleti tevékenységük bővítésére és megkönnyítette a határokon átnyúló működésüket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az Unión kívüli székhellyel rendelkező minden digitális szolgáltatónak be kell tartania a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseit, amikor a szolgáltatások az Unióba irányulnak, az európai és a harmadik országbeli digitális szolgáltatók közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy értékelje továbbá, hogy fennáll-e a veszélye annak, hogy harmadik országok megtorló intézkedéseket hoznak, miközben felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós jog hogyan alkalmazandó a harmadik országokból származó, az uniós piacot megcélzó szolgáltatókra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a belső piaci záradék, amely bevezette a székhely szerinti tagállam által történő ellenőrzést és a tagállamok azon kötelezettségét, hogy biztosítsák az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások szabad mozgását, központi szerepet játszott a digitális egységes piac fejlesztésében; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a digitális szolgáltatások nyújtása előtt álló, továbbra is fennálló indokolatlan és aránytalan akadályokkal, például az összetett adminisztratív eljárásokkal, a határokon átnyúló, költséges vitarendezéssel, a vonatkozó szabályozási követelményekkel – többek között az adózással – kapcsolatos információkhoz való hozzáféréssel, valamint biztosítani kell, hogy ne kerüljenek létrehozásra új indokolatlan és aránytalan akadályok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó uniós szabályok értelmében a tagállamok intézkedéseket hozhatnak az olyan jogos közérdekű célok védelme érdekében, mint a közrend védelme, a közegészségügy, a közbiztonság, a fogyasztóvédelem, a bérlakások hiánya elleni küzdelem, valamint az adókijátszás és adókikerülés megelőzése, feltéve, hogy ezek az intézkedések megfelelnek a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy fenn kell tartani az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv fő elveit, például a belső piaci záradékot, a letelepedés szabadságát, a szolgáltatásnyújtás szabadságát és az általános nyomonkövetési kötelezettség előírásának tilalmát; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli szabályozási keret vezérelvévé kell válnia annak az elvnek is, hogy „ami jogellenes offline, az online is jogellenes”, valamint a fogyasztóvédelem és a felhasználói biztonság elvének is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli az együttműködésen alapuló gazdasági platformok fontosságát a közlekedési és az idegenforgalmi ágazatban, ahol magánszemélyek és szakemberek egyaránt nyújtanak szolgáltatásokat; felhívja a Bizottságot, hogy az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően kezdeményezze a nem személyes adatok átfogóbb megosztását és egy koordinációs keretet a platformok és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok között, amelynek célja a bevált gyakorlatok megosztása és tájékoztatási kötelezettségek megállapítása, az uniós adatstratégiával összhangban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy az e-kereskedelemről szóló irányelv elfogadása óta az adatvédelmi szabályrendszer jelentősen frissült, és hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatások gyors fejlődése miatt a személyes adatok és a magánélet védelme érdekében szigorú és időtálló jogszabályi keretre van szükség; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a digitális szolgáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk az uniós adatvédelmi jogszabályokat, nevezetesen az általános adatvédelmi rendeletet és a jelenleg felülvizsgálat alatt álló 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), valamint az alapvető jogok széles keretével, ideértve a véleménynyilvánítás szabadságát, a méltóságot és a megkülönböztetés tilalmát, és a hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot, továbbá biztosítania kell rendszerei és szolgáltatásai biztonságát és védelmét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a fogyasztók bizalmát és világosan meg kell határoznia, hogy a fogyasztói jogot és a termékbiztonsági követelményeket betartsák a jogbiztonság biztosítása érdekében; rámutat, hogy digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak külön hangsúlyt kell fektetnie a fogyatékossággal élő felhasználókra, és garantálnia kell az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások akadálymentességét; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a szolgáltatókat olyan technikai eszközök kialakítására, amelyek lehetővé teszik a fogyatékossággal élő személyek számára az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférést, megfelelő igénybevételüket és előnyeik kihasználását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben foglalt horizontális megközelítés fenntartásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az univerzális megközelítés nem alkalmas a mai digitális környezet valamennyi új kihívásának kezelésére, és hogy az online kínált szolgáltatások és szereplők sokfélesége testre szabott szabályozási megközelítést igényel; javasolja, hogy inkább a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek között, valamint a platformok által kínált eltérő jellegű digitális szolgáltatások között tegyenek különbséget, és ne a platformok típusára helyezzenek hangsúlyt; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy minden jövőbeli jogalkotási javaslatnak annak biztosítására kell törekednie, hogy az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra vonatkozó új uniós kötelezettségek arányosak és egyértelmű jellegűek legyenek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy számos jogalkotási és közigazgatási határozat, valamint szerződéses kapcsolat alkalmazza az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv meghatározásait és szabályait, és hogy ezért ezek bármilyen módosítása jelentős következményekkel jár; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az előrejelezhető, a jövőben is működőképes, egyértelmű és átfogó uniós szintű keret és a tisztességes verseny elengedhetetlen minden európai vállalkozás, köztük a kkv-k, így a mikrovállalkozások, egyéni vállalkozók és az induló vállalkozások növekedésének előmozdításához, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások határokon át való nyújtásának fokozásához, a piac széttöredezettségének megszüntetéséhez és az európai vállalkozások számára olyan egyenlő versenyfeltételek biztosításához, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy teljes mértékben kiaknázzák a digitális szolgáltatások piacát, és versenyképesek legyenek világszinten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a rendszerszintű platformokra vonatkozó előzetes szabályokról szóló jövőbeli belső piaci eszközt és a versenyjog hiányosságainak kezelését célzó bejelentett új versenyeszközt külön jogi eszközként kell megtartani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az e-kereskedelemről szóló irányelvet technológiai szempontból semleges módon fogalmazták meg annak biztosítása érdekében, hogy az informatikai ágazat innovációjának gyors üteméből eredő technológiai fejlődés ne tegye elavulttá, és hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak továbbra is időtállónak kell lennie, és alkalmazhatónak kell lennie a digitális egységes piacra hatást gyakorló új technológiák megjelenésére; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a felülvizsgálatok továbbra is technológiasemlegesek legyenek annak érdekében, hogy hosszú távú előnyöket biztosítsanak a vállalkozások és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a belső piacon egyenlő versenyfeltételekre van szükség a platformgazdaság és a „hagyományos” offline gazdaság között, valamennyi érdekelt fél – a fogyasztók és a vállalkozások – számára ugyanazon jogok és kötelezettségek biztosítása alapján; úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak nem kell kezelnie a platform-munkavállalók ügyét; ezért úgy véli, hogy a munkavállalók, köztük a platform-munkavállalók vagy a közösségi gazdaságban dolgozók szociális védelmével és szociális jogaival megfelelően foglalkozni kell egy külön eszközben annak érdekében, hogy megfelelő és átfogó választ lehessen adni a mai digitális gazdaság kihívásaira; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak a polgárok jogait védő közös uniós értékeken kell alapulnia, és arra kell irányulnia, hogy előmozdítsa egy gazdag és sokszínű online ökoszisztéma létrehozását, amely az online szolgáltatások széles skáláját, versenyképes digitális környezetet, átláthatóságot és jogbiztonságot nyújt a digitális egységes piacban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály lehetőséget biztosít az Unió számára, hogy a digitális gazdaságot ne csak uniós szinten alakítsa, hanem a világ többi része számára is mértékadóvá váljon; |
| --- | --- |

17.

Alapvető jogok és szabadságok

| 18. | megjegyzi, hogy az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, különösen az online platformok, köztük a közösségi oldalak szélesebb közönséget képesek elérni és széles körben tudják befolyásolni a viselkedést, a véleményeket és a gyakorlatokat, beleértve az olyan kiszolgáltatott csoportokat, mint a kiskorúak, és meg kell felelniük a felhasználók és a társadalom egészének védelmét szolgáló uniós jogszabályoknak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy az adatok gyűjtésével és értékesítésével, mint például a Cambridge Analyticával, az álhírekkel, a szándékos félretájékoztatással és a szavazók manipulációjával, valamint számos egyéb (a gyűlöletbeszédtől a terrorizmus közvetítéséig terjedő) káros online tevékenységgel kapcsolatos közelmúltbeli botrányok rámutattak, hogy a végrehajtás javítására és a tagállamok közötti szorosabb együttműködésre kell törekedni annak érdekében, hogy feltárják a meglévő szabályok előnyeit és hiányosságait, valamint meg kell erősíteni az alapvető jogok online védelmét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | e tekintetben felhívja a figyelmet arra, hogy egyes meglévő ön- és társszabályozási rendszerek, többek között a dezinformáció visszaszorítását célzó uniós gyakorlati kódex, hozzájárultak a platformokkal és a szabályozó szervekkel folytatott párbeszéd megszervezéséhez; javasolja, hogy az online platformok alkalmazzanak hatékony és megfelelő biztosítékokat, különösen annak érdekében, hogy gondosan, arányosan és megkülönböztetésmentesen járjanak el, valamint hogy megakadályozzák a nem jogellenes tartalmak nem szándékos eltávolítását; az ilyen intézkedések nem vezethetnek a tartalom feltöltésének olyan kötelező szűréséhez, amely nem felel meg az általános nyomonkövetési kötelezettségek tilalmának; javasolja a káros tartalom, a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás elleni küzdelemre vonatkozó intézkedések rendszeres értékelését és továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten hangsúlyozza a véleménynyilvánítás és a tájékozódás, valamint a véleményalkotás szabadsága, továbbá a szabad és sokszínű sajtó- és médiakörnyezet biztosításának fontosságát, a független újságírás védelme szempontjából is; ragaszkodik a véleménynyilvánítás szabadságának védelméhez és előmozdításához, és fontosnak tartja a vélemények, a tájékoztatás, a sajtó, a média, valamint a művészi és kulturális kifejezésmódok sokszínűségét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak erősítenie kell a belső piaci szabadságokat, és garantálnia kell a Chartában meghatározott alapvető jogokat és elveket; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók és a felhasználók, köztük a kiskorúak alapvető jogait védeni kell a káros online üzleti modellekkel, köztük a digitális reklámtevékenységeket folytató modellekkel, valamint a viselkedés befolyásolásával és a megkülönböztető gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli a felhasználók felhatalmazásának fontosságát a saját alapvető jogaik online érvényesítése tekintetében; megismétli, hogy a digitális szolgáltatóknak tiszteletben kell tartaniuk a felhasználóik adatok hordozhatóságához való, uniós jogban megállapított jogát, és lehetővé kell tenniük annak gyakorlását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy a biometrikus adatok a személyes adatok különleges kategóriájának minősülnek, amelynek kezelésére külön szabályok vonatkoznak; megjegyzi, hogy a biometrikus adatok egyre inkább felhasználhatók egyének azonosítására és hitelesítésére, és erre fel is használják, ami esetleges előnyei ellenére jelentős kockázatot és súlyos beavatkozást jelent a magánélethez és az adatok védelméhez való jog szempontjából, valamint lehetővé teszi a személyazonossággal való visszaélést, különösen akkor, ha az az érintett hozzájárulása nélkül történik; kéri, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály biztosítsa, hogy a digitális szolgáltató a biometrikus adatokat mindig kizárólag csak magán az eszközön tárolják – kivéve, ha a központi tárolást jogszabály lehetővé teszi –, továbbá hogy a digitális szolgáltatások felhasználói számára alapértelmezett beállításként mindig biztosítsanak lehetőséget a biometrikus adatok helyett más alternatíva használatára valamely szolgáltatás működéséhez, valamint azt a kötelezettséget, hogy egyértelműen tájékoztassák a fogyasztókat a biometrikus adatok használatának kockázatairól; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a kommunikációs metaadatokra vonatkozó ítélkezési gyakorlat szellemében a hatóságoknak csak előzetes bírósági engedéllyel, súlyos bűncselekmények gyanúsítottjaival szembeni nyomozás érdekében adható hozzáférés a felhasználó előfizetői- és metaadataihoz; meggyőződése azonban, hogy a digitális szolgáltatóknak nem szabad az adatokat bűnüldözési célból megőrizniük, kivéve, ha az egyéni felhasználó adatainak a célzott megőrzését valamely független, illetékes hatóság rendeli el, az uniós joggal összhangban; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli az adatok hatékony, végponttól végpontig terjedő titkosításának fontosságát, mivel ez elengedhetetlen az internetbe vetett bizalom és az internet biztonsága érdekében, valamint hatékonyan megakadályozza harmadik személyek illetéktelen hozzáférését; |
| --- | --- |

26.

Átláthatóság és fogyasztóvédelem

| 27. | megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány megmutatta az e-kereskedelmi ágazat jelentőségét és ellenálló képességét és az európai gazdaság fellendítésének motorjaként benne rejlő lehetőségeket, de ugyanakkor azt is, hogy az uniós fogyasztók mennyire ki vannak szolgáltatva az uniós biztonsági szabályoknak meg nem felelő hamisított, jogellenes vagy nem biztonságos termékeket online értékesítő, vagy szolgáltatásokat online nyújtó, illetve a fogyasztók számára indokolatlan és visszaélésszerű áremeléseket vagy más tisztességtelen feltételeket alkalmazó tisztességtelen kereskedők megtévesztő kereskedelmi gyakorlataival szemben; hangsúlyozza, hogy sürgősen javítani kell az uniós szabályok végrehajtását és növelni kell a fogyasztóvédelmet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy ezt a problémát súlyosbítják a csalárd üzleti felhasználók azonosításának nehézségei, így megnehezítve a fogyasztók számára, hogy kártérítést követeljenek az elszenvedett károkért és veszteségekért; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy a meglévő szabályoknak való megfelelés fokozására irányuló intézkedésekkel párhuzamosan meg kell erősíteni az e-kereskedelemről szóló irányelvben az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra és üzleti ügyfeleikre vonatkozóan meghatározott jelenlegi átláthatósági és tájékoztatási követelményeket, valamint a kereskedelmi tájékoztatásra vonatkozó minimumkövetelményeket, a kkv-k versenyképességének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5. cikkében meghatározott tájékoztatási követelményeket, és követelje meg a tárhelyszolgáltatóktól, hogy az adatprotokollra vonatkozó jogszabályokkal összhangban hasonlítsák össze a velük közvetlen kereskedelmi kapcsolatban álló üzleti felhasználók adatait és személyazonosságát a megfelelő meglévő és rendelkezésre álló uniós adatbázisok azonosító adataival; a tárhelyszolgáltatóknak fel kell szólítaniuk üzleti felhasználóikat annak biztosítására, hogy az átadott információk pontosak, teljesek és naprakészek legyenek, és jogot kell adni, illetve kötelezővé kell tenni számukra, hogy megtagadják vagy megszüntessék szolgáltatások nyújtását az utóbbiak részére, ha az üzleti felhasználóik személyazonossága hamis vagy félrevezető; az üzleti felhasználók felelnek a szolgáltató értesítéséért az üzleti tevékenységükben bekövetkező bármely változásról (például az üzleti tevékenység megszüntetéséről); |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra vonatkozó kikényszeríthető kötelezettségeket az átláthatóság, a tájékoztatás és az elszámoltathatóság növelése érdekében; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a végrehajtási intézkedéseket céljukat tekintve úgy alakítsák ki, hogy figyelembe vegyék ezt a különbséget és ez ne vezessen elkerülhetetlenül a magánélet és a jogi eljárások megsértéséhez; úgy véli, hogy e kötelezettségeknek arányosnak kell lenniük, és azokat megfelelő, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal kell betartatni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvben meghatározott, a kereskedelmi tájékoztatás és a digitális hirdetések átláthatóságára vonatkozó meglévő kötelezettségeket; rámutat, hogy foglalkozni kell a profilalkotással, valamint a személyre szabott marketinggel és árképzéssel kapcsolatos sürgető fogyasztóvédelmi aggályokkal, többek között egyértelmű átláthatósági kötelezettségek és tájékoztatási követelmények révén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az online fogyasztók kiegyensúlyozatlan helyzetben találják magukat a reklámbevételekből és az egyes fogyasztókat a nagy adathalmazok és a mesterségesintelligencia-mechanizmusok segítségével gyűjtött információk alapján közvetlenül megcélzó hirdetésekből támogatott szolgáltatásokat kínáló szolgáltatókkal és kereskedőkkel szemben; felhívja a figyelmet arra, hogy a személyre szabott reklámok, a mikroszegmentáláson alapuló és viselkedésalapú reklámok negatív hatásokkal járhatnak; felhívja ezért a Bizottságot, hogy vezessen be további szabályokat a személyes adatok gyűjtésén alapuló célzott reklámokra és mikrotargetingre vonatkozóan, és fontolja meg a mikroszegmentáláson alapuló és viselkedésalapú reklámok szigorúbb szabályozását a kevésbé tolakodó reklámformák javára, amelyek nem igénylik a felhasználók és a tartalom közötti kapcsolat széles körű nyomon követését; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje olyan jogalkotási intézkedések bevezetését is, amelyek az online hirdetések átláthatóságának fokozására irányulnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | a digitális szolgáltatások fejlődésére tekintettel hangsúlyozza a tagállamok azon kötelezettségének fontosságát, hogy biztosítaniuk kell, hogy jogrendszerük lehetővé tegye a szerződések elektronikus úton történő megkötését, a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása mellett; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül és szükség esetén frissítse az elektronikus úton kötött szerződésekre – többek között a tagállamok által küldött értesítések tekintetében – vonatkozó jelenlegi követelményeket; tudomásul veszi az „intelligens szerződések”, mint például a megosztott könyvelési technológiákon alapuló szerződések terjedését, és kéri a Bizottságot, hogy értékelje a megosztott könyvelési technológiák – többek között az „intelligens szerződések” – fejlődését és használatát, mint például az érvényesség kérdését és az intelligens szerződések határokon átnyúló helyzetekben történő érvényesítését, nyújtson erre vonatkozó iránymutatást a vállalkozások és a fogyasztók jogbiztonságának biztosítása érdekében, és csak akkor tegyen jogalkotási kezdeményezéseket, ha az értékelés nyomán konkrét hiányosságokat tárnak fel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy vezessen be minimumszabályokat a szerződési feltételeket és általános feltételeket illetően, különös tekintettel az átláthatóságra, az akadálymentességre és a tisztességre, valamint alkalmazzon megkülönböztetésmentes intézkedéseket, és hogy továbbra is vizsgálja felül azt a gyakorlatot, hogy az egyedileg előre meg nem tárgyalt szerződési feltételekben, többek között a végfelhasználói licencszerződésekben előre kidolgozott szabványfeltételeket alkalmaznak, és keressen módot e feltételek méltányosabbá tételére és az uniós jognak való megfelelés biztosítására annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyebben tudjanak aktívan részt venni a szerződéskötésben, többek között a záradékok megválasztásával, lehetővé téve a jobb tájékoztatáson alapuló beleegyező nyilatkozat biztosítását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a virtuális azonosítási technológiák fejlődésének fényében javítani kell a vállalkozások és a fogyasztók közötti elektronikus kommunikáció hatékonyságát; úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságnak a digitális azonosításra vonatkozó szabályozási keretet, nevezetesen a 910/2014/EU rendelet (18) (továbbiakban: „az eIDAS-rendeletet”) is frissítenie kell; úgy véli, hogy egy általánosan elfogadott, megbízható digitális személyazonosság és megbízható hitelesítési rendszerek létrehozása hasznos eszköz lenne, amely lehetővé tenné a természetes személyek, jogi személyek és gépek egyéni személyazonosságának biztonságos megállapítását a hamis profilok használata elleni védelem érdekében; ezzel összefüggésben megjegyzi annak fontosságát, hogy a fogyasztók biztonságosan tudjanak használni vagy megvásárolni online termékeket és szolgáltatásokat anélkül, hogy azokhoz nem kapcsolódó platformokat kellene használniuk és szükségtelenül megosztaniuk az e platformok által gyűjtött adatokat, beleértve a személyes adatokat is; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot egy egyetemesen elfogadott nyilvános elektronikus személyazonosság létrehozása tekintetében, amely az egyszeri bejelentkezésen alapuló magánrendszerek alternatívájaként szolgálhatna, és hangsúlyozza, hogy ezt a szolgáltatást úgy kell fejleszteni, hogy a lehető legkevesebb adatot gyűjtsenek össze; úgy véli, hogy a Bizottságnak értékelnie kellene annak lehetőségét, hogy létrehozzon egy életkor-ellenőrző rendszert a digitális szolgáltatások felhasználói számára, különösen a kiskorúak védelme érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem érintheti az általános adatvédelmi rendelet által megállapított adatminimalizálás elvét, és amennyiben azt külön jogszabály másként nem követeli meg, a digitális szolgáltatások közvetítőinek a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenniük szolgáltatásaik anonim használatát, és kizárólag a felhasználó azonosításához szükséges adatokat szabad kezelniük; az így összegyűjtött adatokat nem szabad felhasználni semmilyen más digitális szolgáltatásra, kivéve azokat, amelyek személyazonosítást, hitelesítést vagy életkor-ellenőrzést igényelnek, továbbá csak törvényes célra használhatók, és semmilyen módon nem használhatók fel az általános internet-hozzáférés korlátozására; |
| --- | --- |

37.

Mesterséges intelligencia és gépi tanulás

| 38. | hangsúlyozza, hogy míg a mesterséges intelligencián alapuló szolgáltatásokban vagy automatizált döntéshozatali eszközöket vagy gépi tanulási eszközöket alkalmazó szolgáltatásokban, amelyeket jelenleg az e-kereskedelemről szóló irányelv szabályoz, óriási lehetőségek rejlenek arra, hogy előnyöket biztosítsanak a fogyasztók és a szolgáltatók számára, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak foglalkoznia kell azokkal a konkrét, a jelenlegi jogszabály által még nem érintett kihívásokkal is, amelyeket e szolgáltatások a megkülönböztetésmentesség biztosítása, a felhasznált adatkészletek átláthatósága és az algoritmusok érthető megmagyarázása, valamint a felelősség biztosítása terén támasztanak; |
| --- | --- |

38.

| 39. | továbbá hangsúlyozza, hogy az azok alapjául szolgáló algoritmusoknak a Szerződésekben és a Chartában foglaltaknak megfelelően teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, különösen a magánélethez való jogot, a személyes adatok védelmét, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, a hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot, továbbá a gyermek jogait; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy ítéli meg, hogy biztosítani kell jó minőségű, megkülönböztetésmentes és torzítatlan, alapul szolgáló adatkészletek alkalmazását, valamint segíteni kell az egyéneket abban, hogy különböző tartalmakhoz, véleményekhez, magas színvonalú termékekhez és szolgáltatásokhoz férjenek hozzá; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be átláthatósági és elszámoltathatósági követelményeket az automatizált döntéshozatali folyamatok tekintetében, ugyanakkor biztosítsa a felhasználók magánéletére és az üzleti titkokra vonatkozó követelményeknek való megfelelést; rámutat, hogy lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok által végzett külső szabályozási ellenőrzéseket, eseti felügyeletet és rendszeres kockázatértékeléseket, valamint értékelni kell a kapcsolódó kockázatokat, különösen a fogyasztókat vagy harmadik feleket érintő kockázatokat, és úgy véli, hogy az e kockázatok megelőzésére hozott intézkedéseknek indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és nem akadályozhatják az innovációt; úgy véli, hogy tiszteletben kell tartani az „emberi vezérlés elvét” többek között annak érdekében, hogy megakadályozzák az egészségügyi és biztonsági kockázatok, a megkülönböztetés, az indokolatlan felügyelet vagy visszaélések növekedését, vagy megakadályozzák az alapvető jogokat vagy szabadságokat veszélyeztető esetleges fenyegetéseket; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy a fogyasztóknak és felhasználóknak joguk van arra, hogy időben, tömören és könnyen érthető és hozzáférhető formában megfelelően tájékoztassák őket, és ténylegesen garantálják jogaikat, amikor automatizált döntéshozatali rendszerekkel és más innovatív digitális szolgáltatásokkal vagy alkalmazásokkal kerülnek kapcsolatba; aggodalmának ad hangot a virtuális asszisztensek vagy csevegőrobotok használatával kapcsolatos átláthatóság jelenlegi hiánya miatt, ami különösen káros lehet a kiszolgáltatott fogyasztókra nézve, és hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatóknak nem szabad kizárólag automatizált döntéshozatali rendszereket használniuk a fogyasztók támogatására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy ezzel összefüggésben a fogyasztók számára lehetővé kell tenni, hogy egyértelmű tájékoztatást kapjanak arról, ha automatizált döntéshozatallal kerülnek kapcsolatba, valamint arról, hogy miként érhetnek el egy döntéshozatali hatáskörrel rendelkező személyt, hogyan kérjék az automatizált döntésekből eredő esetleges hibák ellenőrzését és javítását, valamint hogy jogorvoslatért folyamodjanak az automatizált döntéshozatali rendszerek használatával kapcsolatban felmerülő károk esetén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a fogyasztók választási lehetőségeit, a fogyasztói ellenőrzést és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos szolgáltatásokba és alkalmazásokba vetett fogyasztói bizalmat; ezért úgy véli, hogy bővíteni kell a fogyasztók jogait, hogy nagyobb védelmet élvezhessenek a digitális világban, és felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg különösen az elszámoltathatósági és méltányossági feltételeket és ellenőrzést, valamint a megkülönböztetésmentességhez és a mesterséges intelligenciából származó, torzítatlan adatkészletekhez való jogot; úgy véli, hogy a fogyasztóknak és felhasználóknak nagyobb ellenőrzést kell gyakorolniuk a mesterséges intelligencia használatának módja felett, és lehetőséget kell kapniuk a mesterséges intelligencián alapuló személyre szabási funkció használatának megtagadására, korlátozására vagy személyre szabására; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy az automatizált tartalommoderáló eszközök nem képesek ténylegesen megérteni az emberi kommunikáció hátterének és szándékának finomságait, ami szükséges lenne annak meghatározásához, hogy a vizsgált tartalom jogsértőnek vagy a szerződési feltételeket sértőnek minősül-e; ezért hangsúlyozza, hogy az ilyen eszközök használatát nem szabad előírni a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban; |
| --- | --- |

45.

A jogellenes online tartalmak és tevékenységek elleni küzdelem

| 46. | hangsúlyozza, hogy a jogellenes online tartalmak és tevékenységek létezése és terjedése súlyos fenyegetés, amely aláássa a polgárok digitális környezetbe vetett bizalmát, károsan hat az egészséges digitális ökoszisztémák fejlődésére, valamint súlyos és tartós következményekkel járhat az egyének biztonságára és alapvető jogaira is; megjegyzi, hogy ugyanakkor a jogellenes online tartalmak és tevékenységek könnyen elterjedhetnek, és azok negatív hatása nagyon rövid idő alatt felerősödhet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy nincs egyenmegoldás a jogellenes tartalmak és tevékenységek valamennyi típusára; hangsúlyozza, hogy az olyan tartalmak, amelyek egyes tagállamokban jogellenesek lehetnek, másokban nem feltétlenül jogellenesek, mivel az EU-ban csak bizonyos típusú jogellenes tartalmakat harmonizálnak; kéri, hogy tegyenek szigorú különbséget egyrészt a jogellenes tartalom, a büntetendő cselekmények és a jogellenesen megosztott tartalom, másrészt a káros tartalom, a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás között, amelyek nem mindig jogellenesek és minden egyes esetben sok különböző szempontra, megközelítésre és szabályra terjednek ki; úgy véli, hogy a jogi felelősségi rendszernek csak az uniós jog és a nemzeti jog meghatározása szerinti jogellenes tartalmakra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli azonban, hogy az alapvető jogok és a meglévő ágazatspecifikus jogszabályok átfogó keretének sérelme nélkül egy összehangoltabb és koordináltabb uniós szintű megközelítés, amely figyelembe veszi a jogellenes tartalmak és tevékenységek különböző típusait, és amely a tagállamok közötti együttműködésen és a bevált gyakorlatok cseréjén alapul, hozzá fog járulni a jogellenes tartalmak hatékonyabb kezeléséhez; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatók által meghozandó intézkedések súlyosságát a jogsértés súlyosságához kell igazítani, és kéri az illetékes hatóságok és a tárhelyszolgáltatók közötti együttműködés és információcsere javítását; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy az online platformok önkéntes fellépései és önszabályozása Európa-szerte bizonyos előnyökkel járt, de a jogellenes tartalmak és tevékenységek eltávolításra kialakított egyértelmű jogi keretre van szükség az ilyen online tartalmakról való gyors értesítés és eltávolításuk biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni, hogy de jure vagy de facto olyan általános kötelezettséget rójanak a digitális szolgáltatókra, hogy kövessék nyomon az általuk továbbított vagy tárolt információkat, sem olyan kötelezettséget, hogy minden tartalmat és tevékenységet aktívan keressenek, moderáljanak vagy kiszűrjenek; kiemeli, hogy a jogellenes tartalom eltávolításáról azon a platformon kell gondoskodni, ahol tárolták, és hogy a hozzáférést biztosítók számára nem kell előírni a tartalomhoz való hozzáférés letiltását; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az online közvetítők, akik saját kezdeményezésükre állítólagosan jogellenes tartalmakat távolítanak el, ezt gondos, arányos és megkülönböztetésmentes módon tegyék, valamint vegyék megfelelően figyelembe minden körülmények között a felhasználók alapvető jogait és szabadságait; hangsúlyozza, hogy minden ilyen intézkedést szilárd eljárási biztosítéknak, valamint érdemi átláthatósági és elszámoltathatósági követelményeknek kell kísérniük; kéri továbbá, hogy amennyiben egy tartalom „jogellenes” mivolta kétséges, azt vessék alá emberi felülvizsgálatnak, és ne távolítsák el további vizsgálat nélkül; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő tanulmányt a tartalmak és adatok Covid19-járvány előtt és alatt automatizált döntéshozatali folyamatokkal történő eltávolításáról, valamint a téves eltávolítások (hamis pozitív eredmények) eltávolított elemeken belüli arányáról; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon a tagállamokban a nemzeti szabályok növekvő különbségeivel és széttagoltságával, és fogadjon el egyértelmű és kiszámítható harmonizált szabályokat, valamint átlátható, hatékony és arányos bejelentési-cselekvési mechanizmust; elegendő biztosítékokat kell nyújtania, hogy lehetővé tegye a felhasználók számára, hogy értesítsék az online közvetítőket az esetlegesen jogellenes online tartalmakról vagy tevékenységekről, és segítsen a platformoknak, hogy gyorsabban reagáljanak, az esetlegesen jogellenes tartalmakkal kapcsolatban tett intézkedéseik pedig átláthatóbbak legyenek; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek technológiasemlegesnek és valamennyi szereplő számára könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük a felhasználók és a fogyasztók magas szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a szóban forgó „bejelentési-cselekvési” mechanizmusnak emberközpontúnak kell lennie; hangsúlyozza, hogy védintézkedéseket kell bevezetni a rendszerrel való visszaélés ellen, többek között az ismételt téves bejelentésekkel, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal és más gyakorlatokkal szemben; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést átlátható, hatékony, tisztességes és gyors viszontbejelentési és panasztételi mechanizmusokhoz, valamint bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusokhoz, és biztosítson a tartalom eltávolításával szemben bírósági jogorvoslati lehetőséget a hatékony jogorvoslathoz való jog garantálása érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | üdvözli az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy átláthatóvá tegyék a tartalom törlését; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a bejelentési-cselekvési mechanizmusokról – például a bejelentések számáról, a tartalmakat bejelentő szervezetek típusáról, a panasz tárgyát képező tartalom jellegéről, a közvetítő válaszadási idejéről, a fellebbezések számáról, valamint azon esetek számáról, amikor a tartalmat tévesen jogellenesnek vagy jogellenesen megosztottnak minősítették – szóló információkat tartalmazó jelentéseket tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tudomásul veszi a szolgáltatók származási országától eltérő tagállamokban kiadott jogi előírások végrehajtásával kapcsolatos kihívásokat, és hangsúlyozza, hogy ezt a kérdést tovább kell vizsgálni; fenntartja, hogy a tárhelyszolgáltatók nem kötelezhetők a származási országukban jogszerűnek minősülő információk eltávolítására vagy az ezen információkhoz való hozzáférés letiltására; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a jogszabályok érvényesítésével, az online tevékenységek és tartalmak jogszerűségéről való döntéssel, csakúgy mint a tárhelyszolgáltatók arra való kötelezésével kapcsolatos felelősséget, hogy a jogellenes tartalmakat eltávolítsák vagy hozzáférhetetlenné tegyék, valamint az azzal kapcsolatos felelősséget, hogy ezek a határozatok pontosak, megalapozottak legyenek, és tiszteletben tartsák az alapvető jogokat, továbbra is a független illetékes hatóságoknak kell viselniük; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az online közvetítők jogi felelősségi rendszeréből származó, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12., 13. és 14. cikkében megállapított biztosítékok, valamint az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikkében foglalt általános nyomonkövetési tilalom elengedhetetlen a digitális szolgáltatások szabad mozgásának megkönnyítése, az online tartalom elérhetősége és a felhasználók alapvető jogainak védelme szempontjából, és azokat meg kell őrizni; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a jogi felelősségre vonhatóság rendszerét és az általános nyomon követés tilalmát nem szabad esetleges új jogszabályokkal vagy az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv egyéb szakaszainak módosításával módosításával gyengíteni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | elismeri, hogy az az elv, amely szerint a semleges és passzív szerepet játszó digitális szolgáltatások, mint például a háttér- és infrastrukturális szolgáltatók nem felelősek a szolgáltatásaikon keresztül továbbított tartalomért, mivel nem gyakorolnak ellenőrzést e tartalom felett, nem kerülnek azzal aktív kapcsolatba, és nem optimalizálják azt; hangsúlyozza azonban, hogy további pontosításra van szükség az aktív és passzív szerep tekintetében, figyelembe véve a Bíróság ezzel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a tárhelyszolgáltatók kötelezését arra, hogy az esetlegesen súlyos bűncselekménynek minősülő illegális tartalmakról bejelentést tegyenek az illetékes bűnüldöző hatósághoz, amint arról tudomást szereznek; |
| --- | --- |

59.

Online piacterek

| 60. | megjegyzi, hogy az online szolgáltatók, például az online piacterek mind a fogyasztók, mind a kereskedők számára előnyösnek bizonyultak azáltal, hogy javították a választékot és csökkentették a költségeket és az árakat, a fogyasztókat kiszolgáltatottabbá tették egyre több eladó, többek között harmadik országokból származók számára, akik olyan termékeket tudnak online kínálni, amelyek gyakran nem felelnek meg az uniós termékbiztonsági szabályoknak és szabványoknak, és nem garantálják kellőképpen a fogyasztók jogait; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak egyformán biztonságban kell lenniük, amikor online vagy fizikai üzletekben vásárolnak; hangsúlyozza, hogy elfogadhatatlan, hogy uniós fogyasztók veszélyes vegyi anyagokat tartalmazó jogellenes, hamisított és nem biztonságos termékeknek, valamint az emberi egészséget kockáztató egyéb biztonsági veszélyeknek legyenek kitéve; kitart amellett, hogy megfelelő termékbiztonsági és fogyasztóvédelmi biztosítékokat és intézkedéseket kell bevezetni a nem megfelelő termékek vagy szolgáltatások online piacokon történő értékesítésének megakadályozása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az online piacok felelősségi rendszerét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről szóló (EU) 2019/1020 rendeletnek az Unióba harmadik országokból belépő termékek megfelelőségére vonatkozóan foglalt szabályok fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az Unión kívül letelepedett eladók jogszabályoknak való jobb megfelelése érdekében abban az esetben, ha nincs az Unióban letelepedett gyártó, importőr vagy forgalmazó, és orvosolja a jelenlegi joghézagot, amely lehetővé teszi a szóban forgó platformok számára, hogy online értékesítsenek olyan termékeket európai fogyasztóknak, amelyek nem felelnek meg az uniós biztonsági és fogyasztóvédelmi szabályoknak, anélkül, hogy szankcionálnák vagy felelősségre vonnák őket a tevékenységükért, megfosztva ezzel a fogyasztókat a jogaik érvényesítésére vagy kártérítés igénybevételére szolgáló jogi eszközöktől; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy fontos, hogy mindig azonosítani lehessen a harmadik országokból származó termékek gyártóit és eladóit; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy az online piactereknek haladéktalanul tájékoztatniuk kell a fogyasztókat az általuk megvásárolt termék piactérről való eltávolításáról, ha arról kaptak bejelentést, hogy az nem felel meg az uniós termékbiztonsági és fogyasztóvédelmi szabályoknak; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az online piacterek szolgáltatói konzultáljanak a RAPEX-szel és értesítsék az illetékes hatóságokat, mihelyt a platformjukon található jogellenes, nem biztonságos és hamisított termékekről szereznek tudomást; |
| --- | --- |

64.

| 65. | úgy ítéli meg, hogy az online piactereknek fokozniuk kell együttműködésüket a piacfelügyeleti hatóságokkal és a vámhatóságokkal, többek között azáltal, hogy megosztják a jogellenes, nem biztonságos és hamisított termékekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy sürgesse a tagállamokat arra, hogy hajtsanak végre több közös piacfelügyeleti fellépést, és fokozzák a vámhatóságokkal való együttműködést az online értékesített termékek biztonságának azt megelőzően történő ellenőrzése érdekében, hogy azok eljutnának a fogyasztókhoz; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy fogyasztói központokból álló nemzetközi hálózat létrehozásának lehetőségét, amely segítené az uniós fogyasztókat a nem uniós országban székhellyel rendelkező kereskedőkkel szembeni viták kezelésében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az online piacok által kínált szakmai szolgáltatások tekintetében valósuljon meg kielégítő szintű fogyasztóvédelem megfelelő biztosítékok és tájékoztatási követelmények révén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak arra kell törekednie, hogy jogbiztonságot és egyértelműséget biztosítson a turisztikai és közlekedési piacon azáltal, hogy olyan irányítási keretet hoz létre, amely formalizálja a platformok és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti együttműködést, és amelynek célja különösen a bevált gyakorlatok megosztása, valamint azáltal, hogy a rövid távú bérlési és mobilitási platformok tekintetében tájékoztatási kötelezettségeket állapít meg a szolgáltatóik felé a vonatkozó nemzeti, regionális és helyi jogszabályokkal kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy számolja fel az indokolatlan korlátozásokat ágazat-specifikus, uniós szinten összehangolt erőfeszítés kidolgozása révén minden érdekelt fél bevonásával, hogy megállapodjanak az egységes piaci szabályokkal összhangban lévő azon kritériumokat illetően – például engedélyek, jogosítványok, vagy adott esetben a szolgáltató helyi vagy nemzeti regisztrációs száma –, amelyek ahhoz szükségesek, hogy egy rövid távú bérlési és mobilitási platformon szolgáltatást kínáljanak; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ne rójanak aránytalan tájékoztatási kötelezettségeket és szükségtelen adminisztratív terheket semmilyen szolgáltatóra, különös tekintettel a magánszemélyek közötti szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra és a kkv-kra; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólít arra, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály – az európai zöld megállapodással összhangban – mozdítsa elő az e-kereskedelem fenntartható növekedését és fenntarthatóságát; hangsúlyozza az online piacterek fontosságát a fenntartható termékek és szolgáltatások népszerűsítése és a fenntartható fogyasztás ösztönzése tekintetében; intézkedéseket szorgalmaz az online kínált termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos megtévesztő gyakorlatok és félretájékoztatás – többek között a hamis „környezeti állítások” – kezelésére, ugyanakkor felszólítja az online piacterek szolgáltatóit, hogy mozdítsák elő az e-kereskedelem fenntarthatóságát azáltal, hogy egyértelmű és könnyen érthető tájékoztatást nyújtanak a fogyasztóknak az online vásárolt termékek vagy szolgáltatások környezeti hatásairól; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja meg a termékek és szolgáltatások online értékesítésre alkalmazandó jelenlegi jogi keret egyértelműségét és következetességét a lehetséges hiányosságok és ellentmondások, valamint a hatékony jogérvényesítés azonosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy végezze el a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály és a termékbiztonságra és a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok közötti kölcsönhatás alapos elemzését; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az online piacterekre vonatkozó új szabályok, valamint a 2001/95/EK irányelv (19) (az általános termékbiztonságról szóló irányelv) és a 85/374/EGK irányelv (20) (a termékfelelősségről szóló irányelv) felülvizsgálata közötti összhangot; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tudomásul veszi az olyan szelektív forgalmazási megállapodásokkal való visszaélés vagy azok helytelen alkalmazása nem szűnő problémáit, amelyek célja a termékek és szolgáltatások rendelkezésre állásának az egységes piacon a határokon átnyúlóan és a platformok között történő korlátozása; kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket e kérdésben a vertikális csoportmentességek és az EUMSZ 101. cikke szerinti egyéb szakpolitikák szélesebb körű felülvizsgálata során, tartózkodva attól, hogy a kérdés a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban szerepeljen; |
| --- | --- |

71.

A rendszerszintű szereplők előzetes szabályozása

| 72. | megjegyzi, hogy jelenleg egyes piacokat jelentős hálózati hatást gyakorló nagy szereplők jellemeznek, amelyek valójában „online kapuőrként” tudnak működni a digitális gazdaságban (a továbbiakban: rendszerszintű szereplő); hangsúlyozza a jelentős digitális jelenléttel rendelkező online szolgáltatók és más szolgáltatók közötti tisztességes és hatékony verseny fontosságát a fogyasztói jólét előmozdítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy készítsen alapos elemzést a piacon eddig megfigyelt különböző problémákról és azok következményeiről, többek között a fogyasztókra, a kkv-kra és a belső piacra nézve; |
| --- | --- |

72.

| 73. | úgy véli, hogy a piacra lépés akadályainak csökkentése és a rendszerszintű szereplők szabályozása révén egy, e rendszerszintű szereplők tekintetében előzetes szabályozási korrekciós intézkedéseket előíró belső piaci eszköz megnyithatja a piacokat az új belépők – köztük a kkv-k, vállalkozók és az induló vállalkozások – előtt, előmozdítva ezáltal a fogyasztók választási lehetőségeit, és a versenyjog puszta érvényesítéséhez mérten jelentősebb lehetőségeket biztosítva az innováció számára; |
| --- | --- |

73.

| 74. | üdvözli a Bizottság nyilvános konzultációját arról a lehetőségről, hogy a jövőbeli digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály részeként célzott előzetes szabályozást vezessenek be a digitális piacokra jellemző rendszerszintű problémák kezelésére; hangsúlyozza a belső piaci szabályozás és a versenypolitika egymást kiegészítő jellegét, amint azt a Bizottság szaktanácsadóinak „Versenypolitika a digitális korban” című jelentése hangsúlyozta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felszólítja a Bizottságot, hogy egyértelmű mutatók alapján határozza meg a „rendszerszintű szereplő” fogalmát; |
| --- | --- |

75.

| 76. | úgy véli, hogy az előzetes szabályozásnak az (EU) 2019/1150 rendeletre (a továbbiakban: a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendelet) kell épülnie, és az intézkedéseknek összhangban kell lenniük az uniós trösztellenes szabályokkal és az Unió versenypolitikájával, amely jelenleg felülvizsgálat alatt áll a digitális kor kihívásainak jobb kezelése érdekében; az előzetes szabályozásnak tisztességes és minden szereplőre alkalmazandó kereskedelmi feltételeket kell biztosítania, beleértve az esetleges további követelményeket és azon pozitív és negatív intézkedések zárt listáját, amelyeket a szereplőknek be kell tartaniuk és/vagy amelyek folytatása tilos; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze különösen a rendszerszintű szereplők ajánlási rendszereivel kapcsolatos átláthatóság hiányát, beleértve az ilyen rendszerek működésére vonatkozó szabályokat és kritériumokat, valamint azt, hogy szükség van-e további átláthatósági kötelezettségek és tájékoztatási követelmények előírására; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza, hogy az előzetes szabályozási korrekciós intézkedések más ágazatokban történő bevezetése javította a versenyt az adott ágazatokban; megjegyzi, hogy hasonló keretet lehetne kidolgozni a „kapuőr” szerepet betöltő rendszerszintű szereplők azonosítására, figyelembe véve a digitális ágazat sajátosságait; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felhívja a figyelmet arra, hogy az rendszerszintű szereplők üzleti felhasználóinak skálája a multinacionális vállalatoktól a mikrovállalkozásokig rendkívül széles; hangsúlyozza, hogy a rendszerszintű szereplőkre vonatkozó előzetes szabályozás nem vezethet az azokat használó vállalkozásokra további követelmények „áthárításához”; |
| --- | --- |

79.

| 80. | hangsúlyozza, hogy a jelentős mennyiségű adat rendszerszintű szereplők általi felhalmozása és begyűjtése, valamint az ilyen adatok felhasználása az egyik piacról a másikra való terjeszkedés érdekében, továbbá a felhasználók arra való ösztönzésének lehetősége, hogy több platform esetében is egyetlen gazdasági szereplő elektronikus azonosítóját használják, az alkupozíciót érintő egyenlőtlenségekhez, ezáltal pedig a verseny torzulásához vezethet az egységes piacon; úgy véli, hogy a fokozott átláthatóság és a rendszerszintű szereplők és az illetékes hatóságok közötti adatmegosztás elengedhetetlen az előzetes szabályozás működésének garantálása szempontjából; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza, hogy az interoperabilitás kulcsfontosságú a versenyképes piac, valamint a felhasználók választási lehetőségeinek és innovatív szolgáltatásainak lehetővé tételéhez, továbbá a felhasználók és a fogyasztók bezáródása kockázatának korlátozásához; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő szintű interoperabilitást a rendszerszintű szereplők számára, és tárja fel a különböző technológiákat, valamint a nyílt szabványokat és protokollokat, beleértve egy műszaki interfész (alkalmazásprogramozási interfész) lehetőségét is; |
| --- | --- |

81.

Felügyelet, együttműködés és végrehajtás

| 82. | úgy véli, hogy tekintettel a digitális szolgáltatások határokon átnyúló jellegére, a hatékony felügyelet és a tagállamok közötti együttműködés – ideértve az információk és bevált gyakorlatok megosztását is – kulcsfontosságú a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály megfelelő végrehajtásának biztosításához; hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok tagállamok általi hiányos átültetése, végrehajtása és érvényesítése indokolatlan akadályokat teremt a digitális egységes piacon; felszólítja a Bizottságot, hogy ezeket a tagállamokkal szoros együttműködésben kezelje; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok biztosítsák a nemzeti felügyeleti hatóságok számára a feladataik hatékony ellátásához és a munkájukhoz való hozzájáruláshoz szükséges megfelelő pénzügyi eszközöket, emberi erőforrásokat és végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti hatóságok és más tagállamok hatóságai, a civil társadalom és a fogyasztói szervezetek közötti együttműködés rendkívül fontos a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály hatékony végrehajtásának megvalósítása szempontjából; javasolja a származási ország elvének megerősítését a tagállamok közötti fokozott együttműködés révén a digitális szolgáltatások szabályozási felügyeletének javítása és a határokon átnyúló ügyekben a hatékony bűnüldözés megvalósítása érdekében; ösztönzi a tagállamokat, hogy egyesítsék és osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat és az adatok megosztását a nemzeti szabályozó hatóságok között, és biztosítsanak biztonságos interoperábilis kommunikációs módokat a szabályozók és a jogi hatóságok számára; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseinek alkalmazásához legmegfelelőbb felügyeleti és végrehajtási modellt, és fontolja meg egy, a nemzeti és uniós hatóságok közötti koordináción és együttműködésen alapuló hibrid rendszer létrehozását a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály hatékony érvényesítése, felügyelete és végrehajtása érdekében; úgy véli, hogy ennek a felügyeleti rendszernek kell felelnie a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály felügyeletéért, betartásáért, nyomon követéséért és alkalmazásáért, és kiegészítő hatáskörökkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy határokon átnyúló kezdeményezéseket és vizsgálatokat végezzen, valamint végrehajtási és ellenőrzési hatáskörökkel kell felruházni; |
| --- | --- |

85.

| 86. | úgy véli, hogy a nemzeti hatóságok hálózatával együttműködésben folytatott uniós koordinációnak prioritásként kell kezelnie az összetett, határokon átnyúló kérdések kezelését; |
| --- | --- |

86.

| 87. | emlékeztet a nem személyes adatok megosztása megkönnyítésének és az érdekelt felekkel folytatott párbeszéd előmozdításának fontosságára; ösztönzi továbbá egy európai kutatási adattár létrehozását és fenntartását az ilyen adatok közintézményekkel, kutatókkal, nem kormányzati szervezetekkel és egyetemekkel való kutatási célú megosztásának megkönnyítése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy építse ki ezt az eszközt a meglévő bevált gyakorlatok és kezdeményezések – például a platform-megfigyelőközpont vagy az Uniós Blokklánc Megfigyelőközpont – alapján; |
| --- | --- |

87.

| 88. | úgy véli, hogy a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy kérésre a Közös Kutatóközponton keresztül szakértői segítséget nyújtson a tagállamok számára a digitális egységes piaccal kapcsolatos jogalkalmazásra vonatkozó műszaki, adminisztratív vagy egyéb kérdések elemzéséhez; felszólítja a nemzeti szabályozó hatóságokat és a Bizottságot, hogy biztosítsanak további tanácsadást és segítséget az uniós kkv-k számára jogaikkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a Bizottságot, hogy a hatékony végrehajtás és a fogyasztói jogorvoslat lehetővé tétele érdekében erősítse meg és korszerűsítse az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv értelmében a bíróságon kívüli vitarendezésre, valamint a bírósági eljárásokra vonatkozó jelenlegi keretet, figyelembe véve a 2013/11/EU irányelv (21) szerinti fejleményeket; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a fogyasztókat a bírósági rendszer használatában; úgy véli, hogy a felülvizsgálat nem gyengítheti a nemzeti jogrendszerek által a kisvállalkozások és a kereskedők számára biztosított jogi védelmet; |
| --- | --- |

89.

Záró megfontolások

| 90. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(2)  HL L 186., 2019.7.11., 57. o.

(3)  HL L 136., 2019.5.22., 1. o.

(4)  HL L 136., 2019.5.22., 28. o.

(5)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(6)  HL L 169., 2019.6.25., 1. o.

(7)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(8)  HL C 50. E, 2012.2.21., 1. o.

(9)  HL C 331., 2018.9.18., 135. o.

(10)  HL L 63., 2018.3.6., 50. o.

(11)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(12)  . HL L 130., 2019.5.17., 92. o.

(13)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(14)  HL L 77., 1996.3.27., 20. o.

(15)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(16)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.).

(20)  A Tanács 85/374/EGK irányelve (1985. július 25.) a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 210., 1985.8.7., 29. o.).

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 165., 2013.6.18., 63. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

I.   ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagnak hozzá kell járulnia a belső piac megerősítéséhez azáltal, hogy biztosítja a digitális szolgáltatások szabad mozgását és a szabad vállalkozási tevékenységet, ugyanakkor garantálja a magas szintű fogyasztóvédelmet, beleértve a felhasználók online biztonságának javítását.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak garantálnia kell, hogy az online és offline gazdasági tevékenységeket egyformán és egyenlő feltételekkel kezeljék, ami teljes mértékben tükrözi azt az elvet, amely szerint „ami jogellenes offline, az online is jogellenes”, figyelembe véve az online környezet sajátosságát.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak jogbiztonságot és átláthatóságot kell biztosítania a fogyasztók és a gazdasági szereplők, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak hozzá kell járulnia az innováció támogatásához, valamint a digitális szolgáltatások nyújtása előtt álló indokolatlan és aránytalan akadályok és korlátozások felszámolásához.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem sértheti a felhasználók és a fogyasztók alapvető jogainak és szabadságainak széles keretét, például a magánélet védelmét és a személyes adatok védelmét, a megkülönböztetésmentességet, a méltóságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és a hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak az online platformokra jelenleg alkalmazandó szabályokra, nevezetesen az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvre és a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendeletre kell épülnie.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak tartalmaznia kell az alábbiakat:

| — | az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvnek az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére és 114. cikkére alapuló átfogó felülvizsgálata, amely a következőkből áll:






  — | az átláthatóság és a tájékoztatás tekintetében egyértelmű kötelezettségeket tartalmazó felülvizsgált keret; |
| --- | --- | --- |

—

az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvnek az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésére, 62. cikkére és 114. cikkére alapuló átfogó felülvizsgálata, amely a következőkből áll:

—

az átláthatóság és a tájékoztatás tekintetében egyértelmű kötelezettségeket tartalmazó felülvizsgált keret;

| — | a jogellenes online tartalmak hatékony kezelésével és eltávolításával kapcsolatos egyértelmű és részletes eljárások és intézkedések, beleértve egy harmonizált, jogilag kötelező erejű európai bejelentési-cselekvési mechanizmust; |
| --- | --- |

—

a jogellenes online tartalmak hatékony kezelésével és eltávolításával kapcsolatos egyértelmű és részletes eljárások és intézkedések, beleértve egy harmonizált, jogilag kötelező erejű európai bejelentési-cselekvési mechanizmust;

| — | hatékony felügyelet, együttműködés, valamint arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciók; |
| --- | --- |

—

hatékony felügyelet, együttműködés, valamint arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciók;

| — | az EUMSZ 114. cikkén alapuló belső piaci jogi eszköz, amely előzetes kötelezettségeket ír elő a digitális ökoszisztémában kapuőri szerepet betöltő nagy platformok (a továbbiakban: rendszerszintű szereplők) számára, és amelyet hatékony intézményi végrehajtási mechanizmus egészít ki. |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 114. cikkén alapuló belső piaci jogi eszköz, amely előzetes kötelezettségeket ír elő a digitális ökoszisztémában kapuőri szerepet betöltő nagy platformok (a továbbiakban: rendszerszintű szereplők) számára, és amelyet hatékony intézményi végrehajtási mechanizmus egészít ki.

II.   SCOPE

A jogbiztonság érdekében a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak egyértelművé kell tennie, hogy mely digitális szolgáltatások tartoznak a hatálya alá. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv átfogó jellegét kell követnie, és nemcsak az online platformokra kell vonatkoznia, hanem minden – az uniós jog szerinti – információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtójára.

El kell kerülni a mindenki által egységesen alkalmazható megközelítés. Különböző intézkedésekre lehet szükség a kizárólag vállalkozások közötti kapcsolatokban kínált digitális szolgáltatások, a harmadik felekhez vagy a nyilvánossághoz csak korlátozottan vagy egyáltalán nem hozzáférő szolgáltatások, valamint a közvetlenül a fogyasztók és a nyilvánosság felé irányuló szolgáltatások esetében.

A digitális szolgáltatásokról szóló jövőbeli jogszabály területi hatályát ki kell terjeszteni a harmadik országokban letelepedett vállalkozásokra, szolgáltatókra és információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra is, amennyiben azok tevékenysége uniós fogyasztókra vagy felhasználókra irányul, vagy azok részére kínált áruhoz vagy szolgáltatáshoz kapcsolódik.

Amennyiben a Bizottság a felülvizsgálatot követően úgy ítéli meg, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak módosítania kell az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv mellékletét az abban foglalt eltérések tekintetében, nem módosíthatja különösen a fogyasztói szerződésekre vonatkozó szerződéses kötelezettségektől való eltérést.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell, hogy az Unió és a tagállamok fenntartsák a fogyasztóvédelem magas szintjét, és hogy a tagállamok jogos közérdekű célkitűzéseket követhessenek, amennyiben ez szükséges, arányos és összhangban van az uniós joggal.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak következetesen meg kell határoznia, hogy rendelkezései milyen kapcsolatban állnak más, a szolgáltatások szabad mozgásának elősegítését célzó jogi eszközökkel annak érdekében, hogy egyértelművé tegye a szakmai és nem szakmai szolgáltatásokra valamennyi ágazatban, ideértve a közlekedési szolgáltatásokhoz és a rövid távú bérbeadásokhoz kapcsolódó tevékenységeket is, alkalmazandó jogi szabályozást, amennyiben az tisztázásra szorul.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak következetesen tisztáznia kell azt is, hogy rendelkezései milyen kapcsolatban állnak többek között a területi alapú tartalomkorlátozásra, a termékbiztonságra, a piacfelügyeletre, a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokra, a fogyasztóvédelemre, az áruk értékesítésére, valamint a digitális tartalmak és digitális szolgáltatások nyújtására vonatkozóan a közelmúltban elfogadott szabályokkal (1), valamint más bejelentett kezdeményezésekkel, például a mesterséges intelligenciára vonatkozó szabályozási kerettel.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt az egyéb eszközökben – például az általános adatvédelmi rendeletben, az (EU) 2019/790 irányelvben (a továbbiakban: szerzői jogi irányelv), és a 2010/13/EU irányelvben (a továbbiakban: audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) – meghatározott szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

III.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A benne található fogalommeghatározások keretében a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak:

| — | tisztáznia kell, hogy az új digitális szolgáltatások, például a közösségimédia-hálózatok, a közösségi gazdaság szolgáltatásai, a keresőmotorok, a wifi hotspotok, az online hirdetések, a felhőalapú szolgáltatások, a tárhelyszolgáltatás, az üzenetküldő szolgáltatások, az alkalmazásboltok, az összehasonlító eszközök, a mesterséges intelligencián alapuló szolgáltatások, a tartalomszolgáltató hálózatok és a domainnév-szolgáltatások milyen mértékben tartoznak annak hatálya alá; |
| --- | --- |

—

tisztáznia kell, hogy az új digitális szolgáltatások, például a közösségimédia-hálózatok, a közösségi gazdaság szolgáltatásai, a keresőmotorok, a wifi hotspotok, az online hirdetések, a felhőalapú szolgáltatások, a tárhelyszolgáltatás, az üzenetküldő szolgáltatások, az alkalmazásboltok, az összehasonlító eszközök, a mesterséges intelligencián alapuló szolgáltatások, a tartalomszolgáltató hálózatok és a domainnév-szolgáltatások milyen mértékben tartoznak annak hatálya alá;

| — | tisztáznia kell egyrészt a tartalomközvetítők (szöveg-, kép-, video- vagy audiotartalom), másrészt az (árukat, köztük digitális elemeket tartalmazó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítő) kereskedelmi online piacterek jellegét; |
| --- | --- |

—

tisztáznia kell egyrészt a tartalomközvetítők (szöveg-, kép-, video- vagy audiotartalom), másrészt az (árukat, köztük digitális elemeket tartalmazó árukat vagy szolgáltatásokat értékesítő) kereskedelmi online piacterek jellegét;

| — | tisztáznia kell egyfelől a gazdasági tevékenységek, másfelől pedig a díjazás ellenében nyújtott – az Európai Unió Bíróságának meghatározása szerinti – tartalmak vagy ügyletek között, amelyek magukban foglalják egyrészt a reklám- és marketingtevékenységeket, másrészt a nem gazdasági tevékenységeket és tartalmakat is; |
| --- | --- |

—

tisztáznia kell egyfelől a gazdasági tevékenységek, másfelől pedig a díjazás ellenében nyújtott – az Európai Unió Bíróságának meghatározása szerinti – tartalmak vagy ügyletek között, amelyek magukban foglalják egyrészt a reklám- és marketingtevékenységeket, másrészt a nem gazdasági tevékenységeket és tartalmakat is;

| — | tisztáznia kell, hogy mi tartozik a „jogellenes tartalom” fogalma alá, egyértelművé téve, hogy a fogyasztóvédelemre, a termékbiztonságra, illetve az élelmiszerek, dohánytermékek, kozmetikumok, hamis gyógyszerek és vadállatból készült termékek kínálatára vagy értékesítésére vonatkozó uniós szabályok megsértése szintén a jogellenes tartalom fogalommeghatározásának hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

—

tisztáznia kell, hogy mi tartozik a „jogellenes tartalom” fogalma alá, egyértelművé téve, hogy a fogyasztóvédelemre, a termékbiztonságra, illetve az élelmiszerek, dohánytermékek, kozmetikumok, hamis gyógyszerek és vadállatból készült termékek kínálatára vagy értékesítésére vonatkozó uniós szabályok megsértése szintén a jogellenes tartalom fogalommeghatározásának hatálya alá tartozik;

| — | meg kell határoznia a „rendszerszintű szereplő” fogalmát olyan egyértelmű mutatók meghatározásával, amelyek lehetővé teszik a szabályozó hatóságok számára, hogy azonosítsák az online gazdaságban rendszerszintű szerepet játszó, ezért meghatározó piaci helyzetben lévő, „kapuőr” szereppel bíró platformokat; az ilyen mutatók közé tartozhatnak például az, hogy a vállalkozás jelentős mértékben tevékenykedik-e többoldalú piacokon, vagy képes-e bezárni a felhasználókat és a fogyasztókat, a hálózat mérete (a felhasználók száma), valamint a hálózati hatások megléte; a belépési korlátok, a vállalkozás pénzügyi ereje, az adatokhoz való hozzáférés képessége, a különböző forrásokból származó adatok felhalmozása és kombinációja; a vertikális integráció és a vállalkozás elkerülhetetlen partnerként betöltött szerepe, valamint tevékenységének jelentősége a harmadik felek kínálathoz és piacokhoz való hozzáférése szempontjából stb.; |
| --- | --- |

—

meg kell határoznia a „rendszerszintű szereplő” fogalmát olyan egyértelmű mutatók meghatározásával, amelyek lehetővé teszik a szabályozó hatóságok számára, hogy azonosítsák az online gazdaságban rendszerszintű szerepet játszó, ezért meghatározó piaci helyzetben lévő, „kapuőr” szereppel bíró platformokat; az ilyen mutatók közé tartozhatnak például az, hogy a vállalkozás jelentős mértékben tevékenykedik-e többoldalú piacokon, vagy képes-e bezárni a felhasználókat és a fogyasztókat, a hálózat mérete (a felhasználók száma), valamint a hálózati hatások megléte; a belépési korlátok, a vállalkozás pénzügyi ereje, az adatokhoz való hozzáférés képessége, a különböző forrásokból származó adatok felhalmozása és kombinációja; a vertikális integráció és a vállalkozás elkerülhetetlen partnerként betöltött szerepe, valamint tevékenységének jelentősége a harmadik felek kínálathoz és piacokhoz való hozzáférése szempontjából stb.;

| — | szükség esetén törekednie kell az Európai Unió Bírósága határozatainak kodifikálására, kellőképpen figyelembe véve azokat a különféle jogszabályokat, amelyek a szóban forgó fogalommeghatározásokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

—

szükség esetén törekednie kell az Európai Unió Bírósága határozatainak kodifikálására, kellőképpen figyelembe véve azokat a különféle jogszabályokat, amelyek a szóban forgó fogalommeghatározásokat alkalmazzák.

IV.   ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS TÁJÉKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak egyértelmű és arányos átláthatósági és tájékoztatási kötelezettségeket kell bevezetnie; ezek a kötelezettségek nem vezethetnek a jelenlegi felelősségi rendszertől való, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12., 13. és 14. cikkében meghatározott eltérésekhez vagy új mentességekhez, és ki kell terjedniük az alábbi szempontokra:

1.   Általános tájékoztatási követelmények

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv felülvizsgált rendelkezéseinek meg kell erősíteniük az általános tájékoztatási követelményeket a következő kötelezettségekkel:

| — | az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5., 6. és 10. cikke szerinti, tájékoztatásra vonatkozó követelményeket meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

—

az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5., 6. és 10. cikke szerinti, tájékoztatásra vonatkozó követelményeket meg kell erősíteni;

| — | az üzleti felhasználók számára be kell vezetni az „ismerd az üzleti ügyfeledet” elvet, amely a tárhelyszolgáltató közvetlen kereskedelmi kapcsolataira korlátozódik; a tárhelyszolgáltatóknak össze kell hasonlítaniuk az üzleti felhasználóik által szolgáltatott azonosító adatokat az uniós héa- és a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító számát tartalmazó (EORI) adatbázisokkal, amennyiben létezik héa- vagy EORI-szám; amennyiben egy vállalkozás mentesül a héa vagy az EORI-regisztráció alól, az azonosságot igazolni kell; amennyiben az üzleti felhasználó más vállalkozások ügynökeként jár el, nyilatkoznia kell e minőségében; a tárhelyszolgáltatóknak fel kell szólítaniuk üzleti felhasználóikat annak biztosítására, hogy az átadott információk mindenkor pontosak és naprakészek legyenek, és a szolgáltatók számára nem szabad lehetővé tenni a szolgáltatásnyújtást üzleti felhasználó részére, amennyiben az információ hiányos vagy amikor a tárhelyszolgáltatót az illetékes hatóság arról tájékoztatja, hogy az üzleti felhasználójuk személyazonossága hamis, félrevezető vagy más okból érvénytelen; |
| --- | --- |

—

az üzleti felhasználók számára be kell vezetni az „ismerd az üzleti ügyfeledet” elvet, amely a tárhelyszolgáltató közvetlen kereskedelmi kapcsolataira korlátozódik; a tárhelyszolgáltatóknak össze kell hasonlítaniuk az üzleti felhasználóik által szolgáltatott azonosító adatokat az uniós héa- és a gazdálkodók nyilvántartási és azonosító számát tartalmazó (EORI) adatbázisokkal, amennyiben létezik héa- vagy EORI-szám; amennyiben egy vállalkozás mentesül a héa vagy az EORI-regisztráció alól, az azonosságot igazolni kell; amennyiben az üzleti felhasználó más vállalkozások ügynökeként jár el, nyilatkoznia kell e minőségében; a tárhelyszolgáltatóknak fel kell szólítaniuk üzleti felhasználóikat annak biztosítására, hogy az átadott információk mindenkor pontosak és naprakészek legyenek, és a szolgáltatók számára nem szabad lehetővé tenni a szolgáltatásnyújtást üzleti felhasználó részére, amennyiben az információ hiányos vagy amikor a tárhelyszolgáltatót az illetékes hatóság arról tájékoztatja, hogy az üzleti felhasználójuk személyazonossága hamis, félrevezető vagy más okból érvénytelen;

| — | a szolgáltatásokból való kizárásra vonatkozó, fent említett intézkedés csak a vállalkozások közötti szerződéses kapcsolatokra alkalmazandó, és nem sértheti az érintettek általános adatvédelmi rendelet szerinti jogait. Ez az intézkedés nem sértheti az üzleti felhasználóktól eltérő felhasználók online névtelenségének védelmét. Az új általános tájékoztatási követelményeknek tovább kell erősíteniük az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5. és 10. cikkét annak érdekében, hogy ezeket az intézkedések megfeleljenek a közelmúltban elfogadott jogszabályokban – különösen a 93/13/EGK irányelvben (2) (a továbbiakban: tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelv), a 2011/83/EU irányelvben (3) (a továbbiakban: a fogyasztók jogairól szóló irányelv) és a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendeletben – meghatározott tájékoztatási követelményeknek. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatásokból való kizárásra vonatkozó, fent említett intézkedés csak a vállalkozások közötti szerződéses kapcsolatokra alkalmazandó, és nem sértheti az érintettek általános adatvédelmi rendelet szerinti jogait. Ez az intézkedés nem sértheti az üzleti felhasználóktól eltérő felhasználók online névtelenségének védelmét. Az új általános tájékoztatási követelményeknek tovább kell erősíteniük az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5. és 10. cikkét annak érdekében, hogy ezeket az intézkedések megfeleljenek a közelmúltban elfogadott jogszabályokban – különösen a 93/13/EGK irányelvben (2) (a továbbiakban: tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelv), a 2011/83/EU irányelvben (3) (a továbbiakban: a fogyasztók jogairól szóló irányelv) és a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendeletben – meghatározott tájékoztatási követelményeknek.

| — | Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5. cikkét tovább kell korszerűsíteni oly módon, hogy a digitális szolgáltatók számára elő kell írni, hogy közvetlen és hatékony kommunikációs eszközöket biztosítsanak a fogyasztóknak – például elektronikus kapcsolati űrlapok, azonnali üzenetváltás vagy telefonos visszahívás formájában –, feltéve, hogy az ezekkel a kommunikációs eszközökkel kapcsolatos információk egyértelmű és érthető módon elérhetők a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

—

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 5. cikkét tovább kell korszerűsíteni oly módon, hogy a digitális szolgáltatók számára elő kell írni, hogy közvetlen és hatékony kommunikációs eszközöket biztosítsanak a fogyasztóknak – például elektronikus kapcsolati űrlapok, azonnali üzenetváltás vagy telefonos visszahívás formájában –, feltéve, hogy az ezekkel a kommunikációs eszközökkel kapcsolatos információk egyértelmű és érthető módon elérhetők a fogyasztók számára;

2.   Tisztességes szerződési feltételek és általános feltételek

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak minimumszabályokat kell előírnia a szolgáltatók számára, hogy olyan tisztességes, hozzáférhető, megkülönböztetésmentes és átlátható szerződési feltételeket és általános feltételeket fogadjanak el, amelyek legalább a következő követelményeknek megfelelnek:

| — | világos és egyértelmű szerződési feltételek és általános feltételek meghatározása világos és közérthető nyelven; |
| --- | --- |

—

világos és egyértelmű szerződési feltételek és általános feltételek meghatározása világos és közérthető nyelven;

| — | annak kifejezett megjelölése a szerződési feltételekben, hogy az uniós vagy a nemzeti jog szerint mi minősül jogellenes tartalomnak vagy magatartásnak, és a jogellenes tartalmat tudatosan tároló vagy feltöltő felhasználók számára várható jogkövetkezmények bemutatása; |
| --- | --- |

—

annak kifejezett megjelölése a szerződési feltételekben, hogy az uniós vagy a nemzeti jog szerint mi minősül jogellenes tartalomnak vagy magatartásnak, és a jogellenes tartalmat tudatosan tároló vagy feltöltő felhasználók számára várható jogkövetkezmények bemutatása;

| — | a felhasználók értesítése minden olyan esetben, amikor a szerződési feltételekben és az általános feltételekben a felhasználók jogait érintő jelentős változás következik be, és ennek magyarázata; |
| --- | --- |

—

a felhasználók értesítése minden olyan esetben, amikor a szerződési feltételekben és az általános feltételekben a felhasználók jogait érintő jelentős változás következik be, és ennek magyarázata;

| — | annak biztosítása, hogy a szerződési feltételekben és az általános feltételekben – többek között a végfelhasználói engedélyezési megállapodásokban – előzetesen meg nem tárgyalt, előre kidolgozott egységes záradékok a Bizottság által meghatározandó, harmonizált sablonon alapuló összefoglaló kimutatással induljanak; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a szerződési feltételekben és az általános feltételekben – többek között a végfelhasználói engedélyezési megállapodásokban – előzetesen meg nem tárgyalt, előre kidolgozott egységes záradékok a Bizottság által meghatározandó, harmonizált sablonon alapuló összefoglaló kimutatással induljanak;

| — | annak biztosítása, hogy a törlési folyamat hasonlóan könnyű legyen, mint a regisztrációs folyamat („sötét foltok” vagy a fogyasztó döntését befolyásoló egyéb tényező nélkül); |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a törlési folyamat hasonlóan könnyű legyen, mint a regisztrációs folyamat („sötét foltok” vagy a fogyasztó döntését befolyásoló egyéb tényező nélkül);

| — | automatizált rendszer használata esetén annak egyértelmű és világos meghatározása a szerződési feltételekben és az általános feltételekben, hogy mik az automatizált rendszerek bemeneti és célzott kimeneti értékezi, mik a rangsorolást meghatározó fő paraméterek, és mik e paraméterek más paraméterekkel szembeni relatív fontossági okai, biztosítva ugyanakkor a platformok és a vállalkozások közötti kapcsolatról szóló rendeletnek való megfelelést; |
| --- | --- |

—

automatizált rendszer használata esetén annak egyértelmű és világos meghatározása a szerződési feltételekben és az általános feltételekben, hogy mik az automatizált rendszerek bemeneti és célzott kimeneti értékezi, mik a rangsorolást meghatározó fő paraméterek, és mik e paraméterek más paraméterekkel szembeni relatív fontossági okai, biztosítva ugyanakkor a platformok és a vállalkozások közötti kapcsolatról szóló rendeletnek való megfelelést;

| — | annak biztosítása, hogy a szerződési feltételekre és az általános feltételekre vonatkozó követelmények összhangban álljanak az uniós jogban – többek között a tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelvben, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvben, az (EU) 2019/2161 irányelv által módosított, fogyasztók jogairól szóló irányelvben és az általános adatvédelmi rendeletben – meghatározott további tájékoztatási követelménynek; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a szerződési feltételekre és az általános feltételekre vonatkozó követelmények összhangban álljanak az uniós jogban – többek között a tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelvben, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvben, az (EU) 2019/2161 irányelv által módosított, fogyasztók jogairól szóló irányelvben és az általános adatvédelmi rendeletben – meghatározott további tájékoztatási követelménynek;

3.   A kereskedelmi közleményekre vonatkozó átláthatósági követelmények

| — | Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv felülvizsgált rendelkezéseinek meg kell erősíteniük a kereskedelmi tájékoztatásokra vonatkozó jelenlegi átláthatósági követelményeket azáltal, hogy meghatározzák a beépített és az alapértelmezett átláthatóság elvét; |
| --- | --- |

—

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv felülvizsgált rendelkezéseinek meg kell erősíteniük a kereskedelmi tájékoztatásokra vonatkozó jelenlegi átláthatósági követelményeket azáltal, hogy meghatározzák a beépített és az alapértelmezett átláthatóság elvét;

| — | Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 6. és 7. cikkére építve a javasolandó intézkedéseknek új keretet kell létrehozniuk a platformok és a fogyasztók közötti kapcsolatok számára az online reklámokra, a viselkedés digitális úton történő befolyásolására, a mikrotargetálásra, a reklámcélú ajánlórendszerekre és a kedvezményes bánásmódra vonatkozó átláthatóság tekintetében; ezen intézkedéseknek:






  — | magukban kell foglalniuk azt a kötelezettséget, hogy a hatékony ellenőrzés és irányítás lehetővé tétele érdekében egyértelműen meghatározott típusú információkat kell közzétenni az online hirdetésekről, például a hirdető személyazonosságára, valamint a szolgáltatók által kapott közvetlen és közvetett kifizetésekre vagy bármely más javadalmazásra vonatkozó információkat; amelyek alapján a fogyasztóknak és a hatóságoknak tudniuk kell azonosítani, hogy kit kell felelősségre vonni például hamis vagy félrevezető reklám esetén; az intézkedéseknek hozzá kell járulniuk továbbá annak biztosításához, hogy jogellenes tevékenységeket ne lehessen reklámtevékenységekkel finanszírozni; |
| --- | --- | --- |

—

Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 6. és 7. cikkére építve a javasolandó intézkedéseknek új keretet kell létrehozniuk a platformok és a fogyasztók közötti kapcsolatok számára az online reklámokra, a viselkedés digitális úton történő befolyásolására, a mikrotargetálásra, a reklámcélú ajánlórendszerekre és a kedvezményes bánásmódra vonatkozó átláthatóság tekintetében; ezen intézkedéseknek:

—

magukban kell foglalniuk azt a kötelezettséget, hogy a hatékony ellenőrzés és irányítás lehetővé tétele érdekében egyértelműen meghatározott típusú információkat kell közzétenni az online hirdetésekről, például a hirdető személyazonosságára, valamint a szolgáltatók által kapott közvetlen és közvetett kifizetésekre vagy bármely más javadalmazásra vonatkozó információkat; amelyek alapján a fogyasztóknak és a hatóságoknak tudniuk kell azonosítani, hogy kit kell felelősségre vonni például hamis vagy félrevezető reklám esetén; az intézkedéseknek hozzá kell járulniuk továbbá annak biztosításához, hogy jogellenes tevékenységeket ne lehessen reklámtevékenységekkel finanszírozni;

| — | egyértelmű különbséget kell tenniük a kereskedelmi és a politikai online hirdetések között, valamint biztosítaniuk kell a célcsoportok profilalkotására és a reklámkampányok optimalizálására vonatkozó kritériumok átláthatóságát; lehetővé kell tenniük a fogyasztók számára, hogy alapértelmezett lehetőségként ne kövessék őket vagy ne célozzák meg őket (mikrotargetálás útján sem), valamint a viselkedésre vonatkozó adatok reklámcélú felhasználása mellett dönthessenek, valamint a politikai reklámozás és reklámok lehetősége mellett dönthessenek; |
| --- | --- |

—

egyértelmű különbséget kell tenniük a kereskedelmi és a politikai online hirdetések között, valamint biztosítaniuk kell a célcsoportok profilalkotására és a reklámkampányok optimalizálására vonatkozó kritériumok átláthatóságát; lehetővé kell tenniük a fogyasztók számára, hogy alapértelmezett lehetőségként ne kövessék őket vagy ne célozzák meg őket (mikrotargetálás útján sem), valamint a viselkedésre vonatkozó adatok reklámcélú felhasználása mellett dönthessenek, valamint a politikai reklámozás és reklámok lehetősége mellett dönthessenek;

| — | hozzáférést kell biztosítaniuk a fogyasztók részére a dinamikus marketingprofiljukhoz, hogy értesüljenek arról, hogy követik-e őket és milyen célból, hogy az általuk kapott információ reklámcélú-e, és biztosítaniuk kell számukra a jogaikat aláásó határozatok megtámadásához való jogot; |
| --- | --- |

—

hozzáférést kell biztosítaniuk a fogyasztók részére a dinamikus marketingprofiljukhoz, hogy értesüljenek arról, hogy követik-e őket és milyen célból, hogy az általuk kapott információ reklámcélú-e, és biztosítaniuk kell számukra a jogaikat aláásó határozatok megtámadásához való jogot;

| — | biztosítaniuk kell, hogy világos, tömör és érthető módon azonosítsák a fizetett hirdetéseket és a keresési eredmények rangsorában történő fizetett elhelyezést, összhangban az (EU) 2019/2161 irányelv által módosított 2005/29/EK irányelvvel; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy világos, tömör és érthető módon azonosítsák a fizetett hirdetéseket és a keresési eredmények rangsorában történő fizetett elhelyezést, összhangban az (EU) 2019/2161 irányelv által módosított 2005/29/EK irányelvvel;

| — | biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentesség elvének és a minimális diverzifikációs követelményeknek való megfelelést, valamint azonosítaniuk kell az agresszív reklámnak minősülő gyakorlatokat a fogyasztóbarát mesterségesintelligencia-technológiák ösztönzése mellett; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentesség elvének és a minimális diverzifikációs követelményeknek való megfelelést, valamint azonosítaniuk kell az agresszív reklámnak minősülő gyakorlatokat a fogyasztóbarát mesterségesintelligencia-technológiák ösztönzése mellett;

| — | be kell vezetniük a célzott reklámozás és reklámoptimalizálás céljára használt algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatósági és méltányossági kritériumokat, és lehetővé kell tenniük, hogy az illetékes hatóságok külső szabályozási ellenőrzéseket végezzenek, valamint ellenőrizni lehessen az algoritmikus tervezéssel kapcsolatos, egyénekre vonatkozó információkat is magukban foglaló döntéseket anélkül, hogy fennállna a felhasználók magánéletének és üzleti titkainak megsértése; |
| --- | --- |

—

be kell vezetniük a célzott reklámozás és reklámoptimalizálás céljára használt algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatósági és méltányossági kritériumokat, és lehetővé kell tenniük, hogy az illetékes hatóságok külső szabályozási ellenőrzéseket végezzenek, valamint ellenőrizni lehessen az algoritmikus tervezéssel kapcsolatos, egyénekre vonatkozó információkat is magukban foglaló döntéseket anélkül, hogy fennállna a felhasználók magánéletének és üzleti titkainak megsértése;

| — | hozzáférést kell biztosítaniuk a reklámszolgáltatásra vonatkozó adatokhoz és a hirdetők kitettségére vonatkozó információkhoz a reklámok elhelyezésének helye és ideje, valamint a fizetett és a nem fizetett reklámok teljesítménye tekintetében; |
| --- | --- |

—

hozzáférést kell biztosítaniuk a reklámszolgáltatásra vonatkozó adatokhoz és a hirdetők kitettségére vonatkozó információkhoz a reklámok elhelyezésének helye és ideje, valamint a fizetett és a nem fizetett reklámok teljesítménye tekintetében;

4.   Mesterséges intelligencia és gépi tanulás

A felülvizsgált rendelkezéseknek az alábbi elveket kell követniük a mesterséges intelligencián alapuló, vagy automatizált döntéshozatali eszközt vagy gépi tanulási eszközt használó, információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtása tekintetében az alábbiak révén:

| — | annak biztosítása, hogy a fogyasztóknak joguk legyen tájékoztatást kapni abban az esetben, ha a szolgáltatás mesterséges intelligencián alapul, vagy automatizált döntéshozatali, gépi tanulási, vagy automatizált tartalomfelismerő eszközt használ, valamint joguk legyen ahhoz, hogy velük kapcsolatban ne hozzanak kizárólag automatizált feldolgozáson alapuló döntést, és hogy lehetőségük legyen a mesterséges intelligencián alapuló személyre szabási funkció használatának megtagadására, korlátozására vagy személyre szabására, különös tekintettel a szolgáltatások rangsorolására; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a fogyasztóknak joguk legyen tájékoztatást kapni abban az esetben, ha a szolgáltatás mesterséges intelligencián alapul, vagy automatizált döntéshozatali, gépi tanulási, vagy automatizált tartalomfelismerő eszközt használ, valamint joguk legyen ahhoz, hogy velük kapcsolatban ne hozzanak kizárólag automatizált feldolgozáson alapuló döntést, és hogy lehetőségük legyen a mesterséges intelligencián alapuló személyre szabási funkció használatának megtagadására, korlátozására vagy személyre szabására, különös tekintettel a szolgáltatások rangsorolására;

| — | átfogó szabályok meghatározása az algoritmusok és adatsorok megkülönböztetésmentességére és átláthatóságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

átfogó szabályok meghatározása az algoritmusok és adatsorok megkülönböztetésmentességére és átláthatóságára vonatkozóan;

| — | annak biztosítása, hogy az algoritmusok megmagyarázhatók legyenek az illetékes hatóságok számára, amelyek ellenőrizhetik az algoritmikus elfogultság fennállásával kapcsolatos megalapozott feltételezés esetén ellenőrzést végezhetnek; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az algoritmusok megmagyarázhatók legyenek az illetékes hatóságok számára, amelyek ellenőrizhetik az algoritmikus elfogultság fennállásával kapcsolatos megalapozott feltételezés esetén ellenőrzést végezhetnek;

| — | az algoritmusok illetékes hatóságok általi eseti felügyeletének és rendszeres kockázatértékelésének, valamint a döntéshozatal emberi ellenőrzésének biztosítása a magasabb szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében; e követelményeknek összhangban kell lenniük a meglévő szabályokban, például az (EU) 2018/958 irányelvben (4) (a továbbiakban: az arányossági tesztről szóló irányelv) meghatározott emberi ellenőrzési mechanizmusokkal és az automatizálási szolgáltatásokra vonatkozó kockázatértékelési kötelezettségekkel, és nem jelenthetik a szolgáltatások szabad áramlásának indokolatlan vagy aránytalan korlátozását; |
| --- | --- |

—

az algoritmusok illetékes hatóságok általi eseti felügyeletének és rendszeres kockázatértékelésének, valamint a döntéshozatal emberi ellenőrzésének biztosítása a magasabb szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében; e követelményeknek összhangban kell lenniük a meglévő szabályokban, például az (EU) 2018/958 irányelvben (4) (a továbbiakban: az arányossági tesztről szóló irányelv) meghatározott emberi ellenőrzési mechanizmusokkal és az automatizálási szolgáltatásokra vonatkozó kockázatértékelési kötelezettségekkel, és nem jelenthetik a szolgáltatások szabad áramlásának indokolatlan vagy aránytalan korlátozását;

| — | egyértelmű elszámoltathatósági, felelősségi és jogorvoslati mechanizmusok kialakítása a mesterségesintelligencia-alkalmazások, automatizált döntéshozatali és gépi tanulási eszközök használatából eredő potenciális károk kezelésére; |
| --- | --- |

—

egyértelmű elszámoltathatósági, felelősségi és jogorvoslati mechanizmusok kialakítása a mesterségesintelligencia-alkalmazások, automatizált döntéshozatali és gépi tanulási eszközök használatából eredő potenciális károk kezelésére;

| — | a beépített és alapértelmezett biztonság és védelem elvének megteremtése, valamint hatékony és eredményes jogok és eljárások meghatározása a mesterséges intelligencia fejlesztői számára azokban az esetekben, amikor az algoritmusok érzékeny döntéseket hoznak az egyénekről, továbbá a közelgő technológiai fejlesztések hatásának megfelelő kezelése és kiaknázása; |
| --- | --- |

—

a beépített és alapértelmezett biztonság és védelem elvének megteremtése, valamint hatékony és eredményes jogok és eljárások meghatározása a mesterséges intelligencia fejlesztői számára azokban az esetekben, amikor az algoritmusok érzékeny döntéseket hoznak az egyénekről, továbbá a közelgő technológiai fejlesztések hatásának megfelelő kezelése és kiaknázása;

| — | a titoktartással, a felhasználók magánéletével és az üzleti titkokkal való összhang biztosítása; |
| --- | --- |

—

a titoktartással, a felhasználók magánéletével és az üzleti titkokkal való összhang biztosítása;

| — | annak biztosítása, hogy amennyiben a munkahelyen bevezetett mesterségesintelligencia-technológiák közvetlen hatást gyakorolnak a digitális szolgáltatásokat igénybe vevő munkavállalók foglalkoztatási feltételeire, a munkavállalók számára átfogó tájékoztatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy amennyiben a munkahelyen bevezetett mesterségesintelligencia-technológiák közvetlen hatást gyakorolnak a digitális szolgáltatásokat igénybe vevő munkavállalók foglalkoztatási feltételeire, a munkavállalók számára átfogó tájékoztatást kell nyújtani;

5.   Penalties

az e rendelkezéseknek való megfelelést hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal kell megerősíteni, ideértve arányos bírságok kiszabását is.

V.   A JOGELLENES ONLINE TARTALMAK ELLENI KÜZDELEMMEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak egyértelműnek kell lennie és iránymutatást kell biztosítania arra vonatkozóan, hogy az online közvetítőknek hogyan kell kezelniük a jogellenes online tartalmakat. Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv felülvizsgált szabályainak:

| — | egyértelművé kell tenniük, hogy a jogellenes tartalom eltávolítása vagy hozzáférhetetlenné tétele nem érintheti a felhasználók és fogyasztók alapvető jogait és jogos érdekeit, és hogy a jogszerű tartalomnak online kell maradnia; |
| --- | --- |

—

egyértelművé kell tenniük, hogy a jogellenes tartalom eltávolítása vagy hozzáférhetetlenné tétele nem érintheti a felhasználók és fogyasztók alapvető jogait és jogos érdekeit, és hogy a jogszerű tartalomnak online kell maradnia;

| — | javítaniuk kell a jogi keretet, figyelembe véve az online közvetítők és az internet központi szerepét a nyilvános vita elősegítésében, valamint a tények, vélemények és ötletek szabad terjesztésében; |
| --- | --- |

—

javítaniuk kell a jogi keretet, figyelembe véve az online közvetítők és az internet központi szerepét a nyilvános vita elősegítésében, valamint a tények, vélemények és ötletek szabad terjesztésében;

| — | meg kell őrizniük azt az alapvető jogi elvet, hogy az online közvetítők nem vonhatók közvetlen felelősségre felhasználóik cselekedeteiért, és hogy az online közvetítők tisztességes, hozzáférhető, megkülönböztetésmentes és átlátható szolgáltatási feltételek mellett folytathassák a tartalmak moderálását; |
| --- | --- |

—

meg kell őrizniük azt az alapvető jogi elvet, hogy az online közvetítők nem vonhatók közvetlen felelősségre felhasználóik cselekedeteiért, és hogy az online közvetítők tisztességes, hozzáférhető, megkülönböztetésmentes és átlátható szolgáltatási feltételek mellett folytathassák a tartalmak moderálását;

| — | egyértelművé kell tenniük, hogy az online közvetítők a felhasználók által feltöltött tartalom jogszerűségére vonatkozó döntésének átmenetinek kell lennie, és az online közvetítők azért nem vonhatók felelősségre, mivel végső soron csak bíróság döntheti el, mi számít jogellenes tartalomnak; |
| --- | --- |

—

egyértelművé kell tenniük, hogy az online közvetítők a felhasználók által feltöltött tartalom jogszerűségére vonatkozó döntésének átmenetinek kell lennie, és az online közvetítők azért nem vonhatók felelősségre, mivel végső soron csak bíróság döntheti el, mi számít jogellenes tartalomnak;

| — | biztosítaniuk kell, hogy ez ne érintse a tagállamok annak eldöntésére való képességét, hogy mely tartalom jogellenes a nemzeti jog értelmében; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy ez ne érintse a tagállamok annak eldöntésére való képességét, hogy mely tartalom jogellenes a nemzeti jog értelmében;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online közvetítők által elfogadandó intézkedések arányosak, hatékonyak és megfelelőek legyenek a jogellenes online tartalom hatékony kezelése érdekében; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online közvetítők által elfogadandó intézkedések arányosak, hatékonyak és megfelelőek legyenek a jogellenes online tartalom hatékony kezelése érdekében;

| — | a szolgáltatók által alkalmazandó intézkedések mértékét a jogsértés súlyosságához kell igazítaniuk; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatók által alkalmazandó intézkedések mértékét a jogsértés súlyosságához kell igazítaniuk;

| — | biztosítaniuk kell, hogy a jogellenes tartalmakhoz való hozzáférés letiltása és azok eltávolítása ne követelje meg az egyébként jogszerű teljes platformhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés letiltását; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a jogellenes tartalmakhoz való hozzáférés letiltása és azok eltávolítása ne követelje meg az egyébként jogszerű teljes platformhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés letiltását;

| — | új átláthatóságot és független felügyeletet kell bevezetniük a jogellenes online tartalmak eltávolításával kapcsolatos moderálási eljárások és eszközök tekintetében; e rendszereket és eljárásokat az átláthatóságra és elszámoltathatóságra vonatkozó szilárd biztosítékainak kell kísérniük, és azoknak az illetékes hatóságok által végzett ellenőrzések és vizsgálatok céljára rendelkezésre kell állniuk. |
| --- | --- |

—

új átláthatóságot és független felügyeletet kell bevezetniük a jogellenes online tartalmak eltávolításával kapcsolatos moderálási eljárások és eszközök tekintetében; e rendszereket és eljárásokat az átláthatóságra és elszámoltathatóságra vonatkozó szilárd biztosítékainak kell kísérniük, és azoknak az illetékes hatóságok által végzett ellenőrzések és vizsgálatok céljára rendelkezésre kell állniuk.

1.   Bejelentési-cselekvési mechanizmus

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak harmonizált és jogilag végrehajtható bejelentési-cselekvési rendszert kell létrehoznia, amely a bejelentési-cselekvési eljárás egyes lépéseire vonatkozó egyértelmű folyamatokon és pontos időkereteken alapul. A bejelentési-cselekvési rendszernek:

| — | a jogellenes online tartalmakra és magatartásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

—

a jogellenes online tartalmakra és magatartásra kell vonatkoznia;

| — | meg kell különböztetnie a különböző típusú szolgáltatókat, ágazatokat és/vagy jogellenes tartalmakat, valamint a jogsértés súlyosságát; |
| --- | --- |

—

meg kell különböztetnie a különböző típusú szolgáltatókat, ágazatokat és/vagy jogellenes tartalmakat, valamint a jogsértés súlyosságát;

| — | könnyen hozzáférhető, megbízható és felhasználóbarát, a tartalom típusához szabott eljárásokat kell kialakítania; |
| --- | --- |

—

könnyen hozzáférhető, megbízható és felhasználóbarát, a tartalom típusához szabott eljárásokat kell kialakítania;

| — | lehetővé kell tennie a felhasználók számára, hogy a potenciálisan jogellenes online tartalmakról vagy magatartásokról elektronikus úton könnyen értesítsék az online közvetítőket; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tennie a felhasználók számára, hogy a potenciálisan jogellenes online tartalmakról vagy magatartásokról elektronikus úton könnyen értesítsék az online közvetítőket;

| — | érthető módon tisztáznia kell az olyan létező fogalmakat és folyamatokat, mint a „gyors fellépés”, a „tényleges tudatosság és ismeret”, a „célzott fellépések”, a „bejelentések formátuma” és a „bejelentések érvényessége”; |
| --- | --- |

—

érthető módon tisztáznia kell az olyan létező fogalmakat és folyamatokat, mint a „gyors fellépés”, a „tényleges tudatosság és ismeret”, a „célzott fellépések”, a „bejelentések formátuma” és a „bejelentések érvényessége”;

| — | garantálnia kell, hogy a bejelentések automatikusan ne keletkeztessenek jogi felelősséget, és ne írjanak elő eltávolítási kötelezettséget bizonyos tartalmakra vagy a jogszerűség értékelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

garantálnia kell, hogy a bejelentések automatikusan ne keletkeztessenek jogi felelősséget, és ne írjanak elő eltávolítási kötelezettséget bizonyos tartalmakra vagy a jogszerűség értékelésére vonatkozóan;

| — | elő kell írnia a bejelentések kellő pontosságát és alátámasztottságát, hogy az átvevő szolgáltató tájékozottságon alapuló és gondos döntést hozhasson a bejelentésre való reakciót illetően, és meg kell határoznia az annak biztosításához szükséges követelményeket, hogy a bejelentések a jogellenes tartalmak gyors eltávolításához szükséges minden információt tartalmazzanak; |
| --- | --- |

—

elő kell írnia a bejelentések kellő pontosságát és alátámasztottságát, hogy az átvevő szolgáltató tájékozottságon alapuló és gondos döntést hozhasson a bejelentésre való reakciót illetően, és meg kell határoznia az annak biztosításához szükséges követelményeket, hogy a bejelentések a jogellenes tartalmak gyors eltávolításához szükséges minden információt tartalmazzanak;

| — | a bejelentéseknek tartalmazniuk kell a szóban forgó, állítólagosan jogellenes tartalom helyét (szükség esetén URL és időbélyegző), a feltételezett jogsértés elkövetésének időpontját, a kérés indokolását, beleértve annak magyarázatát, hogy a bejelentő miért tekinti a tartalmat jogellenesnek, valamint szükség esetén és a tartalom típusától függően a kérést alátámasztó további bizonyítékokat és a benyújtott információk pontosságával kapcsolatos jóhiszeműségről szóló nyilatkozatot; |
| --- | --- |

—

a bejelentéseknek tartalmazniuk kell a szóban forgó, állítólagosan jogellenes tartalom helyét (szükség esetén URL és időbélyegző), a feltételezett jogsértés elkövetésének időpontját, a kérés indokolását, beleértve annak magyarázatát, hogy a bejelentő miért tekinti a tartalmat jogellenesnek, valamint szükség esetén és a tartalom típusától függően a kérést alátámasztó további bizonyítékokat és a benyújtott információk pontosságával kapcsolatos jóhiszeműségről szóló nyilatkozatot;

| — | a bejelentők számára lehetővé kell tenni, hogy elérhetőségeiket feltüntessék a bejelentésben, azonban nem kötelezhetők erre; amennyiben úgy döntenek, biztosítani kell a névtelenségüket a tartalomszolgáltató vonatkozásában; elérhetőségi adatok hiányában felhasználható az IP-cím vagy azzal egyenértékű más eszköz; a névtelen bejelentések nem engedélyezhetők személyiségi jog vagy szellemi alkotáshoz fűződő jog megsértésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

a bejelentők számára lehetővé kell tenni, hogy elérhetőségeiket feltüntessék a bejelentésben, azonban nem kötelezhetők erre; amennyiben úgy döntenek, biztosítani kell a névtelenségüket a tartalomszolgáltató vonatkozásában; elérhetőségi adatok hiányában felhasználható az IP-cím vagy azzal egyenértékű más eszköz; a névtelen bejelentések nem engedélyezhetők személyiségi jog vagy szellemi alkotáshoz fűződő jog megsértésével kapcsolatban;

| — | biztosítékokat kell létrehoznia azon felhasználók visszaélésszerű magatartásának megakadályozására, akik rendszeresen, ismétlődően és rosszhiszeműen nyújtanak be jogellenes vagy visszaélésszerű bejelentéseket; |
| --- | --- |

—

biztosítékokat kell létrehoznia azon felhasználók visszaélésszerű magatartásának megakadályozására, akik rendszeresen, ismétlődően és rosszhiszeműen nyújtanak be jogellenes vagy visszaélésszerű bejelentéseket;

| — | köteleznie kell az online közvetítőket arra, hogy ellenőrizzék a bejelentett tartalmat, és indokolással ellátott határozattal, időben válaszoljanak a bejelentőnek és a tartalom feltöltőjének; e válaszadási követelmény körébe tartozik a döntést alátámasztó indoklás, a döntés meghozatalának módja, hogy a döntést ember vagy automatizált döntéshozó hozta-e, és hogy a döntéssel szemben bármelyik fél fellebbezhet-e a közvetítőnél, a bíróságon vagy egyéb jogszervezetnél; |
| --- | --- |

—

köteleznie kell az online közvetítőket arra, hogy ellenőrizzék a bejelentett tartalmat, és indokolással ellátott határozattal, időben válaszoljanak a bejelentőnek és a tartalom feltöltőjének; e válaszadási követelmény körébe tartozik a döntést alátámasztó indoklás, a döntés meghozatalának módja, hogy a döntést ember vagy automatizált döntéshozó hozta-e, és hogy a döntéssel szemben bármelyik fél fellebbezhet-e a közvetítőnél, a bíróságon vagy egyéb jogszervezetnél;

| — | tájékoztatást és jogorvoslati lehetőséget kell biztosítania a határozat ellenbejelentés útján történő megtámadására még abban az esetben is, ha a tartalmat automatizált megoldásokkal eltávolították, kivéve, ha az ellenbejelentés sérti a bűnüldöző hatóságok által folytatott nyomozás érdekeit; |
| --- | --- |

—

tájékoztatást és jogorvoslati lehetőséget kell biztosítania a határozat ellenbejelentés útján történő megtámadására még abban az esetben is, ha a tartalmat automatizált megoldásokkal eltávolították, kivéve, ha az ellenbejelentés sérti a bűnüldöző hatóságok által folytatott nyomozás érdekeit;

| — | garantálnia kell, hogy az online közvetítőétől eltérő tagállamban kiadott bírósági végzés nem kezelhető a bejelentési-cselekvési rendszer keretében. |
| --- | --- |

—

garantálnia kell, hogy az online közvetítőétől eltérő tagállamban kiadott bírósági végzés nem kezelhető a bejelentési-cselekvési rendszer keretében.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály szerinti bejelentési-cselekvési rendszer kizárólag a jogellenes tartalmak tekintetében kötelező. Ez azonban nem akadályozhatja az online közvetítőket abban, hogy más tartalmaknál hasonló bejelentési-cselekvési rendszert alkalmazzanak.

2.   Bíróságon kívüli vitarendezés a bejelentési-cselekvési mechanizmusokkal kapcsolatban

| — | Az online közvetítő arra vonatkozó döntésének, hogy fellépjen-e valamely jogellenesnek minősített tartalommal kapcsolatban, egyértelmű indokolást kell tartalmaznia az adott tartalommal kapcsolatban tett lépésekről. A bejelentőnek visszaigazolást kell kapnia a kézhezvételről, és tájékoztatni kell a bejelentés nyomon követéséről is; |
| --- | --- |

—

Az online közvetítő arra vonatkozó döntésének, hogy fellépjen-e valamely jogellenesnek minősített tartalommal kapcsolatban, egyértelmű indokolást kell tartalmaznia az adott tartalommal kapcsolatban tett lépésekről. A bejelentőnek visszaigazolást kell kapnia a kézhezvételről, és tájékoztatni kell a bejelentés nyomon követéséről is;

| — | A jogellenesként megjelölt tartalom nyújtóját haladéktalanul tájékoztatni kell a bejelentésről, valamint – adott esetben – a tartalom eltávolítására, felfüggesztésére vagy hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó indokokról és döntésekről; minden felet megfelelően tájékoztatni kell a határozat megtámadására rendelkezésre álló jogi lehetőségekről és mechanizmusokról; |
| --- | --- |

—

A jogellenesként megjelölt tartalom nyújtóját haladéktalanul tájékoztatni kell a bejelentésről, valamint – adott esetben – a tartalom eltávolítására, felfüggesztésére vagy hozzáférhetetlenné tételére vonatkozó indokokról és döntésekről; minden felet megfelelően tájékoztatni kell a határozat megtámadására rendelkezésre álló jogi lehetőségekről és mechanizmusokról;

| — | minden érdekelt fél számára biztosítani kell a jogot, hogy – egyértelmű előírásoknak megfelelő és magyarázattal ellátott – ellenbejelentés útján megtámadja a határozatot; az érdekelt feleknek biztosítani kell a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok igénybevételének lehetőségét is; |
| --- | --- |

—

minden érdekelt fél számára biztosítani kell a jogot, hogy – egyértelmű előírásoknak megfelelő és magyarázattal ellátott – ellenbejelentés útján megtámadja a határozatot; az érdekelt feleknek biztosítani kell a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok igénybevételének lehetőségét is;

| — | a felhasználónak a tartalom eltávolítására vonatkozó döntés meghozatala előtti értesítéshez és ellenbejelentés tételéhez való jogát csak akkor lehet korlátozni vagy mellőzni, ha:






  (a) | az online közvetítőkre a nemzeti jog alapján olyan követelmény vonatkozik, amely szerint az online közvetítői szolgáltatásoknak olyan módon fel kell hagyniuk az online közvetítői szolgáltatások egy adott felhasználónak olyan módon való biztosításával, amely nem teszi lehetővé az adott bejelentési-cselekvési mechanizmus tiszteletben tartását; or, |
| --- | --- | --- |

—

a felhasználónak a tartalom eltávolítására vonatkozó döntés meghozatala előtti értesítéshez és ellenbejelentés tételéhez való jogát csak akkor lehet korlátozni vagy mellőzni, ha:

(a)

az online közvetítőkre a nemzeti jog alapján olyan követelmény vonatkozik, amely szerint az online közvetítői szolgáltatásoknak olyan módon fel kell hagyniuk az online közvetítői szolgáltatások egy adott felhasználónak olyan módon való biztosításával, amely nem teszi lehetővé az adott bejelentési-cselekvési mechanizmus tiszteletben tartását; or,

| (b) | az értesítés vagy ellenbejelentés folyamatban lévő bűnügyi nyomozást akadályozna, amelynek során fenn tartalomhoz való hozzáférés felfüggesztésére vagy megszüntetésére vonatkozó határozatot titokban kell tartani. |
| --- | --- |

(b)

az értesítés vagy ellenbejelentés folyamatban lévő bűnügyi nyomozást akadályozna, amelynek során fenn tartalomhoz való hozzáférés felfüggesztésére vagy megszüntetésére vonatkozó határozatot titokban kell tartani.

| — | Felül kell vizsgálni az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 17. cikkének szabályait annak biztosítása érdekében, hogy független, bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok álljanak a felhasználók rendelkezésére az általuk feltöltött művekhez vagy egyéb anyagokhoz való hozzáférés letiltásával vagy azok eltávolításával kapcsolatos viták esetén; |
| --- | --- |

—

Felül kell vizsgálni az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 17. cikkének szabályait annak biztosítása érdekében, hogy független, bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok álljanak a felhasználók rendelkezésére az általuk feltöltött művekhez vagy egyéb anyagokhoz való hozzáférés letiltásával vagy azok eltávolításával kapcsolatos viták esetén;

| — | a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusnak meg kell felelnie bizonyos normáknak, különösen a tisztességes eljárás, a függetlenség, a pártatlanság, az átláthatóság és a hatékonyság tekintetében; e mechanizmusoknak lehetővé kell tenniük a viták pártatlan módon történő rendezését, és nem foszthatják meg a felhasználót a nemzeti jog értelmében őt megillető jogi védelemtől, a felhasználók hatékony bírósági jogorvoslat igénybevételéhez való jogának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusnak meg kell felelnie bizonyos normáknak, különösen a tisztességes eljárás, a függetlenség, a pártatlanság, az átláthatóság és a hatékonyság tekintetében; e mechanizmusoknak lehetővé kell tenniük a viták pártatlan módon történő rendezését, és nem foszthatják meg a felhasználót a nemzeti jog értelmében őt megillető jogi védelemtől, a felhasználók hatékony bírósági jogorvoslat igénybevételéhez való jogának sérelme nélkül;

| — | ha a jogorvoslat és az ellenbejelentés során megállapítják, hogy a bejelentett tevékenység vagy információ nem jogellenes, az online közvetítőnek indokolatlan késedelem nélkül helyre kell állítania az eltávolított vagy felfüggesztett tartalmat, vagy lehetővé kell tennie a felhasználó számára annak újbóli feltöltését; |
| --- | --- |

—

ha a jogorvoslat és az ellenbejelentés során megállapítják, hogy a bejelentett tevékenység vagy információ nem jogellenes, az online közvetítőnek indokolatlan késedelem nélkül helyre kell állítania az eltávolított vagy felfüggesztett tartalmat, vagy lehetővé kell tennie a felhasználó számára annak újbóli feltöltését;

| — | Bejelentés tételekor, vitatásakor vagy kézhezvételekor valamennyi érdekelt felet tájékoztatni kell mind az alternatív vitarendezési mechanizmus igénybevételének lehetőségéről, mind az illetékes nemzeti bírósághoz való fordulás jogáról; |
| --- | --- |

—

Bejelentés tételekor, vitatásakor vagy kézhezvételekor valamennyi érdekelt felet tájékoztatni kell mind az alternatív vitarendezési mechanizmus igénybevételének lehetőségéről, mind az illetékes nemzeti bírósághoz való fordulás jogáról;

| — | A bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok semmilyen módon nem érinthetik az érintett felek peres eljárás indításához való jogát. |
| --- | --- |

—

A bíróságon kívüli vitarendezési mechanizmusok semmilyen módon nem érinthetik az érintett felek peres eljárás indításához való jogát.

3.   A bejelentési-cselekvési mechanizmus átláthatósága

A bejelentési-cselekvési mechanizmusoknak átláthatónak és nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük; e célból az online közvetítőket kötelezni kell arra, hogy éves jelentéseket tegyenek közzé, amelyek szabványosított formában információkat nyújtanak a következőkről:

| — | a bejelentési-cselekvési mechanizmus keretében benyújtott bejelentések száma és az érintett tartalomtípusok; |
| --- | --- |

—

a bejelentési-cselekvési mechanizmus keretében benyújtott bejelentések száma és az érintett tartalomtípusok;

| — | tartalomtípus szerinti átlagos válaszidő; |
| --- | --- |

—

tartalomtípus szerinti átlagos válaszidő;

| — | téves eltávolítások száma; |
| --- | --- |

—

téves eltávolítások száma;

| — | a bejelentést kibocsátó jogalanyok típusai (magánszemélyek, szervezetek, vállalatok, megbízható bejelentők stb.) és a bejelentéseik összesített száma; |
| --- | --- |

—

a bejelentést kibocsátó jogalanyok típusai (magánszemélyek, szervezetek, vállalatok, megbízható bejelentők stb.) és a bejelentéseik összesített száma;

| — | a tartalom jogellenességének jellegére vagy az eltávolítást megalapozó jogsértés típusára vonatkozó információk; |
| --- | --- |

—

a tartalom jogellenességének jellegére vagy az eltávolítást megalapozó jogsértés típusára vonatkozó információk;

| — | az online közvetítők által kapott megtámadott határozatok száma, és azok elintézésének módja; |
| --- | --- |

—

az online közvetítők által kapott megtámadott határozatok száma, és azok elintézésének módja;

| — | a tárhelyet nyújtó közvetítő által alkalmazott moderálási modell és automatizálst eszközök leírása, ideértve az alkalmazott logikára vonatkozó érdemi tájékoztatást; |
| --- | --- |

—

a tárhelyet nyújtó közvetítő által alkalmazott moderálási modell és automatizálst eszközök leírása, ideértve az alkalmazott logikára vonatkozó érdemi tájékoztatást;

| — | az általuk az ismétlődő szabálysértők vonatkozásában elfogadott intézkedések, hogy ezek hatásosak legyenek a rendszerszintű visszaélések kezelésében; |
| --- | --- |

—

az általuk az ismétlődő szabálysértők vonatkozásában elfogadott intézkedések, hogy ezek hatásosak legyenek a rendszerszintű visszaélések kezelésében;

Az e jelentés közzétételére és a kívánt részletességére vonatkozó kötelezettségnek figyelembe kell vennie az online közvetítők működésének méretét vagy léptékét, valamint azt, hogy csupán korlátozott erőforrásokkal vagy szaktudással rendelkeznek-e. A mikrovállalkozásoknak és az induló vállalkozásoknak csak akkor kell aktualizálniuk ezt a jelentést, ha az egyik évről a másikra jelentős változások következnek be.

Az online közvetítőknek az eljárásaikról és az érdekelt felek általi beavatkozásra vonatkozó időkeretekről szóló tájékoztatást is közzé kell tenni, ideértve például a tartalom feltöltője számára az ellenbejelentés megtételére nyitva álló határidőt, azt az időt, amikor a közvetítő mindkét felet értesíti az eljárást eredményéről, valamint a döntéssel szembeni jogorvoslat különböző formáira vonatkozó határidőt.

4.   Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12., 13. és 14. cikke szerinti, „biztonságos kikötőkre” vonatkozó rendelkezések

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak meg kell őriznie és fenn kell tartania az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatók (online közvetítők) felelőssége alóli, az elektronikus kereskedelemről szóló jelenlegi irányelv 12., 13. és 14. cikkében meghatározott jelenlegi korlátozott mentességeket.

5.   Aktív és passzív tárhelyszolgáltatók

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak fenn kell tartania a semleges és passzív szerepet betöltő közvetítőkre vonatkozó, az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvben szereplő eltéréseket, és az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának kodifikálásával kezelnie kell az „aktív szerep” fogalmával kapcsolatos jogbiztonság hiányát. Egyértelművé kell tennie azt is, hogy a tartalom létrehozásával, a tartalom jogellenességéhez bizonyos mértékű hozzájárulással, vagy harmadik fél tartalmának – az átlagos felhasználók vagy fogyasztók megítélése szerint – sajátként történő átdolgozásával a tárhelyszolgáltatók aktív szerepet játszanak.

Biztosítania kell, hogy az online közvetítők által a jogellenes tartalom kezelése érdekében hozott önkéntes intézkedések ne vezessenek ahhoz, hogy – kizárólag ezen intézkedések alapján – aktív szerepet töltsenek be. Az ilyen intézkedések bevezetését azonban megfelelő biztosítékoknak kell kísérniük, és a tartalommérséklő gyakorlatoknak tisztességesnek, hozzáférhetőnek, megkülönböztetéstől mentesnek és átláthatónak kell lenniük.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak fenn kell tartania az olyan háttér- és infrastrukturális szolgáltatók felelősség alóli mentességeit, amelyek nem részes felei az online közvetítők és ügyfeleik közötti szerződéses kapcsolatoknak, és amelyek csupán az online közvetítők vagy ügyfeleik által hozott döntéseket hajtják végre.

6.   Az általános nyomon követés tilalma – az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikke

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak fenn kell tartania az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 15. cikke szerinti általános nyomonkövetési kötelezettségre vonatkozó tilalmat. Az online közvetítők nem kötelezhetők általános nyomon követésre.

VI.   ONLINE PIACTEREK

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak konkrét szabályokat kell javasolnia az online piacterek, a termékek és szolgáltatások fogyasztók részére történő online értékesítése, promóciója és nyújtása tekintetében.

Ezeknek az új szabályoknak:

| — | összhangban kell állniuk az általános termékbiztonságról szóló irányelv átdolgozásával és azt ki kell egészíteniük; |
| --- | --- |

—

összhangban kell állniuk az általános termékbiztonságról szóló irányelv átdolgozásával és azt ki kell egészíteniük;

| — | alkalmazandónak kell lenniük minden olyan jogalany esetében, aki vagy amely szolgáltatást és/vagy terméket kínál vagy nyújt uniós fogyasztók számára, ideértve az Unión kívül letelepedett jogalanyokat is; |
| --- | --- |

—

alkalmazandónak kell lenniük minden olyan jogalany esetében, aki vagy amely szolgáltatást és/vagy terméket kínál vagy nyújt uniós fogyasztók számára, ideértve az Unión kívül letelepedett jogalanyokat is;

| — | meg kell különböztetniük az online piactereket más típusú szolgáltatóktól, ideértve az ugyanazon vállalati tevékenységen belüli egyéb kiegészítő közvetítői tevékenységeket is; ha egy vállalat valamely szolgáltatása a vonatkozó szempontok alapján piactérnek minősül, a szabályokat teljes mértékben alkalmazni kell az üzleti tevékenység adott része vonatkozásában, tekintet nélkül az érintett vállalat belső szervezeti felépítésére; |
| --- | --- |

—

meg kell különböztetniük az online piactereket más típusú szolgáltatóktól, ideértve az ugyanazon vállalati tevékenységen belüli egyéb kiegészítő közvetítői tevékenységeket is; ha egy vállalat valamely szolgáltatása a vonatkozó szempontok alapján piactérnek minősül, a szabályokat teljes mértékben alkalmazni kell az üzleti tevékenység adott része vonatkozásában, tekintet nélkül az érintett vállalat belső szervezeti felépítésére;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek tegyék egyértelművé, hogy a termékeket vagy szolgáltatásokat melyik országban értékesítik vagy nyújtják, függetlenül attól, hogy azokat az érintett piactér, harmadik fél vagy az Unión belül vagy kívül letelepedett eladó nyújtja vagy értékesíti; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek tegyék egyértelművé, hogy a termékeket vagy szolgáltatásokat melyik országban értékesítik vagy nyújtják, függetlenül attól, hogy azokat az érintett piactér, harmadik fél vagy az Unión belül vagy kívül letelepedett eladó nyújtja vagy értékesíti;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek gyorsan távolítsanak el az eladók által közzétett minden ismert félrevezető információt, beleértve az eladóktól származó félrevezető hallgatólagos garanciákat és nyilatkozatokat is; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek gyorsan távolítsanak el az eladók által közzétett minden ismert félrevezető információt, beleértve az eladóktól származó félrevezető hallgatólagos garanciákat és nyilatkozatokat is;

| — | biztosítaniuk kell, hogy a szakmai szolgáltatásokat kínáló online piacterek feltüntessék, hogy egy szakma a 2005/36/EK irányelv értelmében szabályozottnak minősül-e, annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott döntést hozhassanak, és szükség esetén az illetékes hatósággal ellenőrizhessék, hogy a szakember megfelel-e egy adott szakmai képesítés követelményeinek; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a szakmai szolgáltatásokat kínáló online piacterek feltüntessék, hogy egy szakma a 2005/36/EK irányelv értelmében szabályozottnak minősül-e, annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott döntést hozhassanak, és szükség esetén az illetékes hatósággal ellenőrizhessék, hogy a szakember megfelel-e egy adott szakmai képesítés követelményeinek;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek átláthatóak és elszámoltathatóak legyenek, és működjenek együtt a tagállamok illetékes hatóságaival annak érdekében, hogy azonosítsák azokat a területeket, ahol fennáll a veszélyes termékek komoly kockázata, és azonnal értesítsék őket, amint a platformjukon ilyen termékekről szereznek tudomást; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek átláthatóak és elszámoltathatóak legyenek, és működjenek együtt a tagállamok illetékes hatóságaival annak érdekében, hogy azonosítsák azokat a területeket, ahol fennáll a veszélyes termékek komoly kockázata, és azonnal értesítsék őket, amint a platformjukon ilyen termékekről szereznek tudomást;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek konzultáljanak a nem élelmiszer jellegű termékek Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszerével (RAPEX), véletlenszerű ellenőrzéseket végezzenek a visszahívott és veszélyes termékekkel kapcsolatban, és lehetőség szerint tegyenek megfelelő intézkedéseket az érintett termékek tekintetében; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek konzultáljanak a nem élelmiszer jellegű termékek Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszerével (RAPEX), véletlenszerű ellenőrzéseket végezzenek a visszahívott és veszélyes termékekkel kapcsolatban, és lehetőség szerint tegyenek megfelelő intézkedéseket az érintett termékek tekintetében;

| — | biztosítaniuk kell, hogy miután egy terméket az Unió gyors tájékoztatási rendszerei, a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok, a vámhatóságok vagy a fogyasztóvédelmi hatóságok nem biztonságosnak és/vagy hamisítványnak minősítettek, azt kötelező legyen a piactérről haladéktalanul, de legkésőbb az értesítést követő két munkanapon belül eltávolítani; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy miután egy terméket az Unió gyors tájékoztatási rendszerei, a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok, a vámhatóságok vagy a fogyasztóvédelmi hatóságok nem biztonságosnak és/vagy hamisítványnak minősítettek, azt kötelező legyen a piactérről haladéktalanul, de legkésőbb az értesítést követő két munkanapon belül eltávolítani;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online platformok tájékoztassák a fogyasztókat, amint az általuk megvásárolt terméket eltávolítják a platformjukról az uniós termékbiztonsági és fogyasztóvédelmi előírások be nem tartásáról szóló értesítést követően; tájékoztatniuk kell továbbá a fogyasztókat minden biztonsági kérdésről és minden, a visszahívások hatékony végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedésről; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online platformok tájékoztassák a fogyasztókat, amint az általuk megvásárolt terméket eltávolítják a platformjukról az uniós termékbiztonsági és fogyasztóvédelmi előírások be nem tartásáról szóló értesítést követően; tájékoztatniuk kell továbbá a fogyasztókat minden biztonsági kérdésről és minden, a visszahívások hatékony végrehajtásának biztosításához szükséges intézkedésről;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek – a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendelettel összhangban – a hatóságokkal együttműködve intézkedéseket vezessenek be a veszélyes termékeket kínáló visszaeső jogsértőkkel szemben, és olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja a már eltávolított veszélyes termékek újbóli megjelenésének megakadályozása; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piacterek – a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendelettel összhangban – a hatóságokkal együttműködve intézkedéseket vezessenek be a veszélyes termékeket kínáló visszaeső jogsértőkkel szemben, és olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja a már eltávolított veszélyes termékek újbóli megjelenésének megakadályozása;

| — | figyelembe kell venniük annak lehetőségét, hogy a harmadik országokban bejegyzett szolgáltatókat uniós fióktelep létrehozására vagy uniós jogi képviselő állítására kötelezzék, aki felelőssé tehető az európai fogyasztóknak értékesített termékekért és szolgáltatásokért, amelyek nem felelnek meg az uniós biztonsági szabályoknak; |
| --- | --- |

—

figyelembe kell venniük annak lehetőségét, hogy a harmadik országokban bejegyzett szolgáltatókat uniós fióktelep létrehozására vagy uniós jogi képviselő állítására kötelezzék, aki felelőssé tehető az európai fogyasztóknak értékesített termékekért és szolgáltatásokért, amelyek nem felelnek meg az uniós biztonsági szabályoknak;

| — | foglalkozzanak az online piacterek fogyasztói károkkal és azzal kapcsolatban viselt felelősségével, ha a jogellenes termékekről való tényleges tudomásszerzést követően nem hoztak megfelelő intézkedéseket a jogellenes termékek eltávolítására; |
| --- | --- |

—

foglalkozzanak az online piacterek fogyasztói károkkal és azzal kapcsolatban viselt felelősségével, ha a jogellenes termékekről való tényleges tudomásszerzést követően nem hoztak megfelelő intézkedéseket a jogellenes termékek eltávolítására;

| — | foglalkozniuk kell az online piacterek akkor felmerülő felelősségével, ha az adott platformok meghatározó befolyással rendelkeznek a szállítók és a gazdasági ügyletek olyan alapvető elemei felett, mint a fizetési eszközök, az árak, az alapértelmezett szerződési feltételek vagy az uniós piacon az áruk fogyasztók számára történő értékesítésének megkönnyítését célzó magatartás, és nincs olyan, az Unióban letelepedett gyártó, importőr vagy forgalmazó, aki vagy amely felelősségre vonható lenne; |
| --- | --- |

—

foglalkozniuk kell az online piacterek akkor felmerülő felelősségével, ha az adott platformok meghatározó befolyással rendelkeznek a szállítók és a gazdasági ügyletek olyan alapvető elemei felett, mint a fizetési eszközök, az árak, az alapértelmezett szerződési feltételek vagy az uniós piacon az áruk fogyasztók számára történő értékesítésének megkönnyítését célzó magatartás, és nincs olyan, az Unióban letelepedett gyártó, importőr vagy forgalmazó, aki vagy amely felelősségre vonható lenne;

| — | foglalkozniuk kell az online piacterek akkor felmerülő felelősségével, ha az online piactér nem tájékoztatta a fogyasztót arról, hogy az áruk vagy szolgáltatások tényleges szállítója vagy nyújtója harmadik fél, és így a piac szerződés alapján felelősséggel tartozik a fogyasztó felé; a felelősséget abban az esetben is figyelembe kell venni, ha a piactér tudatosan félrevezető információt nyújt; |
| --- | --- |

—

foglalkozniuk kell az online piacterek akkor felmerülő felelősségével, ha az online piactér nem tájékoztatta a fogyasztót arról, hogy az áruk vagy szolgáltatások tényleges szállítója vagy nyújtója harmadik fél, és így a piac szerződés alapján felelősséggel tartozik a fogyasztó felé; a felelősséget abban az esetben is figyelembe kell venni, ha a piactér tudatosan félrevezető információt nyújt;

| — | biztosítaniuk kell, hogy az online piactereknek joguk legyen jogorvoslattal élni a vétkes beszállítóval vagy gyártóval szemben; |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy az online piactereknek joguk legyen jogorvoslattal élni a vétkes beszállítóval vagy gyártóval szemben;

| — | foglalkozniuk kell az egyes e-kereskedelmi kiskereskedők és a Bizottság azon kötelezettségvállalásának kiterjesztésével, hogy a „termékbiztonsági vállalás” és a „hamis termékek interneten való értékesítéséről szóló egyetértési megállapodás” elnevezésű önkéntes kötelezettségvállalási rendszerek keretében gyorsabban kivonják a veszélyes vagy hamis termékeket az értékesítésből, és jelezniük kell, hogy e kötelezettségvállalások közül melyek válhatnak kötelezővé. |
| --- | --- |

—

foglalkozniuk kell az egyes e-kereskedelmi kiskereskedők és a Bizottság azon kötelezettségvállalásának kiterjesztésével, hogy a „termékbiztonsági vállalás” és a „hamis termékek interneten való értékesítéséről szóló egyetértési megállapodás” elnevezésű önkéntes kötelezettségvállalási rendszerek keretében gyorsabban kivonják a veszélyes vagy hamis termékeket az értékesítésből, és jelezniük kell, hogy e kötelezettségvállalások közül melyek válhatnak kötelezővé.

VII.   A RENDSZERSZINTŰ SZEREPLŐK ELŐZETES SZABÁLYOZÁSA

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak új és különálló eszközre irányuló javaslatot kell tennie annak biztosítására, hogy az egyes online platformok rendszerszintű szerepe ne veszélyeztesse a belső piacot azáltal, hogy tisztességtelenül kizárja az innovatív új belépőket, köztük a kkv-kat, vállalkozókat és induló innovatív vállalkozásokat, csökkentve ezzel a fogyasztók választási lehetőségeit;

E célból a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak különösen:

| — | előzetes mechanizmust kell kialakítania a digitális világban működő „rendszerszintű szereplők” által okozott piaci hiányosságok megelőzésére (és nem pusztán orvoslására) a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendelet alapján; e mechanizmusnak lehetővé kell tennie a szabályozó hatóságok számára, hogy a piaci hiányosságok orvoslása érdekében a versenyjogi előírások megsértésének megállapítása nélkül korrekciós intézkedéseket írjanak elő a rendszerszintű szereplők számára; |
| --- | --- |

—

előzetes mechanizmust kell kialakítania a digitális világban működő „rendszerszintű szereplők” által okozott piaci hiányosságok megelőzésére (és nem pusztán orvoslására) a platformok és az üzleti felhasználók közötti kapcsolatokról szóló rendelet alapján; e mechanizmusnak lehetővé kell tennie a szabályozó hatóságok számára, hogy a piaci hiányosságok orvoslása érdekében a versenyjogi előírások megsértésének megállapítása nélkül korrekciós intézkedéseket írjanak elő a rendszerszintű szereplők számára;

| — | fel kell hatalmaznia a szabályozó hatóságokat arra, hogy arányos és jól meghatározott korrekciós intézkedéseket írjanak elő a „rendszerszintű szereplőként” azonosított vállalkozások számára a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban meghatározott kritériumok és azon pozitív és negatív intézkedések zárt listája alapján, amelyeknek e vállalkozásoknak meg kell felelniük és/vagy amelyek végzése számukra tiltott; hatásvizsgálatában a Biztosságnak alaposan elemeznie kell a piacon eddig megfigyelt különböző problémákat, mint például:






  — | az interoperabilitás és megfelelő eszközök, adatok, szakértelem és a rendszerszintű szereplők által annak érdekében alkalmazott erőforrások hiánya, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára a digitális platformok vagy az internetes ökoszisztémák közötti váltást vagy azok összekapcsolt használatát; |
| --- | --- | --- |

—

fel kell hatalmaznia a szabályozó hatóságokat arra, hogy arányos és jól meghatározott korrekciós intézkedéseket írjanak elő a „rendszerszintű szereplőként” azonosított vállalkozások számára a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban meghatározott kritériumok és azon pozitív és negatív intézkedések zárt listája alapján, amelyeknek e vállalkozásoknak meg kell felelniük és/vagy amelyek végzése számukra tiltott; hatásvizsgálatában a Biztosságnak alaposan elemeznie kell a piacon eddig megfigyelt különböző problémákat, mint például:

—

az interoperabilitás és megfelelő eszközök, adatok, szakértelem és a rendszerszintű szereplők által annak érdekében alkalmazott erőforrások hiánya, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára a digitális platformok vagy az internetes ökoszisztémák közötti váltást vagy azok összekapcsolt használatát;

| — | a rendszerszintű preferenciális megjelenítés, amely lehetővé teszi a rendszerszintű szereplők számára, hogy saját downstream szolgáltatásaik számára jobb láthatóságot biztosítsanak; |
| --- | --- |

—

a rendszerszintű preferenciális megjelenítés, amely lehetővé teszi a rendszerszintű szereplők számára, hogy saját downstream szolgáltatásaik számára jobb láthatóságot biztosítsanak;

| — | a piaci erő egyik piacról a környező piacokra való kiterjesztéséhez használt adatcsomagolás, a saját termékek és szolgáltatások előnyben részesítése és a fogyasztók foglyul ejtésére irányuló gyakorlatok folytatása; |
| --- | --- |

—

a piaci erő egyik piacról a környező piacokra való kiterjesztéséhez használt adatcsomagolás, a saját termékek és szolgáltatások előnyben részesítése és a fogyasztók foglyul ejtésére irányuló gyakorlatok folytatása;

| — | az a széles körben elterjedt gyakorlat, hogy a harmadik fél üzleti felhasználókat szerződéses kikötések előírása révén eltiltják attól, hogy a fogyasztókat saját honlapjukra irányítsák; |
| --- | --- |

—

az a széles körben elterjedt gyakorlat, hogy a harmadik fél üzleti felhasználókat szerződéses kikötések előírása révén eltiltják attól, hogy a fogyasztókat saját honlapjukra irányítsák;

| — | a rendszerszintű szereplők által használt ajánlórendszerek átláthatóságának hiánya, beleértve az ilyen rendszerek működésére vonatkozó szabályokat és kritériumokat is; |
| --- | --- |

—

a rendszerszintű szereplők által használt ajánlórendszerek átláthatóságának hiánya, beleértve az ilyen rendszerek működésére vonatkozó szabályokat és kritériumokat is;

| — | lehetővé kell tennie a rendszerszintű szereplők számára annak bizonyítását, hogy az adott magatartás indokolt; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tennie a rendszerszintű szereplők számára annak bizonyítását, hogy az adott magatartás indokolt;

| — | egyértelművé kell tennie, hogy bizonyos szabályozási korrekciós intézkedéseket be kell vezetni minden „rendszerszintű szereplő” tekintetében, így például az üzletvitelre és különösen az adatok gyűjtésére és felhasználására vonatkozó átláthatósági kötelezettségeket, valamint annak tilalmát, hogy a „rendszerszintű platformok” a fogyasztók szolgáltatóváltásának vagy a szolgáltatások különböző szolgáltatókon átívelő használatának megnehezítésére irányuló gyakorlatot folytassanak, vagy egyéb indokolatlan megkülönböztetést alkalmazzanak annak érdekében, hogy más vállalkozást kizárjanak vagy hátrányos helyzetbe hozzanak; |
| --- | --- |

—

egyértelművé kell tennie, hogy bizonyos szabályozási korrekciós intézkedéseket be kell vezetni minden „rendszerszintű szereplő” tekintetében, így például az üzletvitelre és különösen az adatok gyűjtésére és felhasználására vonatkozó átláthatósági kötelezettségeket, valamint annak tilalmát, hogy a „rendszerszintű platformok” a fogyasztók szolgáltatóváltásának vagy a szolgáltatások különböző szolgáltatókon átívelő használatának megnehezítésére irányuló gyakorlatot folytassanak, vagy egyéb indokolatlan megkülönböztetést alkalmazzanak annak érdekében, hogy más vállalkozást kizárjanak vagy hátrányos helyzetbe hozzanak;

| — | lehetővé kell tennie a szabályozó hatóságok számára, hogy ideiglenes intézkedéseket hozzanak és pénzbírságokat szabjanak ki azokra a „rendszerszintű szereplőkre”, amelyek nem tartják tiszteletben a rájuk vonatkozó különböző szabályozási kötelezettségeket; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tennie a szabályozó hatóságok számára, hogy ideiglenes intézkedéseket hozzanak és pénzbírságokat szabjanak ki azokra a „rendszerszintű szereplőkre”, amelyek nem tartják tiszteletben a rájuk vonatkozó különböző szabályozási kötelezettségeket;

| — | fenn kell tartania Bizottság számára az annak végső eldöntéséhez való jogot, hogy az adott információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltató az előzetes mechanizmus feltételei alapján „rendszerszintű szereplőnek” minősül-e; |
| --- | --- |

—

fenn kell tartania Bizottság számára az annak végső eldöntéséhez való jogot, hogy az adott információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltató az előzetes mechanizmus feltételei alapján „rendszerszintű szereplőnek” minősül-e;

| — | lehetővé kell tennie a „rendszerszintű szereplők” felhasználói számára a tájékozódást, a kikapcsolást és azt, hogy képesek legyenek hatékonyan ellenőrizni és eldönteni, hogy milyen tartalmakat szeretnének látni; a felhasználókat megfelelően tájékoztatni kell továbbá arról, hogy miért ajánlják nekik az adott tartalmat; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tennie a „rendszerszintű szereplők” felhasználói számára a tájékozódást, a kikapcsolást és azt, hogy képesek legyenek hatékonyan ellenőrizni és eldönteni, hogy milyen tartalmakat szeretnének látni; a felhasználókat megfelelően tájékoztatni kell továbbá arról, hogy miért ajánlják nekik az adott tartalmat;

| — | biztosítania kell az általános adatvédelmi rendeletben foglalt jogok, kötelezettségek és elvek tiszteletben tartását, beleértve az adatminimalizálást, a célhoz kötöttséget, a beépített és alapértelmezett adatvédelmet, és az adatkezelés jogalapját; |
| --- | --- |

—

biztosítania kell az általános adatvédelmi rendeletben foglalt jogok, kötelezettségek és elvek tiszteletben tartását, beleértve az adatminimalizálást, a célhoz kötöttséget, a beépített és alapértelmezett adatvédelmet, és az adatkezelés jogalapját;

| — | biztosítania kell az interoperabilitás megfelelő szintjét annak előírásával, hogy a „rendszerszintű szereplők” osszák meg az annak érdekében alkalmazott megfelelő eszközöket, adatokat, szakértelmet és erőforrásokat, hogy korlátozzák a felhasználók és a fogyasztók bezáródásának és annak a kockázatát, hogy a felhasználókat mesterségesen és a digitális platformok vagy az internetes ökoszisztémák közötti váltás reális lehetősége vagy ösztönzése nélkül elkötelezzék egyetlen rendszerszintű szereplő mellett, a Bizottságnak pedig meg kell vizsgálnia a különböző technológiákat, nyílt szabványokat és protokollokat, beleértve egy olyan műszaki interfész (alkalmazásprogramozási interfész) lehetőségét, amely lehetővé teszi az egymással versengő platformok felhasználói számára a rendszerszintű szereplőhöz való kapcsolódást és az azzal való információcserét; a rendszerszintű szereplők az interoperabilitási tevékenységek során harmadik felektől kapott adatokat nem használhatják fel kereskedelmi célokra az említett tevékenységek lehetővé tételén kívül; az interoperabilitási kötelezettségek nem korlátozhatják, akadályozhatják vagy késleltethetik a közvetítőknek a sérülékenységek kijavítására irányuló képességét; |
| --- | --- |

—

biztosítania kell az interoperabilitás megfelelő szintjét annak előírásával, hogy a „rendszerszintű szereplők” osszák meg az annak érdekében alkalmazott megfelelő eszközöket, adatokat, szakértelmet és erőforrásokat, hogy korlátozzák a felhasználók és a fogyasztók bezáródásának és annak a kockázatát, hogy a felhasználókat mesterségesen és a digitális platformok vagy az internetes ökoszisztémák közötti váltás reális lehetősége vagy ösztönzése nélkül elkötelezzék egyetlen rendszerszintű szereplő mellett, a Bizottságnak pedig meg kell vizsgálnia a különböző technológiákat, nyílt szabványokat és protokollokat, beleértve egy olyan műszaki interfész (alkalmazásprogramozási interfész) lehetőségét, amely lehetővé teszi az egymással versengő platformok felhasználói számára a rendszerszintű szereplőhöz való kapcsolódást és az azzal való információcserét; a rendszerszintű szereplők az interoperabilitási tevékenységek során harmadik felektől kapott adatokat nem használhatják fel kereskedelmi célokra az említett tevékenységek lehetővé tételén kívül; az interoperabilitási kötelezettségek nem korlátozhatják, akadályozhatják vagy késleltethetik a közvetítőknek a sérülékenységek kijavítására irányuló képességét;

| — | biztosítania kell, hogy az új előzetes mechanizmus ne sértse a versenyszabályok alkalmazását, beleértve az önpreferenciára és az átfogó vertikális integrációra vonatkozó szabályokat is, valamint biztosítania kell, hogy mindkét szakpolitikai eszköz teljesen független legyen. |
| --- | --- |

—

biztosítania kell, hogy az új előzetes mechanizmus ne sértse a versenyszabályok alkalmazását, beleértve az önpreferenciára és az átfogó vertikális integrációra vonatkozó szabályokat is, valamint biztosítania kell, hogy mindkét szakpolitikai eszköz teljesen független legyen.

VIII.   FELÜGYELET, EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS VÉGREHAJTÁS

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak javítania kell a meglévő szabályok felügyeletét és végrehajtását, valamint meg kell erősítenie a belső piaci záradékot mint a digitális egységes piac sarokkövét azáltal, hogy azt új, a tagállamok – különösen a szolgáltató székhelye szerinti ország hatóságai és a szolgáltatásnyújtás helye szerinti fogadó ország hatóságai – közötti információcsere, együttműködés, kölcsönös bizalom, és kérésre történő kölcsönös segítségnyújtás javítására irányuló együttműködési mechanizmussal egészíti ki.

A Bizottságnak alapos hatásvizsgálatot kell végeznie a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozó rendelkezések alkalmazásához legmegfelelőbb felügyeleti és végrehajtási modell értékelése céljából, a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett.

Hatásvizsgálatában a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a meglévő modelleket, például a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózatot (CPC), az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportját (ERGA), az Európai Adatvédelmi Testületet (EDBP) és az Európai Versenyhatóságok Hálózatát (ECN), és fontolóra kell vennie egy hibrid felügyeleti rendszer bevezetését.

A nemzeti hatóságok hálózatával együttműködésben folytatott uniós koordináción alapuló hibrid felügyeleti rendszernek javítania kell a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nyomon követését és alkalmazását, érvényre kell juttatnia a megfelelést, ideértve a szabályozási bírságok, egyéb szankciók és intézkedések végrehajtását is, és képesnek kell lennie a közvetítők és platformok ellenőrzésének elvégzésére. Szükség esetén a nemzeti hatóságok közötti, határokon átnyúló vitákat is rendeznie kell, összetett, határokon átnyúló kérdésekkel kell foglalkoznia, tanácsot és iránymutatást kell adnia, valamint uniós szintű kódexeket és határozatokat kell jóváhagynia, továbbá a nemzeti hatóságokkal együtt képesnek kell lennie arra, hogy kezdeményezéseket és vizsgálatokat indítson a határokon átnyúló kérdésekben. A tagállamok kötelezettségeinek végső felügyeletét a Bizottságnak kell ellátnia.

A Bizottságnak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és a nemzeti hatóságokkal együtt nyilvános „platform-eredménytáblát” kell fenntartania, amely releváns információkat tartalmaz a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak való megfelelésről. A Bizottságnak elő kell segítenie és támogatnia kell egy európai kutatási adattár létrehozását és fenntartását annak érdekében, hogy megkönnyítse az adatok megosztását a közintézményekkel, a kutatókkal, a nem kormányzati szervezetekkel és az egyetemekkel kutatási célokból.

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak új végrehajtási elemeket is be kell illesztenie az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 16. cikkébe az önszabályozás tekintetében.

---

(1)  Az (EU) 2019/770 irányelvben és az (EU) 2019/771 irányelvben meghatározott szabályok.

(2)  . A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről, amelyet legutóbb a 93/13/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 98/6/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2161 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 328., 2019.12.18., 7. o.) módosított.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2018. június 28-i (EU) 2018/958 irányelve a szakmák új szabályozásának elfogadását megelőző arányossági tesztről (HL L 173., 2018.7.9., 25. o.).

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/31

---

P9_TA(2020)0273

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az online működő vállalkozásokra vonatkozó kereskedelmi és polgári jogi szabályok kiigazítása

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról: az online működő vállalkozásokra vonatkozó kereskedelmi és polgári jogi szabályok kiigazítása (2020/2019(INL))

(2021/C 404/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére és az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére és az Emberi Jogok Európai Egyezményének 10. cikkére,

| — | tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (általános adatvédelmi rendelet) (a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (általános adatvédelmi rendelet) (a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelvére a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (4),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló, 2018. június 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Digitális Európa programnak a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló, 2018. június 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2018)0434),

| — | tekintettel a jogellenes online tartalmak elleni küzdelemről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 bizottsági ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes online tartalmak elleni küzdelemről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 bizottsági ajánlásra (6),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményre (7) és a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 1958. június 10-én New Yorkban aláírt egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményre (7) és a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 1958. június 10-én New Yorkban aláírt egyezményre,

| — | tekintettel „A megosztott könyvelési technológiákról és a blokkláncokról: bizalomépítés a közvetítők kiiktatásával” című, 2018. október 3-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megosztott könyvelési technológiákról és a blokkláncokról: bizalomépítés a közvetítők kiiktatásával” című, 2018. október 3-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Európa digitális jövőjének megtervezése” című , 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Európa digitális jövőjének megtervezése” című , 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel az „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című 2016. május 25-i, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményre (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Online platformok és a digitális egységes piac – Lehetőség és kihívás Európa számára” című 2016. május 25-i, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményre (COM(2016)0288),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az európai hozzáadott érték értékelése” című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály: az európai hozzáadott érték értékelése” című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0177/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0177/2020),

| A. | mivel az Unió gazdaságának és polgárai igen nagy része megélhetésének sarokkövét képező digitális szolgáltatásokat olyan módon kell szabályozni, amely egyensúlyt tart fent az olyan központi problémák, mint például az alapvető jogok és egyéb polgári jogok tiszteletben tartása, valamint a fejlesztés és gazdasági fejlődés támogatásának igénye között, figyelembe véve a felhasználók és valamennyi piaci szereplő érdekeit, különös tekintettel a kisvállalkozásokra, a kkv-kra és az induló vállalkozásokra; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió gazdaságának és polgárai igen nagy része megélhetésének sarokkövét képező digitális szolgáltatásokat olyan módon kell szabályozni, amely egyensúlyt tart fent az olyan központi problémák, mint például az alapvető jogok és egyéb polgári jogok tiszteletben tartása, valamint a fejlesztés és gazdasági fejlődés támogatásának igénye között, figyelembe véve a felhasználók és valamennyi piaci szereplő érdekeit, különös tekintettel a kisvállalkozásokra, a kkv-kra és az induló vállalkozásokra;

| B. | mivel az online tartalommegosztó szolgáltatókra és az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó egyes szabályokat a közelmúltban aktualizálták – nevezetesen az (EU) 2018/1808 irányelv és az (EU) 2019/790 irányelv –, néhány kulcsfontosságú polgári és kereskedelmi jogi szemponttal nem foglalkoztak kielégítő módon az uniós vagy a nemzeti jogban, és mivel e kérdés fontosságát a digitális szolgáltatások területén az elmúlt évtizedekben végbement gyors és egyre gyorsuló fejlődés, különösen az új üzleti modellek, technológiák és társadalmi realitások megjelenése erősítette; mivel ebben az összefüggésben szükség van az online kereskedelmi vállalkozásokra alkalmazandó polgári és kereskedelmi jog alapvető rendelkezéseinek átfogó frissítésére; |
| --- | --- |

B.

mivel az online tartalommegosztó szolgáltatókra és az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó egyes szabályokat a közelmúltban aktualizálták – nevezetesen az (EU) 2018/1808 irányelv és az (EU) 2019/790 irányelv –, néhány kulcsfontosságú polgári és kereskedelmi jogi szemponttal nem foglalkoztak kielégítő módon az uniós vagy a nemzeti jogban, és mivel e kérdés fontosságát a digitális szolgáltatások területén az elmúlt évtizedekben végbement gyors és egyre gyorsuló fejlődés, különösen az új üzleti modellek, technológiák és társadalmi realitások megjelenése erősítette; mivel ebben az összefüggésben szükség van az online kereskedelmi vállalkozásokra alkalmazandó polgári és kereskedelmi jog alapvető rendelkezéseinek átfogó frissítésére;

| C. | mivel az erősen adatközpontú hálózati hatásoknak köszönhetően egyes digitális szolgáltatásokat kínáló üzleti vállalkozások olyan jelentős piaci erővel rendelkeznek, amely lehetővé teszi számukra, hogy üzleti gyakorlataikat rákényszerítsék a felhasználókra, és egyre nehezebbé teszi a többi szereplő – különösen az induló vállalkozások és kkv-k – számára a versenyt, az új vállalkozások számára pedig a piacra lépést; |
| --- | --- |

C.

mivel az erősen adatközpontú hálózati hatásoknak köszönhetően egyes digitális szolgáltatásokat kínáló üzleti vállalkozások olyan jelentős piaci erővel rendelkeznek, amely lehetővé teszi számukra, hogy üzleti gyakorlataikat rákényszerítsék a felhasználókra, és egyre nehezebbé teszi a többi szereplő – különösen az induló vállalkozások és kkv-k – számára a versenyt, az új vállalkozások számára pedig a piacra lépést;

| D. | mivel a versenyjogi szabályok utólagos érvényesítése önmagában nem képes hatékonyan kezelni az egyes online platformok piaci ereje által – többek között a digitális egységes piacon zajló tisztességes versenyre – gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

D.

mivel a versenyjogi szabályok utólagos érvényesítése önmagában nem képes hatékonyan kezelni az egyes online platformok piaci ereje által – többek között a digitális egységes piacon zajló tisztességes versenyre – gyakorolt hatást;

| E. | mivel a tárhelyszolgáltató platformok a tartalom puszta megjelenítésére szolgáló felületekből fejlődtek ki kifinomult szervezetekké és piaci szereplőkké, különösen a felhasználási adatokat gyűjtő és kiaknázó közösségi hálózatok esetében; mivel a felhasználóknak jogos alapjuk van arra, hogy a hozzáférés, átláthatóság, árképzés és vitarendezés tekintetében méltányos feltételeket várjanak el az ilyen platformok használatára és a felhasználók adatainak a platformok általi felhasználására vonatkozóan; mivel az átláthatóság jelentősen növelheti a digitális szolgáltatásokba vetett bizalmat; |
| --- | --- |

E.

mivel a tárhelyszolgáltató platformok a tartalom puszta megjelenítésére szolgáló felületekből fejlődtek ki kifinomult szervezetekké és piaci szereplőkké, különösen a felhasználási adatokat gyűjtő és kiaknázó közösségi hálózatok esetében; mivel a felhasználóknak jogos alapjuk van arra, hogy a hozzáférés, átláthatóság, árképzés és vitarendezés tekintetében méltányos feltételeket várjanak el az ilyen platformok használatára és a felhasználók adatainak a platformok általi felhasználására vonatkozóan; mivel az átláthatóság jelentősen növelheti a digitális szolgáltatásokba vetett bizalmat;

| F. | mivel a tárhelyszolgáltató platformok meghatározhatják, milyen tartalmat mutatnak meg felhasználóiknak, ami által erőteljesen befolyásolják az információ megszerzésének és közlésének a módját, méghozzá olyan mértékig, hogy a tárhelyszolgáltató platformok ténylegesen közéleti találkozóhelyekké váltak a digitális térben; mivel a közéleti találkozóhelyeket olyan módon kell kezelni, hogy azok megvédjék a közérdeket és tiszteletben tartsák a felhasználók alapvető és polgári jogait, különösen a szabad véleménynyilvánításhoz és tájékozódáshoz való jogot; |
| --- | --- |

F.

mivel a tárhelyszolgáltató platformok meghatározhatják, milyen tartalmat mutatnak meg felhasználóiknak, ami által erőteljesen befolyásolják az információ megszerzésének és közlésének a módját, méghozzá olyan mértékig, hogy a tárhelyszolgáltató platformok ténylegesen közéleti találkozóhelyekké váltak a digitális térben; mivel a közéleti találkozóhelyeket olyan módon kell kezelni, hogy azok megvédjék a közérdeket és tiszteletben tartsák a felhasználók alapvető és polgári jogait, különösen a szabad véleménynyilvánításhoz és tájékozódáshoz való jogot;

| G. | mivel a jogok tiszteletben tartása a digitális világban nem csak az alapvető jogok hatékony érvényesítését jelenti, különös tekintettel a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára, a magánélet védelmére, a biztonságra, a megkülönböztetésmentességre, a tulajdon és azon belül a szellemi tulajdonjog tiszteletben tartására, hanem az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a tisztességes eljárás biztosítását is; mivel a tartalom jogszerűségével kapcsolatos döntések vagy a bűnüldözési hatáskörök magánvállalatokra történő átruházása aláássa az átláthatóságot és a megfelelő eljárást, ami széttagolt megközelítéshez vezet; mivel a hatékony jogorvoslat biztosítása érdekében ezért gyorsított jogi eljárásra és megfelelő garanciákra van szükség; |
| --- | --- |

G.

mivel a jogok tiszteletben tartása a digitális világban nem csak az alapvető jogok hatékony érvényesítését jelenti, különös tekintettel a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára, a magánélet védelmére, a biztonságra, a megkülönböztetésmentességre, a tulajdon és azon belül a szellemi tulajdonjog tiszteletben tartására, hanem az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a tisztességes eljárás biztosítását is; mivel a tartalom jogszerűségével kapcsolatos döntések vagy a bűnüldözési hatáskörök magánvállalatokra történő átruházása aláássa az átláthatóságot és a megfelelő eljárást, ami széttagolt megközelítéshez vezet; mivel a hatékony jogorvoslat biztosítása érdekében ezért gyorsított jogi eljárásra és megfelelő garanciákra van szükség;

| H. | mivel az automatizált eszközök jelenleg nem képesek megbízhatóan megkülönböztetni a jogellenes tartalmat az adott összefüggésben jogszerű tartalomtól, és ezért a tartalom automatikus észlelésére és eltávolítására szolgáló mechanizmusok jogos jogi aggályokat vethetnek fel, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke által védett véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának esetleges korlátozása tekintetében; mivel az automatizált mechanizmusok alkalmazásának ezért arányosnak kell lennie, kizárólag indokolt esetekre szabad kiterjednie, és átlátható eljárásokat kell követnie; |
| --- | --- |

H.

mivel az automatizált eszközök jelenleg nem képesek megbízhatóan megkülönböztetni a jogellenes tartalmat az adott összefüggésben jogszerű tartalomtól, és ezért a tartalom automatikus észlelésére és eltávolítására szolgáló mechanizmusok jogos jogi aggályokat vethetnek fel, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke által védett véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának esetleges korlátozása tekintetében; mivel az automatizált mechanizmusok alkalmazásának ezért arányosnak kell lennie, kizárólag indokolt esetekre szabad kiterjednie, és átlátható eljárásokat kell követnie;

| I. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét is védi, amely egyre nagyobb mértékben függ az online platformoktól a közönség elérése tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét is védi, amely egyre nagyobb mértékben függ az online platformoktól a közönség elérése tekintetében;

| J. | mivel a digitális szolgáltatásokat az európaiak többsége napi szinten használja, de azokra EU-szerte egyre szélesebb körű szabályok vonatkoznak, ami a piac jelentős széttöredezéséhez és következésképpen jogbizonytalansághoz vezet a határokon átnyúló tevékenységet folytató európai felhasználók és szolgáltatások számára; mivel a tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderáló gyakorlatait szabályozó polgári jogi rendszerek uniós és nemzeti szinten bizonyos ágazatspecifikus rendelkezéseken alapulnak, és jelentős különbségek vannak a kötelezettségek, továbbá a különböző polgári jogi rendszerekben alkalmazott végrehajtási mechanizmusok terén; mivel ez a helyzet a digitális egységes piacra vonatkozó szabályok széttöredezettségéhez vezetett, ami uniós szintű választ igényel; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitális szolgáltatásokat az európaiak többsége napi szinten használja, de azokra EU-szerte egyre szélesebb körű szabályok vonatkoznak, ami a piac jelentős széttöredezéséhez és következésképpen jogbizonytalansághoz vezet a határokon átnyúló tevékenységet folytató európai felhasználók és szolgáltatások számára; mivel a tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderáló gyakorlatait szabályozó polgári jogi rendszerek uniós és nemzeti szinten bizonyos ágazatspecifikus rendelkezéseken alapulnak, és jelentős különbségek vannak a kötelezettségek, továbbá a különböző polgári jogi rendszerekben alkalmazott végrehajtási mechanizmusok terén; mivel ez a helyzet a digitális egységes piacra vonatkozó szabályok széttöredezettségéhez vezetett, ami uniós szintű választ igényel;

| K. | mivel egyes tárhelyszolgáltató platformok a jelenlegi üzleti modelljük alapján olyan tartalmat népszerűsítenek, amely valószínűsíthetően felkelti a felhasználók figyelmét és így több profilalkotásra szolgáló adatot generál a hatékonyabb, célzott hirdetések felkínálása, és ezáltal a profit növelése céljából; mivel ez a profilalkotás a célzott hirdetésekkel ötvözve az érzelmek kihasználására irányuló tartalom-erősítéshez vezethet, ami gyakran ösztönzi és elősegíti a szenzációkeltés a hírfolyamokban és ajánlási rendszerekben, ami pedig a felhasználók manipulálását eredményezheti; |
| --- | --- |

K.

mivel egyes tárhelyszolgáltató platformok a jelenlegi üzleti modelljük alapján olyan tartalmat népszerűsítenek, amely valószínűsíthetően felkelti a felhasználók figyelmét és így több profilalkotásra szolgáló adatot generál a hatékonyabb, célzott hirdetések felkínálása, és ezáltal a profit növelése céljából; mivel ez a profilalkotás a célzott hirdetésekkel ötvözve az érzelmek kihasználására irányuló tartalom-erősítéshez vezethet, ami gyakran ösztönzi és elősegíti a szenzációkeltés a hírfolyamokban és ajánlási rendszerekben, ami pedig a felhasználók manipulálását eredményezheti;

| L. | mivel a kontextuális hirdetések felhasználóknak történő felkínálásához kevesebb felhasználói adatra van szükség, mint a célzott, viselkedésalapú hirdetéshez, és ezért kevésbé tolakodó; |
| --- | --- |

L.

mivel a kontextuális hirdetések felhasználóknak történő felkínálásához kevesebb felhasználói adatra van szükség, mint a célzott, viselkedésalapú hirdetéshez, és ezért kevésbé tolakodó;

| M. | mivel az ajánlási rendszerek, összehasonlító szolgáltatások, tartalomgondozás vagy hirdetéselhelyezések mögött rejlő logikai algoritmusok megválasztása továbbra is a tárhelyszolgáltató platformok mérlegelési hatáskörében marad, ami kevés lehetőséget biztosít a nyilvános felügyeletre, ami pedig aggályokat támaszt az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot illetően; |
| --- | --- |

M.

mivel az ajánlási rendszerek, összehasonlító szolgáltatások, tartalomgondozás vagy hirdetéselhelyezések mögött rejlő logikai algoritmusok megválasztása továbbra is a tárhelyszolgáltató platformok mérlegelési hatáskörében marad, ami kevés lehetőséget biztosít a nyilvános felügyeletre, ami pedig aggályokat támaszt az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot illetően;

| N. | mivel a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok lehetővé teszik felhasználóik számára, hogy profiljukat felhasználva harmadik fél weboldalára jelentkezhessenek be, ami által ezek a platformok nyomon követhetik a felhasználók tevékenységét akár saját platformkörnyezetükön kívül is, ami az adatokhoz való hozzáférés tekintetében versenyelőnyt jelent a tartalomgondozó algoritmusok számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok lehetővé teszik felhasználóik számára, hogy profiljukat felhasználva harmadik fél weboldalára jelentkezhessenek be, ami által ezek a platformok nyomon követhetik a felhasználók tevékenységét akár saját platformkörnyezetükön kívül is, ami az adatokhoz való hozzáférés tekintetében versenyelőnyt jelent a tartalomgondozó algoritmusok számára;

| O. | mivel a megosztott könyvelési technológiákon (ideértve a blokkláncokat is) alapuló úgynevezett intelligens szerződéseket, amelyek decentralizált és teljes mértékben nyomon követhető nyilvántartást és közvetlen alkalmazást tesznek lehetővé, számos területen megfelelő jogi keret nélkül használják; mivel határokon átnyúló helyzetekben e szerződések jogszerűségével és végrehajthatóságával kapcsolatban bizonytalanságok merülnek fel; |
| --- | --- |

O.

mivel a megosztott könyvelési technológiákon (ideértve a blokkláncokat is) alapuló úgynevezett intelligens szerződéseket, amelyek decentralizált és teljes mértékben nyomon követhető nyilvántartást és közvetlen alkalmazást tesznek lehetővé, számos területen megfelelő jogi keret nélkül használják; mivel határokon átnyúló helyzetekben e szerződések jogszerűségével és végrehajthatóságával kapcsolatban bizonytalanságok merülnek fel;

| P. | mivel a platformok alku tárgyát nem képező általános szerződéses feltételei gyakran az Unión kívül alkalmazandó jogokat és illetékes bíróságokat jelölnek meg, ami akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést; mivel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) a joghatóságra vonatkozó szabályokat határoz meg; mivel az általános adatvédelmi rendelet tisztázza az érintett azon jogát, hogy közvetlenül az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szemben magánjogi jogérvényesítési eljárást indítson, függetlenül attól, hogy az adatkezelésre az Unióban kerül-e sor, és függetlenül attól, hogy az adatkezelő az Unióban telepedett-e le vagy sem; mivel az általános adatvédelmi rendelet 79. cikke előírja, hogy az eljárást az adatkezelő vagy -feldolgozó tevékenységi helye szerinti, vagy az érintett szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani; |
| --- | --- |

P.

mivel a platformok alku tárgyát nem képező általános szerződéses feltételei gyakran az Unión kívül alkalmazandó jogokat és illetékes bíróságokat jelölnek meg, ami akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést; mivel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) a joghatóságra vonatkozó szabályokat határoz meg; mivel az általános adatvédelmi rendelet tisztázza az érintett azon jogát, hogy közvetlenül az adatkezelővel vagy -feldolgozóval szemben magánjogi jogérvényesítési eljárást indítson, függetlenül attól, hogy az adatkezelésre az Unióban kerül-e sor, és függetlenül attól, hogy az adatkezelő az Unióban telepedett-e le vagy sem; mivel az általános adatvédelmi rendelet 79. cikke előírja, hogy az eljárást az adatkezelő vagy -feldolgozó tevékenységi helye szerinti, vagy az érintett szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága előtt kell megindítani;

| Q. | mivel a nem személyes adatokhoz való hozzáférés és az azokon végzett adatbányászat fontos tényező a digitális gazdaság növekedésében; mivel a megfelelő jogi előírások és az adatok interoperabilitására vonatkozó adatvédelmi biztosítékok a bezáródási hatások kiiktatásával fontos szerepet játszanak a tisztességes piaci feltételek fennállásának biztosításában; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nem személyes adatokhoz való hozzáférés és az azokon végzett adatbányászat fontos tényező a digitális gazdaság növekedésében; mivel a megfelelő jogi előírások és az adatok interoperabilitására vonatkozó adatvédelmi biztosítékok a bezáródási hatások kiiktatásával fontos szerepet játszanak a tisztességes piaci feltételek fennállásának biztosításában;

| R. | mivel fontos annak felmérése, hogy meg lehet-e bízni egy európai szervet azzal a feladattal, hogy Unió-szerte biztosítsa a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály végrehajtására vonatkozó harmonizált megközelítést, segítse elő a nemzeti szintű koordinációt, és kezelje a folyamatban lévő technológiai fejlesztések nyomán megjelenő új – különösen határokon átnyúló jellegű – lehetőségeket és kihívásokat; |
| --- | --- |

R.

mivel fontos annak felmérése, hogy meg lehet-e bízni egy európai szervet azzal a feladattal, hogy Unió-szerte biztosítsa a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály végrehajtására vonatkozó harmonizált megközelítést, segítse elő a nemzeti szintű koordinációt, és kezelje a folyamatban lévő technológiai fejlesztések nyomán megjelenő új – különösen határokon átnyúló jellegű – lehetőségeket és kihívásokat;

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy indokolatlan késedelem nélkül nyújtson be egy digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt képező jogalkotási javaslatcsomagot, amely megfelelő tárgyi, személyi és területi hatállyal bír, meghatározza a legfontosabb fogalmakat, és tartalmazza az ezen állásfoglalás mellékletében meghatározott ajánlásokat is; úgy véli, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslatok részletes szempontjainak sérelme nélkül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkét kell jogalapként választani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | javasolja, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály olyan szabályozást foglaljon magában, amely szerződéses jogokat állapít meg a tartalomkezelés tekintetében, átlátható, tisztességes, kötelező erejű és egységes előírásokat és eljárásokat határoz meg a tartalommoderálás tekintetében, valamint garantálja a független bírósági jogorvoslathoz való hozzáférést; hangsúlyozza, hogy a jogalkotási javaslatnak tényeken kell alapulnia, törekednie kell az online platformok által nyújtott digitális szolgáltatások előtt álló jelenlegi akadályok felszámolására és az esetleges új és indokolatlan akadályok elhárítására, valamint fokoznia kell a fogyasztók és polgárok védelmét; úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatnak a fenntartható és intelligens növekedés elérésére, a technológiai kihívások kezelésére, valamint annak biztosítására kell irányulnia, hogy a digitális egységes piac mindenki számára méltányos és biztonságos legyen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | javasolja továbbá, hogy a tartalommoderálásra javasolt intézkedések csak a jogellenes tartalmakra vonatkozzanak, ne pedig a csupán káros tartalmakra; e célból javasolja, hogy a szabályozás tartalmazzon egyetemes kritériumokat a platformok piaci erejének meghatározására annak egyértelmű meghatározása érdekében, hogy mi minősül jelentős piaci erővel rendelkező platformnak, és ezáltal annak meghatározása érdekében, hogy bizonyos, jelentős piaci erővel nem rendelkező tárhelyszolgáltató platformok mentesülhetnek-e bizonyos rendelkezések alól; hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban létrehozott keretnek kezelhetőnek kell lennie a kisvállalkozások, a kkv-k és az induló vállalkozások számára, és ezért arányos kötelezettségeket kell tartalmaznia valamennyi ágazat számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | javasolja, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály kötelezze az Unión kívül letelepedett digitális szolgáltatókat arra, hogy jelöljenek ki az Unión belüli felhasználók érdekeit szolgáló jogi képviselőt, akihez a kérések intézhetők például annak érdekében, hogy a fogyasztók jogorvoslattal élhessenek hamis vagy félrevezető reklámok esetén, és hogy e képviselő elérhetőségi adatait tegyék láthatóvá és hozzáférhetővé a digitális szolgáltató honlapján; |
| --- | --- |

4.

A tartalommoderálással kapcsolatos jogok

| 5. | hangsúlyozza, hogy a jogszabályok betartatása továbbra is hatóságok feladata kell legyen; úgy véli, hogy a felhasználók által létrehozott tartalom jogszerűségére vonatkozó jogerős határozatot független bírói testületnek kell meghoznia, nem pedig magántulajdonban lévő kereskedelmi szervezetnek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a szabályozásnak tiltania kell a – különösen a legkiszolgáltatottabbakkal szembeni – diszkriminatív, vagy kihasználást és kizárást jelentő tartalommoderálási gyakorlatokat és mindig tiszteletben kell tartania a felhasználók alapvető jogait és szabadságait, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a fogyasztók megfelelőbb védelmének szükségességét megbízható és átlátható információk biztosítása révén olyan visszaélésekkel kapcsolatban, mint például a megtévesztő állítások és csalások; |
| --- | --- |

7.

| 8. | javasolja, hogy a szabályozás alkalmazását egy európai szervnek kell szorosan nyomon követnie, amelynek feladata annak biztosítása, hogy a tárhelyszolgáltató platformok megfeleljenek a szabályozás rendelkezéseinek, különösen azáltal, hogy az átláthatósági jelentések és a tárhelyszolgáltató platformok által a tartalomkezelés céljából alkalmazott nyomonkövetési algoritmusok alapján nyomon követi a tartalomkezelésre vonatkozóan megállapított szabványoknak való megfelelést; felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel egy meglévő vagy új európai ügynökség vagy európai szerv kijelölésének, illetve a nemzeti hatóságok hálózatának e feladatok ellátására történő saját koordinálásának lehetőségeit (a továbbiakban: európai szerv); |
| --- | --- |

8.

| 9. | javasolja, hogy a tárhelyszolgáltató platformok következetes módszertanon alapuló és releváns teljesítménymutatók alapján értékelt átfogó átláthatósági jelentéseket nyújtsanak be az európai szervnek, többek között a tartalomra vonatkozó szabályzataikról és arról, hogy szerződési feltételeik megfelelnek-e a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseinek; javasolja továbbá, hogy a tárhelyszolgáltató platformok tegyék közzé és könnyen és hozzáférhető módon elérhetővé a jelentéseiket, valamint nyilvánosan hozzáférhető adatbázisban tegyék közzé a tartalomkezelési szabályzataikat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformokat annak értékelésére, hogy a legális tartalomra vonatkozó tartalomkezelési szabályzataik milyen kockázatot jelentenek a társadalom számára, különös tekintettel az alapvető jogokra gyakorolt hatásukra, valamint arra, hogy az átláthatósági jelentések bemutatása alapján kétévente folytassanak párbeszédet az európai szervvel és az érintett nemzeti hatóságokkal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | javasolja, hogy a tagállamok hozzanak létre független vitarendezési testületeket, amelyek feladata a tartalommoderálással kapcsolatos jogviták rendezése; úgy véli, hogy a közzétett anonim bejegyzések és a közérdek védelmében nemcsak a vitatott tartalmat feltöltő felhasználó, hanem a fellépéshez jogos érdekkel rendelkező harmadik fél – például egy ombudsman – számára is lehetőséget kell biztosítani, hogy megtámadják a tartalom moderálásáról hozott döntést; megerősíti a felhasználók jogát az igazságszolgáltatáshoz való további folyamodásra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan állást foglal amellett, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály nem kötelezheti a tárhelyszolgáltató platformokat arra, hogy – az uniós jog eltérő rendelkezése hiányában – teljesen automatizált előzetes tartalomellenőrzést alkalmazzanak, és úgy véli, hogy a platformok által önkéntesen használt mechanizmusok nem vezethetnek automatizált eszközökön vagy a feltöltött tartalmak szűrésén alapuló előzetes ellenőrzési intézkedésekhez, és azokat az európai szervnek ellenőriznie kell a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály betartásának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a tárhelyszolgáltató platformoknak átláthatónak kell lenniük az algoritmusok és az azok betanításához használt adatok kezelése során; |
| --- | --- |

13.

A tartalomgondozással, adatokkal és online hirdetésekkel kapcsolatos jogok

| 14. | úgy véli, hogy a tartalmaknak az azokban bemutatott nézeteken vagy álláspontokon alapuló, felhasználóra szabott felerősítése a digitális társadalom egyik legkárosabb gyakorlata, különösen az olyan esetekben, amikor az ilyen tartalmak láthatósága a felhasználónak az egyéb felerősített tartalmakkal való korábbi interakciója alapján növekszik, és amikor a cél a felhasználói profilok célzott hirdetésekre való optimalizálása; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy e gyakorlatok széles körű nyomon követésre és adatbányászatra támaszkodnak; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze az ilyen gyakorlatok hatását, és tegye meg a megfelelő jogalkotási intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a célzott hirdetés használatát szigorúbban kell szabályozni, előnyben részesítve a kevésbé tolakodó hirdetési formákat, amelyekhez nem szükséges a felhasználók tartalommal való interakciójának nyomon követése, továbbá hogy a viselkedésalapú hirdetés megjelenítéséneknek a felhasználó szabad, konkrét, tájékozott és egyértelmű hozzájárulásától kell függenie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy az általános adatvédelmi rendelet és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (11) tartalmaz a célzott hirdetésre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | javasolja ezért, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály szabjon egyértelmű korlátokat és vezessen be átláthatósági szabályokat a célzott hirdetés nyújtása, valamint a célzott hirdetések működésének és elszámolásának biztosítása céljából történő adatfelhalmozás feltételei tekintetében, különösen az olyan esetekben, amikor harmadik fél weboldalain követik nyomon az adatokat; fenntartja, hogy a platformok és a fogyasztók közötti kapcsolatok kereteit biztosító új intézkedésekre van szükség a hirdetésekre, a viselkedés digitális úton történő befolyásolására és a kedvezményes bánásmódra vonatkozó átláthatósági rendelkezések tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a célzott hirdetések szabályozásának lehetőségeit, beleértve a tilalomhoz vezető fokozatos megszüntetést is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az adatminimalizálás elvével összhangban, valamint az engedély nélküli átadás, a személyazonosság-lopás és a személyes adatokkal való visszaélés egyéb formáinak megelőzése érdekében a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak biztosítania kell a digitális szolgáltatások névtelen használatához való jogot, amennyiben ez technikailag lehetséges; felszólítja a Bizottságot, hogy írja elő a tárhelyszolgáltató platformok számára, hogy ellenőrizzék a velük kereskedelmi kapcsolatban álló hirdetők személyazonosságát annak érdekében, hogy biztosítsák a hirdetők elszámoltathatóságát abban az esetben, ha a reklámozott tartalmat jogellenesnek találják; javasolja ezért, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály tartalmazzon olyan jogi rendelkezéseket, amelyek megakadályozzák a platformokat abban, hogy a harmadik felekkel folytatott verseny során kereskedelmileg hasznosítsák az érintett harmadik felek adatait; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálattal állapítja meg, hogy információs aszimmetria áll fenn a tárhelyszolgáltató platformok és a hatóságok között, és felszólít a szükséges információk észszerű cseréjére; hangsúlyozza, hogy a kommunikációs metaadatokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a hatóságoknak csak előzetes bírósági engedéllyel, súlyos bűncselekmény gyanúsítottjaival szembeni nyomozás érdekében adható hozzáférés a felhasználó metaadataihoz; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja, hogy az egyszeri bejelentkezési szolgáltatást fenntartó, jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatókat kötelezzék arra, hogy támogassanak legalább egy nyílt és decentralizált, szabad felhasználású keretrendszeren alapuló azonosítási rendszert; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a tagállamok által biztosított nemzeti rendszerekre vonatkozó közös uniós szabványokra, különösen az adatvédelmi szabványok és a határokon átnyúló interoperabilitás tekintetében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a tisztességes szerződéses feltételek megállapításának lehetőségét, hogy ily módon a piaci erő kiegyensúlyozatlanságának kezelése érdekében megkönnyítse az adatmegosztást és növelje az átláthatóságot; e célból javasolja, hogy vizsgálják meg annak lehetőségeit, hogyan könnyíthető meg az adatok interoperabilitása, összekapcsolása és hordozhatósága; rámutat, hogy az adatmegosztást megfelelő biztosítékoknak kell kísérniük, beleértve a személyes adatok hatékony anonimizálását is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | javasolja, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály írja elő a jelentős piaci erővel rendelkező platformok számára, hogy biztosítsanak olyan alkalmazásprogramozási felületet, amelyen keresztül a harmadik felek platformjai és azok felhasználói együttműködhetnek az alkalmazásprogramozási felületet biztosító platform fő funkcióival és felhasználóival, beleértve a harmadik felek által nyújtott, a felhasználói élmény javítását és testre szabását célzó szolgáltatásokat is, különösen az adatvédelmi beállításokat és a tartalomgondozási beállításokat testre szabó szolgáltatásokon keresztül; javasolja, hogy a platformok nyilvánosan dokumentálják az általuk a szolgáltatások interoperabilitásának és összekapcsolásának lehetővé tétele céljából rendelkezésre bocsátott valamennyi alkalmazásprogramozási felületet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | határozottan úgy véli, hogy az alkalmazásprogramozási felületet biztosító, jelentős piaci erővel rendelkező platformok nem oszthatják meg, nem őrizhetik meg és nem használhatják fel a harmadik felek által nyújtott szolgáltatások révén kapott adatokat, és azokból nem tehetnek szert bevételre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az interoperabilitásra és összekapcsolásra vonatkozó kötelezettségek nem korlátozhatják, akadályozhatják vagy késleltethetik a tárhelyszolgáltató platformok azon képességét, hogy biztonsági problémákat hárítsanak el, a biztonsági problémák elhárításának szükségessége pedig ne vezessen az interoperabilitást és összekapcsolást biztosító alkalmazásprogramozási felületet indokolatlan felfüggesztéséhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a figyelmet arra, hogy az interoperabilitásra és összekapcsolhatóságra vonatkozó rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az összes alkalmazandó adatvédelmi jogszabályt; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály írja elő a platformok számára, hogy biztosítsák az általános adatvédelmi rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében foglalt adathordozhatósági rendelkezések technikai megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a tárhelyszolgáltató platformokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy felhasználóik valóban eldönthessék, hogy előzetesen hozzájárulnak-e vagy sem az olyan célzott hirdetések használatához, amelyek a felhasználónak az ugyanazon tárhelyszolgáltató platformon vagy harmadik fél weboldalán szereplő tartalommal való előzetes interakcióján alapulnak; hangsúlyozza, hogy ezt a döntést világos és érthető módon kell bemutatni, és annak elutasítása nem vezethet a platform funkcióihoz való hozzáférés letiltásához; hangsúlyozza, hogy a célzott hirdetésekhez való hozzájárulást nem lehet önkéntesen megadott és érvényes hozzájárulásnak tekinteni, amennyiben a szolgáltatáshoz való hozzáférés feltételéül szabják az adatkezelést; újfent megerősíti, hogy 2002/58/EK irányelv értelmében a célzott hirdetés önkéntes hozzájáruláshoz kötött, minden más esetben pedig tiltott; megjegyzi, hogy mivel az egyének online tevékenysége lehetővé teszi viselkedésük alapos feltérképezését és az érintettek manipulálását, a személyes adatok általános és megkülönböztetés nélküli, adott digitális szolgáltatás minden igénybevételére kiterjedő gyűjtése aránytalanul sérti a magánélet tiszteletben tartásához való jogot; megerősíti, hogy a felhasználóknak joguk van ahhoz, hogy a digitális szolgáltatások igénybevételekor ne legyenek kitéve általános nyomon követésnek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fogyasztó – ugyanebben a szellemben – akkor is használhassa valamely csatlakoztatott eszköz minden funkcióját, ha beleegyezését visszavonja vagy nem egyezik bele abba, hogy a működési adatoktól eltérő adatait megossza az eszköz gyártójával vagy harmadik felekkel; ismételten hangsúlyozza a szerződési feltételek átláthatóságának szükségességét az adatok harmadik felekkel való megosztásának lehetőségével és hatályával kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólít továbbá arra, hogy biztosítsák a felhasználók számára, hogy megfelelő mértékben és átláthatóság mellett befolyásolhassák azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tartalmat gondozzák és megjelenítik számukra; megállapítja, hogy ennek magában kell foglalnia az időrendbeli rendezéstől eltérő tartalomgondozás visszautasításának lehetőségét is; rámutat, hogy a platformok által biztosított alkalmazásprogramozási felületeknek lehetővé kell tenniük a felhasználók számára azt, hogy a tartalmak gondozását az általuk meghatározott tetszőleges szoftverrel vagy szolgáltatásokkal végeztethessék el; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak jogilag megalapozott és hatékony védelmet kell nyújtania a gyermekek számára online környezetben, tartózkodva egyúttal az általános nyomon követésre vagy szűrésre irányuló kötelezettség bevezetésétől, és biztosítva az általános adatvédelmi rendelettel, valamint az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvvel való teljes körű koordinációt és átfedések elkerülését; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet arra, hogy a fizetett hirdetéseket vagy a támogatott tartalom fizetett megjelenését egyértelmű, tömör és intelligens módon beazonosíthatóvá kell tenni; javasolja, hogy a platformokat kötelezzék a fizetett hirdetések és támogatott tartalmak eredetének közzétételére; e célból javasolja, hogy a tárhelyszolgáltató platformok tegyék közzé az összes támogatott tartalmat és hirdetést, és azokat tegyék egyértelműen láthatóvá felhasználóik számára egy nyilvánosan hozzáférhető reklámarchívumban, feltüntetve, hogy ki fizette azokat, és adott esetben kinek a nevében; hangsúlyozza, hogy ez magában foglalja mind a közvetlen, mind a közvetett kifizetéseket, valamint a szolgáltatók által kapott bármely egyéb juttatást is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy amennyiben a releváns adatok a megtévesztő reklámgyakorlatok és a végrehajtás terén jelentős különbségeket mutatnak az Unióban letelepedett és a harmadik országban letelepedett platformok között, észszerű további lehetőségeket mérlegelni a hatályos uniós jogszabályoknak való megfelelés biztosítására; hangsúlyozza, hogy egyenlő versenyfeltételekre van szükség az uniós és a harmadik országbeli hirdetők között; |
| --- | --- |

31.

Az általános szerződéses feltételekre, az intelligens szerződésekre, blokkláncokra és a nemzetközi magánjogra vonatkozó rendelkezések

| 32. | tudomásul veszi az olyan, világos jogi kerettel nem rendelkező úgynevezett „intelligens szerződések” terjedését, mint például a megosztott könyvelési technológiákon alapuló szerződések; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a megosztott könyvelési technológiák – köztük a blokkláncok és különösen az intelligens szerződések – fejlesztését és használatát, nyújtson útmutatást a jogbiztonság biztosítása érdekében a vállalkozások és a fogyasztók számára, különösen a határokon átnyúló helyzetekben alkalmazott intelligens szerződések jogszerűsége és végrehajtása, valamint adott esetben a közjegyzői hitelesítéssel kapcsolatos követelmények tekintetében, és nyújtson be javaslatokat a megfelelő jogi keretre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy bírósági felülvizsgálat tárgyává kell tenni a közvetítők által a szolgáltatásaik felhasználói számára meghatározott feltételek méltányosságát és alapjogi normáknak való megfelelését; hangsúlyozza, hogy a felhasználók alapvető jogait – például a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát – indokolatlanul korlátozó általános szerződési feltételek nem lehetnek kötelező erejűek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg az intelligens szerződések felei közötti megfelelő egyensúly és egyenlőség biztosításának módozatait, figyelembe véve a gyengébb fél magánjellegű aggályait vagy közérdekű – például a kartellmegállapodásokkal kapcsolat – aggályokat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a hitelezők jogainak tiszteletben tartását a fizetésképtelenségi és szerkezetátalakítási eljárások során; határozottan javasolja, hogy az intelligens szerződések tartalmazzanak olyan mechanizmusokat, amelyek megállíthatják és visszafordíthatják végrehajtásukat és a kapcsolódó kifizetéseket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | különösen arra kéri a Bizottságot, hogy aktualizálja a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvről (12) szóló iránymutatását annak tisztázása érdekében, hogy az intelligens szerződések az irányelv 3. cikk (3) bekezdésének l) pontjában meghatározott kivétel körébe tartoznak-e, és ha igen, akkor mely körülmények között, továbbá hogy tisztázza az elállási jog kérdését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a blokklánc-technológiák, különösképpen pedig az „intelligens szerződések” alkalmazásának összhangban kell állnia a trösztellenes – köztük a kartellmegállapodásokat vagy az összehangolt magatartást tiltó – szabályokkal és követelményekkel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy az általános szerződési feltételek nem akadályozhatják az uniós bíróságok általi igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést, és nem foszthatják meg jogaiktól az uniós polgárokat és vállalkozásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzetközi magánjogban biztosított védelem szempontjából értékelje, hogy bizonytalannak minősül-e az adatokhoz való hozzáférési jogok védelme, és hogy ez hátrányos helyzetbe hozhatja-e az uniós polgárokat és vállalkozásokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hogy a digitális szolgáltatások használatát az Unióban teljes mértékben az uniós jog szabályozza az uniós bíróságok hatáskörében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | arra a következtetésre jut továbbá, hogy e kérdések jogi megoldásait uniós szinten kell megtalálni, ha nemzetközi szintű fellépés nem tűnik megvalósíthatónak, vagy ha fennáll annak veszélye, hogy az ilyen fellépés túl hosszú idő alatt vezet eredményre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy az Unióban letelepedett szolgáltatók nem kötelezhetők a származási országukban jogszerűnek minősülő információk eltávolítására vagy az ezen információkhoz való hozzáférés letiltására; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  HL L 186., 2019.7.11., 57. o.

(2)  HL L 130., 2019.5.17., 92. o.

(3)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(4)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(5)  HL L 136., 2008.5.24., 3. o.

(6)  HL L 63., 2018.3.6., 50. o.

(7)  HL L 339., 2007.12.21., 3. o.

(8)  HL C 11., 2020.1.13., 7. o.

(9)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(10)  HL L 351., 2012.12.20., 1. o.

(11)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(12)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ:

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A.   A KÉRT JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

A JAVASLAT FŐBB ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

| — | A javaslat a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályba foglalandó aktusokat és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt kiegészítő aktusokat egyaránt tartalmaz. |
| --- | --- |

—

A javaslat a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályba foglalandó aktusokat és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt kiegészítő aktusokat egyaránt tartalmaz.

| — | A javaslat célja, hogy megerősítse az online működő kereskedelmi szervezetekre a digitális szolgáltatások tekintetében alkalmazandó polgári és kereskedelmi jogi szabályokat. |
| --- | --- |

—

A javaslat célja, hogy megerősítse az online működő kereskedelmi szervezetekre a digitális szolgáltatások tekintetében alkalmazandó polgári és kereskedelmi jogi szabályokat.

| — | A javaslat célja, hogy megerősítse és egyértelművé tegye a felhasználók tartalommoderálással és -gondozással kapcsolatos szerződéses jogait. |
| --- | --- |

—

A javaslat célja, hogy megerősítse és egyértelművé tegye a felhasználók tartalommoderálással és -gondozással kapcsolatos szerződéses jogait.

| — | A javaslat célja, hogy további lépéseket tegyen a digitális szolgáltatások céljára használt elfogadhatatlan és tisztességtelen feltételek kezelése érdekében. |
| --- | --- |

—

A javaslat célja, hogy további lépéseket tegyen a digitális szolgáltatások céljára használt elfogadhatatlan és tisztességtelen feltételek kezelése érdekében.

| — | A javaslat az adatgyűjtés azon aspektusaival foglalkozik, amelyek sértik a felhasználók tisztességes szerződéses jogait, valamint az adatvédelemre és az online titoktartásra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

—

A javaslat az adatgyűjtés azon aspektusaival foglalkozik, amelyek sértik a felhasználók tisztességes szerződéses jogait, valamint az adatvédelemre és az online titoktartásra vonatkozó szabályokat.

| — | A javaslat foglalkozik a felhasználói jogok interoperabilitás és a hordozhatóság tekintetében történő tisztességes érvényesítésének fontosságával. |
| --- | --- |

—

A javaslat foglalkozik a felhasználói jogok interoperabilitás és a hordozhatóság tekintetében történő tisztességes érvényesítésének fontosságával.

| — | A javaslat hangsúlyozza a nemzetközi magánjogi szabályok fontosságát, amelyek jogi egyértelműséget nyújtanak az online platformok által használt nem tárgyalható feltételeket, valamint az adatokhoz való hozzáférési jogokat és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést illetően. |
| --- | --- |

—

A javaslat hangsúlyozza a nemzetközi magánjogi szabályok fontosságát, amelyek jogi egyértelműséget nyújtanak az online platformok által használt nem tárgyalható feltételeket, valamint az adatokhoz való hozzáférési jogokat és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést illetően.

| — | A javaslat nem foglalkozik az online piacterek szabályozásával kapcsolatos szempontokkal, amelyeket mindazonáltal figyelembe kell venni a Bizottság által javasolt digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagban. |
| --- | --- |

—

A javaslat nem foglalkozik az online piacterek szabályozásával kapcsolatos szempontokkal, amelyeket mindazonáltal figyelembe kell venni a Bizottság által javasolt digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagban.

| — | A javaslat felveti annak szükségességét, hogy a megosztott könyvelési technológiák – többek között a blokkláncok – terén értékelni kell a polgári és kereskedelmi jogi szempontok megfelelő szabályozásának szükségességét, és foglalkozik különösen az intelligens szerződések polgári és kereskedelmi jogi vonatkozásai megfelelő szabályozásának szükségességével. |
| --- | --- |

—

A javaslat felveti annak szükségességét, hogy a megosztott könyvelési technológiák – többek között a blokkláncok – terén értékelni kell a polgári és kereskedelmi jogi szempontok megfelelő szabályozásának szükségességét, és foglalkozik különösen az intelligens szerződések polgári és kereskedelmi jogi vonatkozásai megfelelő szabályozásának szükségességével.

I.   A DIGITÁLIS SZOLGÁLTATÁSOKRÓL SZÓLÓ JOGSZABÁLYBA FOGLALANDÓ JAVASLATOK

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályba foglalandó javaslatok legfontosabb elemei a következők:

A tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogokról szóló rendelet, amely a következő elemeket tartalmazza:

| — | Az Unióban elérhető tartalmak kezelésére kell vonatkoznia, ideértve a tartalom moderálását és gondozását is. |
| --- | --- |

—

Az Unióban elérhető tartalmak kezelésére kell vonatkoznia, ideértve a tartalom moderálását és gondozását is.

| — | Meg kell állapítania a tartalommoderálás arányos alapelveit. |
| --- | --- |

—

Meg kell állapítania a tartalommoderálás arányos alapelveit.

| — | Tartalmaznia kell a bejelentési-cselekvési mechanizmusra vonatkozó hivatalos és eljárási, a platformmal, továbbá a kár jellegével és hatásával arányos, hatékony és időtálló szabályokat. |
| --- | --- |

—

Tartalmaznia kell a bejelentési-cselekvési mechanizmusra vonatkozó hivatalos és eljárási, a platformmal, továbbá a kár jellegével és hatásával arányos, hatékony és időtálló szabályokat.

| — | Független vitarendezési mechanizmust kell biztosítania a tagállamokban a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés korlátozása nélkül. |
| --- | --- |

—

Független vitarendezési mechanizmust kell biztosítania a tagállamokban a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés korlátozása nélkül.

| — | Olyan egyértelmű mutatókat kell megjelölnie, amelyek meghatározzák a tárhelyszolgáltató platformok piaci erejét annak meghatározása érdekében, hogy bizonyos, nem jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok mentesülhetnek-e bizonyos rendelkezések alól. Az ilyen mutatók közé tartozhat például a hálózat mérete (a felhasználók száma), pénzügyi ereje, az adatokhoz való hozzáférés, a vertikális integráció mértéke, vagy a bezáródási hatás jelenléte. |
| --- | --- |

—

Olyan egyértelmű mutatókat kell megjelölnie, amelyek meghatározzák a tárhelyszolgáltató platformok piaci erejét annak meghatározása érdekében, hogy bizonyos, nem jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok mentesülhetnek-e bizonyos rendelkezések alól. Az ilyen mutatók közé tartozhat például a hálózat mérete (a felhasználók száma), pénzügyi ereje, az adatokhoz való hozzáférés, a vertikális integráció mértéke, vagy a bezáródási hatás jelenléte.

| — | Szabályokat kell alkotnia a tárhelyszolgáltató platformoknak a rajtuk értékesített vagy reklámozott árukkal kapcsolatos felelősségére vonatkozóan, figyelembe véve a kkv-kat támogató tevékenységeket annak érdekében, hogy az e felelősséghez való alkalmazkodás során a lehető legkisebbre csökkentsék a rájuk nehezedő terheket. |
| --- | --- |

—

Szabályokat kell alkotnia a tárhelyszolgáltató platformoknak a rajtuk értékesített vagy reklámozott árukkal kapcsolatos felelősségére vonatkozóan, figyelembe véve a kkv-kat támogató tevékenységeket annak érdekében, hogy az e felelősséghez való alkalmazkodás során a lehető legkisebbre csökkentsék a rájuk nehezedő terheket.

| — | A megfelelő szakpolitikai lehetőségek alkalmazása során egyértelműen különbséget kell tennie a jogellenes és a káros tartalmak között. E tekintetben a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban rögzített intézkedések csak az uniós és a nemzeti jogban meghatározott jogellenes tartalomra vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

—

A megfelelő szakpolitikai lehetőségek alkalmazása során egyértelműen különbséget kell tennie a jogellenes és a káros tartalmak között. E tekintetben a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban rögzített intézkedések csak az uniós és a nemzeti jogban meghatározott jogellenes tartalomra vonatkozhatnak.

| — | A közigazgatási jognak való megfelelésre alkalmazandó jog meghatározása tekintetében megállapított elveken kell alapulnia, és – a felhasználói jogok növekvő konvergenciájának fényében – egyértelműen rögzítenie kell, hogy ezek az elvek vonatkoznak a hatálya alá tartozó valamennyi szempontra. |
| --- | --- |

—

A közigazgatási jognak való megfelelésre alkalmazandó jog meghatározása tekintetében megállapított elveken kell alapulnia, és – a felhasználói jogok növekvő konvergenciájának fényében – egyértelműen rögzítenie kell, hogy ezek az elvek vonatkoznak a hatálya alá tartozó valamennyi szempontra.

| — | Teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartáját, a felhasználókat és biztonságukat, a magánéletüket és személyes adataik védelmét szolgáló uniós szabályokat, valamint más alapvető jogokat. |
| --- | --- |

—

Teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartáját, a felhasználókat és biztonságukat, a magánéletüket és személyes adataik védelmét szolgáló uniós szabályokat, valamint más alapvető jogokat.

| — | Párbeszédet kell biztosítania a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok és az európai szerv között a jogszerű tartalom kezelésének kockázatkezeléséről. |
| --- | --- |

—

Párbeszédet kell biztosítania a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok és az európai szerv között a jogszerű tartalom kezelésének kockázatkezeléséről.

A Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy olyan európai szerv létrehozásának lehetőségeit, amelynek feladata a javaslat rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása a következő intézkedések révén:

| — | a tárhelyszolgáltató platformok által tartalomkezelés céljából alkalmazott algoritmusok rendszeres ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a tárhelyszolgáltató platformok által tartalomkezelés céljából alkalmazott algoritmusok rendszeres ellenőrzése;

| — | a rendelet rendelkezéseinek a tárhelyszolgáltató platformok általi betartásának rendszeres ellenőrzése a tárhelyszolgáltató platformok által benyújtott átláthatósági jelentések, valamint a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály által létrehozandó, a tartalom eltávolítására irányuló döntések nyilvános adatbázisa alapján; |
| --- | --- |

—

a rendelet rendelkezéseinek a tárhelyszolgáltató platformok általi betartásának rendszeres ellenőrzése a tárhelyszolgáltató platformok által benyújtott átláthatósági jelentések, valamint a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály által létrehozandó, a tartalom eltávolítására irányuló döntések nyilvános adatbázisa alapján;

| — | a tárhelyszolgáltató platformokkal való együttműködés a szerződéses feltételekre vonatkozó átláthatósági és elszámoltathatósági követelmények teljesítésével, valamint a tartalommoderálás és a bejelentési-cselekvési eljárások végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok kialakításában; |
| --- | --- |

—

a tárhelyszolgáltató platformokkal való együttműködés a szerződéses feltételekre vonatkozó átláthatósági és elszámoltathatósági követelmények teljesítésével, valamint a tartalommoderálás és a bejelentési-cselekvési eljárások végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok kialakításában;

| — | együttműködés és koordináció a tagállamok nemzeti hatóságaival a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

—

együttműködés és koordináció a tagállamok nemzeti hatóságaival a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály végrehajtása tekintetében;

| — | a rendeletben leírt független vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában a tagállamokat segítő külön alap kezelése, amelyet a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseinek be nem tartása miatt a tárhelyszolgáltató platformokra kiszabott bírságokból, valamint a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok hozzájárulásából finanszíroznak; |
| --- | --- |

—

a rendeletben leírt független vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában a tagállamokat segítő külön alap kezelése, amelyet a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseinek be nem tartása miatt a tárhelyszolgáltató platformokra kiszabott bírságokból, valamint a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok hozzájárulásából finanszíroznak;

| — | bírságok kiszabása a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak való megfelelés hiánya miatt. A bírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba kell befizetni, amelynek célja a tagállamok támogatása a rendeletben ismertetett vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában. A meg nem felelés esetei közé a következők tartoznak:






  — | a rendeletben meghatározott rendelkezések végrehajtásának elmulasztása; |
| --- | --- | --- |

—

bírságok kiszabása a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak való megfelelés hiánya miatt. A bírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba kell befizetni, amelynek célja a tagállamok támogatása a rendeletben ismertetett vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában. A meg nem felelés esetei közé a következők tartoznak:

—

a rendeletben meghatározott rendelkezések végrehajtásának elmulasztása;

| — | átlátható, hozzáférhető, méltányos és megkülönböztetéstől mentes szerződési feltételek biztosításának elmulasztása; |
| --- | --- |

—

átlátható, hozzáférhető, méltányos és megkülönböztetéstől mentes szerződési feltételek biztosításának elmulasztása;

| — | felülvizsgálat céljából az európai szerv számára a tartalomkezelési algoritmusokhoz történő hozzáférés biztosításának elmulasztása; |
| --- | --- |

—

felülvizsgálat céljából az európai szerv számára a tartalomkezelési algoritmusokhoz történő hozzáférés biztosításának elmulasztása;

| — | az átláthatósági jelentések elküldésének elmulasztása az európai szerv számára; |
| --- | --- |

—

az átláthatósági jelentések elküldésének elmulasztása az európai szerv számára;

| — | az összes tevékenységről szóló kétévenkénti jelentés közzététele és jelentés az uniós intézmények felé. |
| --- | --- |

—

az összes tevékenységről szóló kétévenkénti jelentés közzététele és jelentés az uniós intézmények felé.

A tartalomkezelésre vonatkozó átláthatósági jelentéseket a következőképpen kell kidolgozni:

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálynak rendelkezéseket kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a tárhelyszolgáltató platformok kötelesek rendszeresen átláthatósági jelentéseket közzétenni, valamint az európai szervezet rendelkezésére bocsátani. E jelentéseknek átfogónak kell lenniük, következetes módszertant kell követniük, valamint különösen a következőket kell tartalmazniuk:

| — | a tárhelyszolgáltató platform által kezelt bejelentésekre vonatkozó információk, többek között:






  — | a kapott bejelentések teljes száma, a bejelentések tágyát képező tartalom típusai, valamint a bejelentések alapján tett intézkedések, |
| --- | --- | --- |

—

a tárhelyszolgáltató platform által kezelt bejelentésekre vonatkozó információk, többek között:

—

a kapott bejelentések teljes száma, a bejelentések tágyát képező tartalom típusai, valamint a bejelentések alapján tett intézkedések,

| — | a kapott bejelentések száma a bejelentők kategóriái (például magánszemélyek, hatóságok vagy magánvállalkozások) szerinti bontásban, |
| --- | --- |

—

a kapott bejelentések száma a bejelentők kategóriái (például magánszemélyek, hatóságok vagy magánvállalkozások) szerinti bontásban,

| — | a teljesített eltávolítási kérelmek teljes száma, valamint az illetékes hatóságokhoz a tartalom miatt intézett kérelmek teljes száma, |
| --- | --- |

—

a teljesített eltávolítási kérelmek teljes száma, valamint az illetékes hatóságokhoz a tartalom miatt intézett kérelmek teljes száma,

| — | a kapott viszontbejelentések vagy fellebbezések teljes száma, valamint információk arra vonatkozóan, hogy ezek miként kerültek rendezésre, |
| --- | --- |

—

a kapott viszontbejelentések vagy fellebbezések teljes száma, valamint információk arra vonatkozóan, hogy ezek miként kerültek rendezésre,

| — | a közzététel, a bejelentés, a viszontbejelentés és a válaszlépések között átlagosan eltelt idő; |
| --- | --- |

—

a közzététel, a bejelentés, a viszontbejelentés és a válaszlépések között átlagosan eltelt idő;

| — | a tartalommoderálással foglalkozó személyzet létszámára, a személyzet e tagjainak tartózkodási helyére, képzettségére és nyelvtudására, továbbá a döntéshozatalhoz alkalmazott algoritmusokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

—

a tartalommoderálással foglalkozó személyzet létszámára, a személyzet e tagjainak tartózkodási helyére, képzettségére és nyelvtudására, továbbá a döntéshozatalhoz alkalmazott algoritmusokra vonatkozó információk;

| — | a hatóságoktól, például a bűnüldöző hatóságoktól kapott tájékoztatási kérelmekre vonatkozó információk, többek között a maradéktalanul teljesített, valamint a nem vagy csak részben teljesített kérelmek száma; |
| --- | --- |

—

a hatóságoktól, például a bűnüldöző hatóságoktól kapott tájékoztatási kérelmekre vonatkozó információk, többek között a maradéktalanul teljesített, valamint a nem vagy csak részben teljesített kérelmek száma;

| — | a szerződéses feltételek érvényesítésére vonatkozó információk, valamint a valamely tagállam által jogellenesnek minősített szerződéses feltételek megsemmisítését és/vagy módosítását elrendelő bírósági határozatokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

—

a szerződéses feltételek érvényesítésére vonatkozó információk, valamint a valamely tagállam által jogellenesnek minősített szerződéses feltételek megsemmisítését és/vagy módosítását elrendelő bírósági határozatokra vonatkozó információk;

A tárhelyszolgáltató platformoknak ezen túlmenően nyilvánosan hozzáférhető adatbázisban közzé kell tenniük a tartalmak eltávolításáról hozott döntéseiket az átláthatóság növelése érdekében.

A rendelet értelmében létrehozandó független vitarendezési testületeknek jelentéseket kell kiadniuk az eléjük terjesztett ügyek számáról, beleértve azoknak az ügyeknek a számát is, amelyekkel foglalkoztak.

II.   KIEGÉSZÍTŐ JAVASLATOK A DIGITÁLIS SZOLGÁLTATÁSOKRÓL SZÓLÓ JOGSZABÁLYHOZ

A felhasználók tisztességes szerződéses jogait sértő tartalomgondozásra, adatokra és online hirdetésekre vonatkozó intézkedéseknek a következőkre kell kiterjedniük:

| — | A tárhelyszolgáltató platformok által – a felhasználók és a tárhelyszolgáltató platformokon tárolt tartalmak közötti interakciók alapján, célzott hirdetési profilok létrehozása céljával – gyűjtött adatok minimálisra csökkentését szolgáló intézkedések, amelyek mindenekelőtt szigorú feltételekhez kötik a személyre szóló, célzott hirdetések alkalmazását, valamint követelményként rögzítik a felhasználó önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelműen kinyilvánított előzetes hozzájárulását. A célzott hirdetésekhez való hozzájárulás nem tekinthető önkéntesen megadott és érvényes hozzájárulásnak, amennyiben a szolgáltatáshoz való hozzáférés feltételéül szabják az adatkezelést. |
| --- | --- |

—

A tárhelyszolgáltató platformok által – a felhasználók és a tárhelyszolgáltató platformokon tárolt tartalmak közötti interakciók alapján, célzott hirdetési profilok létrehozása céljával – gyűjtött adatok minimálisra csökkentését szolgáló intézkedések, amelyek mindenekelőtt szigorú feltételekhez kötik a személyre szóló, célzott hirdetések alkalmazását, valamint követelményként rögzítik a felhasználó önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelműen kinyilvánított előzetes hozzájárulását. A célzott hirdetésekhez való hozzájárulás nem tekinthető önkéntesen megadott és érvényes hozzájárulásnak, amennyiben a szolgáltatáshoz való hozzáférés feltételéül szabják az adatkezelést.

| — | A tárhelyszolgáltató platformok felhasználóit tájékoztatni kell arról, hogy a célzott hirdetések alkalmazása kiterjed rájuk, hozzáférést kell biztosítani számukra a tárhelyszolgáltató platformok által létrehozott profiljukhoz, lehetővé kell tenni számukra e profil módosítását, valamint meg kell adni annak lehetőségét, hogy dönthessenek a célzott hirdetések esetükben történő alkalmazásáról, továbbá hogy visszavonhassák erre vonatkozó hozzájárulásukat. |
| --- | --- |

—

A tárhelyszolgáltató platformok felhasználóit tájékoztatni kell arról, hogy a célzott hirdetések alkalmazása kiterjed rájuk, hozzáférést kell biztosítani számukra a tárhelyszolgáltató platformok által létrehozott profiljukhoz, lehetővé kell tenni számukra e profil módosítását, valamint meg kell adni annak lehetőségét, hogy dönthessenek a célzott hirdetések esetükben történő alkalmazásáról, továbbá hogy visszavonhassák erre vonatkozó hozzájárulásukat.

| — | A tárhelyszolgáltató platformoknak hozzáférhetővé kell tenniük a felhasználók számára megjelenített szponzorált tartalmak és hirdetések archívumát, amelynek a következőket kell tartalmaznia:






  — | információk arra vonatkozóan, hogy a szponzorált tartalom vagy a szponzorálás az aktuális állapot szerint aktív vagy inaktív-e, |
| --- | --- | --- |

—

A tárhelyszolgáltató platformoknak hozzáférhetővé kell tenniük a felhasználók számára megjelenített szponzorált tartalmak és hirdetések archívumát, amelynek a következőket kell tartalmaznia:

—

információk arra vonatkozóan, hogy a szponzorált tartalom vagy a szponzorálás az aktuális állapot szerint aktív vagy inaktív-e,

| — | az időtartam, amíg a szponzorált tartalmú hirdetés aktív volt, |
| --- | --- |

—

az időtartam, amíg a szponzorált tartalmú hirdetés aktív volt,

| — | a szponzor vagy a hirdető neve és elérhetőségi adatai, valamint – ha az más – annak neve és elérhetőségi adatai, akinek a nevében a szponzorált tartalom vagy hirdetés elhelyezésre került, |
| --- | --- |

—

a szponzor vagy a hirdető neve és elérhetőségi adatai, valamint – ha az más – annak neve és elérhetőségi adatai, akinek a nevében a szponzorált tartalom vagy hirdetés elhelyezésre került,

| — | az elért felhasználók teljes száma, |
| --- | --- |

—

az elért felhasználók teljes száma,

| — | információk a megcélzott felhasználói csoportról. |
| --- | --- |

—

információk a megcélzott felhasználói csoportról.

A felhasználói jogok interoperabilitás, összekapcsolás és hordozhatóság tekintetében történő tisztességes érvényesítéséhez a következő elemek szükségesek:

| — | az adatmegosztást – mindenekelőtt az adatok interoperabilitása, összekapcsolása és hordozhatósága révén – megkönnyítő tisztességes szerződéses feltételek meghatározására nyitva álló lehetőség értékelése a piaci erő kiegyensúlyozatlanságának kezelése érdekében; |
| --- | --- |

—

az adatmegosztást – mindenekelőtt az adatok interoperabilitása, összekapcsolása és hordozhatósága révén – megkönnyítő tisztességes szerződéses feltételek meghatározására nyitva álló lehetőség értékelése a piaci erő kiegyensúlyozatlanságának kezelése érdekében;

| — | a jelentős piaci erővel rendelkező platformokra vonatkozó követelmény, amely szerint e platformok kötelesek olyan alkalmazásprogramozási felületet biztosítani, amelyen keresztül a harmadik felek platformjai és azok felhasználói együttműködhetnek az alkalmazásprogramozási felületet biztosító platform fő funkcióival és felhasználóival, beleértve a harmadik felek által nyújtott, a felhasználói élmény javítását és testre szabását célzó szolgáltatásokat is, különösen az adatvédelmi beállításokat és a tartalomgondozási beállításokat testre szabó szolgáltatásokon keresztül; |
| --- | --- |

—

a jelentős piaci erővel rendelkező platformokra vonatkozó követelmény, amely szerint e platformok kötelesek olyan alkalmazásprogramozási felületet biztosítani, amelyen keresztül a harmadik felek platformjai és azok felhasználói együttműködhetnek az alkalmazásprogramozási felületet biztosító platform fő funkcióival és felhasználóival, beleértve a harmadik felek által nyújtott, a felhasználói élmény javítását és testre szabását célzó szolgáltatásokat is, különösen az adatvédelmi beállításokat és a tartalomgondozási beállításokat testre szabó szolgáltatásokon keresztül;

| — | olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy az alkalmazásprogramozási felületet biztosító, jelentős piaci erővel rendelkező platformok nem oszthatják meg, nem őrizhetik meg és nem használhatják fel a harmadik felek által nyújtott szolgáltatások révén kapott adatokat, és azokból nem tehetnek szert bevételre; |
| --- | --- |

—

olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy az alkalmazásprogramozási felületet biztosító, jelentős piaci erővel rendelkező platformok nem oszthatják meg, nem őrizhetik meg és nem használhatják fel a harmadik felek által nyújtott szolgáltatások révén kapott adatokat, és azokból nem tehetnek szert bevételre;

| — | olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy az interoperabilitásra és összekapcsolásra vonatkozó kötelezettségek nem korlátozhatják, akadályozhatják vagy késleltethetik a tárhelyszolgáltató platformok azon képességét, hogy biztonsági problémákat hárítsanak el, a biztonsági problémák elhárításának szükségessége pedig ne vezessen az interoperabilitást és összekapcsolást biztosító alkalmazásprogramozási felület indokolatlan felfüggesztéséhez; |
| --- | --- |

—

olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy az interoperabilitásra és összekapcsolásra vonatkozó kötelezettségek nem korlátozhatják, akadályozhatják vagy késleltethetik a tárhelyszolgáltató platformok azon képességét, hogy biztonsági problémákat hárítsanak el, a biztonsági problémák elhárításának szükségessége pedig ne vezessen az interoperabilitást és összekapcsolást biztosító alkalmazásprogramozási felület indokolatlan felfüggesztéséhez;

| — | olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály előírja a platformok számára, hogy gondoskodjanak az általános adatvédelmi rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében megállapított adathordozhatósági rendelkezések technikai megvalósíthatóságáról; |
| --- | --- |

—

olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály előírja a platformok számára, hogy gondoskodjanak az általános adatvédelmi rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében megállapított adathordozhatósági rendelkezések technikai megvalósíthatóságáról;

| — | olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok nyilvánosan dokumentálják az általuk a szolgáltatások interoperabilitásának és összekapcsolásának lehetővé tétele céljából rendelkezésre bocsátott valamennyi alkalmazásprogramozási felületet. |
| --- | --- |

—

olyan rendelkezések, amelyek biztosítják, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok nyilvánosan dokumentálják az általuk a szolgáltatások interoperabilitásának és összekapcsolásának lehetővé tétele céljából rendelkezésre bocsátott valamennyi alkalmazásprogramozási felületet.

A megosztott könyvelési technológiák, többek között a blokkláncok, és különösen az intelligens szerződések polgári és kereskedelmi jogi szempontjainak megfelelő szabályozásához a következő elemek szükségesek:

| — | olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy megfelelő jogszabályi keret áll rendelkezésre a digitális szolgáltatások, többek között a megosztott könyvelési technológiák, például a blokkláncok és az intelligens szerződések fejlesztésére és bevezetésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy megfelelő jogszabályi keret áll rendelkezésre a digitális szolgáltatások, többek között a megosztott könyvelési technológiák, például a blokkláncok és az intelligens szerződések fejlesztésére és bevezetésére vonatkozóan;

| — | olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az intelligens szerződések tartalmaznak az e szerződések végrehajtásának leállítását és visszafordítását lehetővé tevő mechanizmusokat, különösen a gyengébb felek egyéni vagy a közvélemény – például kartellmegállapodásokkal kapcsolatos – aggodalmainak figyelembevétele, valamint a hitelezők jogainak a fizetésképtelenségi és szerkezetátalakítási eljárások során történő tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az intelligens szerződések tartalmaznak az e szerződések végrehajtásának leállítását és visszafordítását lehetővé tevő mechanizmusokat, különösen a gyengébb felek egyéni vagy a közvélemény – például kartellmegállapodásokkal kapcsolatos – aggodalmainak figyelembevétele, valamint a hitelezők jogainak a fizetésképtelenségi és szerkezetátalakítási eljárások során történő tiszteletben tartása érdekében;

| — | olyan intézkedések, amelyek biztosítják az intelligens szerződésekben részt vevő felek közötti megfelelő egyensúlyt, valamint e felek egyenrangúságát, figyelembe véve különösen a kisvállalkozások és a kkv-k érdekeit, amelyek tekintetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a lehetséges módozatokat; |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyek biztosítják az intelligens szerződésekben részt vevő felek közötti megfelelő egyensúlyt, valamint e felek egyenrangúságát, figyelembe véve különösen a kisvállalkozások és a kkv-k érdekeit, amelyek tekintetében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a lehetséges módozatokat;

| — | a 2011/83/EU irányelvre vonatkozó, már meglévő útmutató aktualizálása egyrészt annak tisztázása érdekében, hogy az intelligens szerződések az említett irányelv 3. cikke (3) bekezdésének i) pontja szerinti mentesség hatálya alá tartoznak-e, másrészt pedig a határokon átnyúló műveletekkel, a közjegyző általi hitelesítésre vonatkozó követelményekkel, valamint az elállási joggal kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében. |
| --- | --- |

—

a 2011/83/EU irányelvre vonatkozó, már meglévő útmutató aktualizálása egyrészt annak tisztázása érdekében, hogy az intelligens szerződések az említett irányelv 3. cikke (3) bekezdésének i) pontja szerinti mentesség hatálya alá tartoznak-e, másrészt pedig a határokon átnyúló műveletekkel, a közjegyző általi hitelesítésre vonatkozó követelményekkel, valamint az elállási joggal kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében.

A méltányos nemzetközi magánjogi szabályokhoz, amelyek nem fosztják meg a felhasználókat az igazságszolgáltatáshoz való jogtól:

| — | biztosítani kell, hogy az általános szerződéses feltételek nem tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek a nemzetközi magánjogi kérdéseket az igazságszolgáltatáshoz való jog kárára szabályozzák, és ezt mindenekelőtt az e tekintetben meglévő intézkedések hatékony végrehajtásával kell megvalósítani; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy az általános szerződéses feltételek nem tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek a nemzetközi magánjogi kérdéseket az igazságszolgáltatáshoz való jog kárára szabályozzák, és ezt mindenekelőtt az e tekintetben meglévő intézkedések hatékony végrehajtásával kell megvalósítani;

| — | olyan intézkedések szükségesek, amelyek tisztázzák a platformok adatokkal kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó nemzetközi magánjogi szabályokat, hogy azok ne legyenek hátrányosak az uniós polgárokra nézve; |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések szükségesek, amelyek tisztázzák a platformok adatokkal kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó nemzetközi magánjogi szabályokat, hogy azok ne legyenek hátrányosak az uniós polgárokra nézve;

| — | a multilateralizmusra kell építeni, és amennyiben lehetséges a megfelelő nemzetközi fórumok keretében kell megállapodásra jutni. |
| --- | --- |

—

a multilateralizmusra kell építeni, és amennyiben lehetséges a megfelelő nemzetközi fórumok keretében kell megállapodásra jutni.

Kizárólag abban az esetben helyénvaló javaslatot tenni az Unión belül alkalmazott intézkedésekre, ha lehetetlennek bizonyul észszerű időn belül multilateralizmuson alapuló megoldás kialakítása annak biztosítása érdekében, hogy a digitális szolgáltatások használatát az Unióban az uniós bíróságok joghatósága alatt teljes mértékben az uniós jog szabályozza.

B.   A KÉRT JOGALKOTÁSI JAVASLAT SZÖVEGE

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A digitális szolgáltatók által a felhasználókkal fennálló kapcsolatokra vonatkozóan alkalmazott szerződéses feltételek gyakran nem alkuképesek, és egyoldalúan, az említett szolgáltatók által módosíthatók. Jogalkotási szintű fellépésre van szükség e szerződéses feltételek minimumkövetelményeinek bevezetéséhez, különösen a tartalomkezelésére vonatkozó eljárási szabályok tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A digitális szolgáltatók által a felhasználókkal fennálló kapcsolatokra vonatkozóan alkalmazott szerződéses feltételek gyakran nem alkuképesek, és egyoldalúan, az említett szolgáltatók által módosíthatók. Jogalkotási szintű fellépésre van szükség e szerződéses feltételek minimumkövetelményeinek bevezetéséhez, különösen a tartalomkezelésére vonatkozó eljárási szabályok tekintetében.

| (2) | A tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderáló gyakorlatait szabályozó polgári jogi rendszerek uniós szinten bizonyos ágazatspecifikus rendelkezéseken, valamint a tagállamok által nemzeti szinten elfogadott törvényeken alapulnak, és jelentős különbségek vannak az említett polgári jogi rendszerek által a tárhelyszolgáltató platformokra kirótt kötelezettségek, továbbá a végrehajtási mechanizmusaik terén. |
| --- | --- |

(2)

A tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderáló gyakorlatait szabályozó polgári jogi rendszerek uniós szinten bizonyos ágazatspecifikus rendelkezéseken, valamint a tagállamok által nemzeti szinten elfogadott törvényeken alapulnak, és jelentős különbségek vannak az említett polgári jogi rendszerek által a tárhelyszolgáltató platformokra kirótt kötelezettségek, továbbá a végrehajtási mechanizmusaik terén.

| (3) | A tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderálását szabályozó polgári jogi rendszerek ebből következő összehangolatlansága nem csupán jogi bizonytalanságot teremt, amely arra ösztönözheti e platformokat, hogy a szükségesnél szigorúbb gyakorlatokat vezessenek be a szolgáltatásuk igénybevételéből eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében, hanem a digitális egységes piac széttöredezettségéhez is vezet, ami akadályozza a növekedést és az innovációt, valamint az európai vállalkozások fejlődését a digitális egységes piacon. |
| --- | --- |

(3)

A tárhelyszolgáltató platformok tartalommoderálását szabályozó polgári jogi rendszerek ebből következő összehangolatlansága nem csupán jogi bizonytalanságot teremt, amely arra ösztönözheti e platformokat, hogy a szükségesnél szigorúbb gyakorlatokat vezessenek be a szolgáltatásuk igénybevételéből eredő kockázatok minimálisra csökkentése érdekében, hanem a digitális egységes piac széttöredezettségéhez is vezet, ami akadályozza a növekedést és az innovációt, valamint az európai vállalkozások fejlődését a digitális egységes piacon.

| (4) | Tekintettel a digitális egységes piac széttöredezettségének káros hatásaira, valamint az abból fakadó, a vállalkozásokat és fogyasztókat érintő jogbizonytalanságra, továbbá a tárhelyszolgáltatás nemzetközi jellegére, a moderálandó tartalmak hatalmas volumenére, valamint néhány, az Unión kívül található tárhelyszolgáltató platform jelentős piaci erejére, a tárhelyszolgáltatással kapcsolatban felmerülő különböző kérdések teljes harmonizációt biztosító, ebből adódóan pedig rendelet útján történő szabályozást igényelnek. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a digitális egységes piac széttöredezettségének káros hatásaira, valamint az abból fakadó, a vállalkozásokat és fogyasztókat érintő jogbizonytalanságra, továbbá a tárhelyszolgáltatás nemzetközi jellegére, a moderálandó tartalmak hatalmas volumenére, valamint néhány, az Unión kívül található tárhelyszolgáltató platform jelentős piaci erejére, a tárhelyszolgáltatással kapcsolatban felmerülő különböző kérdések teljes harmonizációt biztosító, ebből adódóan pedig rendelet útján történő szabályozást igényelnek.

| (5) | A felhasználókkal fennálló kapcsolatok tekintetében e rendeletnek meg kell állapítania a tárhelyszolgáltató platformok szerződéses feltételeinek tisztességességére, átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó minimumkövetelményeket. A szerződéses feltételeknek világosnak, hozzáférhetőnek, érthetőnek és egyértelműnek kell lenniük, és emellett olyan tisztességes, átlátható, kötelező érvényű és egységes előírásokat és eljárásokat kell tartalmazniuk a tartalommoderálás tekintetében, amelyek szavatolják az elérhető és független bírósági jogorvoslat igénybevételét, és megfelelnek az alapvető jogoknak. |
| --- | --- |

(5)

A felhasználókkal fennálló kapcsolatok tekintetében e rendeletnek meg kell állapítania a tárhelyszolgáltató platformok szerződéses feltételeinek tisztességességére, átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó minimumkövetelményeket. A szerződéses feltételeknek világosnak, hozzáférhetőnek, érthetőnek és egyértelműnek kell lenniük, és emellett olyan tisztességes, átlátható, kötelező érvényű és egységes előírásokat és eljárásokat kell tartalmazniuk a tartalommoderálás tekintetében, amelyek szavatolják az elérhető és független bírósági jogorvoslat igénybevételét, és megfelelnek az alapvető jogoknak.

| (6) | A tartalmaknak az azokban bemutatott nézeteken vagy álláspontokon alapuló, felhasználóra szabott felerősítése a digitális társadalom egyik legkárosabb gyakorlata, különösen az olyan esetekben, amikor e tartalmak láthatóságát a felhasználó egyéb felerősített tartalmakkal való korábbi interakciója alapján, valamint a felhasználói profilok célzott hirdetésekhez történő optimalizálása céljából növelik. |
| --- | --- |

(6)

A tartalmaknak az azokban bemutatott nézeteken vagy álláspontokon alapuló, felhasználóra szabott felerősítése a digitális társadalom egyik legkárosabb gyakorlata, különösen az olyan esetekben, amikor e tartalmak láthatóságát a felhasználó egyéb felerősített tartalmakkal való korábbi interakciója alapján, valamint a felhasználói profilok célzott hirdetésekhez történő optimalizálása céljából növelik.

| (7) | A keresési eredmények rangsorolásáról döntő algoritmusok befolyásolják az egyéni és közösségi kommunikációt és interakciókat, és véleményformálók lehetnek, különösen a médiatartalom esetében. |
| --- | --- |

(7)

A keresési eredmények rangsorolásáról döntő algoritmusok befolyásolják az egyéni és közösségi kommunikációt és interakciókat, és véleményformálók lehetnek, különösen a médiatartalom esetében.

| (8) | A felhasználók számára láthatóvá tett tartalmak gondozása tekintetében – többek között a felhasználói jogok érvényesítése érdekében – egyrészt megfelelő szintű átláthatóságot kell biztosítani a felhasználóknak, másrészt lehetővé kell tenni számukra, hogy megfelelő mértékű befolyást gyakorolhassanak, ideértve az időrendi sorrendben történő megjelenítésen kívüli tartalomgondozás teljes visszautasításának lehetőségét is. Kiemelendő, hogy a felhasználó önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelműen kinyilvánított előzetes hozzájárulása nélkül a felhasználó esetében nem alkalmazható tartalommoderálás. A célzott hirdetésekhez való hozzájárulást nem lehet önkéntesen megadott és érvényes hozzájárulásnak tekinteni, amennyiben a szolgáltatáshoz való hozzáférés feltételéül szabják az adatkezelést. |
| --- | --- |

(8)

A felhasználók számára láthatóvá tett tartalmak gondozása tekintetében – többek között a felhasználói jogok érvényesítése érdekében – egyrészt megfelelő szintű átláthatóságot kell biztosítani a felhasználóknak, másrészt lehetővé kell tenni számukra, hogy megfelelő mértékű befolyást gyakorolhassanak, ideértve az időrendi sorrendben történő megjelenítésen kívüli tartalomgondozás teljes visszautasításának lehetőségét is. Kiemelendő, hogy a felhasználó önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelműen kinyilvánított előzetes hozzájárulása nélkül a felhasználó esetében nem alkalmazható tartalommoderálás. A célzott hirdetésekhez való hozzájárulást nem lehet önkéntesen megadott és érvényes hozzájárulásnak tekinteni, amennyiben a szolgáltatáshoz való hozzáférés feltételéül szabják az adatkezelést.

| (9) | A tárhelyszolgáltató platformok szerződéses feltételeire vagy bármilyen, a tárhelyszolgáltató platformok tartalomkezelési szabályainak általános leírásra vonatkozóan adott általános jellegű felhasználói hozzájárulás nem tekinthető elégséges hozzájárulásnak ahhoz, hogy a felhasználó számára automatikusan moderált tartalmakat jelenítsenek meg. |
| --- | --- |

(9)

A tárhelyszolgáltató platformok szerződéses feltételeire vagy bármilyen, a tárhelyszolgáltató platformok tartalomkezelési szabályainak általános leírásra vonatkozóan adott általános jellegű felhasználói hozzájárulás nem tekinthető elégséges hozzájárulásnak ahhoz, hogy a felhasználó számára automatikusan moderált tartalmakat jelenítsenek meg.

| (10) | E rendelet – a hatályos uniós jog eltérő rendelkezése hiányában – nem kötelezi a tárhelyszolgáltató platformokat arra, hogy bármilyen formájú automatizált előzetes tartalomellenőrzést alkalmazzanak, és előírja, hogy a platformok által önkéntesen alkalmazott tartalommoderálási eljárások nem vezethetnek automatizált eszközökön alapuló előzetes ellenőrzési intézkedésekhez vagy a tartalom feltöltésének szűréséhez. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet – a hatályos uniós jog eltérő rendelkezése hiányában – nem kötelezi a tárhelyszolgáltató platformokat arra, hogy bármilyen formájú automatizált előzetes tartalomellenőrzést alkalmazzanak, és előírja, hogy a platformok által önkéntesen alkalmazott tartalommoderálási eljárások nem vezethetnek automatizált eszközökön alapuló előzetes ellenőrzési intézkedésekhez vagy a tartalom feltöltésének szűréséhez.

| (11) | E rendeletnek emellett olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek tiltják a diszkriminatív tartalommoderálási gyakorlatokat, a tartalommoderálás tekintetében a kizsákmányolást vagy kirekesztést, különösen azokban az esetekben, amikor a felhasználó által létrehozott tartalmat a külső megjelenés, etnikai származás, nem, szexuális irányultság, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor, terhesség vagy gyermeknevelés, nyelv vagy társadalmi osztály alapján távolítják el. |
| --- | --- |

(11)

E rendeletnek emellett olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek tiltják a diszkriminatív tartalommoderálási gyakorlatokat, a tartalommoderálás tekintetében a kizsákmányolást vagy kirekesztést, különösen azokban az esetekben, amikor a felhasználó által létrehozott tartalmat a külső megjelenés, etnikai származás, nem, szexuális irányultság, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor, terhesség vagy gyermeknevelés, nyelv vagy társadalmi osztály alapján távolítják el.

| (12) | Az e rendelet szerinti bejelentéstételi jog megillet minden olyan természetes és jogi személyt, a közjogi hatóságokat is ideértve, akik vagy amelyek számára weboldalon vagy alkalmazáson keresztül tartalmakat tesznek elérhetővé. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet szerinti bejelentéstételi jog megillet minden olyan természetes és jogi személyt, a közjogi hatóságokat is ideértve, akik vagy amelyek számára weboldalon vagy alkalmazáson keresztül tartalmakat tesznek elérhetővé.

| (13) | A bejelentés megtételét követően a tárhelyszolgáltató platformnak tájékoztatnia kell a feltöltőt a bejelentéstételről, különösen pedig a bejelentés és a meghozandó intézkedések okáról, továbbá információkkal kell szolgálnia az eljárásról, többek között a fellebbezésről és a független vitarendezési testületek elé terjesztésről, valamint a hamis bejelentés esetén rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről. Ha azonban a hatóságok folyamatban lévő bűnügyi nyomozásról tájékoztatták a tárhelyszolgáltató platformot, ezek az információk nem adhatók meg. Ilyen esetben az érintett hatóságok feladata, hogy az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban tájékoztassák a feltöltőt a bejelentésről. |
| --- | --- |

(13)

A bejelentés megtételét követően a tárhelyszolgáltató platformnak tájékoztatnia kell a feltöltőt a bejelentéstételről, különösen pedig a bejelentés és a meghozandó intézkedések okáról, továbbá információkkal kell szolgálnia az eljárásról, többek között a fellebbezésről és a független vitarendezési testületek elé terjesztésről, valamint a hamis bejelentés esetén rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről. Ha azonban a hatóságok folyamatban lévő bűnügyi nyomozásról tájékoztatták a tárhelyszolgáltató platformot, ezek az információk nem adhatók meg. Ilyen esetben az érintett hatóságok feladata, hogy az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban tájékoztassák a feltöltőt a bejelentésről.

| (14) | Valamennyi érintett felet tájékoztatni kell a bejelentéssel kapcsolatos döntésről. Az érintett feleknek nyújtott tájékoztatásnak a döntés eredményén kívül tartalmaznia kell legalább a döntés indokolását, valamint azt, hogy a döntés meghozatalára kizárólag emberi közreműködéssel került-e sor, továbbá a felülvizsgálat vagy jogorvoslat vonatkozásában releváns információkat. |
| --- | --- |

(14)

Valamennyi érintett felet tájékoztatni kell a bejelentéssel kapcsolatos döntésről. Az érintett feleknek nyújtott tájékoztatásnak a döntés eredményén kívül tartalmaznia kell legalább a döntés indokolását, valamint azt, hogy a döntés meghozatalára kizárólag emberi közreműködéssel került-e sor, továbbá a felülvizsgálat vagy jogorvoslat vonatkozásában releváns információkat.

| (15) | A tartalmat nyilvánvalóan jogellenesnek kell tekinteni, ha arról kétséget kizáróan és alapos vizsgálat elvégzése nélkül megállapítható, hogy sérti az online tartalmak jogszerűségét szabályozó jogi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(15)

A tartalmat nyilvánvalóan jogellenesnek kell tekinteni, ha arról kétséget kizáróan és alapos vizsgálat elvégzése nélkül megállapítható, hogy sérti az online tartalmak jogszerűségét szabályozó jogi rendelkezéseket.

| (16) | Tekintettel a tárhelyszolgáltatás azonnali jellegére, valamint arra, hogy a tartalomfeltöltés gyakran ideiglenes célt szolgál, a gyors és hatékony bíróságon kívüli jogorvoslat biztosítása érdekében gondoskodni kell független vitarendezési testületekről. Ezeknek a testületeknek hatáskörrel kell rendelkezniük a felhasználók által feltöltött tartalom jogszerűségével, valamint a szerződéses feltételek helyes alkalmazásával kapcsolatos viták rendezéséhez. Ez az eljárás mindazonáltal nem akadályozhatja meg a felhasználókat az igazságszolgáltatáshoz, valamint a bíróság előtti jogorvoslathoz való jog gyakorlásában. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel a tárhelyszolgáltatás azonnali jellegére, valamint arra, hogy a tartalomfeltöltés gyakran ideiglenes célt szolgál, a gyors és hatékony bíróságon kívüli jogorvoslat biztosítása érdekében gondoskodni kell független vitarendezési testületekről. Ezeknek a testületeknek hatáskörrel kell rendelkezniük a felhasználók által feltöltött tartalom jogszerűségével, valamint a szerződéses feltételek helyes alkalmazásával kapcsolatos viták rendezéséhez. Ez az eljárás mindazonáltal nem akadályozhatja meg a felhasználókat az igazságszolgáltatáshoz, valamint a bíróság előtti jogorvoslathoz való jog gyakorlásában.

| (17) | A független vitarendezési testületek létrehozása mérsékelheti a bíróságokra nehezedő terhet azáltal, hogy biztosítja – a bírósági jogorvoslathoz való jog sérelme nélkül – a tartalomkezelési döntésekkel kapcsolatos viták gyors rendezését. Tekintettel arra, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok számára különösen előnyös lehet a független vitarendezési testületek alkalmazásának bevezetése, helyénvaló, hogy e platformok hozzájáruljanak e testületek finanszírozásához. Ezt az alapot független módon az európai szervezetnek kell kezelnie azzal a céllal, hogy segítse a tagállamokat a független vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e testületek megfelelő erőforrásokkal rendelkezzenek ahhoz, hogy szakértelmük és függetlenségük biztosított legyen. |
| --- | --- |

(17)

A független vitarendezési testületek létrehozása mérsékelheti a bíróságokra nehezedő terhet azáltal, hogy biztosítja – a bírósági jogorvoslathoz való jog sérelme nélkül – a tartalomkezelési döntésekkel kapcsolatos viták gyors rendezését. Tekintettel arra, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok számára különösen előnyös lehet a független vitarendezési testületek alkalmazásának bevezetése, helyénvaló, hogy e platformok hozzájáruljanak e testületek finanszírozásához. Ezt az alapot független módon az európai szervezetnek kell kezelnie azzal a céllal, hogy segítse a tagállamokat a független vitarendezési testületek működési költségeinek finanszírozásában. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e testületek megfelelő erőforrásokkal rendelkezzenek ahhoz, hogy szakértelmük és függetlenségük biztosított legyen.

| (18) | A felhasználók számára biztosítani kell a jogot, hogy – alternatív vitarendezési mechanizmusként működő – tisztességes és független vitarendezési testülethez forduljanak, ha vitatni kívánják a tárhelyszolgáltató platformnak az általuk feltöltött tartalomra vonatkozó bejelentés nyomán hozott döntését. A bejelentők számára biztosítani kell e jogot, amennyiben a szóban forgó tartalom vonatkozásában polgári eljárásban kereshetőségi joggal rendelkeznének. |
| --- | --- |

(18)

A felhasználók számára biztosítani kell a jogot, hogy – alternatív vitarendezési mechanizmusként működő – tisztességes és független vitarendezési testülethez forduljanak, ha vitatni kívánják a tárhelyszolgáltató platformnak az általuk feltöltött tartalomra vonatkozó bejelentés nyomán hozott döntését. A bejelentők számára biztosítani kell e jogot, amennyiben a szóban forgó tartalom vonatkozásában polgári eljárásban kereshetőségi joggal rendelkeznének.

| (19) | Ami a joghatóságot illeti, az illetékes független vitarendezési testület az a testület, amely abban a tagállamban található, ahol a vita tárgyát képező tartalmat feltöltötték. A természetes személyek számára minden esetben lehetővé kell tenni, hogy a lakóhelyük szerinti tagállam független vitarendezési testületéhez nyújtsanak be panaszt. |
| --- | --- |

(19)

Ami a joghatóságot illeti, az illetékes független vitarendezési testület az a testület, amely abban a tagállamban található, ahol a vita tárgyát képező tartalmat feltöltötték. A természetes személyek számára minden esetben lehetővé kell tenni, hogy a lakóhelyük szerinti tagállam független vitarendezési testületéhez nyújtsanak be panaszt.

| (20) | A visszaélések bejelentése elősegíti a jogsértések megelőzését, valamint a közérdeket érintő fenyegetések és károk felderítését, amelyekre egyébként nem derülne fény. A visszaélést bejelentő személyek védelme fontos szerepet játszik a véleménynyilvánítás szabadságának, a tömegtájékoztatás szabadságának és a nyilvánosság tájékoztatáshoz való jogának védelmében. Az e rendeletben foglaltakat érintő jogsértések esetében ezért az (EU) 2019/1937 irányelv (1) alkalmazandó. Ennek megfelelően az említett irányelvet módosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

A visszaélések bejelentése elősegíti a jogsértések megelőzését, valamint a közérdeket érintő fenyegetések és károk felderítését, amelyekre egyébként nem derülne fény. A visszaélést bejelentő személyek védelme fontos szerepet játszik a véleménynyilvánítás szabadságának, a tömegtájékoztatás szabadságának és a nyilvánosság tájékoztatáshoz való jogának védelmében. Az e rendeletben foglaltakat érintő jogsértések esetében ezért az (EU) 2019/1937 irányelv (1) alkalmazandó. Ennek megfelelően az említett irányelvet módosítani kell.

| (21) | E rendeletnek meg kell határoznia a végrehajtásáról szóló jelentéstételre és az észszerű időn belüli felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségeket. E célból a tagállamok által e rendelet szerint biztosítandó független vitarendezési testületeknek jelentéseket kell benyújtaniuk az eléjük utalt ügyek számáról, a meghozott – a személyes adatokat adott esetben anonimizált formában tartalmazó – határozatokról, többek között azoknak az ügyeknek a számáról, amelyekkel foglalkoztak, továbbá a rendszerszintű problémákra vonatkozó adatokról, a tendenciákról, valamint a független vitarendezési testületek határozatait be nem tartó platformok azonosításáról. |
| --- | --- |

(21)

E rendeletnek meg kell határoznia a végrehajtásáról szóló jelentéstételre és az észszerű időn belüli felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségeket. E célból a tagállamok által e rendelet szerint biztosítandó független vitarendezési testületeknek jelentéseket kell benyújtaniuk az eléjük utalt ügyek számáról, a meghozott – a személyes adatokat adott esetben anonimizált formában tartalmazó – határozatokról, többek között azoknak az ügyeknek a számáról, amelyekkel foglalkoztak, továbbá a rendszerszintű problémákra vonatkozó adatokról, a tendenciákról, valamint a független vitarendezési testületek határozatait be nem tartó platformok azonosításáról.

| (22) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen az EU-n belüli tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogok szabályozási keretének létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen az EU-n belüli tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogok szabályozási keretének létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | Az e rendeletben meghatározott uniós szintű fellépést jelentősen erősítené, ha egy európai szervezetet bíznának meg a tárhelyszolgáltató platformok e rendelet rendelkezéseinek való megfelelésének megfelelő nyomon követésével, valamint biztosításával. E célból a Bizottságnak mérlegelnie kell egy már meglévő vagy új európai ügynökség vagy európai szerv kijelölésének, vagy egy hálózat vagy a nemzeti hatóságok koordinálásának lehetőségét annak érdekében, hogy ily módon az átláthatósági jelentések és a tárhelyszolgáltató platformok által a tartalomkezeléshez alkalmazott algoritmusok ellenőrzése alapján meg lehessen vizsgálni a tartalomkezelésre vonatkozóan megállapított szabályoknak való megfelelést (a továbbiakban: európai szervezet). |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben meghatározott uniós szintű fellépést jelentősen erősítené, ha egy európai szervezetet bíznának meg a tárhelyszolgáltató platformok e rendelet rendelkezéseinek való megfelelésének megfelelő nyomon követésével, valamint biztosításával. E célból a Bizottságnak mérlegelnie kell egy már meglévő vagy új európai ügynökség vagy európai szerv kijelölésének, vagy egy hálózat vagy a nemzeti hatóságok koordinálásának lehetőségét annak érdekében, hogy ily módon az átláthatósági jelentések és a tárhelyszolgáltató platformok által a tartalomkezeléshez alkalmazott algoritmusok ellenőrzése alapján meg lehessen vizsgálni a tartalomkezelésre vonatkozóan megállapított szabályoknak való megfelelést (a továbbiakban: európai szervezet).

| (24) | A tartalmak felerősítésével járó kockázatok értékelésének biztosításához létre kell hozni a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok, az európai szervezet, valamint az érintett nemzeti hatóságok részvételével félévente megtartandó, a jogszerű tartalmakra vonatkozó tartalomkezelési politikák alapvető jogokra gyakorolt hatásával foglalkozó párbeszédek rendszerét. |
| --- | --- |

(24)

A tartalmak felerősítésével járó kockázatok értékelésének biztosításához létre kell hozni a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok, az európai szervezet, valamint az érintett nemzeti hatóságok részvételével félévente megtartandó, a jogszerű tartalmakra vonatkozó tartalomkezelési politikák alapvető jogokra gyakorolt hatásával foglalkozó párbeszédek rendszerét.

| (25) | E rendelet minden alapvető jogot tiszteletben tart, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert, a Szerződésekben rögzített szabadságokat és elveket, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát és az információszabadságot, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, |
| --- | --- |

(25)

E rendelet minden alapvető jogot tiszteletben tart, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert, a Szerződésekben rögzített szabadságokat és elveket, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát és az információszabadságot, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél

E rendelet célja az, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez azáltal, hogy szabályokat állapít meg annak biztosítása érdekében, hogy a tartalomkezelésre tisztességes szerződéses jogok vonatkozzanak, valamint hogy független vitarendezési mechanizmusokkal szolgáljon a tartalomkezeléssel kapcsolatos vitákhoz.

2. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet az Unióban weboldalakon vagy alkalmazásokon keresztül a nyilvánosság számára elérhető tartalmakat tároló és kezelő tárhelyszolgáltató platformokra alkalmazandó, függetlenül a tárhelyszolgáltató platform letelepedési vagy bejegyzési helyétől vagy üzleti tevékenységének fő helyétől.

(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a tárhelyszolgáltató platformokra, amelyek:

| a) | nem kereskedelmi jellegűek; vagy |
| --- | --- |

a)

nem kereskedelmi jellegűek; vagy

| b) | kevesebb mint [100 000] (2) felhasználóval rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

kevesebb mint [100 000] (2) felhasználóval rendelkeznek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „tárhelyszolgáltató platform”: az információs társadalommal összefüggő, az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett szolgáltatás, amely elsődleges vagy egyik fő rendeltetése szerint regisztrált vagy nem regisztrált felhasználóknak nyújt lehetőséget arra, hogy tartalmat tölthessenek fel egy nyilvánosan hozzáférhető weboldalon vagy alkalmazásban való megjelenítés céljából; |
| --- | --- |

1.

„tárhelyszolgáltató platform”: az információs társadalommal összefüggő, az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett szolgáltatás, amely elsődleges vagy egyik fő rendeltetése szerint regisztrált vagy nem regisztrált felhasználóknak nyújt lehetőséget arra, hogy tartalmat tölthessenek fel egy nyilvánosan hozzáférhető weboldalon vagy alkalmazásban való megjelenítés céljából;

| 2. | „jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platform”: a következő jellemzők közül legalább kettővel rendelkező tárhelyszolgáltató platform:






  a) | képes felhasználói bázisának fejlesztésére vagy megőrzésére egyfelől a felhasználói jelentős részét függő helyzetbe hozó hálózati hatások, másfelől a gazdasági függőség kialakítását lehetővé tevő downstream piaci pozíciója révén; |
| --- | --- | --- |

2.

„jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platform”: a következő jellemzők közül legalább kettővel rendelkező tárhelyszolgáltató platform:

a)

képes felhasználói bázisának fejlesztésére vagy megőrzésére egyfelől a felhasználói jelentős részét függő helyzetbe hozó hálózati hatások, másfelől a gazdasági függőség kialakítását lehetővé tevő downstream piaci pozíciója révén;

| b) | az aktív felhasználók száma vagy a platform éves globális forgalma alapján jelentős piaci mérettel rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

az aktív felhasználók száma vagy a platform éves globális forgalma alapján jelentős piaci mérettel rendelkezik;

| c) | csoportja vagy anyavállalata által ellenőrzött üzleti vagy hálózati környezetbe tagozódik, ami lehetővé teszi a piaci erő egyik piacról egy szomszédos piacra történő átvitelét; |
| --- | --- |

c)

csoportja vagy anyavállalata által ellenőrzött üzleti vagy hálózati környezetbe tagozódik, ami lehetővé teszi a piaci erő egyik piacról egy szomszédos piacra történő átvitelét;

| d) | a tartalmak vagy információk egy egész kategóriája tekintetében kapuőrként gyakorol ellenőrzést a hozzáférés felett; |
| --- | --- |

d)

a tartalmak vagy információk egy egész kategóriája tekintetében kapuőrként gyakorol ellenőrzést a hozzáférés felett;

| e) | nagy mennyiségű, kiváló minőségű, a felhasználók által megadott, vagy a felhasználók online viselkedésének nyomon követése révén szerzett személyes adathoz fér hozzá, és ezek az adatok nélkülözhetetlenek a hasonló szolgáltatások nyújtásához és fejlesztéséhez, a potenciális versenytársak számára pedig nehezen hozzáférhetők vagy replikálhatók; |
| --- | --- |

e)

nagy mennyiségű, kiváló minőségű, a felhasználók által megadott, vagy a felhasználók online viselkedésének nyomon követése révén szerzett személyes adathoz fér hozzá, és ezek az adatok nélkülözhetetlenek a hasonló szolgáltatások nyújtásához és fejlesztéséhez, a potenciális versenytársak számára pedig nehezen hozzáférhetők vagy replikálhatók;

| 3. | „tartalom”: bármely eszme, gondolat, kifejezési forma vagy információ tetszőleges formátumban, például szövegként, képként, audio- vagy videoanyagként megjelenítve; |
| --- | --- |

3.

„tartalom”: bármely eszme, gondolat, kifejezési forma vagy információ tetszőleges formátumban, például szövegként, képként, audio- vagy videoanyagként megjelenítve;

| 4. | „jogellenes tartalom”: minden olyan tartalom, amely nem felel meg az uniós jognak vagy a tartalom tárolási helye szerinti tagállam jogának; |
| --- | --- |

4.

„jogellenes tartalom”: minden olyan tartalom, amely nem felel meg az uniós jognak vagy a tartalom tárolási helye szerinti tagállam jogának;

| 5. | „tartalomkezelés”: a tartalom moderálása és gondozása a tárhelyszolgáltató platformokon; |
| --- | --- |

5.

„tartalomkezelés”: a tartalom moderálása és gondozása a tárhelyszolgáltató platformokon;

| 6. | „tartalommoderálás”: előre meghatározott szabályok és iránymutatások követése és alkalmazása a felhasználó által létrehozott, közzétett vagy megosztott tartalomra annak biztosítása érdekében, hogy a tartalom megfeleljen a jogi és szabályozási követelményeknek, a közösségi iránymutatásoknak és a szerződéses feltételeknek, valamint a platform ezekből következő – akár automatizált eszközök által, akár emberi közreműködéssel végrehajtott – intézkedései, például a tartalom eltávolítása, a felhasználói fiók törlése vagy felfüggesztése; |
| --- | --- |

6.

„tartalommoderálás”: előre meghatározott szabályok és iránymutatások követése és alkalmazása a felhasználó által létrehozott, közzétett vagy megosztott tartalomra annak biztosítása érdekében, hogy a tartalom megfeleljen a jogi és szabályozási követelményeknek, a közösségi iránymutatásoknak és a szerződéses feltételeknek, valamint a platform ezekből következő – akár automatizált eszközök által, akár emberi közreműködéssel végrehajtott – intézkedései, például a tartalom eltávolítása, a felhasználói fiók törlése vagy felfüggesztése;

| 7. | „tartalomgondozás”: tartalmak kiválasztása, optimalizálása, fontossági sorrendbe rendezése és ajánlása az egyéni felhasználói profil alapján, weboldalon vagy alkalmazásban való megjelenítés céljából; |
| --- | --- |

7.

„tartalomgondozás”: tartalmak kiválasztása, optimalizálása, fontossági sorrendbe rendezése és ajánlása az egyéni felhasználói profil alapján, weboldalon vagy alkalmazásban való megjelenítés céljából;

| 8. | „szerződéses feltételek”: minden olyan feltétel, követelmény vagy előírás, tekintet nélkül azok megnevezésére vagy formájára, amely a tárhelyszolgáltató platform és annak felhasználói közötti szerződéses kapcsolatot szabályozza, és amelyet a tárhelyszolgáltató platform egyoldalúan határozott meg; |
| --- | --- |

8.

„szerződéses feltételek”: minden olyan feltétel, követelmény vagy előírás, tekintet nélkül azok megnevezésére vagy formájára, amely a tárhelyszolgáltató platform és annak felhasználói közötti szerződéses kapcsolatot szabályozza, és amelyet a tárhelyszolgáltató platform egyoldalúan határozott meg;

| 9. | „felhasználó”: természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a tárhelyszolgáltató platform által nyújtott szolgáltatásokat igénybe veszi vagy az ilyen platformon tárolt tartalommal műveleteket hajt végre; |
| --- | --- |

9.

„felhasználó”: természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a tárhelyszolgáltató platform által nyújtott szolgáltatásokat igénybe veszi vagy az ilyen platformon tárolt tartalommal műveleteket hajt végre;

| 10. | „feltöltő”: természetes vagy jogi személy, aki vagy amely tartalmat ad hozzá egy tárhelyszolgáltató platformhoz, függetlenül attól, hogy a többi felhasználó számára ez látható vagy sem; |
| --- | --- |

10.

„feltöltő”: természetes vagy jogi személy, aki vagy amely tartalmat ad hozzá egy tárhelyszolgáltató platformhoz, függetlenül attól, hogy a többi felhasználó számára ez látható vagy sem;

| 11. | „bejelentés”: hivatalos közlés, amely vitatja a tartalom jogi és szabályozási követelményeknek, a közösségi irányelveknek és a szerződéses feltételeknek való megfelelését. |
| --- | --- |

11.

„bejelentés”: hivatalos közlés, amely vitatja a tartalom jogi és szabályozási követelményeknek, a közösségi irányelveknek és a szerződéses feltételeknek való megfelelését.

4. cikk

A tartalomkezelés alapelvei

(1)   A tartalmat tisztességes, jogszerű és átlátható módon kell kezelni. A tartalomkezelési gyakorlatoknak megfelelőnek, a tartalom típusával és volumenével arányosnak, relevánsnak kell lenniük, és a tartalomkezelés céljai szempontjából a szükséges mértékre kell korlátozódniuk. A tárhelyszolgáltató platformok elszámoltathatók a tartalomkezelési gyakorlataik tisztességeségének, átláthatóságának és arányosságának biztosítása érdekében.

(2)   A tárhelyszolgáltató platformok a tartalommoderálás céljával nem alkalmazhatnak megkülönböztető gyakorlatokat a felhasználók tekintetében, a felhasználókat nem zsákmányolhatják ki vagy rekesztheti ki, például a felhasználó által létrehozott tartalom külső megjelenés, etnikai származás, nem, szexuális irányultság, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor, terhesség vagy gyermeknevelés, nyelv vagy társadalmi osztály alapján történő eltávolításával.

(3)   A tárhelyszolgáltató platformok elegendő információval látják el a felhasználókat a tartalomgondozási profiljukat és azon egyéni kritériumokat illetően, amelyek alapján a tárhelyszolgáltató platformok a felhasználóknak szánt tartalmat gondozzák, az arra vonatkozó információkat is ideértve, hogy alkalmaznak-e algoritmusokat, és azok milyen célt szolgálnak.

(4)   A tárhelyszolgáltató platformok lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy megfelelő mértékű befolyást gyakorolhassanak a számukra láthatóvá tett tartalmak gondozása felett, ideértve a tartalomgondozás teljes mértékű visszautasításának lehetőségét is. Kiemelendő, hogy a felhasználó önkéntes, konkrét, megfelelő tájékoztatáson alapuló és egyértelműen kinyilvánított előzetes hozzájárulása nélkül a felhasználó esetében nem alkalmazható tartalommoderálás.

5. cikk

Strukturált kockázati párbeszéd a tartalomkezelésről

Az európai szervezettel, valamint az érintett nemzeti hatóságokkal folytatott strukturált kockázati párbeszéd részeként a jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok felévente jelentést nyújtanak be az európai szervezetnek tartalomkezelési politikáiknak az alapvető jogokra gyakorolt hatásáról és a kockázatkezeléséről, valamint arról, hogy miként enyhítik a szóban forgó kockázatokat.

6. cikk

Átláthatósági kötelezettség

(1)   A digitális szolgáltatók megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nyilvánosságra lehessen hozni minden olyan érdekcsoport finanszírozását, amellyel a szolgáltatók digitális szolgáltatásainak felhasználói kapcsolatban állnak, valamint az ilyen érdekcsoportok és a felhasználók közötti kapcsolat jellegére vonatkozó részletes információkat. E nyilvánosságra hozatalnak lehetővé kell tennie a jogilag felelős személy azonosítását.

(2)   Az Unió területén kívül letelepedett kereskedelmi digitális szolgáltatók az Unión belüli felhasználók érdekeinek védelme érdekében kijelölnek egy jogi képviselőt, és e képviselő elérhetőségét feltüntetik és hozzáférhetővé teszik online platformjaikon.

7. cikk

Bejelentéstételre való jogosultság

(1)   Minden olyan természetes és jogi személy vagy közjogi szerv, aki vagy amely számára weboldalon, alkalmazáson vagy a szoftverek egyéb típusain keresztül tartalmat szolgáltatnak, jogosult az e rendelet szerinti bejelentéstételre.

(2)   A tagállamok szankciókat írnak elő arra az esetre, ha egy kereskedelmi, üzleti, iparosi vagy szakmai tevékenységével összefüggő célból eljáró személy rendszeresen és ismételten hamis bejelentést tesz. Az ilyen szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

8. cikk

Bejelentési eljárások

A tárhelyszolgáltató platformok szerződéses feltételeinek világos, hozzáférhető, érthető és egyértelmű információkat kell tartalmazniuk a bejelentési eljárásokra vonatkozóan, különös tekintettel a következőkre:

| a) | a maximális időtartam, amelyen belül a kérdéses tartalom feltöltőjét tájékoztatni kell a bejelentési eljárásról; |
| --- | --- |

a)

a maximális időtartam, amelyen belül a kérdéses tartalom feltöltőjét tájékoztatni kell a bejelentési eljárásról;

| b) | az időtartam, amelyen belül a feltöltő fellebbezést nyújthat be; |
| --- | --- |

b)

az időtartam, amelyen belül a feltöltő fellebbezést nyújthat be;

| c) | a tárhelyszolgáltató platform számára a bejelentés gyors kezelésére és a döntéshozatalra rendelkezésre álló határidő; |
| --- | --- |

c)

a tárhelyszolgáltató platform számára a bejelentés gyors kezelésére és a döntéshozatalra rendelkezésre álló határidő;

| d) | a határidő, amelyen belül a tárhelyszolgáltató platformnak tájékoztatnia kell mindkét felet a döntés eredményéről, ideértve a megtett intézkedések indokolását is. |
| --- | --- |

d)

a határidő, amelyen belül a tárhelyszolgáltató platformnak tájékoztatnia kell mindkét felet a döntés eredményéről, ideértve a megtett intézkedések indokolását is.

9. cikk

A bejelentések tartalma

(1)   A tartalomra vonatkozó bejelentésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a szóban forgó tartalomra mutató hiperhivatkozás, valamint adott esetben – például a videotartalmakkal összefüggésben – időbélyegző; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó tartalomra mutató hiperhivatkozás, valamint adott esetben – például a videotartalmakkal összefüggésben – időbélyegző;

| b) | a bejelentés oka; |
| --- | --- |

b)

a bejelentés oka;

| c) | a bejelentésben foglalt állítást alátámasztó bizonyíték; |
| --- | --- |

c)

a bejelentésben foglalt állítást alátámasztó bizonyíték;

| d) | jóhiszeműségre vonatkozó nyilatkozat a bejelentő részéről; valamint |
| --- | --- |

d)

jóhiszeműségre vonatkozó nyilatkozat a bejelentő részéről; valamint

| e) | a személyiségi jogok vagy a szellemitulajdon-jogok megsértése esetén a bejelentő személyazonossága. |
| --- | --- |

e)

a személyiségi jogok vagy a szellemitulajdon-jogok megsértése esetén a bejelentő személyazonossága.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett jogsértések esetén a bejelentő a személyiségi jogok megsértésével érintett személy vagy a megsértett szellemitulajdon-jogok jogosultja vagy az e személyek nevében eljáró személy.

10. cikk

A feltöltő tájékoztatása

(1)   A bejelentés megtételekor, és még mielőtt a tartalomról döntés születne, a kérdéses tartalom feltöltőjének a következő információkat kell megkapnia:

| a) | a bejelentés és a tárhelyszolgáltató platform esetleges intézkedéseinek oka; |
| --- | --- |

a)

a bejelentés és a tárhelyszolgáltató platform esetleges intézkedéseinek oka;

| b) | a követendő eljárásra vonatkozó kellő terjedelmű tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

a követendő eljárásra vonatkozó kellő terjedelmű tájékoztatás;

| c) | a (3) bekezdésben megállapított válaszadási jogra vonatkozó tájékoztatás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdésben megállapított válaszadási jogra vonatkozó tájékoztatás; valamint

| d) | a hamis bejelentéssel kapcsolatos, rendelkezésre álló jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatás. |
| --- | --- |

d)

a hamis bejelentéssel kapcsolatos, rendelkezésre álló jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatás.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt információkat nem kell megadni, ha a hatóságok folyamatban lévő bűnügyi nyomozásról tájékoztatták a tárhelyszolgáltató platformot.

(3)   A feltöltőnek jogában áll, hogy viszontbejelentés formájában válaszoljon a tárhelyszolgáltató platformnak. A tárhelyszolgáltató platform a megteendő intézkedésről szóló döntés meghozatalakor figyelembe veszi a feltöltő válaszát.

11. cikk

A bejelentésekről hozott döntések

(1)   A tárhelyszolgáltató platformok biztosítják, hogy a szükséges vizsgálatok lefolytatását követően a személyzet képzett tagjai indokolatlan késedelem nélkül meghozzák a bejelentésekre vonatkozó döntést.

(2)   Amennyiben a bejelentés tárgyát képező tartalom nem felel meg a jogi követelményeknek, a bejelentést követően a tárhelyszolgáltató platformok késedelem nélkül döntést hoznak arról, hogy eltávolítják, leveszik vagy hozzáférhetetlenné teszik-e a szóban forgó tartalmat. A 14. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az, hogy a tárhelyszolgáltató platform egy adott tartalmat nem megfelelőnek minősített, semmi esetre sem eredményezheti automatikusan egy másik felhasználó tartalmának eltávolítását, levételét vagy hozzáférhetetlenné tételét.

12. cikk

Tájékoztatás a döntésekről

Miután a tárhelyszolgáltató platform meghozta döntését, tájékoztatja a bejelentési eljárásban érintett valamennyi felet a döntés eredményéről, egyértelmű és egyszerű módon megadva a következő információkat:

| a) | a meghozott döntés indokai; |
| --- | --- |

a)

a meghozott döntés indokai;

| b) | a döntés meghozatalára kizárólag emberi közreműködéssel vagy algoritmusok támogatásával került-e sor; |
| --- | --- |

b)

a döntés meghozatalára kizárólag emberi közreműködéssel vagy algoritmusok támogatásával került-e sor;

| c) | tájékoztatás a 13. cikkben megállapított felülvizsgálat, valamint a bírósági jogorvoslat bármely fél számára rendelkezésre álló lehetőségéről. |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás a 13. cikkben megállapított felülvizsgálat, valamint a bírósági jogorvoslat bármely fél számára rendelkezésre álló lehetőségéről.

13. cikk

A döntések felülvizsgálata

(1)   A tárhelyszolgáltató platformok létrehozhatnak olyan mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy kérelmezzék a tárhelyszolgáltató platformok által hozott döntések felülvizsgálatát.

(2)   A jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok kötelesek rendelkezni az (1) bekezdésben említett felülvizsgálati mechanizmussal.

(3)   A felülvizsgálatra vonatkozó végső döntést minden esetben embernek kell meghoznia.

14. cikk

A tartalom eltávolítása

(1)   A bejelentés tárgyát képező tartalom – az online tartalomra vonatkozó bírósági vagy közigazgatási határozatok sérelme nélkül – mindaddig látható marad, amíg jogszerűségének értékelése folyamatban van.

(2)   A tárhelyszolgáltató platformok haladéktalanul intézkednek a nyilvánvalóan jogellenes tartalmak hozzáférhetetlenné tételéről vagy eltávolításáról.

15. cikk

Független vitarendezés

(1)   A tagállamok független vitarendezési testületekről gondoskodnak annak érdekében, hogy biztosítsák a gyors és hatékony bíróságon kívüli jogorvoslatot a tartalommoderálásra vonatkozó döntések megfellebbezésekor.

(2)   A független vitarendezési testületek független jogi szakértőkből állnak, akik a kapott felhatalmazás alapján elbírálják a tárhelyszolgáltató platformok és a felhasználók közötti, a kérdéses tartalom jogi és szabályozási követelményeknek, közösségi iránymutatásoknak és szerződéses feltételeknek való megfelelőségéről szóló vitákat.

(3)   A tartalommoderálásra vonatkozó vita független vitarendezési testület elé utalása nem zárja ki azt, hogy a felhasználó további jogorvoslati lehetőséget vegyen igénybe a bíróságokon, kivéve, ha a vita közös megegyezéssel zárult.

(4)   A jelentős piaci erővel rendelkező tárhelyszolgáltató platformok az európai szervezet által kezelt külön alapon keresztül pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a független vitarendezési testületek működési költségeihez, hogy segítsék a tagállamokat e testületek finanszírozásában. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a független vitarendezési testületek megfelelő erőforrásokkal rendelkezzenek ahhoz, hogy szakértelmük és függetlenségük biztosított legyen.

16. cikk

A független vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályok

(1)   A feltöltőnek, valamint a jogos érdekből cselekvő harmadik félnek, például az ombudsmannak jogában áll olyan tartalommoderálási ügyeket az illetékes független vitarendezési testület elé terjeszteni, amelyek esetében a tárhelyszolgáltató platform úgy döntött, hogy eltávolítja, leveszi vagy hozzáférhetetlenné teszi a tartalmat, vagy más olyan módon jár el, amely ellenkezik a feltöltő által kinyilvánított előnyben részesített intézkedéssel, vagy amely az alapvető jogok megsértésének minősül.

(2)   Abban az esetben, ha a tárhelyszolgáltató platform úgy döntött, hogy nem veszi le a bejelentés tárgyát képező tartalmat, a bejelentőnek jogában áll az ügyet az illetékes független vitarendezési testület elé terjeszteni, feltéve, hogy a bejelentő rendelkezne kereshetőségi joggal polgári eljárásban a szóban forgó tartalom vonatkozásában.

(3)   Ami a joghatóságot illeti, az illetékes független vitarendezési testület az a testület, amely abban a tagállamban található, ahol a vita tárgyát képező tartalmat feltöltötték. A természetes személyek minden esetben benyújthatják panaszukat a lakóhelyük szerinti tagállam független vitarendezési testületéhez.

(4)   Abban az esetben, ha a bejelentőnek a (2) bekezdésnek megfelelően joga van a tartalommoderálási ügyet független vitarendezési testület elé terjeszteni, a bejelentő – amennyiben a feltöltő a szolgáltatást nem kereskedelmi célokra használja – az ügyet a saját vagy a feltöltő szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamban található független vitarendezési testület elé terjesztheti.

(5)   Ha azonos kérdéssel kapcsolatos tartalommoderálási ügyet egy másik független vitarendezési testület elé utalnak, a független vitarendezési testület az utalással kapcsolatos eljárást felfüggesztheti. Ha egy tartalommoderálási kérdéssel kapcsolatban egy független vitarendezési testület már ajánlást adott ki, a független vitarendezési testület az utalás kezelését megtagadhatja.

(6)   A tagállamok meghatározzák a saját joghatóságukon belül működő független vitarendezési testületekre vonatkozó összes egyéb szükséges szabályt és eljárást.

17. cikk

Személyes adatok

A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelésének összhangban kell lennie az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5).

18. cikk

A jogsértések bejelentése és a bejelentő személyek védelme

E rendelet megsértésének a bejelentésére, valamint az ilyen jogsértéseket bejelentő személyekre az (EU) 2019/1937 irányelv alkalmazandó.

19. cikk

Az (EU) 2019/1937 irányelv módosítása

Az (EU) 2019/1937 irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő alponttal egészül ki:






  „xi. | online tartalomkezelés;”; |
| --- | --- | --- |

1.

a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő alponttal egészül ki:

„xi.

online tartalomkezelés;”;

| 2. | a melléklet I. része a következő ponttal egészül ki:






  „K. | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, xi. alpont – online tartalomkezelés:
  Az Európai Parlament és Tanács [XXX] rendelete a tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogokról.”. |
| --- | --- | --- |

2.

„K.

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, xi. alpont – online tartalomkezelés:

Az Európai Parlament és Tanács [XXX] rendelete a tartalomkezelésre vonatkozó szerződéses jogokról.”.

20. cikk

Jelentés, értékelés és felülvizsgálat

(1)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az e rendelet végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos minden releváns információt. A rendelkezésre bocsátott információk és nyilvános konzultáció alapján a Bizottság ... -ig [e rendelet hatálybalépéstől számított három év] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és alkalmazásáról, és mérlegeli a további intézkedések szükségességét, beleértve adott esetben e rendelet módosítását.

(2)   Az egyéb uniós jogi aktusokban megállapított jelentéstételi kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok évente megküldik a következő statisztikákat a Bizottságnak:

| a) | a független vitarendezési testületek elé terjesztett viták száma, valamint a viták tárgyát képező tartalmak típusai; |
| --- | --- |

a)

a független vitarendezési testületek elé terjesztett viták száma, valamint a viták tárgyát képező tartalmak típusai;

| b) | a független vitarendezési testületek által rendezett ügyek száma, az eredmények szerint kategorizálva. |
| --- | --- |

b)

a független vitarendezési testületek által rendezett ügyek száma, az eredmények szerint kategorizálva.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet XX-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

1

(2)  Helyénvaló, hogy a felhasználók számának meghatározásakor a Bizottság figyelembe vegye a kkv-k és az induló vállalkozások helyzetét.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

5

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/53

---

P9_TA(2020)0274

A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály és az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdések

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a digitális szolgáltatásokról és az alapvető jogokról szóló törvényről (2020/2022(INI))

(2021/C 404/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 114. cikkére,

| — | tekintettel az az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 6. cikkére, 7. cikkére, 8. cikkére, 11. cikkére, 13. cikkére, 21. cikkére, 22. cikkére, 23. cikkére, 24. cikkére, 26. cikkére, 38. cikkére és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 6. cikkére, 7. cikkére, 8. cikkére, 11. cikkére, 13. cikkére, 21. cikkére, 22. cikkére, 23. cikkére, 24. cikkére, 26. cikkére, 38. cikkére és 47. cikkére,

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az e-kereskedelemről szóló irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az e-kereskedelemről szóló irányelv) (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (2),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (3),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1808 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1808 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („a szerzői jogokról szóló irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („a szerzői jogokról szóló irányelv”),

| — | tekintettel a Bizottság illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 ajánlására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság illegális online tartalom hatékony kezelésére irányuló intézkedésekről szóló, 2018. március 1-jei (EU) 2018/334 ajánlására (6),

| — | tekintettel az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló, 2018. szeptember 18-i Europol-értékelésre (IOCTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló, 2018. szeptember 18-i Europol-értékelésre (IOCTA),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0172/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0172/2020),

| A. | mivel az alapvető jogoknak, úgymint a magánélet és a személyes adatok védelmének, a megkülönböztetésmentesség elvének, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának a digitális szolgáltatásokkal kapcsolatos sikeres és tartós európai szakpolitika szerves, központi elemévé kell válnia; mivel e jogoknak a jogszabályok szövegében és végrehajtásuk szellemében egyaránt tükröződniük kell; |
| --- | --- |

A.

mivel az alapvető jogoknak, úgymint a magánélet és a személyes adatok védelmének, a megkülönböztetésmentesség elvének, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának a digitális szolgáltatásokkal kapcsolatos sikeres és tartós európai szakpolitika szerves, központi elemévé kell válnia; mivel e jogoknak a jogszabályok szövegében és végrehajtásuk szellemében egyaránt tükröződniük kell;

| B. | mivel a digitális szolgáltatások típusai és a digitális szolgáltatók szerepe drasztikusan megváltozott az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 20 évvel ezelőtti elfogadása óta; |
| --- | --- |

B.

mivel a digitális szolgáltatások típusai és a digitális szolgáltatók szerepe drasztikusan megváltozott az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 20 évvel ezelőtti elfogadása óta;

| C. | mivel a felhasználók bizalmát csak azok a digitális szolgáltatók nyerhetik el, amelyek tiszteletben tartják alapvető jogaikat, biztosítva ezzel nemcsak a szolgáltatásaik igénybevételét, hanem a versenyelőnyt és a stabil üzleti modellt is; |
| --- | --- |

C.

mivel a felhasználók bizalmát csak azok a digitális szolgáltatók nyerhetik el, amelyek tiszteletben tartják alapvető jogaikat, biztosítva ezzel nemcsak a szolgáltatásaik igénybevételét, hanem a versenyelőnyt és a stabil üzleti modellt is;

| D. | mivel az EU területén digitális szolgáltatásokat nyújtó valamennyi szolgáltatóra vonatkozó adatvédelmi szabályokat nemrégiben frissítették és harmonizálták az EU-ra kiterjedően az általános adatvédelmi rendelet révén; mivel az elektronikus hírközlésre vonatkozó adatvédelmi szabályok, amelyek a digitális szolgáltatások részét képezik, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak, és jelenleg felülvizsgálat alatt állnak; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU területén digitális szolgáltatásokat nyújtó valamennyi szolgáltatóra vonatkozó adatvédelmi szabályokat nemrégiben frissítették és harmonizálták az EU-ra kiterjedően az általános adatvédelmi rendelet révén; mivel az elektronikus hírközlésre vonatkozó adatvédelmi szabályok, amelyek a digitális szolgáltatások részét képezik, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak, és jelenleg felülvizsgálat alatt állnak;

| E. | mivel a felhasználók által létrehozott, megosztott tartalmak és az online platformokon keresztül nyújtott szolgáltatások – többek között a felhőalapú szolgáltatások – mennyisége exponenciálisan és a fejlett technológiák által elősegítve példa nélküli ütemben nőtt; mivel ez magában foglalja az olyan illegális tartalmakat, mint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló online felvételek (CSAM), valamint az olyan legális tartalmakat, amelyek károsak lehetnek a társadalomra és a demokráciára, mint például a Covid19-járvány gyógyítására vonatkozó hamis információk; |
| --- | --- |

E.

mivel a felhasználók által létrehozott, megosztott tartalmak és az online platformokon keresztül nyújtott szolgáltatások – többek között a felhőalapú szolgáltatások – mennyisége exponenciálisan és a fejlett technológiák által elősegítve példa nélküli ütemben nőtt; mivel ez magában foglalja az olyan illegális tartalmakat, mint a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló online felvételek (CSAM), valamint az olyan legális tartalmakat, amelyek károsak lehetnek a társadalomra és a demokráciára, mint például a Covid19-járvány gyógyítására vonatkozó hamis információk;

| F. | mivel az online gyűlöletbeszéd és a dezinformáció az elmúlt években egyre nagyobb méreteket öltött, mivel egyének és bomlasztó szereplők az online platformokat használják a polarizálódás növelésére, amely utóbbi politikai célokat szolgál; mivel a nőket, a színes bőrű személyek, az etnikai vagy nyelvi kisebbségekhez tartozó vagy annak vélt személyek, valamint az LMBTIQ-személyek gyakran megkülönböztető gyűlöletbeszéd, megfélemlítés, fenyegetések és bűnbakkeresés célpontjai az online térben; |
| --- | --- |

F.

mivel az online gyűlöletbeszéd és a dezinformáció az elmúlt években egyre nagyobb méreteket öltött, mivel egyének és bomlasztó szereplők az online platformokat használják a polarizálódás növelésére, amely utóbbi politikai célokat szolgál; mivel a nőket, a színes bőrű személyek, az etnikai vagy nyelvi kisebbségekhez tartozó vagy annak vélt személyek, valamint az LMBTIQ-személyek gyakran megkülönböztető gyűlöletbeszéd, megfélemlítés, fenyegetések és bűnbakkeresés célpontjai az online térben;

| G. | mivel ezt a tendenciát olyan online platformok segítették elő, amelyek üzleti modellje felhasználói adatok gyűjtésén és elemzésén alapul, azzal a céllal, hogy több forgalmat és „kattintást” generáljanak, és ezáltal több profilalkotásra szolgáló adatot és így több nyereséget generáljanak; mivel ez a szenzációhajhász tartalom felerősödéséhez vezet; mivel a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás sérti a közérdeket azáltal, hogy aláássa a tiszteletteljes és becsületes nyilvános vitát, valamint veszélyt jelent a közbiztonságra, hiszen valódi erőszakot szülhet; mivel az ilyen tartalmak elleni küzdelem kulcsfontosságú az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosításához, valamint a jogállamiság és a demokrácia védelméhez az EU-ban; |
| --- | --- |

G.

mivel ezt a tendenciát olyan online platformok segítették elő, amelyek üzleti modellje felhasználói adatok gyűjtésén és elemzésén alapul, azzal a céllal, hogy több forgalmat és „kattintást” generáljanak, és ezáltal több profilalkotásra szolgáló adatot és így több nyereséget generáljanak; mivel ez a szenzációhajhász tartalom felerősödéséhez vezet; mivel a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás sérti a közérdeket azáltal, hogy aláássa a tiszteletteljes és becsületes nyilvános vitát, valamint veszélyt jelent a közbiztonságra, hiszen valódi erőszakot szülhet; mivel az ilyen tartalmak elleni küzdelem kulcsfontosságú az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosításához, valamint a jogállamiság és a demokrácia védelméhez az EU-ban;

| H. | mivel a közösségi média és más tartalommegosztó platformok a tartalmaik és hirdetéseik célcsoportokhoz való eljuttatására és terjesztésére használják a profilalkotási technikákat; mivel az egyének digitális nyomaiból származó adatok oly módon gyűjthetők össze, amely lehetővé teszi a nagyon intim személyes adatok rendkívül pontos levezetését, különösen akkor, ha ezeket az adatokat más adathalmazokkal egyesítik; mivel a Cambridge Analytica és a Facebook botrányok megmutatták az online platformok átláthatatlan adatfeldolgozási műveleteihez kapcsolódó kockázatokat, mert feltárták, hogy egyes szavazókhoz személyre szabott (mikrotargetált) politikai hirdetéseket juttattak el, időnként akár célzott félretájékoztatást is; |
| --- | --- |

H.

mivel a közösségi média és más tartalommegosztó platformok a tartalmaik és hirdetéseik célcsoportokhoz való eljuttatására és terjesztésére használják a profilalkotási technikákat; mivel az egyének digitális nyomaiból származó adatok oly módon gyűjthetők össze, amely lehetővé teszi a nagyon intim személyes adatok rendkívül pontos levezetését, különösen akkor, ha ezeket az adatokat más adathalmazokkal egyesítik; mivel a Cambridge Analytica és a Facebook botrányok megmutatták az online platformok átláthatatlan adatfeldolgozási műveleteihez kapcsolódó kockázatokat, mert feltárták, hogy egyes szavazókhoz személyre szabott (mikrotargetált) politikai hirdetéseket juttattak el, időnként akár célzott félretájékoztatást is;

| I. | mivel azok az automatizált algoritmusok, amelyek az online platformokon döntenek a, hogy miként a harmadik felektől származó tartalmak kezeléséről, rangsorolásáról, terjesztéséről és törléséről, többek között a politikai és választási kampányok során is, gyakran reprodukálják a társadalomban meglévő diszkriminatív mintákat, ami a diszkriminációtól eleve érintett személyek hátrányos megkülönböztetésének magas kockázatához vezet; mivel a tartalomszűrésre vagy -letiltásra szolgáló algoritmusok széles körű használata emellett jogállamisággal kapcsolatos aggályokat, valamint a jogszerűséget, a megalapozottságot és az arányosságot érintő kérdéseket is felvet; |
| --- | --- |

I.

mivel azok az automatizált algoritmusok, amelyek az online platformokon döntenek a, hogy miként a harmadik felektől származó tartalmak kezeléséről, rangsorolásáról, terjesztéséről és törléséről, többek között a politikai és választási kampányok során is, gyakran reprodukálják a társadalomban meglévő diszkriminatív mintákat, ami a diszkriminációtól eleve érintett személyek hátrányos megkülönböztetésének magas kockázatához vezet; mivel a tartalomszűrésre vagy -letiltásra szolgáló algoritmusok széles körű használata emellett jogállamisággal kapcsolatos aggályokat, valamint a jogszerűséget, a megalapozottságot és az arányosságot érintő kérdéseket is felvet;

| J. | mivel néhány, többnyire nem európai szolgáltató jelentős piaci erővel rendelkezik, és befolyást gyakorol az egyének, társadalmaink és demokráciáink jogaira és szabadságaira, azáltal, hogy ellenőrzést gyakorol az információk, szolgáltatások és termékek megjelenítésének módja felett, ami ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok működésére és polgáraikra; mivel e platformok döntései messzemenő következményekkel járhatnak a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának gyakorlására, valamint a tömegtájékoztatás szabadságára és a pluralizmusra nézve;; |
| --- | --- |

J.

mivel néhány, többnyire nem európai szolgáltató jelentős piaci erővel rendelkezik, és befolyást gyakorol az egyének, társadalmaink és demokráciáink jogaira és szabadságaira, azáltal, hogy ellenőrzést gyakorol az információk, szolgáltatások és termékek megjelenítésének módja felett, ami ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok működésére és polgáraikra; mivel e platformok döntései messzemenő következményekkel járhatnak a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának gyakorlására, valamint a tömegtájékoztatás szabadságára és a pluralizmusra nézve;;

| K. | mivel az EU-ban az illegális online tartalom kezelésére irányuló politikai megközelítés eddig főként az önkéntes együttműködésre és a bírósági végzéssel elrendelt eltávolításokra összpontosított, de egyre több tagállam fogad el további, nem összehangolt nemzeti jogszabályokat az illegális tartalom kezelésére; mivel a közelmúlt ágazati jogszabályai uniós szintű rendelkezéseket tartalmaztak az illegális tartalmak bizonyos típusainak kezelésére; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU-ban az illegális online tartalom kezelésére irányuló politikai megközelítés eddig főként az önkéntes együttműködésre és a bírósági végzéssel elrendelt eltávolításokra összpontosított, de egyre több tagállam fogad el további, nem összehangolt nemzeti jogszabályokat az illegális tartalom kezelésére; mivel a közelmúlt ágazati jogszabályai uniós szintű rendelkezéseket tartalmaztak az illegális tartalmak bizonyos típusainak kezelésére;

| L. | mivel a platformok tisztán önszabályozáson alapuló megközelítése nem biztosítja a megfelelő átláthatóságot, elszámoltathatóságot és felügyeletet; mivel ez a megközelítés továbbá nem nyújt megfelelő tájékoztatást a hatóságoknak, a civil társadalomnak és a felhasználóknak arról, hogy a platformok hogyan kezelik a jogellenes tartalmakat, illetve a szerződési feltételeiket sértő tevékenységeket és tartalmakat, sem pedig arról, hogy általában hogyan kezelik a tartalmakat; |
| --- | --- |

L.

mivel a platformok tisztán önszabályozáson alapuló megközelítése nem biztosítja a megfelelő átláthatóságot, elszámoltathatóságot és felügyeletet; mivel ez a megközelítés továbbá nem nyújt megfelelő tájékoztatást a hatóságoknak, a civil társadalomnak és a felhasználóknak arról, hogy a platformok hogyan kezelik a jogellenes tartalmakat, illetve a szerződési feltételeiket sértő tevékenységeket és tartalmakat, sem pedig arról, hogy általában hogyan kezelik a tartalmakat;

| M. | mivel ez a megközelítés nem feltétlenül garantálja az alapvető jogok tiszteletben tartását, és olyan helyzetet teremt, amelyben az igazságszolgáltatási feladatokat részben magánfelekre ruházzák át, ami a véleménynyilvánítás szabadságába való beavatkozás kockázatát hordozza magában; |
| --- | --- |

M.

mivel ez a megközelítés nem feltétlenül garantálja az alapvető jogok tiszteletben tartását, és olyan helyzetet teremt, amelyben az igazságszolgáltatási feladatokat részben magánfelekre ruházzák át, ami a véleménynyilvánítás szabadságába való beavatkozás kockázatát hordozza magában;

| N. | mivel az EU-ban a szabályozási felügyelet és ellenőrzés ágazatspecifikusan történik; mivel hasznos lenne a további és szélesebb körű koordináció a különböző felügyeleti szervek között az EU-ban; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU-ban a szabályozási felügyelet és ellenőrzés ágazatspecifikusan történik; mivel hasznos lenne a további és szélesebb körű koordináció a különböző felügyeleti szervek között az EU-ban;

| O. | mivel az illegális és káros online tartalmak előfordulási gyakoriságára, azok jelentésére és bíróság által elrendelt vagy önszabályozás révén való eltávolításukra, valamint az illetékes hatóságok által végzett nyomon követésükre vonatkozó megbízható, összehasonlítható nyilvános adatok hiánya az átláthatóság és az elszámoltathatóság hiányát eredményezi mind a magán-, mind a közszférában; mivel nem áll rendelkezésre információ a platformok és honlapok által használt algoritmusokról és arról, hogy a platformok hogyan kezelik a tartalom téves eltávolítását; |
| --- | --- |

O.

mivel az illegális és káros online tartalmak előfordulási gyakoriságára, azok jelentésére és bíróság által elrendelt vagy önszabályozás révén való eltávolításukra, valamint az illetékes hatóságok által végzett nyomon követésükre vonatkozó megbízható, összehasonlítható nyilvános adatok hiánya az átláthatóság és az elszámoltathatóság hiányát eredményezi mind a magán-, mind a közszférában; mivel nem áll rendelkezésre információ a platformok és honlapok által használt algoritmusokról és arról, hogy a platformok hogyan kezelik a tartalom téves eltávolítását;

| P. | mivel a gyermekek online szexuális kizsákmányolása az illegális tartalmak egyik formája, amelyet a technológia fejlődése megkönnyít; mivel a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló, interneten terjesztett tartalom hatalmas mennyisége komoly kihívást jelent a felderítés, a nyomozás és legfőképpen az áldozatok azonosítására irányuló erőfeszítések szempontjából; mivel az Europol szerint az elmúlt évben 106 %-kal nőtt a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló tartalom online megosztására vonatkozó jelentések száma, amelyeket az USA-ban található National Center for Missing & Exploited Children (NCMEC, Az elveszett és kizsákmányolt gyermekek nemzeti központja) testülethez érkeztek be; |
| --- | --- |

P.

mivel a gyermekek online szexuális kizsákmányolása az illegális tartalmak egyik formája, amelyet a technológia fejlődése megkönnyít; mivel a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló, interneten terjesztett tartalom hatalmas mennyisége komoly kihívást jelent a felderítés, a nyomozás és legfőképpen az áldozatok azonosítására irányuló erőfeszítések szempontjából; mivel az Europol szerint az elmúlt évben 106 %-kal nőtt a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló tartalom online megosztására vonatkozó jelentések száma, amelyeket az USA-ban található National Center for Missing & Exploited Children (NCMEC, Az elveszett és kizsákmányolt gyermekek nemzeti központja) testülethez érkeztek be;

| Q. | mivel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlata szerint egy tagállam bírósági végzését követően az abban megjelölt tartalmat el kell távolítani; mivel a tárhelyszolgáltatók igénybe vehetnek automatizált keresési eszközöket és technológiákat valamely korábban jogellenesnek nyilvánított tartalommal azonos tartalom keresésére és eltávolítására, ám nem kötelezhetők az általuk tárolt információk általános ellenőrzésére, sem a 2000/31/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, jogellenes tevékenységre utaló tények vagy körülmények kivizsgálására; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlata szerint egy tagállam bírósági végzését követően az abban megjelölt tartalmat el kell távolítani; mivel a tárhelyszolgáltatók igénybe vehetnek automatizált keresési eszközöket és technológiákat valamely korábban jogellenesnek nyilvánított tartalommal azonos tartalom keresésére és eltávolítására, ám nem kötelezhetők az általuk tárolt információk általános ellenőrzésére, sem a 2000/31/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, jogellenes tevékenységre utaló tények vagy körülmények kivizsgálására;

| R. | mivel a megbízható elektronikus azonosítás elengedhetetlen a digitális szolgáltatásokhoz való biztonságos hozzáférés biztosításához és az elektronikus tranzakciók biztonságos lebonyolításához; mivel az (EU) 910/2014 rendelet keretében jelenleg mindössze 15 tagállam értesítette a Bizottságot a határokon átnyúló elismerésre vonatkozó elektronikus azonosítási rendszeréről (7) (eIDAS rendelet); |
| --- | --- |

R.

mivel a megbízható elektronikus azonosítás elengedhetetlen a digitális szolgáltatásokhoz való biztonságos hozzáférés biztosításához és az elektronikus tranzakciók biztonságos lebonyolításához; mivel az (EU) 910/2014 rendelet keretében jelenleg mindössze 15 tagállam értesítette a Bizottságot a határokon átnyúló elismerésre vonatkozó elektronikus azonosítási rendszeréről (7) (eIDAS rendelet);

| S. | mivel az internet és az internetes platformok továbbra is a terrorista csoportok tevékenységeinek kulcsfontosságú helyszínéül szolgálnak, és azokat a propagandaterjesztés, a toborzás és a tevékenységük népszerűsítésének eszközeként használják; |
| --- | --- |

S.

mivel az internet és az internetes platformok továbbra is a terrorista csoportok tevékenységeinek kulcsfontosságú helyszínéül szolgálnak, és azokat a propagandaterjesztés, a toborzás és a tevékenységük népszerűsítésének eszközeként használják;

| 1. | úgy véli, hogy a működő digitális egységes piac egyértelmű társadalmi és gazdasági előnyökkel jár az EU és tagállamai számára; üdvözlendőnek tartja ezeket az előnyöket, különösen ami az információkhoz való jobb hozzáférést és a véleménynyilvánítás szabadságának megerősítését illeti; hangsúlyozza a tisztességes digitális ökoszisztéma biztosításának fontos kötelezettségét, amelyben tiszteletben tartják a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokat, különösen a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, a megkülönböztetésmentességet, a médiaszabadságot és -pluralizmust, a magánélet védelmét és az adatvédelmet, valamint biztosítják a felhasználók online biztonságát; hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piacon a fenti kötelezettségnek való megfelelés biztosítását célzó jogalkotási és egyéb szabályozási beavatkozásoknak szigorúan a szükséges mértékre kell korlátozódniuk; emlékeztet arra, hogy a jogszerű eljárás garanciái mellőzésével használt tartalomeltávolító mechanizmusok ellentétesek az emberi jogok európai egyezményének 10. cikkével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a Bizottságot, hogy fogadjon el testreszabott szabályozási megközelítést az online és offline világ között a szabályozás terén továbbra is fennálló különbségek, valamint az online szereplők és szolgáltatások sokfélesége által támasztott kihívások kezelése érdekében; e vonatkozásban fontosnak tartja különböző szabályozói megközelítés alkalmazását a jogellenes és jogszerű tartalom vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az illegális online tartalmakat és az internet felhasználásával elkövetett bűncselekményeket ugyanolyan szigorral és ugyanazon jogi elvek alapján kell kezelni, mint az offline illegális tartalmakat és bűnözői magatartást, és a polgárok számára azonos garanciákat kell biztosítani; emlékeztet arra, hogy a belső piaci online szolgáltatásokhoz az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv szolgáltat jogi keretet, ami szabályozza a tartalomkezelést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | szükségesnek tartja a jogellenes tartalmak gyors és következetes eltávolítását a bűncselekmények és az alapvető jogok megsértésének kezelése érdekében; úgy véli, hogy az önkéntes magatartási kódexek csak részben kezelik ezt a problémát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a digitális szolgáltatókat, hogy méltányos, arányos és nem megkülönböztető módon távolítsák el a tartalmakat, valamint minden körülmények között legyenek kellő tekintettel a felhasználók alapvető jogaira, és vegyék figyelembe a szólásszabadság alapvető fontosságát egy nyílt és demokratikus társadalomban, a nem jogellenes tartalom eltávolításának elkerülése céljából; kéri azokat a digitális szolgáltatókat, amelyek saját kezdeményezés alapján kívánják korlátozni felhasználóik bizonyos jogszerű tartalmait, hogy az eltávolítás helyett vizsgálják meg a címkézési lehetőségeket, esélyt adva ezáltal a felhasználóknak, hogy saját felelősségükre döntsenek az adott tartalomhoz való hozzáférésről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | azon az állásponton van, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban foglalt, jogilag kötelező tartalomeltávolítási intézkedéseknek kizárólag az illegális tartalmakra kell vonatkozniuk, az uniós és a nemzeti jogban meghatározottak szerint, és hogy a jogszabályok nem tartalmazhatnak meghatározatlan fogalmakat és kifejezéseket, mivel ez jogbizonytalanságot teremtene az online platformok számára, és veszélyeztetné az alapvető jogokat és a szólásszabadságot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri azonban, hogy a jelenlegi digitális ökoszisztéma is ösztönzi a problémás magatartásformákat, például a fizikai vagy pszichológiai sebezhetőséget feltáró jellemzőkön alapuló mikrotargetálást, a gyűlöletbeszéd, a rasszista tartalmak és a félretájékoztatás terjedését, az olyan újonnan felmerülő problémákat, mint a több platformmal való szervezett visszaélés, valamint a fiókok létrehozása vagy az online tartalmak manipulálása algoritmusok által; aggodalommal állapítja meg, hogy egyes üzleti modellek azon alapulnak, hogy érzelmi és polarizáló tartalmakat mutatnak a felhasználók számára, hogy növeljék a képernyő előtt töltött idejüket és ezáltal az online platformok nyereségét; hangsúlyozza a fenti üzleti modelleknek az egyének alapvető jogaira és a társadalom egészére gyakorolt negatív hatásait; felszólít az online platformok monetizálási politikáinak átláthatóságára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ezért hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni az ilyen káros tartalom terjedését; határozottan úgy véli, hogy e tekintetben döntő fontosságú a médiaműveltség, a felhasználó számára javasolt tartalmak önálló ellenőrzése, valamint a magas színvonalú tartalmakhoz és oktatáshoz való nyilvános hozzáférés; üdvözli a Bizottság kezdeményezését a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontjának létrehozására, a független tényellenőrzési szolgáltatások támogatása, az online félretájékoztatással kapcsolatos ismeretek terjesztése és a digitális média ellenőrzéséért felelős hatóságok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a független és közszolgálati médiát és a médiaműveltséggel kapcsolatos oktatási kezdeményezéseket, valamint a civil társadalom körében végzett célzott figyelemfelkeltő kampányokat; rámutat arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a káros tartalomra az internetet használó kiskorúak esetében, különös tekintettel az internetes zaklatásnak, szexuális zaklatásnak, pornográfiának, erőszaknak vagy önkárosításnak való kitettségükre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy mivel az egyének online tevékenységei rendkívül nagy betekintést nyújtanak személyes adataikba, valamint lehetővé teszi azok manipulálását, a digitális szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódó személyes adatok általános és válogatás nélküli gyűjtése aránytalanul beavatkozna a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogba; felhívja a figyelmet, hogy a mikrotargetáláson, a és az egyének értékelésén alapuló, valamint a viselkedésalapú reklámok – különösen a kiskorúak és más kiszolgáltatott csoportok esetében – az egyének magánéletébe való beavatkozás révén negatív hatásokkal járhatnak, ami kérdéseket vet fel az említett reklámok személyre szabására, a termékek vagy szolgáltatások kínálására vagy az ármeghatározásra szolgáló adatok gyűjtésével és felhasználásával kapcsolatban; megerősíti, hogy az általános adatvédelmi rendelet tartalmazza a felhasználók azon jogát, hogy a digitális szolgáltatások használata során ne alkalmazzanak rájuk kiterjedt nyomon követést, és ezt a jogot Unió-szerte megfelelően érvényesíteni kell; megjegyzi, hogy a Bizottság az elektronikus hírközlés során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről szóló új rendeletre irányuló javaslatában (2017/0003(COD)) azt javasolta, hogy a célzott tartalomkezelést a részvételről szóló döntés előzze meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a megtévesztő vagy kétes politikai hirdetés az online veszélyforrások különleges osztályába tartozik, mivel a demokratikus társadalmunk működését lehetővé tevő alapvető mechanizmusokat befolyásolja, különösen ha az ilyen tartalmat harmadik felek és külföldi szereplők támogatják; hangsúlyozza, hogy amikor a profilalkotást széles körben alkalmazzák politikai mikrotargetálásra a szavazási viselkedés manipulálása érdekében, az súlyosan alááshatja a demokrácia alapjait; felhívja ezért a digitális szolgáltatókat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a felhasználói fiókokat ellenőrző automaták (social bots) által feltöltött tartalmak azonosítására és címkézésére, és elvárja a Bizottságtól, hogy nyújtson iránymutatást a fenti, meggyőzésre alkalmazott digitális technológiák választási kampányokban és politikai hirdetési politikában való alkalmazásáról; e tekintetben kéri a fizetett politikai hirdetések megjelenítésére vonatkozó szigorú átláthatósági követelmények megállapítását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | szükségesnek tartja a jogellenes tartalmak gyors és következetes eltávolítását, a jogsértések – különösen a gyermekekkel és a terrorista tartalmakkal kapcsolatos jogsértések – és az alapvető jogok megsértésének kezelése érdekében az olyan szükséges biztosítékok mellett, mint az eljárások átláthatósága, a fellebbezéshez való jog és a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférés; úgy véli, hogy az önkéntes magatartási kódexeket és az általános szerződési feltételeket nem érvényesítik megfelelően, illetve azok csak részben nyújtanak megoldást e problémára; hangsúlyozza, hogy a jogszabályok érvényesítésével, az online tevékenységek és tartalmak jogszerűségéről való döntéssel, csakúgy mint a tárhelyszolgáltatók arra való kötelezésével kapcsolatos végső felelősséget, hogy a jogellenes tartalmakat eltávolítsák vagy hozzáférhetetlenné tegyék, továbbra is a független illetékes hatóságoknak kell viselniük; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismeri, hogy bár bizonyos tartalomtípusok jogellenes jellege könnyen megállapítható, más tartalomtípusok esetében a döntés nehezebb, mivel kontextusba helyezést igényel; figyelmeztet arra, hogy a jelenlegi automatizált eszközök nem képesek kritikai elemzésre, sem arra, hogy megfelelően felmérjék az egyes tartalmak kontextusának jelentőségét, ami szükségtelen eltávolításokhoz vezethet, valamint sértheti a véleménynyilvánítás szabadságát és a különböző információkhoz való hozzáférést, többek között politikai nézetekkel kapcsolatban, ami cenzúrát eredményez; kiemeli, hogy az automatizált jelentések szolgáltatók vagy szerződéses vállalkozóik általi emberi felülvizsgálata nem oldja meg teljes mértékben ezt a problémát, különösen akkor, ha azt olyan magánvállalkozói személyzetnek szervezik ki, amely nem rendelkezik kellő függetlenséggel, képesítéssel és elszámoltathatósággal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalommal állapítja meg, hogy a jogellenes online tartalmak könnyedén és gyorsan megsokszorozhatók, ami nagyon rövid időn belül jelentősen felerősítheti azok káros hatását; ennek ellenére úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály ne kötelezze a tárhelyszolgáltatókat vagy egyéb technikai közvetítőket arra, hogy tartalommoderálás céljából automatizált eszközöket használjanak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az illegális online tartalmakat nem csak az online platformoknak kellene eltávolítaniuk, hanem a bűnüldözésnek és az igazságszolgáltatásnak is nyomon kellene követnie azokat, amennyiben bűncselekményekről van szó; kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje annak előírását, hogy a tárhelyszolgáltatók kötelesek legyenek jelenteni a súlyos bűncselekményeket az illetékes hatóság felé, amint tudomást szereznek az ilyen bűncselekményekről; e tekintetben úgy véli, hogy egyes tagállamokban a fő kérdést nemcsak a megoldatlan ügyek jelentik, hanem azok is, amelyek esetében nem indult eljárás; kéri, hogy számolják fel az illetékes hatóságoknál történő panasztétel akadályait; meggyőződése, hogy tekintettel az internet határok nélküli jellegére és az illegális online tartalmak gyors terjesztésére, javítani kell a szolgáltatók és az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködést, valamint a nemzeti illetékes hatóságok közötti határokon átnyúló együttműködést, és azoknak a szükségesség és az arányosság elvén kell alapulniuk; hangsúlyozza e tekintetben, hogy tiszteletben kell tartani az EU jogrendjét és a határokon átnyúló együttműködés és a kölcsönös bizalom bevett elveit; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák bűnüldöző és igazságügyi hatóságaik számára a szükséges szakértelmet, erőforrásokat és eszközöket annak érdekében, hogy hatékonyan és eredményesen tudják kezelni a jogellenes online tartalommal kapcsolatos egyre növekvő számú ügyet és a tartalmak törlésével kapcsolatos vitarendezést, valamint javítsák az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést a digitális szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy egy adott tartalom az egyik tagállamban jogellenes lehet, miközben egy másik tagállamban véleménynyilvánítás szabadságához való jog hatálya alá tartozik; kiemeli, hogy a szólásszabadság védelme, a kollízió elkerülése, az indokolatlan és hiábavaló területi alapú tartalomkorlátozás megakadályozása érdekében, valamint a harmonizált digitális egységes piac megvalósítása céljából a tárhelyszolgáltatók nem kötelezhetők arra, hogy eltávolítsák vagy hozzáférhetetlenné tegyék azokat az információkat, amelyek jogszerűek a székhelyük szerinti tagállamban, vagy ahol kijelölt jogi képviselőjük lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezik; emlékeztet arra, hogy a nemzeti hatóságok csak a területükön székhellyel rendelkező szolgáltatóknak címzett, független illetékes hatóságok által kiadott eltávolítási végzéseket érvényesíthetik; szükségesnek tartja a tagállamok közötti együttműködési mechanizmusok megerősítését a Bizottság és az érintett uniós ügynökségek támogatásával; a tartalmak egyes típusaival kapcsolatos kockázatok meghatározása és az ilyen kockázatértékelés terén a tagállamok között fennálló lehetséges különbségek azonosítása érdekében strukturált párbeszédet szorgalmaz a tagállamok között; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a jogellenes tartalmat a tárhelyről kell eltávolítani, és hogy a puszta továbbítást végző köztes szereplőket nem lehet a tartalomhoz való hozzáférés blokkolására kötelezni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | határozottan úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi uniós jogi keretet aktualizálni kell a tagállamok közötti széttöredezettség és az új technológiák jelentette kihívások – mint például az élet minden területét átható profilalkotás és algoritmikus döntéshozatal elterjedtségének – kezelése, valamint a jogi egyértelműség és az alapvető jogok időtálló biztosítása érdekében – tekintettel a technológia gyors fejlődésére–, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát és a magánélet tiszteletben tartását illetően; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a Bizottság azon elkötelezettségét, hogy a belső piac széttöredezettségének és a szabályozások következetlen érvényesítésének elkerülése érdekében harmonizált megközelítést vezessen be a digitális szolgáltatókra, köztük az online közvetítőkre érvényes kötelezettségekre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a belső piac egészére vonatkozó leghatékonyabb és legeredményesebb megoldásokra, elkerülve ugyanakkor az új szükségtelen adminisztratív terheket, és megőrizve a digitális egységes piac nyitott, tisztességes, biztonságos és versenyképes jellegét annak valamennyi résztvevője számára; hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatók felelősségi rendszerének arányosnak kell lennie, nem hozhatja hátrányos helyzetbe a kis- és közepes méretű szolgáltatókat, és nem korlátozhatja indokolatlanul az innovációt és az információhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a reformnak a meglévő uniós jogszabályok – különösen az általános adatvédelmi rendelet, a jelenleg felülvizsgálat alatt álló elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv és az ágazatspecifikus eszközök, többek között az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv – szilárd alapjára és az azoknak való teljes körű megfelelésre, valamint azok elsőbbségének tiszteletben tartására kell épülnie; hangsúlyozza, hogy az e-kereskedelemre vonatkozó szabályok korszerűsítése befolyással lehet az alapvető jogokra; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy az általa használt megközelítés tekintetében legyen rendkívül éber, és a felülvizsgálat során vegye figyelembe a nemzetközi emberi jogi normákat is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy az egyéni felhasználók gyakorlati képessége rendkívül korlátozott ahhoz, hogy megértsék az adat-ökoszisztémák bonyolult világát, illetve eligazodjanak benne, akárcsak az a képességük is, hogy megállapítsák, vajon a kapott információkat és az igénybe vett szolgáltatásokat ugyanolyan feltételekkel bocsátják-e rendelkezésükre, mint más felhasználóknak; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály középpontjába az átláthatóságot és a megkülönböztetésmentességet helyezze; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragaszkodik ahhoz, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló törvénynek magas szintű átláthatóság biztosítására kell irányulnia, az online szolgáltatások működésének és a megkülönböztetéstől mentes digitális környezetnek a vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy az algoritmusok jogszerű használatának biztosítása érdekében a magánéletet és a személyes adatokat védő, meglévő erős szabályozási keret mellett szükség van az online platformokra rótt kötelezettségekre is; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az e-kereskedelemről szóló irányelv alapján dolgozzon ki egy olyan rendszert, amely egyértelműen meghatározza a szolgáltatók felelősségét a felhasználókat érintő kockázatok kezelése és jogaik védelme tekintetében, valamint előírja az algoritmusok átláthatóságára és megmagyarázhatóságára vonatkozó kötelezettséget, az ilyen kötelezettségek kikényszerítésére vonatkozó szankciókat, az emberi beavatkozás lehetőségét és egyéb olyan intézkedéseket, mint az éves független auditok és a megfelelés elősegítését és kikényszerítését szolgáló speciális stressztesztek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy egyes digitális szolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy egyértelműen azonosítsák a felhasználókat, az offline szolgáltatásokkal megegyező módon; megjegyzi, hogy az online platformok szükségtelenül gyűjtenek személyes adatokat, például mobiltelefonszámokat valamely szolgáltatásra való feliratkozáskor, ami gyakran a (több platformra egyszerre történő) egységes bejelentkezés lehetőségeinek használatából ered; kiemeli, hogy az általános adatvédelmi rendelet egyértelműen leírja az adatminimalizálás elvét, ezáltal az adatok gyűjtését kizárólag a célhoz szigorúan szükséges mértékre korlátozza; azt ajánlja, hogy az egységes bejelentkezési szolgáltatást támogató, erőfölényt jelentő piaci részesedéssel rendelkező online platformokat kötelezzék arra, hogy támogassanak legalább egy nyílt, szabadalommal nem védett, decentralizált és interoperábilis kereten alapuló azonosítási rendszert; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy amennyiben offline egy bizonyos típusú hivatalos azonosításra van szükség, létre kell hozni egy egyenértékű, biztonságos online elektronikus azonosítási rendszert; megjegyzi, hogy az online azonosítás javítható az eIDAS-rendelet által az elektronikus azonosítás határokon átnyúló átjárhatóságának az Európai Unió egész területén történő érvényesítésével; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy egységes európai bejelentkezési rendszer létrehozásának lehetőségét, amely az egységes bejelentkezési rendszerek alternatívájaként szolgálhatna, és vezessen be kötelezettséget a digitális szolgáltatások számára arra vonatkozóan, hogy minden esetben, alapértelmezésben kínáljanak manuális bejelentkezési lehetőséget; hangsúlyozza, hogy ezt a szolgáltatást úgy kell kifejleszteni, hogy az azonosítható bejelentkezési adatoknak a bejelentkezési szolgáltató általi gyűjtése technikailag lehetetlen legyen, és a gyűjtött adatok mennyisége a lehető legalacsonyabb maradjon; javasolja ezért a Bizottságnak, hogy vizsgálja meg egy ellenőrző rendszer létrehozásának lehetőségét a digitális szolgáltatások felhasználói számára, amelyeket nem lehet a felhasználók internetes oldalak közötti nyomonkövetésére vagy kereskedelmi célra használni, ezáltal biztosítva a személyes adatok védelmét és az életkor ellenőrzését, különösen a kiskorúak esetében; hangsúlyozza, hogy e bejelentkezési és ellenőrzési rendszereknek csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell vonatkozniuk, amelyekhez személyazonosításra, hitelesítésre vagy életkor-ellenőrzésre van szükség; emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak és az uniós intézményeknek garantálniuk kell, hogy az elektronikus azonosítás biztonságos és átlátható legyen, csak a felhasználó azonosításához szükséges adatokat dolgozza fel, azokat kizárólag jogszerű célra használják fel, és azokat ne használják kereskedelmi célra, és ne használják fel az általános internet-hozzáférés korlátozására vagy a felhasználók különböző internetes oldalak közötti nyomon követésére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | elengedhetetlennek tartja a vonatkozó szabályok tisztázását és a teljes körű uniós szintű harmonizációját a felhasználók alapvető jogainak és a szabadságainak Unió-szerte történő tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; úgy véli, hogy az ilyen szabályoknak fenn kell tartaniuk a felelősség alóli mentességet azon közvetítők számára, akiknek nincs tényleges tudomásuk a platformjukon végzett illegális tevékenységről vagy tárolt illegális adatokról; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a gyűlöletbeszéd és a félretájékoztatás kezelésére vonatkozó közelmúltbeli nemzeti jogszabályok a szabályok növekvő széttöredezettségéhez és az alapvető jogok gyengébb védelméhez vezetnek az unióban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | e célból olyan jogalkotási javaslatokra szólít fel, amelyek a digitális egységes piac nyitottságát és versenyképességét azáltal tartják fenn, hogy a digitális szolgáltatókkal szemben harmonizált követelményeket támasztanak, hogy az európai értékekkel és törvényekkel összhangban hatékony, koherens, átlátható és tisztességes eljárásokat és eljárási biztosítékokat – többek között harmonizált értesítési és intézkedési eljárást – alkalmazzanak a jogellenes tartalmak kezelése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | e tekintetben alapvető fontosságúnak tartja, hogy az online platformok számára egyértelmű szabályokat, követelményeket és biztosítékokat írjanak elő a harmadik felektől származó tartalmakkal kapcsolatos felelősségre vonatkozóan; javasolja közös szabályozási keret létrehozását az illegális tartalmak hatékony azonosítása és eltávolítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a bejelentési-cselekvési rendszerre vonatkozó szabályokat a platformokra vonatkozó azon követelményekkel kellene kiegészíteni, hogy olyan konkrét intézkedéseket hozzanak, amelyek arányban állnak hatókörükkel és technikai és működési kapacitásukkal annak érdekében, hogy hatékonyan tudják kezelni a szolgáltatott platformon megjelenő illegális tartalmakat; ezért – amennyiben technológiailag megvalósítható, független illetékes hatóságok kellően megalapozott rendelkezései alapján és a tartalom sajátos kontextusának teljes körű figyelembevételével – rámutat, hogy a digitális szolgáltatókat kötelezni lehetne arra, hogy időszakos kereséseket végezzenek a valamely bíróság által már jogellenesnek nyilvánított meghatározott tartalmak tekintetében, amennyiben az érintett információk ezen eltiltásból eredő nyomon követése és vizsgálata az olyan üzenetet közvetítő információkra korlátozódik, amelynek tartalma lényegében változatlan a jogellenesség megállapításának alapjául szolgáló üzenetétől, és amely tartalmazza a jogsértéstől való eltiltásban meghatározott elemeket, amelyek megfogalmazása, összhangban a Bíróságnak a C-18/18. sz. ügyben hozott 2019. október 3-i ítéletével (8), olyan mértékben azonos vagy azonos értelmű, hogy nem követeli meg a tárhelyszolgáltatótól e tartalom önálló értékelését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fenntartja, hogy a konkrét intézkedések megválasztását a platformokra kell hagyni; támogatja az érdekelt felekkel folytatott párbeszéden és a platformok által viselt kockázatok értékelésén alapuló kiegyensúlyozott megközelítést, valamint a platformokra rótt szükségtelen szabályozási terhek és az alapvető jogok – különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, az információhoz való hozzáférés – és a magánélet tiszteletben tartásához való jog – szükségtelen és aránytalan korlátozásának elkerülésére szolgáló egyértelmű felelősségi láncot; hangsúlyozza, hogy bizonyos kötelezettségeket az ágazati jogszabályok tovább pontosíthatnak; hangsúlyozza, hogy az e célból hozott intézkedések sem jogilag, sem ténylegesen nem minősülhetnek általános ellenőrzésre vonatkozó követelménynek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy megfelelő biztosítékokra és a jogszerű eljárásra vonatkozó kötelezettségekre – többek között emberi felügyelet és ellenőrzés előírására – van szükség a viszontbejelentési eljárások mellett, hogy a tartalomtulajdonosok és a tartalmak feltöltői megfelelően és kellő időben megvédhessék jogaikat, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy az eltávolítási vagy letiltási határozatok pontosak, megalapozottak legyenek és tiszteletben tartsák az alapvető jogokat; hangsúlyozza, hogy szankcionálni kell azokat a személyeket, akik rendszeresen és ismételten jogosulatlan vagy visszaélésszerű értesítéseket nyújtanak be; emlékeztet arra, hogy a platformok által a belső panaszkezelési rendszerrel összhangban folytatott viszontbejelentési eljárások és peren kívüli vitarendezés mellett a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesítése érdekében továbbra is biztosítani kell a hatékony bírósági jogorvoslat lehetőségét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | támogatja a jelenlegi keret fenntartását a tartalomért való korlátozott felelősség és a származási ország elvére vonatkozóan, de alapvető fontosságúnak tartja az eltávolítási kérelmeknek az illetékes nemzeti hatóságok közötti jobb összehangolását; hangsúlyozza, hogy a jogsértő online tartalmakat a tárolásuk helyén kell távolítani; hangsúlyozza, hogy az erre irányuló kéréseknek jogi biztosítékok hatálya alá kell tartozniuk a visszaélések megelőzése és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságoktól érkező eltávolítási kérelmeknek konkrétnak kell lenniük, és egyértelműen meg kell határozniuk az eltávolítás jogalapját; hangsúlyozza, hogy hatékony felügyeleti és végrehajtási mechanizmust – többek között a technikai és működési kapacitásaikat figyelembe vevő arányos szankciókat – kell alkalmazni azokra a szolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget a jogszerű utasításoknak; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a digitális szolgáltatók jogilag nem kötelezhetők arra, hogy felhasználóik vagy előfizetőik személyes adatait bűnüldözési célból megőrizzék, kivéve, ha a célzott adatmegőrzést egy független illetékes hatóság rendeli el, teljes mértékben tiszteletben tartva az uniós jogot és az EUB ítélkezési gyakorlatát; emlékeztet továbbá arra, hogy az ilyen adatmegőrzésnek a megőrzendő adatok kategóriái, az érintett kommunikációs eszközök, az érintett személyek és az elfogadott megőrzési időszak tekintetében feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a fogyasztók alapvető jogainak és érdekeinek védelme érdekében a digitális szolgáltatási törvénynek olyan szabályokat kell bevezetnie, amelyek biztosítják, hogy a digitális szolgáltatók szolgáltatási feltételei egyértelműek, átláthatóak, méltányosak és könnyen és akadálymentesen hozzáférhetőek legyenek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tartalommegosztó platformok szolgáltatási feltételei arra kényszerítik a bűnüldöző szerveket, hogy személyes fiókokat használjanak bizonyos panaszok kivizsgálására, ami fenyegetést jelent mind e nyomozásokra, mind a személyes biztonságra nézve, és felszólít a tagállamok közötti hatékonyabb koordinációra az értesítés tárgyát képező illegális tartalmakra vonatkozó bűnüldözési gyakorlat nyomon követése terén; emlékeztet arra, hogy egy független illetékes hatóság által tett eltávolítási felszólításnak mindig jogszabályokon kell alapulnia, nem pedig a szolgáltatók szolgáltatásnyújtási feltételein; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a felhasználók változatos és minőségi online tartalmakhoz férhessenek hozzá, a polgárok megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében; elvárja, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály biztosítsa, hogy a minőségi médiatartalmak könnyen hozzáférhetők és könnyen megtalálhatók legyenek harmadik felek platformjain, valamint hogy a tartalmak eltávolítása összhangban legyen az emberi jogi normákkal, és azokra a tartalmakra korlátozódjon, amelyek nyilvánvalóan jogellenesek, vagy amelyeket egy független illetékes hatóság jogellenesnek nyilvánított; hangsúlyozza, hogy a jogszerű tartalomra nem vonatkozhat semmilyen törlési vagy zárolási kötelezettség; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja a tagállamok, az illetékes hatóságok és az érdekelt felek közötti fokozott párbeszédet, amelynek célja az olyan „puha” jogi eszközökön alapuló megközelítések kidolgozása, értékelése és javítása, mint amilyen például a dezinformációval kapcsolatos uniós szintű gyakorlati kódex, a jogszerű tartalmak kategóriáinak, többek között a dezinformáció további kezelése érdekében; elvárja a Bizottságtól, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló törvényt kísérő külön eszközben adjon ki iránymutatásokat, többek között fokozott átláthatósági szabályokat a tartalom moderálására és a reklámpolitikára vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a jogszerű tartalomnak a feltételek alapján történő eltávolítása és letiltása az abszolút minimumra korlátozódjon; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy hozzon létre egy olyan keretet, amely tiltja, hogy egy médiaszolgáltató felelősségére nyújtott tartalom felett, amelyre egyedi szabványok és felügyelet vonatkozik, a platformok az ellenőrzés második rétegét gyakorolják; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza továbbá, hogy a felhasználóknak több választási lehetőséget és ellenőrzést kell biztosítani az általuk megtekintett tartalom tekintetében, beleértve a tartalom rangsorolásának módjával és a tartalomkezeléstől való elállás lehetőségével kapcsolatos lehetőségeket is; határozott meggyőződése, hogy az ilyen ajánlási rendszerek kialakításának és teljesítményének felhasználóbarátnak és átláthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy a – köz- és magánszektorbeli – elszámoltathatóságon és bizonyítékokon alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz megbízható adatokra van szükség a jogellenes online tartalmak előfordulásáról és eltávolításáról valamint az online platformok tartalomszűrő algoritmusairól; |
| --- | --- |

36.

| 37. | e tekintetben felszólít a platformok éves, átfogó és konzisztens nyilvános jelentéstételi kötelezettségére, amely arányos a platformok hatókörével és működési kapacitásaival, különösen a tartalomszűrési eljárásokkal kapcsolatosan, beleértve a jogellenes online tevékenységek elleni intézkedésekről való tájékoztatást, az eltávolított tartalom mennyiségére és az eltávolítás jogi indokaira és jogalapjaira vonatkozó szabványosított adatokat, a beérkezett eltávolítási kérelmek típusát és indoklását, az elutasított kérelmek számát és az elutasítás okait; hangsúlyozza, hogy ezeket az adott évben hozott intézkedésekre kiterjedő jelentéseket a következő év első negyedévének végén kell benyújtani; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhív továbbá a nemzeti hatóságok éves nyilvános jelentéstételi kötelezettségének bevezetésére, beleértve a szabványosított adatokat az eltávolítási kérelmek számára és jogalapjukra, a közigazgatási vagy bírósági jogorvoslati eljárás alapját képező eltávolítási kérelmek számáról, ezeknek az eljárásoknak az eredményéről, megemlítve azokat az eredményeket, amelyek tévesen jogszerűtlennek minősített tartalomra vagy tevékenységre vonatkoznak, és a szankciókat kiszabó határozatok teljes számáról, beleértve a kiszabott büntetés típusának leírását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aggodalmának ad hangot a felügyeleti és ellenőrzési szervek pénzügyi és emberi erőforrásainak széttöredezettsége és dokumentált hiánya miatt; fokozott együttműködésre szólít fel a tagállamok között a digitális szolgáltatások szabályozási felügyelete tekintetében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló törvény megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az e törvényben meghatározott eljárások, eljárási biztosítékok és átláthatósági kötelezettségek betartásának felügyeletét harmonizálni kell a digitális egységes piacon; e tekintetben támogatja egy olyan független uniós felügyeleti struktúra általi szigorú és szigorú végrehajtást, amely egyértelműen meghatározott tényezők – például az arányosság, a technikai és szervezeti intézkedések, valamint a gondatlanság – értékelése alapján jogosult bírság kiszabására; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia annak lehetőségét, hogy a bírságok a vállalat éves globális forgalmának bizonyos százalékán alapuljanak; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatók belső politikáinak és algoritmusainak ellenőrzése során kellő figyelmet kell fordítani az uniós jogra, különösen a szolgáltatások felhasználóinak alapvető jogaira, figyelembe véve a megkülönböztetésmentesség, valamint a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának fontosságát egy nyitott és demokratikus társadalomban, anélkül, hogy bizalmas üzleti adatokat tennének közzé; sürgeti, hogy panasz esetén vagy a felügyeleti szervek kezdeményezése alapján fel kell mérni, hogy a digitális szolgáltatók elősegítik-e a tartalom terjedését, és ha igen, hogyan, például ajánláskezelő motorok és optimalizálási funkciók, mint az automatikus kiegészítés és a népszerű tartalmak ajánlása révén; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy a platformok és az illetékes nemzeti hatóságok által készített átláthatósági jelentéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és elemezni kell az eltávolítás, a felderítés és blokkolás strukturális tendenciáit uniós szinten; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a felhasználók lehetőséget kapjanak saját alapvető jogaik online érvényesítésére, többek között könnyen hozzáférhető, pártatlan, átlátható, hatékony és ingyenes panasztételi eljárások, a jogellenes tartalomra és az egyének és vállalatok büntetendő magatartására vonatkozó jelentéstételi mechanizmusok, jogorvoslati lehetőségek, oktatási intézkedések és az adatvédelmi kérdésekkel és a gyermekek online biztonságával kapcsolatos figyelemfelkeltés révén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a korábbi tapasztalatok bebizonyították, hogy hatékony az innovatív üzleti modell virágzásának lehetővé tétele és a digitális egységes piac megerősítése azáltal, hogy felszámolják a digitális szolgáltatások szabad mozgása előtt álló akadályokat és megakadályozzák új, indokolatlan nemzeti akadályok bevezetését, és hogy e megközelítés folytatása csökkentené a belső piac széttöredezettségét; úgy véli továbbá, hogy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály lehetőséget kínálhat a polgárok digitalizációval kapcsolatos ismereteinek és készségeinek fejlesztésére, ugyanakkor magas szintű fogyasztóvédelmet garantál, többek között az online biztonság védelme révén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | Hangsúlyozza, hogy elengedhetetlennek tartja a kibertér alapvető biztonságára vonatkozó elfogadott normákat, annak érdekében, hogy a polgárok teljes mértékben élvezhessék a digitális szolgáltatások nyújtotta előnyöket; megállapítja ezért, hogy sürgősen szükség van arra, hogy a tagállamok összehangolt intézkedéseket hozzanak az alapvető kiberhigiénia biztosítása és a kibertérben elkerülhető veszélyek megelőzése érdekében, többek között jogalkotási intézkedések révén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 303., 2018.11.28., 69. o.

(5)  HL L 130., 2019.5.17., 92. o.

(6)  HL L 63., 2018.3.6., 50. o.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

(8)  A Bíróság 2019. október 3-i ítélete, Eva Glawischnig-Piesczek kontra Facebook Ireland Limited, C-18/18, ECLI:EU:C:2019:821.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/63

---

P9_TA(2020)0275

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak kerete

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak keretéről (2020/2012(INL))

(2021/C 404/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2018. szeptember 28-i (EU) 2018/1488 tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2018. szeptember 28-i (EU) 2018/1488 tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2) (a faji egyenlőségről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2) (a faji egyenlőségről szóló irányelv),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3) (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3) (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (általános adatvédelmi rendelet (GDPR)) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (általános adatvédelmi rendelet (GDPR)) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel a Digitális Európa program 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i javaslatra (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Digitális Európa program 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i javaslatra (COM(2018)0434),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0065),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai adatstratégiáról szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0066),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, Európa digitális jövőjének megtervezéséről szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, Európa digitális jövőjének megtervezéséről szóló, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsa Európa digitális jövőjének alakításáról szóló, 2020. júniusi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsa Európa digitális jövőjének alakításáról szóló, 2020. júniusi következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak címzett, a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló ajánlásokat tartalmazó, 2017. február 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak címzett, a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló ajánlásokat tartalmazó, 2017. február 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a digitális korban a nyelvek közötti egyenlőségről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális korban a nyelvek közötti egyenlőségről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottság által létrehozott, mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” címmel készült, 2019. április 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által létrehozott, mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” címmel készült, 2019. április 8-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak európai keretrendszere: európai hozzáadott érték értékelése” című európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak európai keretrendszere: európai hozzáadott érték értékelése” című európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (12),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának Jövőkutatás Osztálya által irányított, a Tudomány és a Technológia Jövőjével Foglalkozó Testület (STOA) kérésére a következő címmel készített tájékoztatókra és tanulmányokra: „What if algorithms could abide by ethical principles?” (Mi lenne, ha az algoritmusok etikai elvekhez tudnák tartani magukat?), „Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections” (Küszöbön a mesterséges intelligencia: jogi és etikai elgondolások), „A governance framework for algorithmic accountability and transparency” (Az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóság és átláthatóság irányítási kerete), „Should we fear artificial intelligence?” (Tartanunk kell a mesterséges intelligenciától?) és „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” (A mesterséges intelligencia etikája: kérdések és kezdeményezések), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának Jövőkutatás Osztálya által irányított, a Tudomány és a Technológia Jövőjével Foglalkozó Testület (STOA) kérésére a következő címmel készített tájékoztatókra és tanulmányokra: „What if algorithms could abide by ethical principles?” (Mi lenne, ha az algoritmusok etikai elvekhez tudnák tartani magukat?), „Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections” (Küszöbön a mesterséges intelligencia: jogi és etikai elgondolások), „A governance framework for algorithmic accountability and transparency” (Az algoritmusokkal kapcsolatos elszámoltathatóság és átláthatóság irányítási kerete), „Should we fear artificial intelligence?” (Tartanunk kell a mesterséges intelligenciától?) és „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” (A mesterséges intelligencia etikája: kérdések és kezdeményezések),

| — | tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 12. jegyzőkönyvére, valamint a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény 12. jegyzőkönyvére, valamint a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Kartájára,

| — | tekintettel az OECD Tanácsának a mesterséges intelligenciáról szóló, 2019. május 22-én elfogadott ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Tanácsának a mesterséges intelligenciáról szóló, 2019. május 22-én elfogadott ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0186/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0186/2020),

Bevezetés

| A. | mivel a mesterséges intelligenciát (más néven MI), a robotikát és a kapcsolódó technológiákat emberek fejlesztik, vezetik be és használják, és döntéseik meghatározzák, hogy az ilyen technológiák milyen előnyökkel járhatnak a társadalom számára; |
| --- | --- |

A.

mivel a mesterséges intelligenciát (más néven MI), a robotikát és a kapcsolódó technológiákat emberek fejlesztik, vezetik be és használják, és döntéseik meghatározzák, hogy az ilyen technológiák milyen előnyökkel járhatnak a társadalom számára;

| B. | mivel gyorsan népszerűsítik és fejlesztik a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, amelyek lehetőségeket teremthetnek a vállalkozások és a polgárok számára, és közvetlenül befolyásolhatják társadalmaink valamennyi aspektusát, beleértve az alapvető jogokat, valamint a társadalmi és gazdasági elveket és értékeket, továbbá tartós hatást gyakorolhatnak valamennyi tevékenységi területre; |
| --- | --- |

B.

mivel gyorsan népszerűsítik és fejlesztik a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, amelyek lehetőségeket teremthetnek a vállalkozások és a polgárok számára, és közvetlenül befolyásolhatják társadalmaink valamennyi aspektusát, beleértve az alapvető jogokat, valamint a társadalmi és gazdasági elveket és értékeket, továbbá tartós hatást gyakorolhatnak valamennyi tevékenységi területre;

| C. | mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák jelentős változásokat fognak eredményezni a munkaerőpiacokon és a munkahelyeken is; mivel ezek helyettesíthetik az ismétlődő tevékenységeket végző munkavállalókat, megkönnyíthetik az ember és gép közötti együttműködésen alapuló munkarendszereket, növelhetik a versenyképességet és a jólétet, valamint új munkalehetőségeket teremthetnek a képzett munkavállalók számára, ugyanakkor komoly kihívást jelentenek a munkaerő átszervezése szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák jelentős változásokat fognak eredményezni a munkaerőpiacokon és a munkahelyeken is; mivel ezek helyettesíthetik az ismétlődő tevékenységeket végző munkavállalókat, megkönnyíthetik az ember és gép közötti együttműködésen alapuló munkarendszereket, növelhetik a versenyképességet és a jólétet, valamint új munkalehetőségeket teremthetnek a képzett munkavállalók számára, ugyanakkor komoly kihívást jelentenek a munkaerő átszervezése szempontjából;

| D. | mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése egyúttal számos különböző ágazatban hozzájárulhat az európai zöld megállapodás fenntarthatósági céljainak eléréséhez; mivel a digitális technológiák fokozhatják a szakpolitikák környezetvédelem tekintetében kifejtett hatását; mivel szintén hozzájárulhatnak a forgalmi torlódások, valamint az üvegházhatást okozó gázok és a légszennyező anyagok kibocsátásának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése egyúttal számos különböző ágazatban hozzájárulhat az európai zöld megállapodás fenntarthatósági céljainak eléréséhez; mivel a digitális technológiák fokozhatják a szakpolitikák környezetvédelem tekintetében kifejtett hatását; mivel szintén hozzájárulhatnak a forgalmi torlódások, valamint az üvegházhatást okozó gázok és a légszennyező anyagok kibocsátásának csökkentéséhez;

| E. | mivel az olyan ágazatokban, mint a tömegközlekedés, a mesterséges intelligenciával támogatott intelligens közlekedési rendszerek felhasználhatók a sorban állás minimalizálására, az útvonal optimalizálására, a fogyatékossággal élő személyek függetlenségének növelésére és az energiahatékonyság javítására, ezáltal fokozva a dekarbonizációs erőfeszítéseket és csökkentve a környezeti lábnyomot; |
| --- | --- |

E.

mivel az olyan ágazatokban, mint a tömegközlekedés, a mesterséges intelligenciával támogatott intelligens közlekedési rendszerek felhasználhatók a sorban állás minimalizálására, az útvonal optimalizálására, a fogyatékossággal élő személyek függetlenségének növelésére és az energiahatékonyság javítására, ezáltal fokozva a dekarbonizációs erőfeszítéseket és csökkentve a környezeti lábnyomot;

| F. | mivel ezek a technológiák új üzleti lehetőségeket teremtenek, amelyek hozzájárulhatnak az uniós ipar fellendüléséhez a jelenlegi egészségügyi és gazdasági válságot követően, ha jobban kihasználják őket, például a közlekedési ágazatban; mivel ezek a lehetőségek új munkahelyeket teremthetnek, mert e technológiák elterjedése növelheti a vállalkozások termelékenységét és hozzájárulhat a hatékonyság fokozásához; mivel az e területen működő innovációs programok elősegíthetik a regionális klaszterek fejlődését; |
| --- | --- |

F.

mivel ezek a technológiák új üzleti lehetőségeket teremtenek, amelyek hozzájárulhatnak az uniós ipar fellendüléséhez a jelenlegi egészségügyi és gazdasági válságot követően, ha jobban kihasználják őket, például a közlekedési ágazatban; mivel ezek a lehetőségek új munkahelyeket teremthetnek, mert e technológiák elterjedése növelheti a vállalkozások termelékenységét és hozzájárulhat a hatékonyság fokozásához; mivel az e területen működő innovációs programok elősegíthetik a regionális klaszterek fejlődését;

| G. | mivel az Unió és tagállamai különösen felelősek a mesterséges intelligencia hozzáadott értékének kiaknázásáért, előmozdításáért és növeléséért, valamint annak biztosításáért, hogy a mesterséges intelligencián alapuló technológiák biztonságosak legyenek és hozzájáruljanak polgáraik jólétéhez és általános érdekeihez, mivel ezek jelentősen hozzájárulhatnak a polgárok életének javítására és az Unión belüli jólét előmozdítására irányuló közös cél eléréséhez azáltal, hogy számos területen és ágazatban hozzájárulnak jobb stratégiák és innováció kidolgozásához; mivel a mesterséges intelligenciában rejlő potenciál teljes körű kiaknázása, valamint annak érdekében, hogy a felhasználókban tudatosítsuk az MI-technológiák használatának előnyeit és a velük kapcsolatos kihívásokat, az oktatás és képzés során foglalkozni kell az MI-vel vagy a digitális jártassággal, többek között a digitális társadalmi befogadás előmozdítása tekintetében, és európai szintű tájékoztató kampányokat kell folytatni, amelyek pontos képet adnak a mesterséges intelligencia fejlesztésének valamennyi aspektusáról; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió és tagállamai különösen felelősek a mesterséges intelligencia hozzáadott értékének kiaknázásáért, előmozdításáért és növeléséért, valamint annak biztosításáért, hogy a mesterséges intelligencián alapuló technológiák biztonságosak legyenek és hozzájáruljanak polgáraik jólétéhez és általános érdekeihez, mivel ezek jelentősen hozzájárulhatnak a polgárok életének javítására és az Unión belüli jólét előmozdítására irányuló közös cél eléréséhez azáltal, hogy számos területen és ágazatban hozzájárulnak jobb stratégiák és innováció kidolgozásához; mivel a mesterséges intelligenciában rejlő potenciál teljes körű kiaknázása, valamint annak érdekében, hogy a felhasználókban tudatosítsuk az MI-technológiák használatának előnyeit és a velük kapcsolatos kihívásokat, az oktatás és képzés során foglalkozni kell az MI-vel vagy a digitális jártassággal, többek között a digitális társadalmi befogadás előmozdítása tekintetében, és európai szintű tájékoztató kampányokat kell folytatni, amelyek pontos képet adnak a mesterséges intelligencia fejlesztésének valamennyi aspektusáról;

| H. | mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák Unión belüli fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó közös uniós szabályozási keretnek (az MI-re vonatkozó szabályozási keretnek) lehetővé kell tennie a polgárok számára, hogy osztozzanak a bennük rejlő lehetőségekben, ugyanakkor védelmet kell biztosítania a polgárok számára az ilyen technológiák potenciális kockázataival szemben, valamint elő kell mozdítania az ilyen technológiák megbízhatóságát az Unióban és máshol; mivel ennek a keretnek az uniós jogon és értékeken kell alapulnia, valamint az átláthatóság, a megmagyarázhatóság, a méltányosság, az elszámoltathatóság és a felelősség elvét kell követnie; |
| --- | --- |

H.

mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák Unión belüli fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó közös uniós szabályozási keretnek (az MI-re vonatkozó szabályozási keretnek) lehetővé kell tennie a polgárok számára, hogy osztozzanak a bennük rejlő lehetőségekben, ugyanakkor védelmet kell biztosítania a polgárok számára az ilyen technológiák potenciális kockázataival szemben, valamint elő kell mozdítania az ilyen technológiák megbízhatóságát az Unióban és máshol; mivel ennek a keretnek az uniós jogon és értékeken kell alapulnia, valamint az átláthatóság, a megmagyarázhatóság, a méltányosság, az elszámoltathatóság és a felelősség elvét kell követnie;

| I. | mivel egy ilyen szabályozási keret kulcsfontosságú a belső piac különböző nemzeti jogszabályokból eredő széttöredezettségének elkerüléséhez, és elő fogja segíteni a különösen szükséges beruházásokat, az adatinfrastruktúra fejlesztését és a kutatás támogatását; mivel ennek az ezen állásfoglalás mellékletében található rendeletre irányuló javaslatban meghatározott közös jogi kötelezettségekből és etikai elvekből kell állnia; mivel ezt a keretet a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban kell létrehozni; |
| --- | --- |

I.

mivel egy ilyen szabályozási keret kulcsfontosságú a belső piac különböző nemzeti jogszabályokból eredő széttöredezettségének elkerüléséhez, és elő fogja segíteni a különösen szükséges beruházásokat, az adatinfrastruktúra fejlesztését és a kutatás támogatását; mivel ennek az ezen állásfoglalás mellékletében található rendeletre irányuló javaslatban meghatározott közös jogi kötelezettségekből és etikai elvekből kell állnia; mivel ezt a keretet a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban kell létrehozni;

| J. | mivel az Unió szigorú jogi kerettel rendelkezik, amely biztosítja többek között a személyes adatok és a magánélet védelmét, valamint a megkülönböztetésmentességet, annak érdekében, hogy előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget, a környezetvédelmet és a fogyasztók jogait; mivel ez a kiterjedt horizontális és ágazati jogszabályokból, többek között a termékbiztonságra és a felelősségre vonatkozó meglévő szabályokból álló jogi keret továbbra is alkalmazandó lesz a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatban, bár a digitális transzformáció tükrözése és a mesterséges intelligencia használatából eredő új kihívások kezelése érdekében szükség lehet egyes jogi eszközök bizonyos kiigazítására; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió szigorú jogi kerettel rendelkezik, amely biztosítja többek között a személyes adatok és a magánélet védelmét, valamint a megkülönböztetésmentességet, annak érdekében, hogy előmozdítsa a nemek közötti egyenlőséget, a környezetvédelmet és a fogyasztók jogait; mivel ez a kiterjedt horizontális és ágazati jogszabályokból, többek között a termékbiztonságra és a felelősségre vonatkozó meglévő szabályokból álló jogi keret továbbra is alkalmazandó lesz a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatban, bár a digitális transzformáció tükrözése és a mesterséges intelligencia használatából eredő új kihívások kezelése érdekében szükség lehet egyes jogi eszközök bizonyos kiigazítására;

| K. | mivel aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi uniós jogi keret, többek között a fogyasztóvédelmi jog, a foglalkoztatási és szociális vívmányok, az adatvédelmi jogszabályok, a termékbiztonságra és a piacfelügyeletre vonatkozó jogszabályok, valamint a megkülönböztetés elleni jogszabályok alkalmasak-e a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák jelentette kockázatok hatékony kezelésére; |
| --- | --- |

K.

mivel aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi uniós jogi keret, többek között a fogyasztóvédelmi jog, a foglalkoztatási és szociális vívmányok, az adatvédelmi jogszabályok, a termékbiztonságra és a piacfelügyeletre vonatkozó jogszabályok, valamint a megkülönböztetés elleni jogszabályok alkalmasak-e a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák jelentette kockázatok hatékony kezelésére;

| L. | mivel a meglévő jogszabályok kiigazításán túl az MI-technológiákkal kapcsolatos jogi és etikai kérdésekkel egy hatékony, átfogó és időtálló uniós jogi szabályozási keret révén kell foglalkozni, amely tükrözi az Uniónak a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) foglalt elveit és értékeit, azonban tartózkodik a túlszabályozástól, és csupán a meglévő joghézagok megszüntetésére, valamint mind a vállalkozások, mind a polgárok jogbiztonságának növelésére, nevezetesen az alapvető jogokat kétségtelenül aláásó gyakorlatok megelőzésére irányuló kötelező intézkedések bevezetésére irányul; |
| --- | --- |

L.

mivel a meglévő jogszabályok kiigazításán túl az MI-technológiákkal kapcsolatos jogi és etikai kérdésekkel egy hatékony, átfogó és időtálló uniós jogi szabályozási keret révén kell foglalkozni, amely tükrözi az Uniónak a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) foglalt elveit és értékeit, azonban tartózkodik a túlszabályozástól, és csupán a meglévő joghézagok megszüntetésére, valamint mind a vállalkozások, mind a polgárok jogbiztonságának növelésére, nevezetesen az alapvető jogokat kétségtelenül aláásó gyakorlatok megelőzésére irányuló kötelező intézkedések bevezetésére irányul;

| M. | mivel az új szabályozási keretnek valamennyi szóban forgó érdeket figyelembe kell vennie; mivel az új szabályozási keret valamennyi szereplőre gyakorolt hatásainak hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni; mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és az induló innovatív vállalkozások – különösen az uniós gazdaságban betöltött – kulcsfontosságú szerepe indokolja a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt; |
| --- | --- |

M.

mivel az új szabályozási keretnek valamennyi szóban forgó érdeket figyelembe kell vennie; mivel az új szabályozási keret valamennyi szereplőre gyakorolt hatásainak hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni; mivel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és az induló innovatív vállalkozások – különösen az uniós gazdaságban betöltött – kulcsfontosságú szerepe indokolja a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt;

| N. | mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák súlyos következményekkel járhatnak az egyének, csoportok és a társadalom egésze anyagi és nem anyagi integritására nézve, és ezeket a potenciális egyéni és kollektív károkat orvosolni kell a jogalkotási válaszokban; |
| --- | --- |

N.

mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák súlyos következményekkel járhatnak az egyének, csoportok és a társadalom egésze anyagi és nem anyagi integritására nézve, és ezeket a potenciális egyéni és kollektív károkat orvosolni kell a jogalkotási válaszokban;

| O. | mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret tiszteletben tartása érdekében szükség lehet az Unió közlekedési ágazatára vonatkozó egyedi szabályok elfogadására; |
| --- | --- |

O.

mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret tiszteletben tartása érdekében szükség lehet az Unió közlekedési ágazatára vonatkozó egyedi szabályok elfogadására;

| P. | mivel az MI-technológiák stratégiai fontosságúak a közlekedési ágazat számára, többek között azért, mert növelik valamennyi közlekedési mód biztonságát és hozzáférhetőségét, valamint új foglalkoztatási lehetőségeket és fenntarthatóbb üzleti modelleket teremtenek; mivel a közlekedés területén a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének uniós megközelítése növelheti az uniós gazdaság globális versenyképességét és stratégiai autonómiáját; |
| --- | --- |

P.

mivel az MI-technológiák stratégiai fontosságúak a közlekedési ágazat számára, többek között azért, mert növelik valamennyi közlekedési mód biztonságát és hozzáférhetőségét, valamint új foglalkoztatási lehetőségeket és fenntarthatóbb üzleti modelleket teremtenek; mivel a közlekedés területén a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének uniós megközelítése növelheti az uniós gazdaság globális versenyképességét és stratégiai autonómiáját;

| Q. | mivel az Unióban az összes közúti baleset mintegy 95 %-ánál még mindig közrejátszik emberi hiba; mivel az Unió célja az volt, hogy 2020-ig 2010-hez képest 50 %-kal csökkentse az évente bekövetkező halálos kimenetelű közúti balesetek számát az Unióban, de a stagnálásra tekintettel megújította erőfeszítéseit „Az EU 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó közúti közlekedésbiztonsági szakpolitikai kerete – a következő lépések a »zéró-elképzelés« felé” című kiadványban; mivel e tekintetben az MI, az automatizálás és más új technológiák az emberi hibák lehetőségének csökkentése révén nagy lehetőségek rejtenek magukban a közúti biztonság növelésére, és fontos szerepet játszanak e téren; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unióban az összes közúti baleset mintegy 95 %-ánál még mindig közrejátszik emberi hiba; mivel az Unió célja az volt, hogy 2020-ig 2010-hez képest 50 %-kal csökkentse az évente bekövetkező halálos kimenetelű közúti balesetek számát az Unióban, de a stagnálásra tekintettel megújította erőfeszítéseit „Az EU 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó közúti közlekedésbiztonsági szakpolitikai kerete – a következő lépések a »zéró-elképzelés« felé” című kiadványban; mivel e tekintetben az MI, az automatizálás és más új technológiák az emberi hibák lehetőségének csökkentése révén nagy lehetőségek rejtenek magukban a közúti biztonság növelésére, és fontos szerepet játszanak e téren;

| R. | mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keretnek azt is tükröznie kell, hogy biztosítani kell a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását; mivel figyelembe kell venni az európai szociális partnerek digitalizációról szóló, 2020. júniusi keretmegállapodását; |
| --- | --- |

R.

mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keretnek azt is tükröznie kell, hogy biztosítani kell a munkavállalók jogainak tiszteletben tartását; mivel figyelembe kell venni az európai szociális partnerek digitalizációról szóló, 2020. júniusi keretmegállapodását;

| S. | mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret hatókörének megfelelőnek és arányosnak kell lennie, és azt alapos elemzés tárgyává kell tenni; mivel ennek a technológiák és összetevőik széles körére ki kell terjednie, beleértve az általuk használt vagy előállított algoritmusokat, szoftvereket és adatokat is, célzott kockázatalapú megközelítésre van szükség a jövőbeli innováció akadályozásának és a szükségtelen terhek kialakulásának elkerülése érdekében, különösen a kkv-k számára; mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által működtetett alkalmazások sokfélesége megnehezíti a kockázatok teljes spektrumának megfelelő egységes megoldás megtalálását; |
| --- | --- |

S.

mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret hatókörének megfelelőnek és arányosnak kell lennie, és azt alapos elemzés tárgyává kell tenni; mivel ennek a technológiák és összetevőik széles körére ki kell terjednie, beleértve az általuk használt vagy előállított algoritmusokat, szoftvereket és adatokat is, célzott kockázatalapú megközelítésre van szükség a jövőbeli innováció akadályozásának és a szükségtelen terhek kialakulásának elkerülése érdekében, különösen a kkv-k számára; mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által működtetett alkalmazások sokfélesége megnehezíti a kockázatok teljes spektrumának megfelelő egységes megoldás megtalálását;

| T. | mivel az adatelemzés és az MI egyre nagyobb mértékben befolyásolja a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust; |
| --- | --- |

T.

mivel az adatelemzés és az MI egyre nagyobb mértékben befolyásolja a polgárok számára hozzáférhetővé tett információkat; mivel helytelen használat esetén ezek a technikák veszélyeztethetik a véleménynyilvánítás szabadságához és a tájékoztatáshoz való alapvető jogot, valamint a média szabadságát és a pluralizmust;

| U. | mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret földrajzi hatályának az Unióban fejlesztett, bevezetett vagy használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák valamennyi alkotóelemére ki kell terjednie, azokat az eseteket is beleértve, amikor a technológiák egy része az Unión kívül található vagy elhelyezkedése nem meghatározott; |
| --- | --- |

U.

mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keret földrajzi hatályának az Unióban fejlesztett, bevezetett vagy használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák valamennyi alkotóelemére ki kell terjednie, azokat az eseteket is beleértve, amikor a technológiák egy része az Unión kívül található vagy elhelyezkedése nem meghatározott;

| V. | mivel az MI-re vonatkozó uniós szabályozási keretnek magában kell foglalnia az összes releváns szakaszt, nevezetesen a vonatkozó technológiák és alkotóelemeik fejlesztését, bevezetését és használatát, megkövetelve a vonatkozó jogi kötelezettségek és etikai elvek kellő figyelembevételét, és meg kell határoznia azokat a feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók teljes mértékben megfeleljenek ezeknek a kötelezettségeknek és elveknek; |
| --- | --- |

V.

mivel az MI-re vonatkozó uniós szabályozási keretnek magában kell foglalnia az összes releváns szakaszt, nevezetesen a vonatkozó technológiák és alkotóelemeik fejlesztését, bevezetését és használatát, megkövetelve a vonatkozó jogi kötelezettségek és etikai elvek kellő figyelembevételét, és meg kell határoznia azokat a feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók teljes mértékben megfeleljenek ezeknek a kötelezettségeknek és elveknek;

| W. | mivel a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos etikai elvek harmonizált megközelítése megköveteli, hogy az Unióban egységesen értelmezzék a technológiák alapját képező fogalmakat, például az algoritmusokat, a szoftvert, az adatokat, illetve a biometrikus azonosítást; |
| --- | --- |

W.

mivel a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos etikai elvek harmonizált megközelítése megköveteli, hogy az Unióban egységesen értelmezzék a technológiák alapját képező fogalmakat, például az algoritmusokat, a szoftvert, az adatokat, illetve a biometrikus azonosítást;

| X. | mivel az uniós szintű fellépést az indokolja, hogy el kell kerülni a szabályozási széttöredezettséget, vagy egy sor olyan nemzeti szabályozási rendelkezés kialakítását, amelyeknek nincs közös nevezője, valamint biztosítani kell a jogszabályokban foglalt közös etikai elvek azonos módon történő alkalmazását a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során; mivel jelentős kockázatok fennállása esetén egyértelmű szabályokra van szükség; |
| --- | --- |

X.

mivel az uniós szintű fellépést az indokolja, hogy el kell kerülni a szabályozási széttöredezettséget, vagy egy sor olyan nemzeti szabályozási rendelkezés kialakítását, amelyeknek nincs közös nevezője, valamint biztosítani kell a jogszabályokban foglalt közös etikai elvek azonos módon történő alkalmazását a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során; mivel jelentős kockázatok fennállása esetén egyértelmű szabályokra van szükség;

| Y. | mivel a közös etikai elvek csak akkor hatékonyak, ha jogszabályba foglalják őket, továbbá ha azonosítják az elvek betartásának biztosításáért, értékeléséért és nyomon követéséért felelős személyeket; |
| --- | --- |

Y.

mivel a közös etikai elvek csak akkor hatékonyak, ha jogszabályba foglalják őket, továbbá ha azonosítják az elvek betartásának biztosításáért, értékeléséért és nyomon követéséért felelős személyeket;

| Z. | mivel az etikai útmutatások, például a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport által elfogadott alapelvek jó kiindulási pontot jelentenek, de nem tudják biztosítani, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók tisztességesen járjanak el, továbbá nem tudják garantálni az egyének hatékony védelmét; mivel az ilyen útmutatások különösen fontosak a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák tekintetében; |
| --- | --- |

Z.

mivel az etikai útmutatások, például a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport által elfogadott alapelvek jó kiindulási pontot jelentenek, de nem tudják biztosítani, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók tisztességesen járjanak el, továbbá nem tudják garantálni az egyének hatékony védelmét; mivel az ilyen útmutatások különösen fontosak a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák tekintetében;

| AA. | mivel minden tagállamnak ki kell jelölnie egy nemzeti felügyeleti hatóságot, amely felelős annak biztosításáért, értékeléséért és felügyeletéért, hogy a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata megfeleljen az MI-re vonatkozó uniós szabályozási keretnek, felelős továbbá a vita és a nézőpontok cseréjének lehetővé tételéért, szoros együttműködésben az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal; mivel a nemzeti felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük egymással; |
| --- | --- |

AA.

mivel minden tagállamnak ki kell jelölnie egy nemzeti felügyeleti hatóságot, amely felelős annak biztosításáért, értékeléséért és felügyeletéért, hogy a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata megfeleljen az MI-re vonatkozó uniós szabályozási keretnek, felelős továbbá a vita és a nézőpontok cseréjének lehetővé tételéért, szoros együttműködésben az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal; mivel a nemzeti felügyeleti hatóságoknak együtt kell működniük egymással;

| AB. | mivel az Unió-szerte harmonizált megközelítés és a digitális egységes piac optimális működésének biztosítása érdekében értékelni kell a Bizottság és/vagy az Unió bármely ilyen összefüggésben kijelölt intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége általi uniós szintű koordinációt a folyamatban lévő technológiai fejlődésből eredő új lehetőségek és kihívások – különösen a határokon átnyúló jellegű lehetőségek és kihívások – tekintetében; mivel e célból a Bizottságot meg kell bízni azzal, hogy találjon megfelelő megoldást az ilyen uniós szintű koordináció strukturálására; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Unió-szerte harmonizált megközelítés és a digitális egységes piac optimális működésének biztosítása érdekében értékelni kell a Bizottság és/vagy az Unió bármely ilyen összefüggésben kijelölt intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége általi uniós szintű koordinációt a folyamatban lévő technológiai fejlődésből eredő új lehetőségek és kihívások – különösen a határokon átnyúló jellegű lehetőségek és kihívások – tekintetében; mivel e célból a Bizottságot meg kell bízni azzal, hogy találjon megfelelő megoldást az ilyen uniós szintű koordináció strukturálására;

Emberközpontú és ember alkotta mesterséges intelligencia

| 1. | úgy véli, hogy az ágazatspecifikus jogszabályok sérelme nélkül hatékony és harmonizált szabályozási keretre van szükség, amely az uniós jogon, aChartán és a nemzetközi emberi jogi jogszabályokon alapul, és különösen a magas kockázatú technológiákra alkalmazandó annak érdekében, hogy Unió-szerte azonos normákat lehessen megállapítani és hatékonyan lehessen védeni az uniós értékeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | véleménye szerint a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó, jogi kötelezettségekből és etikai elvekből álló, az MI-re vonatkozó új szabályozási keretnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania a Chartát, és ezáltal tiszteletben kell tartania az emberi méltóságot, az egyén autonómiáját és önrendelkezését, törekednie kell a károkozás megelőzésére, a tisztesség, az inklúzió és az átláthatóság előmozdítására, az előítéletek és a – többek között a kisebbségi csoportokat érintő – megkülönböztetés kiküszöbölésére, továbbá azon elvek tiszteletben tartására és az azoknak való megfelelésre, melyek szerint korlátozni kell a felhasznált technológiák negatív következményeit, biztosítani kell a technológiák megmagyarázhatóságát és garantálni kell, hogy e technológiák az embereket szolgálják és ne helyettesítsék őket, illetve ne hozzanak döntéseket helyettük, mivel a végső cél minden ember jóllétének növelése; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza az MI-technológiákat alkalmazók, valamint a velük kapcsolatba lépők és a tőlük függők közötti erőviszonyokban tapasztalható aszimmetriára; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a polgárok MI iránti bizalmát csak az alapértelmezés szerinti etika és a beépített etika elvét követő szabályozási keretre építve lehet kialakítani, amely biztosítja, hogy bármely üzembe helyezett MI maradéktalanul tiszteletben tartsa a Szerződéseket, a Chartát és az Unió másodlagos jogát, valamint megfeleljen azoknak; úgy véli, hogy az ilyen megközelítésnek összhangban kell állnia az uniós jogalkotást vezérlő elővigyázatosság elvével, és az MI-re vonatkozó bármely szabályozási keret középpontjában kell állnia; e tekintetben egyértelmű és koherens irányítási modellt szorgalmaz, amely lehetővé teszi a vállalatok és az innovátorok számára a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos bármely jogalkotási intézkedésnek összhangban kell lennie a szükségesség és az arányosság elvével; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy ez a megközelítés lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy innovatív termékeket vezessenek be a piacra, és új lehetőségeket teremtsenek, miközben biztosítja az uniós értékek védelmét azáltal, hogy olyan MI-rendszerek kifejlesztéséhez vezet, amelyek beépített módon magukban foglalják az uniós etikai elveket; úgy véli, hogy egy ilyen értékalapú szabályozási keret hozzáadott értéket képviselne azáltal, hogy egyedülálló versenyelőnyt biztosítana az Unió számára, és a belső piac fellendítése révén jelentősen hozzájárulna az uniós polgárok és vállalkozások jóllétéhez és jólétéhez; hangsúlyozza, hogy egy ilyen MI-re vonatkozó szabályozási keret az innováció belső piacon történő előmozdítása tekintetében is hozzáadott értéket fog képviselni; úgy véli, hogy például a közlekedési ágazatban ez a megközelítés lehetőséget nyújt az uniós vállalkozások számára arra, hogy globális vezetővé váljanak ezen a területen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy az uniós jogi keretnek vonatkoznia kell a mesterséges intelligenciára, a robotikára és a kapcsolódó technológiákra, többek között az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekre, algoritmusokra és adatokra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencián, a robotikán és a kapcsolódó technológiákon alapuló lehetőségek a nagy adathalmazokra („Big Data”) támaszkodnak, valamint hogy az algoritmusok tanításához és az eredmények finomításához szükség van az adatok kritikus tömegére; e tekintetben üdvözli a Bizottság javaslatát egy közös uniós adattér létrehozására az adatcsere megerősítése és a kutatás támogatása érdekében, az európai adatvédelmi szabályok teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a – különösen a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó – hatályos uniós jogi keret teljes mértékben alkalmazandó a mesterséges intelligenciára, a robotikára és a kapcsolódó technológiákra, és azt rendszeresen felül kell vizsgálni és ellenőrizni kell, szükség esetén pedig naprakésszé kell tenni az említett technológiák által okozott kockázatok hatékony kezelése végett, továbbá hogy e tekintetben előnyös lehet, ha szilárd etikai iránymutatásokkal egészül ki; rámutat, hogy ahol korai lenne jogi aktus elfogadása, ott puha jogi keretet kell alkalmazni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja a Bizottságtól, hogy a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyv alapján olyan szilárd etikai megközelítést építsen be az ezen állásfoglalás mellékletében kért jogalkotási javaslatba, többek között a biztonságra, a felelősségre és az alapvető jogokra vonatkozóan, amely maximalizálja az MI-vel kapcsolatos technológiákban rejlő lehetőségeket és minimalizálja azok kockázatait; elvárja, hogy a kért jogalkotási javaslat tartalmazzon szakpolitikai megoldásokat a mesterséges intelligencia jelentős elismert kockázataira, többek között a nagy adathalmazok etikus gyűjtésére és felhasználására, valamint az algoritmikus átláthatóság és az algoritmikus torzítás kérdésére; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki az MI-technológia jelölésére szolgáló kritériumokat és mutatókat az átláthatóság, a megmagyarázhatóság és az elszámoltathatóság előmozdítása, valamint a fejlesztők további óvintézkedésekre való ösztönzése érdekében; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a nem műszaki tudományágaknak az MI-vel kapcsolatos tanulmányokba és kutatásokba való integrálásába, figyelembe véve a társadalmi összefüggéseket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat az emberi szükségletekhez kell igazítani azzal az elvvel összhangban, amely szerint fejlesztésüknek, bevezetésüknek és használatuknak mindig az emberek szolgálatában kell állnia, és sohasem fordítva, továbbá törekedniük kell a jóllét és az egyéni szabadság növelésére, a béke megőrzésére, a konfliktusok megelőzésére és a nemzetközi biztonság megerősítésére, miközben maximalizálják a kínált előnyöket, valamint megelőzik és csökkentik a kockázatokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kijelenti, hogy a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák többek között, de nem kizárólag emberek általi fejlesztését, bevezetését és használatát mindig az etikának kell vezérelnie, és azokat úgy kell megtervezni, hogy tiszteletben tartsák és lehetővé tegyék az emberi beavatkozást és a demokratikus felügyelet gyakorlását, valamint szükség esetén a megfelelő kontrollintézkedések végrehajtása révén lehetővé tegyék az emberi ellenőrzés visszavételét; |
| --- | --- |

11.

Kockázatértékelés

| 12. | hangsúlyozza, hogy minden jövőbeli szabályozásnak differenciált és jövőorientált kockázatalapú megközelítést kell követnie a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák szabályozása terén, ideértve a technológiasemleges szabványokat valamennyi ágazatban, adott esetben ágazatspecifikus szabványokkal kiegészítve; megjegyzi, hogy a kockázatértékelési rendszer egységes végrehajtásának biztosítása, valamint a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítására és a belső piac szétaprózódásának megelőzésére vonatkozó jogi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében szükség van a magas kockázatú ágazatok és a magas kockázatú felhasználások vagy célok kimerítő és összesített jegyzékére; hangsúlyozza, hogy ezt a jegyzéket rendszeresen felül kell vizsgálni, és megjegyzi, hogy e technológiák változó természete miatt a jövőben szükség lehet a kockázatértékelésük elvégzési módjának újragondolására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy annak eldöntésének, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák magas kockázatúaknak tekintendők-e, és így a mesterséges intelligenciára vonatkozó szabályozási keretben meghatározott jogi kötelezettségeknek és etikai elveknek való kötelező megfelelés hatálya alá tartoznak-e, minden esetben pártatlan, szabályozott és külső, konkrét és meghatározott kritériumok szerint elvégzett előzetes értékelésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | e tekintetben úgy véli, hogy amennyiben a mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során jelentős a kockázata annak, hogy egyes személyek vagy a társadalom számára sérülést vagy kárt okoznak az uniós jogban meghatározott alapvető jogok és biztonsági szabályok megsértésével, akkor azokat magas kockázatú technológiáknak kell tekinteni; úgy véli, hogy az arra irányuló értékelés során, hogy az MI-technológiák ilyen kockázatot jelentenek-e, figyelembe kell venni azt az ágazatot, amelyben e technológiákat fejlesztik, bevezetik vagy használják, valamint konkrét felhasználásukat vagy céljukat és a lehetséges sérülés vagy kár súlyosságát; az első és a második kritériumot, nevezetesen az ágazatot és a konkrét felhasználást vagy célt együttesen kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy e technológiák kockázatértékelését a magas kockázatú ágazatok, valamint a magas kockázatú felhasználások és célok kimerítő és összesített jegyzéke alapján kell elvégezni; határozottan úgy véli, hogy e technológiák kockázatértékelésének az Unión belül koherensnek kell lennie, különösen abban az esetben, ha azokat mind az MI-re vonatkozó szabályozási keretnek való megfelelésük fényében, mind pedig az alkalmazandó esetleges ágazatspecifikus jogszabályokkal összhangban értékelik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy ezt a kockázatalapú megközelítést úgy kell kidolgozni, hogy az a meglévő eszközök felhasználásával a lehető legnagyobb mértékben korlátozza a vállalatok és különösen a kkv-k adminisztratív terheit; az ilyen eszközök közé tartozik többek között az (EU) 2016/679 rendeletben előírt adatvédelmi hatásvizsgálatok jegyzéke; |
| --- | --- |

16.

Biztonsági jellemzők, átláthatóság és elszámoltathatóság

| 17. | emlékeztet arra, hogy a fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát az uniós jog kulcsfontosságú elvként rögzíti, és hangsúlyozza, hogy ezért teljes mértékben végre kell hajtani azt a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal összefüggésben; úgy véli, hogy ennek különösen ki kell terjednie az átláthatóságra a mesterségesintelligencia-rendszerekkel való interakció tekintetében, többek között az automatizálási folyamatokat illetően, valamint a rendszerek működési módját, képességeit, például az információk szűrésének és megjelenítésének módját, pontosságát és korlátait illetően; úgy véli, hogy ezt az információt a nemzeti felügyeleti hatóságok és a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztói bizalom elengedhetetlen e technológiák fejlesztéséhez és alkalmazásához, amelyek eredendő kockázatokat hordozhatnak, amennyiben átláthatatlan algoritmusokon és torzított adathalmazokon alapulnak; úgy véli, hogy a fogyasztóknak jogot kell biztosítani ahhoz, hogy érthetően, kellő időben, szabványosítottan, pontos és akadálymentes módon megfelelően tájékoztassák őket az algoritmikus rendszerek létezéséről, indokolásáról, lehetséges eredményéről és fogyasztókra gyakorolt hatásairól, arról, hogy hogyan lehet elérni egy döntéshozatali hatáskörrel rendelkező embert, valamint arról, hogy hogyan lehet ellenőrizni, érdemben vitatni és korrigálni a rendszer döntéseit; e tekintetben hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni és tiszteletben kell tartani azokat a tájékoztatási és közzétételi elveket, amelyekre a fogyasztóvédelmi jog vívmányai épülnek; úgy véli, hogy részletes tájékoztatást kell nyújtani a végfelhasználók számára a közlekedési rendszerek és a mesterséges intelligencia által támogatott járművek működéséről; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy alapvető fontosságú, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított algoritmusok és adathalmazok megmagyarázhatóak legyenek, és amennyiben feltétlenül szükséges, az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemi tulajdonjogokra és az üzleti titkokra vonatkozó uniós jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett hozzáférhetőek legyenek a hatóságok, például a nemzeti felügyeleti hatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok számára; megjegyzi továbbá, hogy a lehető legszigorúbb és alkalmazandó ágazati szabványokkal összhangban azoknak kell tárolniuk a dokumentációt, akik részt vesznek a magas kockázatú technológiák fejlesztésének különböző szakaszaiban; megjegyzi, hogy a piacfelügyeleti hatóságok e tekintetben további előjogokkal rendelkezhetnek; e tekintetben hangsúlyozza a jogszerű visszafejtés szerepét; úgy véli, hogy szükség lehet a piacfelügyeletre vonatkozó jelenlegi jogszabályok vizsgálatára annak érdekében, hogy biztosítható legyen, hogy az etikai kérdések szempontjából megfelelően reagálnak a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák elterjedésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri, hogy a magas kockázatú technológiák fejlesztői és bevezetői számára írják elő, hogy amennyiben a kockázatértékelés azt jelzi, bocsássák a hatóságok rendelkezésére a felhasználásra, a tervezésre és a biztonsági utasításokra vonatkozó megfelelő dokumentációt, többek között – amennyiben az feltétlenül szükséges, és teljes mértékben tiszteletben tartva az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemitulajdon-jogokra és az üzleti titkokra vonatkozó uniós jogszabályokat – a forráskódokat, a fejlesztési eszközöket és a rendszer által használt adatokat; megjegyzi, hogy egy ilyen kötelezettség lehetővé tenné annak értékelését, hogy azok megfelelnek-e az uniós jognak és az etikai elveknek, és e tekintetben rámutat a nemzeti könyvtárak kiadványainak hivatalos letétbe helyezésével kapcsolatos példára; megjegyzi, hogy fontos különbséget tenni az algoritmusok átláthatósága és az algoritmusok használatának átláthatósága között; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi továbbá, hogy az emberi méltóság, az autonómia és a biztonság tiszteletben tartása érdekében kellő figyelmet kell fordítani a létfontosságú és fejlett orvosi berendezésekre, valamint annak szükségességére, hogy független megbízható hatóságok megőrizzék az e berendezéseket hordozó személyek számára történő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges eszközöket, amennyiben azokat az eredeti fejlesztő vagy beépítő már nem nyújtja; az ilyen szolgáltatások magukban foglalnák például a karbantartást, a javítást és a fejlesztést, beleértve a működési hibákat és a sebezhetőségeket korrigáló szoftverfrissítéseket is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fenntartja, hogy a magas kockázatú mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat, többek között az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat, fejlesztésük, bevezetésük és felhasználásuk helyétől függetlenül, tervezés szerint biztonságos, nyomon követhető, technikailag stabil, megbízható, etikus és jogilag kötelező módon kell kifejleszteni, és független ellenőrzésnek és felügyeletnek kell alávetni őket; különösen úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatos termékek és szolgáltatások fejlesztési és ellátási láncában részt vevő valamennyi szereplőnek jogilag elszámoltathatónak kell lennie, és hangsúlyozza, hogy mechanizmusokra van szükség a felelősség és az elszámoltathatóság biztosításához; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a megmagyarázhatóságra, az ellenőrizhetőségre, a nyomonkövethetőségre és az átláthatóságra vonatkozó szabályozás és iránymutatások, továbbá – amennyiben a kockázatértékelés ezt megköveteli, és feltétlenül szükséges, valamint az uniós jog – például az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemitulajdon-jogokra és az üzleti titkokra vonatkozó jogszabályok – teljes körű tiszteletben tartása mellett – a hatóságoknak az ilyen technológiák alapjául szolgáló technológiákhoz, adatokhoz és számítástechnikai rendszerekhez való hozzáférése elengedhetetlen a polgárok e technológiákba vetett bizalmának biztosításához, még akkor is, ha a megmagyarázhatóság mértéke a technológiák összetettségéhez kapcsolódik; rámutat arra, hogy nem mindig lehet magyarázatot adni arra, hogy egy modell miért vezetett egy adott eredményhez, például a „fekete doboz” jellegű algoritmusok esetében; ezért úgy véli, hogy ezen elvek tiszteletben tartása az elszámoltathatóság biztosításának előfeltétele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a polgárokat, köztük a fogyasztókat tájékoztatni kell, ha mesterséges intelligenciát használó rendszerrel lépnek interakcióba, különösen annak érdekében, hogy egy terméket vagy szolgáltatást személyre szabjanak a felhasználók számára, hogy ki tudják-e kapcsolni vagy korlátozni tudják-e a személyre szabást, és ha igen, hogyan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy megbízhatóak legyenek, a mesterséges intelligenciának, a robotikának és kapcsolódó technológiáiknak technikailag stabilaknak és pontosaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy fontos az összekapcsolt MI- és robotikai hálózatok védelme, és erőteljes intézkedésekkel ki kell küszöbölni a biztonsági réseket, az adatszivárgásokat, az adatmérgezéseket, a kibertámadásokat és a személyes adatokkal való visszaéléseket, továbbá hogy ehhez az érintett ügynökségeknek, szerveknek és intézményeknek mind uniós, mind nemzeti szinten együtt kell működniük egymással és e technológiák végfelhasználóival; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az MI-technológiák fejlesztése és telepítése során mindenkor biztosítsák az uniós értékek és az alapvető jogok tiszteletben tartását az Unió digitális infrastruktúrája biztonságának és ellenálló képességének garantálása végett; |
| --- | --- |

26.

A torzítás és a megkülönböztetés tilalma

| 27. | emlékeztet rá, hogy – attól függően, hogy miképpen fejlesztették és használják – a mesterséges intelligenciában benne rejlik a lehetőség a torzítások megteremtésére és megerősítésére, többek között a kiindulási adatállományokban meglevő torzítások révén, és ily módon létrejöhet az automatikus megkülönböztetés, többek között a közvetett megkülönböztetés számos formája hasonló jellemzőkkel rendelkező egyes embercsoportokkal szemben; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden lehetséges intézkedést az ilyen torzítások megelőzése és az alapvető jogok maradéktalan védelmének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aggódik a magas kockázattal járó mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata során jelentkező torzítás és megkülönböztetés kockázata miatt; emlékeztet arra, hogy minden körülmények között tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot, valamint az emberi jogokat és méltóságot, az egyén autonómiáját és önrendelkezését, és mindenki számára biztosítaniuk kell az egyenlő bánásmódot és a megkülönböztetésmentességet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a mesterségesintelligencia-technológiákat úgy kell megtervezni, hogy tiszteletben tartsák, szolgálják és védjék az uniós értékeket és a fizikai és szellemi integritást, fenntartsák az Unió kulturális és nyelvi sokféleségét, és hozzájáruljanak az alapvető szükségletek kielégítéséhez; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni az olyan használatokat, amelyek elfogadhatatlan közvetlen vagy közvetett kényszerhez vezethetnek, alááshatják a pszichológiai autonómiát és a mentális egészséget, illetve indokolatlan megfigyeléshez, megtévesztéshez vagy elfogadhatatlan manipulációhoz vezethetnek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | szilárd meggyőződése, hogy a Chartában foglalt alapvető emberi jogokat szigorúan tiszteletben kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy ezek a kialakulóban lévő technológiák ne okozzanak hézagokat a védelem terén; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megerősíti, hogy a szoftverekben, algoritmusokban és adatokban rejlő lehetséges torzítás és az általuk okozott lehetséges megkülönböztetés nyilvánvaló károkat okozhat az egyéneknek és a társadalomnak, ezért ezeket ellensúlyozó stratégiák – például a kutatásban és fejlesztésben alkalmazott adathalmazok torzításának megszüntetése – kidolgozásának és megosztásának ösztönzésével, valamint az adatfeldolgozására vonatkozó szabályok kidolgozásával kell kezelni; úgy véli, hogy ez a megközelítés lehetőséget kínál arra, hogy a szoftvereket, algoritmusokat és adatokat bizonyos helyzetekben a torzítás és a megkülönböztetés elleni küzdelem eszközévé, valamint az egyenlő jogok és a pozitív társadalmi változás hajtóerejévé alakítsák; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy e technológiák alapját a méltányosság, a pontosság, a titoktartás és az átláthatóság etikai értékeinek kell képezniük, ami ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy működésüknek olyannak kell lennie, hogy ne generáljon torzított kimeneti adatokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a mesterséges intelligenciához, a robotikához és a kapcsolódó technológiákhoz használt adathalmazok minőségének fontosságát azok kontextusától függően, különös tekintettel a betanító adatok reprezentatív jellegére, az adathalmazok torzításainak megszüntetésére, a használt algoritmusokra, valamint az adatokra és az aggregálásra vonatkozó szabványokra; hangsúlyozza, hogy ezeknek az adathalmazoknak a nemzeti felügyeleti hatóságok által ellenőrizhetőknek kell lenniük minden olyan esetben, amikor felhívás érkezik annak biztosítására, hogy megfeleljenek a korábban említett elveknek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a különösen a nem európai szereplők által vezetett kiterjedt dezinformációs háború összefüggésében az MI-technológiák etikailag káros hatásokkal járhatnak az adatok és algoritmusok torzításainak kihasználása vagy annak révén, hogy valamely harmadik ország szándékosan megváltoztathatja a betanító adatokat, továbbá előre nem látható módon és kiszámíthatatlan következményekkel ki lehetnek téve a rosszindulatú manipuláció egyéb veszélyes formáinak is; ezért egyre nagyobb szükség van arra, hogy az Unió továbbra is beruházzon a kutatásba, az elemzésbe, az innovációba, valamint a határokon és ágazatokon átnyúló tudástranszferbe annak érdekében, hogy olyan MI-technológiákat fejlesszenek ki, amelyek egyértelműen mentesek lennének a profilalkotás, a torzítás és a megkülönböztetés minden formájától, és amelyek hatékonyan hozzá tudnának járulni az álhírek és a dezinformáció elleni küzdelemhez, tiszteletben tartva ugyanakkor az adatvédelmet és az uniós jogi kereteket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az egyének számára hatékony jogorvoslati lehetőségeket biztosítsanak, és felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy hozzáférhető, megfizethető, független és hatékony eljárások és felülvizsgálati mechanizmusok álljanak rendelkezésre a polgárok jogainak, például a fogyasztói vagy polgári jogoknak az algoritmikus rendszerek használata révén történő megsértésével kapcsolatos valamennyi panasz pártatlan kivizsgálásának biztosítására, függetlenül attól, hogy annak forrásai állami vagy magánszektorbeli szereplők; hangsúlyozza a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárásokról és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvtervezet fontosságát, amelyről 2020. június 22-én politikai megállapodás született a fogyasztói jogok megsértésének kockázatával járó mesterségesintelligencia-rendszer bevezetését vagy folyamatban lévő használatát vitató, illetve a jogok megsértése esetén jogorvoslatot kérő jövőbeli ügyek tekintetében; kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti és uniós fogyasztói szervezetek elegendő finanszírozásban részesüljenek ahhoz, hogy segítsék a fogyasztókat jogorvoslathoz való joguk gyakorlásában olyan esetekben, amikor jogaikat megsértették; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ezért úgy véli, hogy bármely természetes vagy jogi személy számára lehetővé kell tenni, hogy jogorvoslatot kérjen a mesterséges intelligenciával, robotikával vagy kapcsolódó technológiával az ő kárára, az uniós vagy a nemzeti jogot megsértve hozott döntésért; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy ebben az összefüggésben az uniós szabályozási keret megsértésének gyanúja esetén első kapcsolattartó pontként a fogyasztók a nemzeti felügyeleti hatóságokat is megkereshetik jogorvoslat iránti kérelmekkel, a fent említett keret hatékony érvényesítésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

Társadalmi felelősség és a nemek közötti egyensúly

| 38. | hangsúlyozza, hogy a társadalmilag felelős mesterséges intelligenciának, robotikának és kapcsolódó technológiáknak szerepet kell játszaniuk olyan megoldások keresésében, amelyek védik és előmozdítják társadalmunk olyan alapvető jogait és értékeit, mint a demokrácia, a jogállamiság, a sokszínű és független média és az objektív és szabadon hozzáférhető tájékoztatás, az egészség és a gazdasági jólét, az esélyegyenlőség, a munkavállalói és szociális jogok, a jó minőségű oktatás, a gyermekek védelme, a kulturális és nyelvi sokszínűség, a nemek közötti egyenlőség, a digitális jártasság, az innováció és a kreativitás; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell valamennyi polgár – köztük a perifériára szorult vagy kiszolgáltatott helyzetben lévők, például a fogyatékossággal élők – érdekeinek megfelelő figyelembevételét és képviseletét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezen a területen is magas szintű általános digitális jártasságot érjenek el és magasan képzett szakembereket képezzenek, valamint biztosítsák az ilyen képesítések Unió-szerte történő kölcsönös elismerését; kiemeli, hogy sokszínű fejlesztői-mérnöki csapatokra van szükség, amelyek társadalmi kulcsszereplőkkel együtt dolgoznak a nemi alapú és kulturális torzítások megelőzése céljából, amelyek óvatlan módon bekerülhetnek az MI-algoritmusokba, -rendszerekbe és -alkalmazásokba; támogatja a mesterséges intelligencia társadalmi, jogi és etikai hatásaival kapcsolatos oktatási tantervek és lakossági kampányok létrehozását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy biztosítsák a gondolat- és véleménynyilvánítás szabadságát, így biztosítva, hogy ezek a technológiák ne mozdítsák elő a gyűlöletbeszédet vagy az erőszakot; ezért úgy véli, hogy a digitálisan gyakorolt véleménynyilvánítás szabadságának akadályozása vagy korlátozása az Unió alapelvei szerint jogellenes, kivéve, ha ezen alapvető jog gyakorlása jogellenes cselekményekkel jár; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák hozzájárulhatnak a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez, és kijelenti, hogy fejlődésük európai modelljének a polgárok bizalmán és a nagyobb társadalmi kohézión kell alapulnia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy semmilyen mesterségesintelligencia-rendszer bevezetése nem korlátozhatja indokolatlanul a felhasználók közszolgáltatásokhoz, például a társadalombiztosításhoz való hozzáférését; ezért felhívja a Bizottságot, hogy értékelje, hogyan érhető el ez a célkitűzés; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza a felelősségteljes kutatás és fejlesztés fontosságát, amelynek célja a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák teljes potenciáljának kihasználása a polgárok és a közjó érdekében; kéri, hogy az Unió és tagállamai mozgósítsanak forrásokat a felelős innováció fejlesztése és támogatása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a technológiai szakértelem egyre fontosabb lesz, és ezért folyamatosan naprakésszé kell tenni a képzéseket, különösen a jövő nemzedékek számára, valamint elő kell mozdítani a munkaerőpiacon már jelen lévők szakmai átképzését; e tekintetben kitart amellett, hogy az innovációt és a képzést nemcsak a magánszektorban, hanem a közszférában is elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kitart amellett, hogy e technológiák fejlesztése, bevezetése és használata semmilyen sérülést vagy kárt nem okozhat az egyéneknek, a társadalomnak vagy a környezetnek, és hogy ennek megfelelően a vonatkozó uniós és nemzeti felelősségi szabályokkal összhangban e technológiák fejlesztőit, bevezetőit és felhasználóit felelősségre kell vonni az ilyen sérülésért vagy kárért; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a tagállamokat annak értékelésére, hogy a munkahelyeknek az e technológiák bevezetéséből eredő megszűnését megfelelő közpolitikáknak, például a munkaidő csökkentésének kell-e követnie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fenntartja, hogy egyértelmű szükség mutatkozik az uniós értékeken és etikai elveken alapuló tervezési megközelítésre a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák széles körű társadalmi elfogadásához szükséges feltételek kialakítása érdekében; úgy véli, hogy ez a megközelítés, amely a megbízható, etikailag felelős és technikailag stabil mesterséges intelligencia kialakítását kívánja elérni, a fenntartható, intelligens, biztonságos és hozzáférhető mobilitás fontos ösztönzője; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a figyelmet az autonóm járművek által a csökkent mozgásképességű személyek számára nyújtott magas hozzáadott értékre, mivel e járművek révén hatékonyabban vehetnek részt a közúti közlekedésben, ami egyszerűbbé teszi a mindennapi életüket; hangsúlyozza a hozzáférhetőség fontosságát, különösen a MaaS-rendszerek (mobilitási szolgáltatás) tervezésekor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a megbízható mesterségesintelligencia-rendszerek fejlesztését annak érdekében, hogy a közlekedés biztonságosabbá, hatékonyabbá, hozzáférhetőbbé, megfizethetőbbé és befogadóbbá váljon, többek között a csökkent mozgásképességű személyek, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára, figyelembe véve az (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13) és az utasok jogairól szóló uniós jogot; |
| --- | --- |

49.

| 50. | úgy véli, hogy a mesterséges intelligencia segíthet a fogyatékossággal élő személyek készségeinek és kompetenciáinak jobb kihasználásában, és hogy a mesterséges intelligencia munkahelyi alkalmazása hozzájárulhat a befogadó munkaerőpiacokhoz és a fogyatékossággal élő személyek magasabb foglalkoztatási arányához; |
| --- | --- |

50.

Környezetvédelem és fenntarthatóság

| 51. | kijelenti, hogy a kormányoknak és a vállalkozásoknak alkalmazniuk kell a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat az emberek és a bolygó javára, hozzájárulva a fenntartható fejlődés, a környezetvédelem, a klímasemlegesség és a körforgásos gazdaság céljainak eléréséhez; e technológiák fejlesztésének, bevezetésének és használatának hozzá kell járulnia a zöld átálláshoz, a környezet megőrzéséhez, valamint a technológiák életciklusa során és a teljes szállítói láncban a környezetben okozott kár minimalizálásához és helyreállításához az uniós jogszabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tekintettel jelentős környezeti hatásukra, az előző bekezdés alkalmazásában a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének, bevezetésének és használatának környezeti hatását – adott esetben – az ágazatspecifikus hatóságok egész élettartamuk alatt értékelhetik; ez az értékelés magában foglalhatja a szükséges anyagok kitermelésének becsült hatását, valamint a fejlesztésük, bevezetésük és felhasználásuk által okozott energiafogyasztást és üvegházhatásúgáz-kibocsátást; |
| --- | --- |

52.

| 53. | javasolja, hogy a felelősségteljes és élvonalbeli mesterségesintelligencia-megoldások kifejlesztése érdekében fel kell tárni, ösztönözni és maximalizálni kell a mesterséges intelligenciában, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban rejlő lehetőségeket, felelősségteljes kutatás és fejlesztés révén, ami pedig források mozgósítását igényli az Unió és tagállamai részéről; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiemeli, hogy e technológiák fejlesztése, bevezetése és használata számos lehetőséget kínál az ENSZ által körvonalazott fenntartható fejlődési célok, a globális energetikai átállás és a dekarbonizáció előmozdításához; |
| --- | --- |

54.

| 55. | úgy véli, hogy a társadalmi felelősségvállalás, a nemek közötti egyenlőség, a környezetvédelem és a fenntarthatóság célkitűzései nem érinthetik az e területeken meglévő általános és ágazati kötelezettségeket; úgy véli, hogy nem kötelező érvényű végrehajtási iránymutatásokat kell kidolgozni a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók számára – különösen a magas kockázatú technológiák esetében – az e rendeletnek való megfelelésük és e célkitűzések elérésének értékelésére szolgáló módszertan tekintetében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja az Uniót, hogy mozdítsa elő és finanszírozza az emberközpontú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztését, amelyek kezelik a környezeti és éghajlati kihívásokat, és adózási, közbeszerzési vagy egyéb ösztönzők révén biztosítják az alapvető jogok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, többek között az automatizált döntések és a gépi tanulás fejlesztésének, bevezetésének és használatának jelenlegi magas szénlábnyoma ellenére ezek a technológiák hozzájárulhatnak az IKT-ágazat jelenlegi környezeti lábnyomának csökkentéséhez; hangsúlyozza, hogy ezeknek és más megfelelően szabályozott kapcsolódó technológiáknak számos különböző ágazatban döntő szerepet kell játszaniuk a zöld megállapodás, az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás céljainak elérésében, és fokozniuk kell a környezetvédelmi politikák, például a hulladékcsökkentést és a környezetkárosodást érintő szakpolitikák hatását; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az MI-technológia szénlábnyomáról, valamint a fogyasztók MI-technológia alkalmazására való áttérése miatti pozitív és negatív hatásokról; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megjegyzi, hogy tekintettel az MI-alkalmazások fokozódó fejlődésére, amely számítástechnikai, tárolási és energiaforrásokat igényel, az MI-rendszerek környezeti hatásait egész életciklusuk során figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy például az egészségügy területén a végső felelősséget egy természetes vagy jogi személynek kell viselnie; hangsúlyozza, hogy az algoritmusok számára nyomon követhető és nyilvánosan hozzáférhető tanulóadatokat kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

60.

| 61. | határozottan támogatja a Bizottság által az Európai adatstratégiára vonatkozó közleményében javasolt európai egészségügyi adattér létrehozását, amelynek célja az egészségügyi adatcsere előmozdítása és a kutatás támogatása az adatvédelem teljes tiszteletben tartása mellett, ideértve az adatok MI-technológiával történő feldolgozását is, és amely megerősíti és kiterjeszti az egészségügyi adatok felhasználását és újrafelhasználását; ösztönzi az egészségügyi adatok határokon átnyúló cseréjének fokozását, azok összekapcsolását és felhasználását biztonságos, egyesített adattárak, egyedi típusú egészségügyi információk, például az európai egészségügyi nyilvántartások, a genomadatok és a digitális egészségügyi képek révén az Unió egészére kiterjedő interoperábilis nyilvántartások vagy adatbázisok olyan területeken történő előmozdítása érdekében, mint amilyen a kutatás, a tudomány és az egészségügyi ágazatok; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiemeli az MI előnyeit a betegségmegelőzés, a betegségkezelés és a járványvédelem terén, amit az is jól példáz, hogy a Covid19-járványt az MI már a WHO-t megelőzően előre jelezte; sürgeti a Bizottságot, hogy megfelelően lássa el az ECDC-t a szükséges, anonimizált, valós idejű globális egészségügyi adatok független, a tagállamokkal együttműködve végzett gyűjtéséhez szükséges szabályozási kerettel és erőforrásokkal, többek között a Covid19-válság nyomán felmerült problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

62.

Magánélet és biometrikus azonosítás

| 63. | megállapítja, hogy gyors ütemben nő a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztéséből, bevezetéséből és használatából származó adatok – ezen belül személyes adatok, így például biometrikus adatok – előállítása és használata, ami még inkább megerősíti, hogy az uniós joggal összhangban tiszteletben kell tartani és érvényesíteni kell a polgárok magánélethez való jogát és a személyes adatok védelmét; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rámutat arra, hogy az e technológiák által a személyes adatok és a nem személyes adatok személyek kategorizálására és mikrocélzására, az egyének sérülékeny pontjainak azonosítására vagy az előrejelzésen alapuló pontos ismeretek kiaknázására való felhasználására biztosított lehetőséget ellensúlyozni kell a hatékonyan végrehajtott adatvédelemmel és olyan adatvédelmi elvekkel, mint az adattakarékosság, a profilalkotással szembeni tiltakozáshoz való jog, a saját adatok felhasználása fölötti ellenőrzéshez való jog, az automatizált feldolgozáson alapuló döntések magyarázatához való jog és a beépített adatvédelem elve, valamint az arányosság, a szükségesség és az általános adatvédelmi rendeletnek (GDPR) megfelelő szigorú célhozkötöttség elve; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy amikor a hatóságok – jelentős közérdekű célból – olyan távoli felismerési technológiákat alkalmaznak, mint például a biometrikus jellemzők felismerése, nevezetesen az arcfelismerés, akkor azok használatáról mindig tájékoztatást kell nyújtani, annak mindig arányosnak és célzottnak kell lennie, konkrét célkitűzésekre kell korlátozódnia, az uniós joggal összhangban időben korlátozottnak kell lennie, valamint kellően figyelembe kell vennie az emberi méltóságot és autonómiát és a Chartában foglalt alapvető jogokat. Az ilyen felhasználás kritériumait és korlátait bírósági felülvizsgálatnak és demokratikus ellenőrzésnek kell alávetni, valamint figyelembe kell venni a felhasználás civil társadalomra gyakorolt pszichológiai és szociokulturális hatását; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy bár a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák közhatalmi döntések keretében történő alkalmazásának vannak előnyei, eredményezhet súlyos visszaéléseket is, mint például a tömeges megfigyelés, a prediktív rendészet és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértése; |
| --- | --- |

66.

| 67. | úgy véli, hogy azokat a technológiákat, amelyek képesek automatizált döntéseket hozni, így felváltják a hatóságok általi döntéshozatalt, a lehető legnagyobb körültekintéssel kell kezelni, különösen az igazságszolgáltatás és a bűnüldözés területén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | úgy véli, hogy a tagállamoknak csak akkor szabadna alkalmazniuk ilyen technológiákat, ha alapos bizonyítékok támasztják alá azok megbízhatóságát és ha az érdemi emberi beavatkozás és felülvizsgálat lehetséges vagy szisztematikus azokban az esetekben, amikor alapvető szabadságokról van szó; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti hatóságok végezzenek szigorú alapjogi hatásvizsgálatot az ilyen esetekben alkalmazott mesterségesintelligencia-rendszerekre vonatkozóan, különösen miután e technológiákat magas kockázatúként értékelték; |
| --- | --- |

68.

| 69. | véleménye szerint a mesterséges intelligencia, robotika vagy kapcsolódó technológiák segítségével a közhatalom előjogai keretében hozott határozatokat érdemi emberi beavatkozásnak és megfelelő eljárásnak kell alávetni, különösen miután e technológiákat magas kockázatúként értékelték; |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy véli, hogy a technológiai fejlődés nem vezethet ahhoz, hogy a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat olyan közszektorbeli döntések önálló meghozatalához használják, amelyek közvetlen és jelentős hatást gyakorolnak a polgárok jogaira és kötelezettségeire; |
| --- | --- |

70.

| 71. | megállapítja, hogy az MI, a robotika és a kapcsolódó technológiák használata a bűnüldözés és a határellenőrzés területén erősítheti a közbiztonságot és a védettséget, de ugyanakkor kiterjedt és szigorú ellenőrzést, valamint a lehető legmagasabb fokú átláthatóságot igényli mind az egyes alkalmazások kockázatértékelése, mind pedig az MI, a robotika és a kapcsolódó technológiák használatának általános áttekintése tekintetében e területeken; véleménye szerint az ilyen technológiák jelentős és ennek megfelelően kezelendő etikai kockázatot hordoznak, mivel hátrányosan érinthetik az egyéneket, különösen a magánélethez, az adatvédelemhez és megkülönböztetésmentességhez való joguk tekintetében; hangsúlyozza, hogy helytelen felhasználásuk közvetlen veszélyt jelenthet a demokráciára, és bevezetésük és használatuk során tiszteletben kell tartani az arányosság és a szükségesség elvét, az Alapjogi Chartát, valamint a vonatkozó másodlagos uniós jogot, így az adatvédelmi szabályokat; hangsúlyozza, hogy a MI-nek soha nem szabad felváltania az embereket az ítéletek meghozatala terén; úgy véli, hogy az egyénekre vonatkozóan joghatással bíró vagy őket jelentősen érintő határozatok, így óvadék meghatározása vagy próbára bocsátás, bíróság előtti meghallgatás vagy kizárólag automatizált feldolgozásra alapozott döntések esetében mindig szükség van egy ember érdemi értékelésére és ítéletére; |
| --- | --- |

71.

Megfelelő irányítás

| 72. | hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, különösen a magas kockázatú technológiák fejlesztésének, bevezetésének és használatának megfelelő irányítása, amely többek között az elszámoltathatóságot a középpontba helyező intézkedések bevezetése, valamint a torzítás és a megkülönböztetés potenciális kockázatainak a kezelése révén valósulhat meg, növelheti a polgárok biztonságát és az e technológiák iránti bizalmát; |
| --- | --- |

72.

| 73. | úgy véli, hogy e technológiák irányítására a Bizottság és/vagy az e tekintetben e feladatra kijelölt más illetékes uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által koordinált, az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai által végrehajtott közös irányítási keret biztosítaná a koherens uniós megközelítést és az egységes piac széttagolódásának megelőzését; |
| --- | --- |

73.

| 74. | megállapítja, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése során nagy mennyiségben használnak fel adatokat, és az ilyen adatok feldolgozását, megosztását, az ezekhez való hozzáférést és ezek felhasználását a jogszabályokkal és a minőség, az integritás, az interoperabilitás, az átláthatóság, a biztonság, az adatvédelem és az ellenőrzés azokban foglalt követelményeivel összhangban kell szabályozni; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet arra, hogy az adatokhoz való hozzáférés nélkülözhetetlen eleme a digitális gazdaság növekedésének; e tekintetben rámutat arra, hogy az adatok interoperabilitása – a bezártsági hatások korlátozása révén – kulcsfontosságú szerepet játszik a digitális egységes piacon a tisztességes piaci feltételek biztosításában és az egyenlő versenyfeltételek előmozdításában; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a személyes adatok, különösen a kiszolgáltatott csoportokra, így például a fogyatékossággal élő személyekre, a betegekre, a gyermekekre, az idősekre, a kisebbségekre, a migránsokra és a kirekesztés által veszélyeztetett egyéb csoportokra vonatkozó vagy tőlük származó adatok megfelelő védelmét; |
| --- | --- |

76.

| 77. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák hatóságok általi fejlesztését, bevezetését és használatát gyakran kiszervezik magán szerződő feleknek; úgy véli, hogy ez semmilyen módon nem veszélyeztetheti a közös értékek és az alapvető jogok védelmét; úgy véli, hogy a közbeszerzési feltételeknek adott esetben tükrözniük kell a hatóságok számára előírt etikai normákat; |
| --- | --- |

77.

A fogyasztók és a belső piac

| 78. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szabályozási keret akkor legyen alkalmazandó, ha az Unión belüli fogyasztók algoritmikus rendszer felhasználói, alanyai, célpontjai, vagy ha a fogyasztókat ilyen rendszerbe irányítják, függetlenül a rendszert kifejlesztő, értékesítő vagy alkalmazó szervezetek letelepedési helyétől; úgy véli továbbá, hogy a jogbiztonság érdekében az e keretrendszerben megállapított szabályokat valamennyi fejlesztőre és az értéklánc egészére alkalmazni kell, nevezetesen a vonatkozó technológiák és összetevőik fejlesztésére, bevezetésére és használatára, valamint magas szintű fogyasztóvédelmet kell garantálniuk; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megállapítja, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok, valamint az olyan területek, mint a dolgok internete, a gépi tanulás, a szabályokon alapuló rendszerek vagy az automatizált és a támogatott döntéshozatali folyamatok szervesen kapcsolódnak egymáshoz; megjegyzi továbbá, hogy szabványosított ikonokat lehetne kidolgozni annak érdekében, hogy segítsék az ilyen rendszerek fogyasztókkal való megismertetését minden olyan esetben, amikor ezeket a rendszereket összetettség jellemzi, vagy amikor olyan döntések meghozatalához vezetnek, amelyek jelentős hatással vannak a fogyasztók életére; |
| --- | --- |

79.

| 80. | emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a meglévő jogi keretet és annak alkalmazását, beleértve a fogyasztóvédelmi jog vívmányait, a termékfelelősségre, a termékbiztonságra és a piacfelügyeletre vonatkozó jogszabályokat a joghézagok és a meglévő szabályozási kötelezettségek azonosítása érdekében; úgy véli, hogy erre annak megállapítása érdekében van szükség, hogy a jogi keret képes-e reagálni a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák megjelenéséből fakadó új kihívásokra, és biztosítani a fogyasztóvédelem magas szintjét; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza, hogy hatékonyan kell kezelni a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák jelentette kihívásokat, és biztosítani kell a fogyasztók tudatosságát és megfelelő védelmét; hangsúlyozza, hogy meg kell haladni a tájékoztatásnak és a közzétételnek a fogyasztóvédelmi jog vívmányainak alapjául szolgáló hagyományos elveit, mivel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó erősebb fogyasztói jogokra és egyértelmű korlátozásokra lesz szükség annak biztosítása érdekében, hogy a technológia hozzájáruljon a fogyasztók életének javításához, és olyan módon fejlődjön, amely tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a fogyasztói jogokat, valamint az uniós értékeket; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felhívja a figyelmet arra, hogy a 768/2008/EK határozattal (14) bevezetett jogszabályi keret a gyártókra, importőrökre és forgalmazókra vonatkozó kötelezettségek harmonizált jegyzékét írja elő, ösztönzi a szabványok alkalmazását, és a termék veszélyességétől függően többszintű ellenőrzést ír elő; úgy véli, hogy ezt az elvet a mesterséges intelligenciát alkalmazó termékekre is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

82.

| 83. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fogyasztókra gyakorolt hatásainak elemzése céljából az adatokhoz való hozzáférést az uniós jog – például az adatvédelemre, a magánélet védelmére és az üzleti titkokra vonatkozó jogszabályok – teljes körű tiszteletben tartása mellett ki lehetne terjeszteni az illetékes nemzeti hatóságokra; emlékeztet annak fontosságára, hogy a fogyasztók oktatásban részesüljenek, hogy tájékozottak legyenek és megszerezzék a készségeket ahhoz, hogy kezelni tudják a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, annak érdekében, hogy megvédjék őket az esetleges kockázatoktól és fenntartsák jogaikat; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az adatok nyomon követhetősége érdekében, szem előtt tartva mind az adatszerzés jogszerűségét, mind a fogyasztói jogok és az alapvető jogok védelmét az uniós jog – például az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemitulajdon-jogokra és az üzleti titkokra vonatkozó uniós jogszabályok – teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

84.

| 85. | megjegyzi, hogy e technológiáknak felhasználóközpontúnak kell lenniük, és oly módon kell kialakítani azokat, hogy életkorra, nemre, képességre vagy tulajdonságra való tekintet nélkül mindenki igénybe vehesse a mesterségesintelligencia-termékeket vagy -szolgáltatásokat; megjegyzi, hogy az ezekhez való hozzáférés különösen fontos a fogyatékossággal élő személyek számára; megjegyzi, hogy nem szabad egyenmegoldásokat alkalmazni, és a felhasználók lehető legszélesebb körét lefedő és a vonatkozó akadálymentesítési szabványokat követő tervezési elveket kell figyelembe venni; hangsúlyozza, hogy ez lehetővé teszi az egyének számára, hogy egyenlően hozzáférjenek a meglévő és a kialakulóban lévő, számítógépen keresztül közvetített emberi tevékenységekhez és támogató technológiákhoz, és aktívan részt vegyenek azokban; |
| --- | --- |

85.

| 86. | hangsúlyozza, hogy amennyiben mesterséges intelligencia, robotika vagy kapcsolódó technológiák fejlesztésének, bevezetésének vagy használatának megvalósításához jelentős mértékben járulnak hozzá közpénzek, a nyílt közbeszerzés és a nyílt szerződési szabványok mellett figyelembe kell venni azt a lehetőséget, hogy a kódnak, a generált adatoknak – amennyiben azok nem személyhez kötődőek – és a betanított modellnek alapértelmezés szerint nyilvánosnak kell lenniük a fejlesztővel kötött megállapodás alapján, az átláthatóság garantálása, a kiberbiztonság fokozása és az innováció előmozdítását célzó újrafelhasználásuk lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy ily módon teljes mértékben ki lehet aknázni az egységes piacban rejlő lehetőségeket, elkerülve a piac széttöredezését; |
| --- | --- |

86.

| 87. | úgy véli, hogy az MI-ben, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban hatalmas potenciál rejlik abban a tekintetben, hogy lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztók számára ahhoz, hogy a jobb termékek és szolgáltatások mellett az életminőségüket javító tényezőkhöz juthassanak hozzá az életük számos területén, továbbá élvezhessék a hatékonyabb piacfelügyelet előnyeit, amennyiben továbbra is érvényben marad valamennyi alkalmazandó alapelv, feltétel és szabályozás, ideértve az átláthatóság és az ellenőrizhetőség követelményét; |
| --- | --- |

87.

Biztonság és védelem

| 88. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és tagállamai biztonság- és védelempolitikáját z Chartában rögzített alapelvek és az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elvei, valamint az emberek sérthetetlen és elidegeníthetetlen jogai, az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és a jogállamiság egyetemes értékeinek közös értelmezése és tisztelete vezérli; hangsúlyozza, hogy az uniós kereten belüli valamennyi védelmi vonatkozású erőfeszítésnek tiszteletben kell tartania ezeket az egyetemes értékeket, miközben előmozdítja a békét, a biztonságot és a haladást Európában és a világban; |
| --- | --- |

88.

| 89. | üdvözli, hogy az egyes hagyományos fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (CCW) magas szerződő feleinek 2019. évi ülésén támogatták az autonóm fegyverrendszerek kifejlesztésére és használatára vonatkozó 11 irányadó elvet; sajnálja azonban, hogy nem sikerült megállapodni a halált okozó autonóm fegyvereket szabályozó, hatékony végrehajtási mechanizmussal rendelkező, jogilag kötelező erejű eszközről; üdvözli és támogatja a Bizottság mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportja által 2019. április 9-én közzétett „Etikai iránymutatások a megbízható mesterséges intelligencia érdekében” című jelentést, és a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel kapcsolatos álláspontját; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti stratégiákat a halált okozó autonóm fegyverek meghatározására és jogi státusára vonatkozóan egy átfogó uniós szintű stratégia kialakítása érdekében, és az Unió főképviselőjével/a Bizottság alelnökével (főképviselő/alelnök) és a Tanáccsal együtt mozdítsák elő a halált okozó autonóm fegyverekről az ENSZ CCW-egyezménye keretében és más releváns fórumokon folytatott vitát, továbbá állapítsanak meg a teljesen autonóm, félautonóm és távirányítású halált okozó fegyverrendszerek kifejlesztésének és használatának etikai és jogi paramétereire vonatkozó nemzetközi normákat; emlékeztet e tekintetben a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel kapcsolatos 2018. szeptember 12-i állásfoglalására, és ismételten felszólít a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel kapcsolatban egy közös álláspont sürgős kidolgozására és elfogadására, továbbá az érdemi emberi irányítás nélküli és az emberi beavatkozás elvének tiszteletben tartása nélküli támadások végrehajtását lehetővé tevő halált okozó autonóm fegyverrendszerek kifejlesztésének, gyártásának és használatának nemzetközi szintű betiltására, összhangban a legnevesebb mesterséges intelligencia kutatók 2015-ös nyílt levelében foglalt nyilatkozattal; üdvözli, hogy a Tanács és a Parlament egyetért abban, hogy a halált okozó olyan autonóm fegyvereket, amelyek a „támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban” ki kell zárni az Európai Védelmi alap keretében finanszírozott fellépések közül; úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciának a védelem – például a hírszerzés, a megfigyelés és felderítés (ISR) vagy a kiberműveletek – területén való alkalmazására vonatkozó etikai szempontokat nem szabad figyelmen kívül hagyni, és különös figyelmet kell fordítani a katonai műveletekben használt drónok fejlesztésére és bevetésére; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jogban nem szabályozott, a biztonsági és védelmi területen kialakulóban lévő technológiákat az emberiség tiszteletének elve és a közös lelkiismeret parancsai alapján kell megítélni; |
| --- | --- |

90.

| 91. | javasolja, hogy az MI-n alapuló rendszerek védelmi célú, harci és nem harci helyzetekben történő használatát szabályozó bármely európai keretnek tiszteletben kell tartania valamennyi alkalmazandó jogi rendszert, különösen a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat, valamint meg kell felelnie az uniós jognak, elveknek és értékeknek, figyelembe véve az Unión belüli műszaki és biztonsági infrastruktúrák különbségeit; |
| --- | --- |

91.

| 92. | elismeri, hogy a védelmi ipari bázisoktól eltérően a mesterséges intelligenciával kapcsolatos döntő jelentőségű innovációk a kisebb tagállamokból is származhatnak, ezért egy, a KBVP szempontjából szabványosított megközelítés révén biztosítani kell, hogy a kisebb tagállamok és a kkv-k ne szoruljanak ki; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatos közös uniós képességek és a tagállamok műveleti koncepcióinak összehangolása áthidalhatja az olyan technikai hiányosságokat, amelyek miatt a megfelelő technológiával, iparági szakértelemmel vagy a mesterségesintelligencia-rendszereknek a védelmi minisztériumaikban történő alkalmazásához szükséges képeségekkel nem rendelkező tagállamok kimaradhatnak; |
| --- | --- |

92.

| 93. | úgy véli, hogy az uniós kereten belül a biztonsággal és védelemmel kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli tevékenységek a mesterséges intelligenciára, a robotikára és az autonómiára, valamint a kapcsolódó technológiákra fognak támaszkodni, valamint hogy a megbízható, szilárd és bizalomra érdemes mesterséges intelligencia hozzájárulhat egy modern és hatékony haderőhöz; az Uniónak ezért vezető szerepet kell vállalnia a mesterségesintelligencia-rendszerek kutatásában és fejlesztésében a biztonság és a védelem területén; úgy véli, hogy a mesterséges intelligencián alapuló alkalmazások biztonsági és védelmi célú használata számos közvetlen előnyt kínálhat a művelet vezénylője számára, például az összegyűjtött adatok jobb minőségét, nagyobb helyzetismeretet, gyorsabb döntéshozatalt, a jobb kábelezésnek köszönhetően a járulékos károk csökkent kockázatát, a helyszíni erők védelmét, valamint a katonai felszerelések nagyobb megbízhatóságát és így az embereket érő kockázatok és az emberáldozatok kockázatának csökkenését; hangsúlyozza, hogy a képességek és a műveletek terén az európai stratégiai autonómia biztosításához elengedhetetlen a mesterséges intelligencia fejlesztése a védelem területén; emlékeztet arra, hogy a mesterségesintelligencia-rendszerek fokozatosan az újonnan megjelenő biztonsági fenyegetések, például a kiber- és hibrid hadviselés elleni küzdelem kulcsfontosságú elemévé válnak az online és offline terekben egyaránt; hangsúlyozza ugyanakkor a mesterséges intelligencia szabályozatlan használatából eredő valamennyi kockázatot és kihívást; megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia manipulációnak, hibáknak és pontatlanságoknak lehet kitéve; |
| --- | --- |

93.

| 94. | hangsúlyozza, hogy az MI-technológiák lényegében kettős felhasználásúak, és a védelmi tevékenységekben használt mesterséges intelligencia fejlesztése szempontjából előnyös a katonai és civil technológiák egymásra hatása; kiemeli, hogy a védelmi tevékenységekhez használt mesterséges intelligencia egy transzverzális diszruptív technológia, amelynek fejlesztése lehetőségeket nyújthat az Unió versenyképessége és stratégiai autonómiája szempontjából; |
| --- | --- |

94.

| 95. | elismeri, hogy napjainkban, a hibrid és fejlett fegyverkezés korában az információ mennyisége és gyorsasága a válsághelyzetek korai szakaszában megterhelő lehet az emberi elemzők számára, és egy mesterségesintelligencia-rendszer olyan módon lehet képes az információk feldolgozására, amely biztosítaná, hogy a gyors reagálás érdekében az emberi döntéshozók a megfelelő időn belül az információk teljes spektrumát követni tudják; |
| --- | --- |

95.

| 96. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a mesterséges intelligencia területén a humántőke fejlesztésébe való beruházás, a biztonság és a védelem területén használt mesterségesintelligencia-technológiákkal kapcsolatos szükséges készségek és oktatás támogatása, különös hangsúlyt fektetve a félautonóm és autonóm műveleti rendszerek etikai kérdéseire a mesterséges intelligenciát alkalmazó világban érvényesülő emberi elszámoltathatóság alapján; hangsúlyozza különösen annak fontosságát, hogy az e területen tevékenykedő etikával foglalkozó szakemberek megfelelő készségekkel rendelkezzenek és megfelelő képzésben részesüljenek; felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjessze elő a 2020. február 19-én a mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvben bejelentett „készségfejlesztési program megerősített változatát”; |
| --- | --- |

96.

| 97. | hangsúlyozza, hogy az atomfegyverek megjelenése óta a kvantuminformatika lehet a legforradalmibb változás a konfliktusok tekintetében, és ezért sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy kvantuminformatikai technológiák további fejlődését kezeljék prioritásként; elismeri, hogy a kvantuminformatika által segített, agressziónak minősülő cselekmények, többek között a kritikus infrastruktúrák elleni támadások olyan konfliktuskörnyezetet fognak teremteni, amelyben a döntéshozatalra rendelkezésre álló idő drasztikus módon napokról órákra, majd percekről másodpercekre fog csökkenni, ami arra kényszeríti majd a tagállamokat, hogy a saját védelmüket szolgáló képességeket fejlesszenek ki, és arra képezzék ki döntéshozóikat és katonai személyzetüket, hogy ilyen rövid időn belül hatékonyan reagáljanak; |
| --- | --- |

97.

| 98. | szorgalmazza a védelmi célú európai mesterséges intelligenciába és az azt kiszolgáló kritikus infrastruktúrába történő beruházások fokozását; |
| --- | --- |

98.

| 99. | emlékeztet arra, hogy a világ jelenlegi katonai hatalmainak többsége már jelentős kutatási-fejlesztési erőfeszítéseket tesz a mesterséges intelligencia katonai dimenziójával kapcsolatban; úgy véli, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy ezen a téren ne maradjon le; |
| --- | --- |

99.

| 100. | felszólítja a Bizottságot, hogy a biztonságos, ellenállóképes és stabil mesterségesintelligencia- és robotikai rendszerek kifejlesztésének és alkalmazásának biztosítása érdekében az iparpolitikájába építse be a kiberbiztonsági kapacitásépítést; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a blokkláncalapú kiberbiztonsági protokollok és alkalmazások felhasználását a mesterségesintelligencia-infrastruktúrák ellenálló képességének, megbízhatóságának és szilárdságának az adattitkosítás közvetítő nélküli modelljei útján történő javítása érdekében; ösztönzi az európai érdekelt feleket olyan fejlett funkciók kutatására és kifejlesztésére, amelyek elősegíthetik az Unió és polgárai biztonságát veszélyeztető hibás és rosszindulatú mesterségesintelligencia- és robotikai rendszerek felismerését; |
| --- | --- |

100.

| 101. | hangsúlyozza, hogy a védelem területén alkalmazott valamennyi mesterségesintelligencia-rendszernek a harcfeladatára vonatkozóan konkrét és jól meghatározott bevetési kerettel kell rendelkeznie, amely révén az embereknek megmarad a lehetősége a telepített rendszerek észlelésére, kikapcsolására vagy deaktiválására, amennyiben azok túlterjeszkednek az emberi irányító által meghatározott és hozzárendelt bevetési kereten, illetve eszkaláló vagy nem rendeltetésszerű tevékenységbe kezdenek; úgy véli, hogy a mesterséges intelligencián alapuló, katonai felhasználásra szánt rendszereket, termékeket és technológiát fel kell szerelni egy „fekete dobozzal”, amely rögzíti a gép által végzett valamennyi adattranzakciót; |
| --- | --- |

101.

| 102. | hangsúlyozza, hogy a mesterségesintelligencia-rendszerek tervezésével, fejlesztésével, bevezetésével és használatával kapcsolatos döntésért a teljes felelősséget és elszámoltathatóságot az emberi kezelőknek kell viselniük, mivel biztosítani kell a fegyverrendszerek feletti érdemi emberi ellenőrzést és irányítást és az erőszak alkalmazására vonatkozó döntés mögötti emberi szándékot a mesterségesintelligencia-alapú fegyverrendszerek bármely olyan döntésének végrehajtása esetén, amely halálos következményekkel járhat; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencián alapuló rendszerek vezérlését és irányítását továbbra is tényleges emberi ellenőrzés alatt kell tartani, a katonai vezetés szintjén követve az emberi beavatkozás („human-in-the loop”), az emberi felügyelet („human-on-the-loop”) és az emberi vezérlés („human-in-command”) elvét; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencián alapuló rendszereknek lehetővé kell tenniük a hadseregek katonai vezetése számára, hogy a halált okozó erőszak alkalmazásáért teljes felelősségvállalás és elszámoltathatóság mellett járjanak el és rendelkezzenek a szükséges mértékű döntéshozatali képességgel, amelyet nem lehet gépekre átruházni, mivel e döntéshozatalnak megkülönböztetésen, arányosságon és elővigyázatosságon kell alapulnia, ha ilyen rendszerek segítségével halált okozó vagy nagyléptékű pusztítással járó fellépést hajtanak végre; hangsúlyozza, hogy az intelligens fegyverek és egyéb, mesterséges intelligencián alapuló rendszerek bevetésére vonatkozóan egyértelmű és nyomon követhető olyan felhatalmazási és elszámoltathatósági keretrendszereket kell létrehozni, amelyek a felhasználók egyedi jellemzőit, például biometrikus jellemzőket használnak annak érdekében, hogy a bevetést kizárólag az erre felhatalmazással rendelkező személyzetnek tegyék lehetővé; |
| --- | --- |

102.

Közlekedés

| 103. | hangsúlyozza a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák használata által valamennyi autonóm közúti, vasúti, vízi és légi közlekedési eszköz, valamint a modális váltás és az intermodalitás ösztönzése számára kínált lehetőségeket, mivel ezek a technológiák hozzájárulhatnak az áru- és személyszállítás szállítási módjai optimális kombinációjának megtalálásához; hangsúlyozza továbbá az ezekben rejlő lehetőségeket a közlekedés, a logisztika és a forgalom hatékonyabbá tételére, valamint valamennyi közlekedési mód biztonságosabbá, intelligensebbé és környezetbarátabbá tételére; rámutat, hogy a mesterséges intelligencia etikai megközelítése korai előrejelző rendszernek is tekinthető, különösen a közlekedés biztonsága és hatékonysága tekintetében; |
| --- | --- |

103.

| 104. | hangsúlyozza, hogy a vállalatok és a gazdasági régiók közötti globális verseny azt jelenti, hogy az Uniónak elő kell mozdítania a beruházásokat és meg kell erősítenie a közlekedési ágazatban működő vállalatok nemzetközi versenyképességét azáltal, hogy kedvező környezetet teremt a mesterségesintelligencia-megoldások és további innovációk fejlesztéséhez és alkalmazásához, amelyben az uniós székhelyű vállalkozások világelsővé válhatnak a mesterségesintelligencia-technológiák fejlesztése terén; |
| --- | --- |

104.

| 105. | hangsúlyozza, hogy az uniós közlekedési ágazatnak naprakésszé kell tennie az ezen kialakulóban lévő technológiákra és a közlekedési ágazatban való felhasználásukra vonatkozó szabályozási keretet, valamint a megbízható mesterséges intelligencia – többek között a biztonság, a védelem, az emberi autonómia tiszteletben tartása, a felügyelet és a felelősség – megvalósításához szükséges egyértelmű etikai keretet igényel, amely növelni fogja a mindenki számára közös előnyöket, és kulcsfontosságú szerepet fog játszani a kutatásba és innovációba történő beruházások ösztönzésében, a készségek fejlesztésében és a mesterséges intelligencia közszolgáltatások, kkv-k, induló vállalkozások és vállalkozások általi adoptálásában, ugyanakkor biztosítani fogja az adatvédelmet és az interoperabilitást, szükségtelen adminisztratív terhek nélkül a vállalkozások és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

105.

| 106. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztése és megvalósítása a közlekedési ágazatban nem lesz lehetséges modern infrastruktúra nélkül, amely az intelligens közlekedési rendszerek alapvető részét képezi; hangsúlyozza, hogy a tagállamok fejlettségi szintjei közötti tartós eltérések annak kockázatához vezetnek, hogy a legkevésbé fejlett régiók és lakóik elesnek az autonóm mobilitás fejlesztésének előnyeitől; felhív az uniós közlekedési infrastruktúra korszerűsítésének – többek között az 5G hálózatba való integrálásának – megfelelő finanszírozására; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ajánlja uniós szintű, megbízható mesterségesintelligencia-szabványok kidolgozását valamennyi közlekedési módra, beleértve a gépjárműipart is, valamint a mesterséges intelligenciával működő járművek és kapcsolódó termékek és szolgáltatások tesztelése számára; |
| --- | --- |

107.

| 108. | megjegyzi, hogy az MI-rendszerek segíthetnek a közúti halálesetek számának jelentős csökkentésében, például a jobb reakcióidő és a szabályok megfelelőbb betartása által; úgy véli azonban, hogy az önvezető járművek használata nem vezethet az összes baleset kiküszöböléséhez, és hangsúlyozza, hogy ez növeli a mesterséges intelligenciával kapcsolatos döntések megmagyarázhatóságának fontosságát a mesterséges intelligencia által hozott döntések hiányosságainak és nem szándékos következményeinek indoklása terén; |
| --- | --- |

108.

Foglalkoztatás, munkavállalói jogok, digitális készségek és a munkahely

| 109. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák munkahelyi alkalmazása hozzájárulhat a befogadó munkaerőpiachoz, javíthatja a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, ugyanakkor pedig felhasználható olyan munkavállalók teljesítményének nyomon követésére, értékelésére, előrejelzésére és irányítására is, akiknek a karrierjére és mentális jólétére nézve közvetett és közvetlen következményekkel jár; mivel a mesterséges intelligenciának pozitív hatást kell gyakorolnia a munkakörülményekre, és azt az emberi jogok, valamint az Unió alapvető jogai és értékei tiszteletben tartásának kell vezérelnie; mivel a mesterséges intelligenciának emberközpontúnak kell lennie, fokoznia kell az emberek és a társadalom jólétét, és hozzá kell járulnia a méltányos és igazságos átálláshoz; e technológiáknak ezért pozitív hatást kell gyakorolniuk a munkakörülményekre, az emberi jogok, valamint az Unió alapvető jogai és értékei tiszteletben tartása által vezérelve; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kiemeli a munkavállalók és képviselőik munkahelyi mesterséges intelligenciával kapcsolatos képzésén és oktatásán keresztüli kompetenciafejlesztés szükségességét a mesterséges intelligenciára vonatkozó megoldások következményeinek jobb megértése érdekében; hangsúlyozza, hogy a jelentkezőket és munkavállalókat írásban kell megfelelő módon tájékoztatni arról, ha a felvételi eljárás vagy a humánerőforrásokkal kapcsolatos más döntéshozatal során MI-t alkalmaznak, és arról, hogy ebben az esetben hogyan lehet emberi felülvizsgálatot kérni az automatikus döntés felülvizsgálata céljából; |
| --- | --- |

110.

| 111. | hangsúlyozza, hogy szükséges arról gondoskodni, hogy az MI és a robotika fejlődéséből és felhasználásából eredő termelékenységnövekedés ne csupán a vállalatok tulajdonosai és részvényesei számára járjon haszonnal, hanem a profitorientált vállalatoknak és a munkaerőnek is a jobb munka- és foglalkoztatási feltételek – többek között a bérek, a gazdasági növekedés és a fejlődés – révén, és szélesebb körben a társadalom javára szolgáljon, különösen ott, ahol ez a növekedés a foglalkoztatottság kárára valósul meg; felhívja a tagállamokat, hogy gondosan tanulmányozzák a mesterséges intelligencia által a munkaerőpiacra és a szociális biztonsági rendszerekre gyakorolt lehetséges hatásokat, és dolgozzanak ki stratégiákat arra vonatkozóan, hogy miként biztosítható a hosszú távú stabilitás az adók és járulékok, valamint egyéb intézkedések reformja révén alacsonyabb állami bevételek esetén; |
| --- | --- |

111.

| 112. | hangsúlyozza a formális és informális képzésbe és az egész életen át tartó tanulásba történő vállalati beruházások fontosságát a digitális gazdaságra való igazságos átállás támogatása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligenciát alkalmazó vállalatok felelőssége, hogy valamennyi érintett munkavállaló számára megfelelő átképzést és továbbképzést biztosítsanak annak érdekében, hogy ez utóbbiak megtanulják, miként kell használni a digitális eszközöket, és miként dolgozzanak a társbotokkal és más új technológiákkal, ezáltal alkalmazkodva a változó munkaerőpiaci igényekhez és megőrizve a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

112.

| 113. | úgy véli, hogy ebben az összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az új technológiák alkalmazásából eredő új munkavégzési formákra, például az alkalmi jellegű és a platformalapú munkavégzésre; hangsúlyozza, hogy a távmunka feltételei szabályozásának Unió-szerte, valamint a tisztességes munka- és foglalkoztatási feltételek biztosításának a digitális gazdaságban szintén figyelembe kell vennie a mesterséges intelligencia hatását; felhívja a Bizottságot, hogy e tekintetben konzultáljon a szociális partnerekkel, a mesterségesintelligencia-fejlesztőkkel, a kutatókkal és más érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

113.

| 114. | hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák nem befolyásolhatják semmilyen módon sem a tagállamokban és uniós szinten elismert alapvető jogoknak – beleértve a sztrájkjognak vagy a sztrájk szabadságának vagy a tagállamokban fennálló konkrét munkaügyi kapcsolatrendszerek keretébe tartozó egyéb lépések megtétele jogának vagy szabadságának – a nemzeti jog és/vagy gyakorlat szerinti gyakorlását, és nem érintheti továbbá a nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban lévő, kollektív szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokhoz, azok megkötéséhez és érvényesítéséhez való jogot, vagy a kollektív fellépéshez való jogot; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ismételten hangsúlyozza az oktatás és a folyamatos tanulás fontosságát a digitális korban szükséges képesítések fejlesztése és a digitális kirekesztés kezelése szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be a magas színvonalú, reagálóképes és befogadó oktatásba, szakképzésbe és egész életen át tartó tanulási rendszerekbe, valamint a mesterséges intelligencia által potenciálisan súlyosan érintett ágazatokban dolgozó munkavállalókra vonatkozó átképzési és továbbképzési szakpolitikákba; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi és jövőbeli munkaerő számára biztosítani kell a szükséges írás-olvasási, számolási és digitális készségeket, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) terén szerzett kompetenciákat, továbbá az olyan átfogó humán készségeket, mint a kritikus gondolkodás, a kreativitás és a vállalkozói készség; hangsúlyozza, hogy e tekintetben külön figyelmet kell fordítani a hátrányos helyzetű csoportok bevonására; |
| --- | --- |

115.

| 116. | emlékeztet, hogy a munkahelyen alkalmazott mesterséges intelligenciának, robotikának és kapcsolódó technológiáknak mindenki számára hozzáférhetőnek kell lenniük, az egyetemes tervezés elve alapján; |
| --- | --- |

116.

Oktatás és kultúra

| 117. | hangsúlyozza, hogy kritériumokat kell kidolgozni a mesterséges intelligencia fejlesztésére, bevezetésére és alkalmazására vonatkozóan, szem előtt tartva az oktatásra, a médiára, az ifjúságra, a kutatásra, a sportra, továbbá a kulturális és kreatív ágazatokra gyakorolt hatására, az e területeken megfelelően alkalmazható mesterségesintelligencia-technológiák etikailag felelős és elfogadott felhasználására vonatkozó referenciaértékek kidolgozása és alapelvek meghatározása révén, beleértve egy, a mesterséges intelligencia felhasználásából eredő termékekre vonatkozó világos felelősségi rendszert is; |
| --- | --- |

117.

| 118. | megjegyzi, hogy minden gyermeket minden szinten megillet a jó minőségű közoktatáshoz való jog; ezért olyan jó minőségű mesterségesintelligencia-rendszerek fejlesztését, bevezetését és használatát szorgalmazza, amelyek mindenki számára minden szinten jó minőségű oktatási eszközöket segítenek elő és biztosítanak, és hangsúlyozza, hogy az új mesterségesintelligencia-rendszerek iskolákban való bevezetése nem eredményezheti még szélesebb társadalmi szakadék létrejöttét; elismeri, hogy a mesterséges intelligencia és a robotika hatalmas mértékben hozzájárulhat az oktatáshoz; megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia személyre szabott tanulási rendszerei nem helyettesíthetik a tanárokkal az oktatás során kialakított kapcsolatot, és hogy az oktatás hagyományos formáit nem szabad megszüntetni, ugyanakkor rámutat arra, hogy pénzügyi, technológiai és oktatási támogatást – többek között az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos speciális képzést – kell nyújtani azoknak a tanároknak, akik megfelelő készségeket kívánnak elsajátítani a technológiai változásokhoz való alkalmazkodás érdekében, és nem csupán a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségek kiaknázása, hanem korlátainak megértése terén is; szorgalmazza uniós szintű stratégia kialakítását oktatási rendszereink átalakításának és naprakésszé tételének elősegítése, oktatási intézményeink valamennyi szinten történő felkészítése, valamint a tanárok és diákok a szükséges készségekkel és képességekkel való felvértezése érdekében; |
| --- | --- |

118.

| 119. | hangsúlyozza, hogy az oktatási intézményeknek törekedniük kell arra, hogy azokat a mesterségesintelligencia-rendszereket használják oktatási célokra, amelyek rendelkeznek európai etikai megfelelőségi tanúsítvánnyal; |
| --- | --- |

119.

| 120. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció és az új technológiák által kínált lehetőségek nem vezethetnek a munkahelyek számának általános csökkenéséhez a kulturális és kreatív ágazatokban, sem az eredeti művek megőrzésének elhanyagolásához vagy a kulturális örökséghez való hagyományos hozzáférés lehetőségeinek szűküléséhez, hanem e lehetőségek biztosítását is ösztönözni kell; megállapítja, hogy az Unióban kifejlesztett, bevezetett és alkalmazott mesterségesintelligencia-rendszereknek tükrözniük kell az Unió kulturális sokszínűségét és többnyelvűségét; |
| --- | --- |

120.

| 121. | elismeri, hogy a mesterséges intelligenciában növekvő lehetőségek rejlenek a tájékoztatás, a média és az online platformok területén, többek között a dezinformáció elleni küzdelem terén is eszközt kínál az uniós joggal összhangban; hangsúlyozza, hogy szabályozás hiányában e technológiáknak etikai szempontból káros hatásaik lehetnek az adatokba és az algoritmusokba beépített torzítások kihasználása révén, ami dezinformáció terjesztéséhez és információs buborékok létrehozásához vezethet; hangsúlyozza a videomegosztó platformok és az online közvetítéssel foglalkozó platformok által használt algoritmusok átláthatóságának és elszámoltathatóságának fontosságát a kulturális és nyelvi szempontból sokszínű tartalmakhoz való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

121.

Nemzeti felügyeleti hatóságok

| 122. | megállapítja, hogy értéktöbbletet hordoz, ha minden egyes tagállam rendelkezik olyan kijelölt nemzeti felügyeleti hatósággal, amely felelős a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó jogi kötelezettségek és etikai elvek betartásának biztosításáért, értékeléséért és nyomon követéséért, így hozzájárulva e technológiák jogi és etikai megfelelőségéhez; |
| --- | --- |

122.

| 123. | megjegyzi, hogy ezektől a hatóságoktól meg kell követelni, hogy együttműködjenek – a feladatköreik közötti átfedések nélkül – az ágazati jogszabályok végrehajtásáért felelős hatóságokkal az etikai szempontból nagy kockázatot jelentő technológiák azonosítása, valamint – ilyen technológiák megjelenése esetén – az előírt és megfelelő intézkedések végrehajtásának felügyelete érdekében; |
| --- | --- |

123.

| 124. | jelzi, hogy ezeknek a hatóságoknak a határokon átnyúló következetes fellépés garantálása érdekében nemcsak egymással kell kapcsolatot tartaniuk, hanem az Európai Bizottsággal és az Unió más érintett intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel is; |
| --- | --- |

124.

| 125. | javasolja, hogy az említett együttműködés keretében dolgozzanak ki közös kritériumokat és egy kérelmezési folyamatot egy etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány odaítélésére vonatkozóan, amelyre többek között a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztőinek, bevezetőinek vagy felhasználóinak kérelmét követően kerülhetne sor, akik tanúsíttatni kívánják a megfelelőség érintett nemzeti felügyeleti hatóság által elvégzett kedvező értékelését; |
| --- | --- |

125.

| 126. | szorgalmazza, hogy ezeket a hatóságokat bízzák meg azzal a feladattal, hogy mozdítsák elő a civil társadalommal való rendszeres cserét és az innovációt az Unión belül oly módon, hogy segítséget nyújtanak a kutatóknak, a fejlesztőknek és más érintett érdekelt feleknek, valamint a digitálisan kevésbé érett vállalkozásoknak, különösen kis- és középvállalkozásoknak és induló innovatív vállalkozásoknak; különösen a figyelemfelhívás érdekében, valamint a fejlesztés, a bevezetés, a képzés és a tehetségek megszerzésének támogatásához a hatékony technológiaátadás és a technológiákhoz, projektekhez, eredményekhez és hálózatokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

126.

| 127. | felhív arra, hogy minden tagállam biztosítson elegendő finanszírozást a kijelölt nemzeti felügyeleti hatóságai számára, és hangsúlyozza, hogy a kapacitás, a készségek és kompetenciák, valamint a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák konkrét kockázataival kapcsolatos ismeretek tekintetében meg kell erősíteni a nemzeti piacfelügyeleti hatóságokat; |
| --- | --- |

127.

Uniós szintű koordináció

| 128. | kiemeli, hogy a széttöredezettség elkerülése és e rendelet következetes alkalmazásának biztosítása érdekében fontos az uniós szintű, a Bizottság és/vagy az ebben az összefüggésben kijelölhető bármely érintett uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség által végzett koordináció; úgy véli, hogy a koordinációnak az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságainak az előző alszakaszban említett megbízatásaira és intézkedéseire, valamint a bevált gyakorlatok e hatóságok közötti megosztására kell összpontosítania, és hozzá kell járulnia az Unión belüli kutatási és fejlesztési együttműködéshez; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel és találja meg a legmegfelelőbb megoldást e koordináció strukturálására; az Unió érintett meglévő intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire példa az ENISA, az európai adatvédelmi biztos és az európai ombudsman; |
| --- | --- |

128.

| 129. | meggyőződése, hogy egy ilyen koordináció, valamint az etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány nemcsak az uniós ipar fejlődésének és az innovációnak válna a javára e tekintetben, hanem növelné a polgárok tudatosságát is az e technológiákban rejlő lehetőségekkel és kockázatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

129.

| 130. | javasolja, hogy a tudás és a műszaki szakértelem megosztásának előmozdítása, valamint az Unión belüli és kívüli együttműködés megkönnyítése érdekében hozzanak létre szakértői központot, amely uniós szinten összefogja a tudományos köröket, a kutatást, az ipart és az egyéni szakértőket; kéri továbbá, hogy e szakértői központ foglalja magában a fogyasztók széles körű képviseletének biztosítása érdekében az érdekelt felek szervezeteit, például a fogyasztóvédelmi szervezeteket; úgy véli, hogy az algoritmikus rendszerek nőkre és kisebbségekre gyakorolt lehetséges aránytalan hatása miatt egy ilyen struktúra döntéshozatali szintjeinek sokszínűnek kell lenniük és biztosítaniuk kell a nemek közötti egyenlőséget; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak nemzeti piacfelügyeleti stratégiáik keretében kockázatkezelési stratégiákat kell kidolgozniuk a mesterséges intelligenciára vonatkozóan; |
| --- | --- |

130.

| 131. | javasolja, hogy a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölhető intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége biztosítson minden szükséges segítséget a nemzeti felügyeleti hatóságok számára a mesterséges intelligenciára vonatkozó uniós szabályozási keretben meghatározott jogi kötelezettségek és etikai elvek – többek között a megkülönböztetésmentesség elve – megsértésének gyanúja esetén első kapcsolattartó pontként betöltött szerepük tekintetében; emellett minden szükséges segítséget meg kell adnia a nemzeti felügyeleti hatóságoknak azokban az esetekben, amikor azok a polgárok kifogásoláshoz és jogorvoslathoz való jogának támogatása céljából megfelelőségértékelést végeznek, nevezetesen adott esetben az Unió más illetékes hatóságaival, különösen a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózattal és a nemzeti fogyasztóvédelmi szervekkel, a civil társadalmi szervezetekkel és a más tagállamokban található szociális partnerekkel folytatott konzultáció támogatásával; |
| --- | --- |

131.

| 132. | elismeri a mesterséges intelligenciával foglalkozó, a tudományos élet, a civil társadalom és az ipar képviselőiből álló magas szintű szakértői csoport, valamint a mesterséges intelligenciával foglalkozó európai szövetség értékes eredményeit, különösen a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatásokat, és javasolja, hogy a csoport adjon szakértői tanácsokat a Bizottságnak és/vagy bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes uniós intézménynek, szervnek, hivatalnak és ügynökségnek; |
| --- | --- |

132.

| 133. | tudomásul veszi a mesterséges intelligenciával kapcsolatos projektek felvételét az európai ipari fejlesztési programba (EDIDP); úgy véli, hogy a jövőbeli Európai Védelmi Alap (EDF) és az állandó strukturált együttműködés (PESCO) is megfelelő keretet biztosíthat a mesterséges intelligenciával kapcsolatos jövőbeli projektek számára, amely elősegíthetné az e téren tett uniós erőfeszítések észszerűsítését, ugyanakkor előmozdítaná az emberi jogok, a nemzetközi jog és a többoldalú megoldások megerősítésére irányuló uniós célkitűzést; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatos projekteket össze kell hangolni az Unió mesterséges intelligenciának szentelt szélesebb körű polgári programjaival; megjegyzi, hogy az Európai Bizottság mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. február 19-i fehér könyvével összhangban a mesterséges intelligenciának a biztonság és a védelem területén történő kutatására és fejlesztésére összpontosító kiválósági és tesztelési központokat a magánszférabeli érdekelt felek részvételét és beruházásait megalapozó szigorú előírások meghatározásával kell létrehozni; |
| --- | --- |

133.

| 134. | tudomásul veszi az Európai Bizottság mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. február 19-i fehér könyvét, és sajnálja, hogy a katonai szempontokat nem vették figyelembe; felszólítja az Európai Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy egy átfogó megközelítés részeként az uniós kereten belül terjesszen elő ágazati mesterségesintelligencia-stratégiát a védelemmel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozóan, amely biztosítja a polgárok jogainak és az Unió stratégiai érdekeinek tiszteletben tartását, és amely olyan következetes megközelítésen alapul, amely a mesterséges intelligencián alapuló rendszerek létrejöttétől azok katonai felhasználásáig terjed, továbbá hozzon létre egy biztonsággal és védelemmel foglalkozó munkacsoportot a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoporton belül, amely kifejezetten szakpolitikai és beruházási kérdésekkel, továbbá a mesterséges intelligencia biztonsági és védelmi területen való alkalmazásának etikai kérdéseivel foglalkozna; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy e célból kezdjen strukturált párbeszédet a Parlamenttel; |
| --- | --- |

134.

Az etikai megfelelés európai tanúsítása

| 135. | javasolja, hogy az uniós szintű koordináció keretében dolgozzanak ki közös kritériumokat és egy kérelmezési eljárást egy etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány odaítéléséhez kapcsolódóan, amelyre többek között a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák azon fejlesztőinek, bevezetőinek vagy felhasználóinak kérésére kerülhetne sor, akik tanúsíttatni kívánják a megfelelés érintett nemzeti felügyeleti hatóság által elvégzett kedvező értékelését; |
| --- | --- |

135.

| 136. | úgy véli, hogy egy ilyen etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány a mesterségesintelligencia-ökoszisztémák ellátási láncának egészében előmozdítaná a beépített etikát; javasolja ezért, hogy a magas kockázatú technológiák esetében ez a tanúsítvány legyen a pályázatok elfogadhatóságának kötelező előfeltétele a mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra vonatkozó közbeszerzési eljárásokban; |
| --- | --- |

136.

Nemzetközi együttműködés

| 137. | véleménye szerint a határokon átnyúló hatékony együttműködés és etikai normák csak akkor életképesek, ha valamennyi szereplő igyekszik az emberi cselekvőképesség és ellenőrzés, a műszaki stabilitás és biztonság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság, a sokszínűség, a megkülönböztetésmentesség és a tisztességes bánásmód, a társadalmi és környezeti jóllét biztosítására, valamint tiszteletben tartja a magánélet, az adatkormányzás és az adatvédelem – különösen az (EU) 2016/679 rendeletben foglaltak – elismert elveit; |
| --- | --- |

137.

| 138. | hangsúlyozza, hogy az Unió e technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó jogi kötelezettségei és etikai elvei világvezetővé tehetik Európát a mesterséges intelligencia ágazatában, ezért azokat világszerte népszerűsíteni kell, mégpedig a nemzetközi partnerekkel való együttműködés révén, folytatva ugyanakkor a kritikus és etikai alapú párbeszédet a mesterséges intelligencia szabályozása, fejlesztése és bevezetése terén alternatív modellekkel rendelkező harmadik országokkal; |
| --- | --- |

138.

| 139. | emlékeztet arra, hogy az e technológiákban rejlő lehetőségek és kockázatok globális dimenzióval bírnak, mivel az e rendszerek által használt szoftvereket és adatokat gyakran importálják az Unióba és exportálják azokat onnan, ezért nemzetközi szinten következetes együttműködési megközelítésre van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezze annak értékelését, hogy mely két- és többoldalú szerződéseket és megállapodásokat kell kiigazítani a következetes megközelítés biztosítása és az etikai megfelelés európai modelljének globális előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

139.

| 140. | rámutat arra, hogy a fent említett uniós szintű koordináció ezzel összefüggésben is hozzáadott értéket nyújtana; |
| --- | --- |

140.

| 141. | szorgalmazza szinergiák és hálózatok kialakítását a mesterséges intelligenciával foglalkozó különböző európai kutatóközpontok között, valamint egyéb többoldalú fórumokkal, például az Európa Tanáccsal, az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével (UNESCO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD), a Kereskedelmi Világszervezettel és a Nemzetközi Távközlési Egyesülettel (ITU) az erőfeszítéseik összehangolása és a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztésének jobb koordinációja érdekében; |
| --- | --- |

141.

| 142. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak élen kell járnia az ENSZ CCW kormányzati szakértői csoportja keretében és egyéb releváns fórumokon tett többoldalú erőfeszítések támogatásában, amelyek célja egy olyan hatékony nemzetközi szabályozási keret megvitatása, amely biztosítja az autonóm fegyverrendszerek feletti érdemi emberi kontrollt annak érdekében, hogy e technológiák alkalmazását tökéletesen uralják a használatukra vonatkozó – a katonasággal, az iparral, a bűnüldözéssel, a tudományos szférával és a civil társadalmi érdekelt felekkel konzultálva elfogadott –, jól meghatározott, referenciaértékeken alapuló eljárások kialakítása és etikus felhasználásukra vonatkozó jogszabályok elfogadása révén, a kapcsolódó etikai szempontok megértése és az ilyen technológiákban rejlő eredendő kockázatok csökkentése, továbbá a rosszindulatú célokra való felhasználás megakadályozása mellett; |
| --- | --- |

142.

| 143. | elismeri a NATO-nak az euro-atlanti biztonság előmozdításában játszott szerepét, és együttműködésre szólít fel a NATO-n belül a védelem területén használt mesterségesintelligencia-rendszerekre vonatkozó közös standardok kidolgozása és az ilyen rendszerek interoperabilitásának biztosítása terén; hangsúlyozza, hogy a transzatlanti kapcsolat fontos a közös értékek megőrzése és a jövőbeli, illetve újonnan megjelenő fenyegetésekkel szembeni fellépés szempontjából; |
| --- | --- |

143.

| 144. | hangsúlyozza a mesterséges intelligencián alapuló rendszerek katonai műveletekben történő bevetését alátámasztó etikai kódex kidolgozásának fontosságát, amely hasonló lenne a vegyi és biológiai fegyverek bevetését tiltó, meglévő szabályozási kerethez; úgy véli, hogy a Bizottságnak a nemzetközi humanitárius jognak megfelelően kezdeményeznie kell a mesterséges intelligencián alapuló fegyverrendszerek háborúban való használatára vonatkozó normák kidolgozását, az Uniónak pedig szorgalmaznia kell ilyen normák nemzetközi szintű elfogadását; úgy véli, hogy az Uniónak mesterséges intelligenciával kapcsolatos diplomáciát kell folytatnia a nemzetközi fórumokon a hasonló szellemiségű partnerekkel, mint például a G7- és a G20-csoporttal és az OECD-vel; |
| --- | --- |

144.

Záró megfontolások

| 145. | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai vetületével kapcsolatos szempontokra vonatkozó fenti fejtegetéseket követően megállapítja, hogy a jogi és etikai dimenziót egy hatékony, előretekintő és átfogó uniós szintű szabályozási keretbe kell foglalni, amelyet az illetékes nemzeti hatóságok támogatnak, a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége koordinál és fejleszt, a korábban említett szakértői központ rendszeresen támogat, és amelyet a belső piacon megfelelően tiszteletben tartanak és tanúsítanak; |
| --- | --- |

145.

| 146. | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkében rögzített eljárással összhangban kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján nyújtson be a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről szóló rendeletre irányuló javaslatot, a csatolt mellékletben meghatározott részletes ajánlásoknak megfelelően; rámutat, hogy a javaslat nem áshatja alá az ágazatspecifikus jogszabályokat, hanem csak a megállapított joghézagok megszüntetésére szolgálhat; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ajánlja, hogy az érintett érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság szükség esetén vizsgálja felül a mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra alkalmazandó meglévő uniós jogszabályokat annak érdekében, hogy alkalmazkodjon e technológiák gyors fejlődéséhez a csatolt mellékletben foglalt ajánlásokkal összhangban, elkerülve a túlszabályozást, többek között a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

147.

| 148. | úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciára, robotikára és a kapcsolódó technológiákra vonatkozó uniós szabályozási keret időszakos értékelése – és szükség esetén felülvizsgálata – alapvető fontosságú lesz annak biztosításához, hogy a hatályos jogszabályok lépést tartsanak a gyors ütemű technológiai fejlődéssel; |
| --- | --- |

148.

| 149. | úgy véli, hogy a kért jogalkotási javaslat pénzügyi vonzatokkal járna, ha egy európai szervre bíznák a fent említett koordinációs feladatokat és az újonnan rábízott feladatok ellátásához szükséges technikai eszközöket és emberi erőforrásokat; |
| --- | --- |

149.

o

o o

| 150. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

150.

---

(1)  HL L 252., 2018.10.8., 1. o.

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(3)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(4)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(7)  HL C 252., 2018.7.18., 239. o.

(8)  HL C 307., 2018.8.30., 163. o.

(9)  HL C 433., 2019.12.23., 86. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0332.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0081.

(12)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2020)654179.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 768/2008/EK határozata (2008. július 9.) a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A.   A KÉRT JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

| I. | A javaslat fő elvei és céljai a következők:






  — | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák iránti bizalom megteremtése az érintett érdekelt felek és a társadalom minden szintjén, különösen amennyiben azok magas kockázatúnak minősülnek; |
| --- | --- | --- |

I.

A javaslat fő elvei és céljai a következők:

—

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák iránti bizalom megteremtése az érintett érdekelt felek és a társadalom minden szintjén, különösen amennyiben azok magas kockázatúnak minősülnek;

| — | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének támogatása az Unióban, többek között oly módon, hogy segítik a vállalkozásokat, az induló innovatív vállalkozásokat és a kis- és középvállalkozásokat a jelenlegi és jövőbeli szabályozási követelmények és kockázatok megbízható értékelésében és kezelésében az innovációs és üzletfejlesztési folyamat során, valamint ezt követően a szakemberek és magánszemélyek általi használat során, a terhek és a bürokrácia minimalizálása révén; |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének támogatása az Unióban, többek között oly módon, hogy segítik a vállalkozásokat, az induló innovatív vállalkozásokat és a kis- és középvállalkozásokat a jelenlegi és jövőbeli szabályozási követelmények és kockázatok megbízható értékelésében és kezelésében az innovációs és üzletfejlesztési folyamat során, valamint ezt követően a szakemberek és magánszemélyek általi használat során, a terhek és a bürokrácia minimalizálása révén;

| — | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák Unión belüli bevezetésének támogatása egy megfelelő és arányos, a jelenlegi vagy jövőbeli ágazati jogszabályokra tekintet nélkül alkalmazandó szabályozási keret biztosításával, amelynek célja a szabályozási biztonság és az innováció ösztönzése, az alapvető jogok és a fogyasztóvédelem garantálása mellett; |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák Unión belüli bevezetésének támogatása egy megfelelő és arányos, a jelenlegi vagy jövőbeli ágazati jogszabályokra tekintet nélkül alkalmazandó szabályozási keret biztosításával, amelynek célja a szabályozási biztonság és az innováció ösztönzése, az alapvető jogok és a fogyasztóvédelem garantálása mellett;

| — | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák használatának támogatása az Unióban annak biztosításával, hogy ezek fejlesztése, bevezetése és használata az etikai elvekkel összhangban történjen; |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák használatának támogatása az Unióban annak biztosításával, hogy ezek fejlesztése, bevezetése és használata az etikai elvekkel összhangban történjen;

| — | átláthatóság és jobb információáramlás előírása a polgárok körében és a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztését, bevezetését és használatát végző szervezeteken belül, biztosítva ezzel, hogy ezek a technológiák megfeleljenek az uniós jognak, az alapvető jogoknak és értékeknek, valamint a kért rendeletjavaslatban foglalt etikai elveknek. |
| --- | --- |

—

átláthatóság és jobb információáramlás előírása a polgárok körében és a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztését, bevezetését és használatát végző szervezeteken belül, biztosítva ezzel, hogy ezek a technológiák megfeleljenek az uniós jognak, az alapvető jogoknak és értékeknek, valamint a kért rendeletjavaslatban foglalt etikai elveknek.

| II. | A javaslat a következő elemekből áll:






  — | egy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről szóló rendelet; |
| --- | --- | --- |

II.

A javaslat a következő elemekből áll:

—

egy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről szóló rendelet;

| — | a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által betöltött uniós szintű koordinálási szerepkör és egy etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány; |
| --- | --- |

—

a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által betöltött uniós szintű koordinálási szerepkör és egy etikai megfelelést igazoló európai tanúsítvány;

| — | az Európai Bizottság támogató szerepe; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság támogató szerepe;

| — | az egyes tagállamokban a „felügyeleti hatóság” szerepe annak biztosításában, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák tekintetében etikai elveket alkalmazzanak; |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamokban a „felügyeleti hatóság” szerepe annak biztosításában, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák tekintetében etikai elveket alkalmazzanak;

| — | az érintett kutatási és fejlesztési projektek, valamint az érdekelt felek, ezen belül az induló innovatív vállalkozások, kis- és középvállalkozások, egyéb vállalkozások, szociális partnerek és a civil társadalom más képviselőinek bevonása és megkérdezése, valamint ezek támogatása; |
| --- | --- |

—

az érintett kutatási és fejlesztési projektek, valamint az érdekelt felek, ezen belül az induló innovatív vállalkozások, kis- és középvállalkozások, egyéb vállalkozások, szociális partnerek és a civil társadalom más képviselőinek bevonása és megkérdezése, valamint ezek támogatása;

| — | a magas kockázatú ágazatok, valamint a magas kockázatú felhasználások és célok teljes körű, összesített jegyzékét meghatározó melléklet; |
| --- | --- |

—

a magas kockázatú ágazatok, valamint a magas kockázatú felhasználások és célok teljes körű, összesített jegyzékét meghatározó melléklet;

| III. | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről szóló rendelet a következő elvekre épül:






  — | emberközpontú, ember alkotta és ember által ellenőrzött mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák; |
| --- | --- | --- |

III.

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről szóló rendelet a következő elvekre épül:

—

emberközpontú, ember alkotta és ember által ellenőrzött mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák;

| — | a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák megfelelőségének kötelező értékelése; |
| --- | --- |

—

a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák megfelelőségének kötelező értékelése;

| — | biztonság, átláthatóság és elszámoltathatóság; |
| --- | --- |

—

biztonság, átláthatóság és elszámoltathatóság;

| — | a torzítással és a megkülönböztetéssel szembeni biztosítékok és jogorvoslati lehetőségek; |
| --- | --- |

—

a torzítással és a megkülönböztetéssel szembeni biztosítékok és jogorvoslati lehetőségek;

| — | a jogorvoslathoz való jog; |
| --- | --- |

—

a jogorvoslathoz való jog;

| — | társadalmi felelősségvállalás és nemek közötti egyenlőség a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák területén; |
| --- | --- |

—

társadalmi felelősségvállalás és nemek közötti egyenlőség a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák területén;

| — | környezeti szempontból fenntartható mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák; |
| --- | --- |

—

környezeti szempontból fenntartható mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák;

| — | a magánélet tiszteletben tartása és a biometrikus azonosítás alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

—

a magánélet tiszteletben tartása és a biometrikus azonosítás alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| — | a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított adatokkal kapcsolatos megfelelő irányítás. |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított adatokkal kapcsolatos megfelelő irányítás.

| IV. | Az uniós szintű koordináció tekintetében a Bizottságnak és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményének, szervének, hivatalának vagy ügynökségének a következő főbb feladatokat kell ellátnia:






  — | együttműködés a kért rendeletjavaslat és a vonatkozó uniós ágazati jog végrehajtásának nyomon követésében; |
| --- | --- | --- |

IV.

Az uniós szintű koordináció tekintetében a Bizottságnak és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményének, szervének, hivatalának vagy ügynökségének a következő főbb feladatokat kell ellátnia:

—

együttműködés a kért rendeletjavaslat és a vonatkozó uniós ágazati jog végrehajtásának nyomon követésében;

| — | együttműködés a kért rendeletjavaslat következetes alkalmazásáról szóló iránymutatás kibocsátása kapcsán, nevezetesen a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák magas kockázatúként való besorolására vonatkozó kritériumok, valamint a rendelet mellékletében meghatározott magas kockázatú ágazatok, valamint magas kockázatú felhasználások és célok jegyzékének alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

együttműködés a kért rendeletjavaslat következetes alkalmazásáról szóló iránymutatás kibocsátása kapcsán, nevezetesen a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák magas kockázatúként való besorolására vonatkozó kritériumok, valamint a rendelet mellékletében meghatározott magas kockázatú ágazatok, valamint magas kockázatú felhasználások és célok jegyzékének alkalmazására vonatkozóan;

| — | együttműködés valamennyi tagállam „felügyeleti hatóságával” annak érdekében, hogy kidolgozzanak egy európai tanúsítványt, amely a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést igazolja, valamint egy olyan kérelmezési eljárást, amelynek révén a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, bevezetői vagy felhasználói tanúsíttathatják, hogy technológiáik megfelelnek a kért rendeletjavaslatnak; |
| --- | --- |

—

együttműködés valamennyi tagállam „felügyeleti hatóságával” annak érdekében, hogy kidolgozzanak egy európai tanúsítványt, amely a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést igazolja, valamint egy olyan kérelmezési eljárást, amelynek révén a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, bevezetői vagy felhasználói tanúsíttathatják, hogy technológiáik megfelelnek a kért rendeletjavaslatnak;

| — | együttműködés az ágazatközi és határokon átnyúló együttműködés támogatása terén, mégpedig az EU-ban és világszerte az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal – különösen a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel, a kutatókkal és az illetékes hatóságokkal, többek között a nemzetközi szintű technikai szabványok kidolgozásáról – folytatott rendszeres eszmecserén keresztül; |
| --- | --- |

—

együttműködés az ágazatközi és határokon átnyúló együttműködés támogatása terén, mégpedig az EU-ban és világszerte az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal – különösen a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel, a kutatókkal és az illetékes hatóságokkal, többek között a nemzetközi szintű technikai szabványok kidolgozásáról – folytatott rendszeres eszmecserén keresztül;

| — | együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” az egyes „felügyeleti hatóságok” által elvégzendő megfelelőségértékelésnél követendő módszertanra vonatkozó kötelező iránymutatások meghatározása terén; |
| --- | --- |

—

együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” az egyes „felügyeleti hatóságok” által elvégzendő megfelelőségértékelésnél követendő módszertanra vonatkozó kötelező iránymutatások meghatározása terén;

| — | együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” való kapcsolattartás, valamint ezek megbízatásának és feladatainak koordinálása terén; |
| --- | --- |

—

együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” való kapcsolattartás, valamint ezek megbízatásának és feladatainak koordinálása terén;

| — | együttműködés a fejlesztők, bevezetők és felhasználók körében Unió-szerte folytatott tudatosságnövelés, információnyújtás és eszmecsere során; |
| --- | --- |

—

együttműködés a fejlesztők, bevezetők és felhasználók körében Unió-szerte folytatott tudatosságnövelés, információnyújtás és eszmecsere során;

| — | együttműködés a tervezők, fejlesztők, bevezetők, polgárok, felhasználók és intézmények körében Unió-szerte és nemzetközi szinten folytatott tudatosságnövelés, információnyújtás, a digitális jártasság növelése, képzés, készségfejlesztés és eszmecsere során; |
| --- | --- |

—

együttműködés a tervezők, fejlesztők, bevezetők, polgárok, felhasználók és intézmények körében Unió-szerte és nemzetközi szinten folytatott tudatosságnövelés, információnyújtás, a digitális jártasság növelése, képzés, készségfejlesztés és eszmecsere során;

| — | együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságai” által végrehajtandó, a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének, bevezetésének és használatának irányítására vonatkozó közös keret koordinálása terén; |
| --- | --- |

—

együttműködés az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságai” által végrehajtandó, a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének, bevezetésének és használatának irányítására vonatkozó közös keret koordinálása terén;

| — | szakértői központként való együttműködés az információcsere előmozdítása és az egységes piacon belüli közös álláspont kialakításának támogatása révén; |
| --- | --- |

—

szakértői központként való együttműködés az információcsere előmozdítása és az egységes piacon belüli közös álláspont kialakításának támogatása révén;

| — | együttműködés egy biztonsággal és védelemmel foglalkozó munkacsoport működtetésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

együttműködés egy biztonsággal és védelemmel foglalkozó munkacsoport működtetésével kapcsolatban.

| V. | Ezenkívül a Bizottságnak az alábbi feladatokat is el kell látnia:






  — | az Unióban azonosított magas kockázatú technológiák közös jegyzékének összeállítása, majd – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján – azok naprakésszé tétele, az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” együttműködésben; |
| --- | --- | --- |

V.

Ezenkívül a Bizottságnak az alábbi feladatokat is el kell látnia:

—

az Unióban azonosított magas kockázatú technológiák közös jegyzékének összeállítása, majd – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján – azok naprakésszé tétele, az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival” együttműködésben;

| — | a rendelet mellékletében szereplő jegyzék naprakésszé tétele felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján. |
| --- | --- |

—

a rendelet mellékletében szereplő jegyzék naprakésszé tétele felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján.

| VI. | Az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságainak” a következő főbb feladatokat kell ellátniuk:






  — | hozzájárulás a kért rendeletjavaslatban meghatározott szabályozási keret következetes alkalmazásához, együttműködésben a többi tagállam „felügyeleti hatóságaival” és az ágazati jogszabályok végrehajtásáért felelős egyéb hatóságokkal, a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével, ideértve nevezetesen a kért rendeletjavaslatban előírt kockázatértékelési kritériumok, valamint az annak mellékletében meghatározott magas kockázatú ágazatok, illetve magas kockázatú felhasználások vagy célok jegyzékének alkalmazását, továbbá – amennyiben ennek eredményeként magas kockázatú technológiát azonosítanak – a szükséges és megfelelő intézkedések végrehajtásának ezt követő felügyeletét; |
| --- | --- | --- |

VI.

Az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságainak” a következő főbb feladatokat kell ellátniuk:

—

hozzájárulás a kért rendeletjavaslatban meghatározott szabályozási keret következetes alkalmazásához, együttműködésben a többi tagállam „felügyeleti hatóságaival” és az ágazati jogszabályok végrehajtásáért felelős egyéb hatóságokkal, a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével, ideértve nevezetesen a kért rendeletjavaslatban előírt kockázatértékelési kritériumok, valamint az annak mellékletében meghatározott magas kockázatú ágazatok, illetve magas kockázatú felhasználások vagy célok jegyzékének alkalmazását, továbbá – amennyiben ennek eredményeként magas kockázatú technológiát azonosítanak – a szükséges és megfelelő intézkedések végrehajtásának ezt követő felügyeletét;

| — | annak értékelése, hogy az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok magas kockázatú technológiának minősülnek-e a kért rendeletjavaslatban, valamint az annak mellékletét képező jegyzékben meghatározott kockázatértékelési kritériumok szerint; |
| --- | --- |

—

annak értékelése, hogy az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok magas kockázatú technológiának minősülnek-e a kért rendeletjavaslatban, valamint az annak mellékletét képező jegyzékben meghatározott kockázatértékelési kritériumok szerint;

| — | a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést igazoló európai tanúsítvány kibocsátása, többek között egy olyan – a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által kidolgozott – kérelmezési eljárás eredményeként, amelynek révén a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, bevezetői vagy felhasználói tanúsíttathatják, hogy technológiáik megfelelnek a kért rendeletjavaslatnak; |
| --- | --- |

—

a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést igazoló európai tanúsítvány kibocsátása, többek között egy olyan – a Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által kidolgozott – kérelmezési eljárás eredményeként, amelynek révén a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, bevezetői vagy felhasználói tanúsíttathatják, hogy technológiáik megfelelnek a kért rendeletjavaslatnak;

| — | e technológiáknak a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelése értékelése és nyomon követése; |
| --- | --- |

—

e technológiáknak a kért rendeletjavaslatban és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelése értékelése és nyomon követése;

| — | felelősség a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák irányítására vonatkozó standardok megállapításáért és végrehajtásáért, többek között az összes érdekelt féllel és civil társadalmi képviselővel folytatott egyeztetés és rendszeres párbeszéd fenntartása révén; ennek érdekében együttműködés a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével egy uniós szintű közös keret koordinálása terén; |
| --- | --- |

—

felelősség a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák irányítására vonatkozó standardok megállapításáért és végrehajtásáért, többek között az összes érdekelt féllel és civil társadalmi képviselővel folytatott egyeztetés és rendszeres párbeszéd fenntartása révén; ennek érdekében együttműködés a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével egy uniós szintű közös keret koordinálása terén;

| — | a nyilvánosság körében a mesterséges intelligenciára, a robotikára és a kapcsolódó technológiákra vonatkozó tudatosságnövelés és információnyújtás, az érintett szakterületek – többek között az igazságszolgáltatás – képzésének támogatása, ezáltal pedig a polgárok és munkavállalók méltányos átálláshoz szükséges digitális jártassággal, készségekkel és eszközökkel való felruházása; |
| --- | --- |

—

a nyilvánosság körében a mesterséges intelligenciára, a robotikára és a kapcsolódó technológiákra vonatkozó tudatosságnövelés és információnyújtás, az érintett szakterületek – többek között az igazságszolgáltatás – képzésének támogatása, ezáltal pedig a polgárok és munkavállalók méltányos átálláshoz szükséges digitális jártassággal, készségekkel és eszközökkel való felruházása;

| — | első kapcsolattartó pontként való közreműködés a kért rendeletjavaslatban meghatározott jogi kötelezettségek és etikai elvek megsértésének gyanúja esetén, továbbá ilyen esetekben megfelelőségi értékelés végzése; e megfelelőségi értékelés kapcsán konzultálhat az Unióban működő más illetékes hatóságokkal, köztük a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózattal, nemzeti fogyasztóvédelmi szervekkel, civil társadalmi szervezetekkel és szociális partnerekkel és/vagy részükre információt nyújthat. |
| --- | --- |

—

első kapcsolattartó pontként való közreműködés a kért rendeletjavaslatban meghatározott jogi kötelezettségek és etikai elvek megsértésének gyanúja esetén, továbbá ilyen esetekben megfelelőségi értékelés végzése; e megfelelőségi értékelés kapcsán konzultálhat az Unióban működő más illetékes hatóságokkal, köztük a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózattal, nemzeti fogyasztóvédelmi szervekkel, civil társadalmi szervezetekkel és szociális partnerekkel és/vagy részükre információt nyújthat.

| VII. | Az érdekelt felek legfontosabb szerepének azt kell tekinteni, hogy kapcsolatot tartanak a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével, valamint az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival”. |
| --- | --- |

VII.

Az érdekelt felek legfontosabb szerepének azt kell tekinteni, hogy kapcsolatot tartanak a Bizottsággal és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölt illetékes intézményével, szervével, hivatalával vagy ügynökségével, valamint az egyes tagállamok „felügyeleti hatóságaival”.

B.   A KÉRT JOGALKOTÁSI JAVASLAT SZÖVEGE

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes törvényalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata elviekben a társadalmat kívánja szolgálni. E technológiák lehetőségeket és kockázatokat hordozhatnak, amelyeket egy etikai elveken alapuló, a technológiák fejlesztésének és bevezetésének pillanatától kezdve egészen azok használatáig betartandó átfogó uniós szintű szabályozási keret révén kell kezelni és szabályozni. |
| --- | --- |

(1)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata elviekben a társadalmat kívánja szolgálni. E technológiák lehetőségeket és kockázatokat hordozhatnak, amelyeket egy etikai elveken alapuló, a technológiák fejlesztésének és bevezetésének pillanatától kezdve egészen azok használatáig betartandó átfogó uniós szintű szabályozási keret révén kell kezelni és szabályozni.

| (2) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó ilyen szabályozási keretnek való megfelelés az Unió valamennyi tagállamában egyenértékű szintű kell, hogy legyen a lehetőségek hatékony kihasználása, e technológiák kockázatainak következetes kezelése, valamint az egységes szabályozás hiányának elkerülése érdekében. Biztosítani kell, hogy az e rendeletben meghatározott szabályok alkalmazása az egész Unióban egységes legyen. |
| --- | --- |

(2)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó ilyen szabályozási keretnek való megfelelés az Unió valamennyi tagállamában egyenértékű szintű kell, hogy legyen a lehetőségek hatékony kihasználása, e technológiák kockázatainak következetes kezelése, valamint az egységes szabályozás hiányának elkerülése érdekében. Biztosítani kell, hogy az e rendeletben meghatározott szabályok alkalmazása az egész Unióban egységes legyen.

| (3) | Ezzel összefüggésben az Unió-szerte követendő szabályok és gyakorlatok jelenlegi sokfélesége az egységes piac széttöredezésének jelentős kockázatát rejti magában, továbbá veszélyezteti mind az egyének, mind a társadalom jóllétének és gyarapodásának védelmét, valamint a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által az innováció ösztönzése és e jóllét és gyarapodás védelme terén kínált lehetőségek teljes körű és következetes feltárását. Az e technológiák által felvetett etikai kérdések fejlesztők, bevezetők és felhasználók általi eltérő mértékű figyelembevétele akadályozhatja e technológiák Unióban történő szabad fejlesztését, bevezetését és használatát, az egyenlő versenyfeltételek biztosítását, valamint az uniós szintű technológiai haladást és gazdasági tevékenységek folytatását, ezenkívül torzíthatják a versenyt és gátolhatják a hatóságokat az uniós jog szerinti kötelezettségeik teljesítésében. Ezen túlmenően a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó, etikai elveken alapuló közös szabályozási keret hiánya jogbizonytalanságot eredményez valamennyi érintett, azaz a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(3)

Ezzel összefüggésben az Unió-szerte követendő szabályok és gyakorlatok jelenlegi sokfélesége az egységes piac széttöredezésének jelentős kockázatát rejti magában, továbbá veszélyezteti mind az egyének, mind a társadalom jóllétének és gyarapodásának védelmét, valamint a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által az innováció ösztönzése és e jóllét és gyarapodás védelme terén kínált lehetőségek teljes körű és következetes feltárását. Az e technológiák által felvetett etikai kérdések fejlesztők, bevezetők és felhasználók általi eltérő mértékű figyelembevétele akadályozhatja e technológiák Unióban történő szabad fejlesztését, bevezetését és használatát, az egyenlő versenyfeltételek biztosítását, valamint az uniós szintű technológiai haladást és gazdasági tevékenységek folytatását, ezenkívül torzíthatják a versenyt és gátolhatják a hatóságokat az uniós jog szerinti kötelezettségeik teljesítésében. Ezen túlmenően a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó, etikai elveken alapuló közös szabályozási keret hiánya jogbizonytalanságot eredményez valamennyi érintett, azaz a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók számára.

| (4) | Mindazonáltal e rendeletnek – amellett, hogy hozzájárul egy koherens uniós szintű megközelítéshez az általa megállapított határokon belül – mozgásteret kell biztosítania a tagállamok számára, többek között azzal kapcsolatban is, hogy saját nemzeti felügyeleti hatóságuk hogyan hajtsa végre megbízatását az e rendeletben megállapított, általa elérendő célok érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal e rendeletnek – amellett, hogy hozzájárul egy koherens uniós szintű megközelítéshez az általa megállapított határokon belül – mozgásteret kell biztosítania a tagállamok számára, többek között azzal kapcsolatban is, hogy saját nemzeti felügyeleti hatóságuk hogyan hajtsa végre megbízatását az e rendeletben megállapított, általa elérendő célok érdekében.

| (5) | Ez a rendelet bármilyen jelenlegi vagy jövőbeli ágazati jogszabályra tekintet nélkül alkalmazandó. Célkitűzése tekintetében arányosnak kell lennie, hogy ne akadályozza indokolatlanul az Unióban zajló innovációt, és összhangban álljon a kockázatalapú megközelítéssel. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet bármilyen jelenlegi vagy jövőbeli ágazati jogszabályra tekintet nélkül alkalmazandó. Célkitűzése tekintetében arányosnak kell lennie, hogy ne akadályozza indokolatlanul az Unióban zajló innovációt, és összhangban álljon a kockázatalapú megközelítéssel.

| (6) | Egy ilyen keret földrajzi hatályának a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák valamennyi alkotóelemére ki kell terjednie azok Unióban történő fejlesztése, bevezetése és használata során, azokat az eseteket is beleértve, amikor a technológiák egy része az Unión kívül, illetve nem egy konkrét vagy egyetlen meghatározható helyen található, mint például a felhőszolgáltatások esetében. |
| --- | --- |

(6)

Egy ilyen keret földrajzi hatályának a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák valamennyi alkotóelemére ki kell terjednie azok Unióban történő fejlesztése, bevezetése és használata során, azokat az eseteket is beleértve, amikor a technológiák egy része az Unión kívül, illetve nem egy konkrét vagy egyetlen meghatározható helyen található, mint például a felhőszolgáltatások esetében.

| (7) | Az egységes szabályozási megközelítés és ezáltal a polgárok és vállalkozások számára nyújtandó jogbiztonság lehetővé tételéhez az olyan fogalmak egységes értelmezésére van szükség az Unióban, mint például a mesterséges intelligencia, a robotika, a kapcsolódó technológiák és a biometrikus azonosítás. Ezeknek technológiai szempontból semlegesnek és szükség esetén felülvizsgálhatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

(7)

Az egységes szabályozási megközelítés és ezáltal a polgárok és vállalkozások számára nyújtandó jogbiztonság lehetővé tételéhez az olyan fogalmak egységes értelmezésére van szükség az Unióban, mint például a mesterséges intelligencia, a robotika, a kapcsolódó technológiák és a biometrikus azonosítás. Ezeknek technológiai szempontból semlegesnek és szükség esetén felülvizsgálhatónak kell lenniük.

| (8) | Ezenkívül figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy vannak olyan, mesterséges intelligenciához és robotikához kapcsolódó technológiák, amelyek lehetővé teszik, hogy szoftverek különböző fokú autonómia mellett ellenőrzést gyakoroljanak fizikai vagy virtuális folyamatok felett (1). Például a gépjárművek automatizált vezetésére vonatkozóan a J3016 számú SAE nemzetközi szabvány hat vezetésautomatizálási szintet javasol. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy vannak olyan, mesterséges intelligenciához és robotikához kapcsolódó technológiák, amelyek lehetővé teszik, hogy szoftverek különböző fokú autonómia mellett ellenőrzést gyakoroljanak fizikai vagy virtuális folyamatok felett (1). Például a gépjárművek automatizált vezetésére vonatkozóan a J3016 számú SAE nemzetközi szabvány hat vezetésautomatizálási szintet javasol.

| (9) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésének, bevezetésének és használatának az emberi képességek kiegészítésére, nem pedig helyettesítésére kell szolgálnia, nem lehet ellentétes a polgárok legjobb érdekeivel, és tiszteletben kell tartania az uniós jogszabályokat, az Európai Unió Alapjogi Chartájában („a Charta”) meghatározott alapvető jogokat, az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatát és az Unióban alkalmazandó más európai és nemzetközi eszközöket. |
| --- | --- |

(9)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésének, bevezetésének és használatának az emberi képességek kiegészítésére, nem pedig helyettesítésére kell szolgálnia, nem lehet ellentétes a polgárok legjobb érdekeivel, és tiszteletben kell tartania az uniós jogszabályokat, az Európai Unió Alapjogi Chartájában („a Charta”) meghatározott alapvető jogokat, az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatát és az Unióban alkalmazandó más európai és nemzetközi eszközöket.

| (10) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által hozott vagy az általuk nyújtott információkon alapuló döntéseknek továbbra is érdemi emberi felülvizsgálat, megítélés, beavatkozás és ellenőrzés tárgyát kell képezniük. Az ilyen technológiák műszaki és operatív összetettsége soha nem akadályozhatja meg a bevezetőjüket vagy a felhasználójukat abban, hogy amennyiben az uniós jogszabályoknak és az e rendeletben meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelés veszélybe kerül, képes legyen azokat legalább biztonságos módon kikapcsolni, módosítani, leállítani, vagy visszatérni egy korábbi, biztonságos működési állapothoz. |
| --- | --- |

(10)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által hozott vagy az általuk nyújtott információkon alapuló döntéseknek továbbra is érdemi emberi felülvizsgálat, megítélés, beavatkozás és ellenőrzés tárgyát kell képezniük. Az ilyen technológiák műszaki és operatív összetettsége soha nem akadályozhatja meg a bevezetőjüket vagy a felhasználójukat abban, hogy amennyiben az uniós jogszabályoknak és az e rendeletben meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelés veszélybe kerül, képes legyen azokat legalább biztonságos módon kikapcsolni, módosítani, leállítani, vagy visszatérni egy korábbi, biztonságos működési állapothoz.

| (11) | Amennyiben a mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során jelentős a kockázata annak, hogy egyes személyek vagy a társadalom számára sérülést vagy kárt okoznak az uniós jogban meghatározott alapvető jogok és biztonsági szabályok megsértésével, akkor azokat magas kockázatú technológiáknak kell tekinteni. Az erre irányuló értékelés során figyelembe kell venni azt az ágazatot, amelyben e technológiákat fejlesztik, bevezetik vagy használják, valamint e technológiák konkrét felhasználását vagy célját és a lehetséges sérülés vagy kár súlyosságát. A súlyosság mértékét a potenciális sérülés vagy kár mértéke, az érintett személyek száma, az okozott kár teljes értéke, valamint a társadalom egészét ért kár alapján kell meghatározni. A súlyos sérülések és károk közé tartozik például a gyermekek, fogyasztók vagy munkavállalók jogainak olyan megsértése, amely a mértékénél, az érintett gyermekek, fogyasztók vagy munkavállalók számánál vagy a társadalom egészére gyakorolt hatásánál fogva az uniós jogban meghatározott alapvető jogok és biztonsági szabályok megsértésének jelentős kockázatával jár. Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell a magas kockázatú ágazatok, valamint a magas kockázatú felhasználások és célok kimerítő és összesített jegyzékét. |
| --- | --- |

(11)

Amennyiben a mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során jelentős a kockázata annak, hogy egyes személyek vagy a társadalom számára sérülést vagy kárt okoznak az uniós jogban meghatározott alapvető jogok és biztonsági szabályok megsértésével, akkor azokat magas kockázatú technológiáknak kell tekinteni. Az erre irányuló értékelés során figyelembe kell venni azt az ágazatot, amelyben e technológiákat fejlesztik, bevezetik vagy használják, valamint e technológiák konkrét felhasználását vagy célját és a lehetséges sérülés vagy kár súlyosságát. A súlyosság mértékét a potenciális sérülés vagy kár mértéke, az érintett személyek száma, az okozott kár teljes értéke, valamint a társadalom egészét ért kár alapján kell meghatározni. A súlyos sérülések és károk közé tartozik például a gyermekek, fogyasztók vagy munkavállalók jogainak olyan megsértése, amely a mértékénél, az érintett gyermekek, fogyasztók vagy munkavállalók számánál vagy a társadalom egészére gyakorolt hatásánál fogva az uniós jogban meghatározott alapvető jogok és biztonsági szabályok megsértésének jelentős kockázatával jár. Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell a magas kockázatú ágazatok, valamint a magas kockázatú felhasználások és célok kimerítő és összesített jegyzékét.

| (12) | Az e rendeletben a magas kockázatú technológiákra vonatkozóan meghatározott kötelezettségek csak az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt, az e rendeletben előírt kockázatértékelés nyomán magas kockázatúnak tekintett mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekre, algoritmusokra és adatokra alkalmazandók. Ezek a kötelezettségek azon általános kötelezettségtől függetlenül fennállnak, hogy minden mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiát, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat az Unióban emberközpontú módon kell fejleszteni, bevezetni és használni, az uniós joggal összhangban az emberi autonómia és a humán biztonság elvei alapján és az olyan alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett, mint az emberi méltóság, a szabadsághoz és a biztonsághoz való jog, valamint a személyi sérthetetlenséghez való jog. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben a magas kockázatú technológiákra vonatkozóan meghatározott kötelezettségek csak az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt, az e rendeletben előírt kockázatértékelés nyomán magas kockázatúnak tekintett mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekre, algoritmusokra és adatokra alkalmazandók. Ezek a kötelezettségek azon általános kötelezettségtől függetlenül fennállnak, hogy minden mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiát, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat az Unióban emberközpontú módon kell fejleszteni, bevezetni és használni, az uniós joggal összhangban az emberi autonómia és a humán biztonság elvei alapján és az olyan alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett, mint az emberi méltóság, a szabadsághoz és a biztonsághoz való jog, valamint a személyi sérthetetlenséghez való jog.

| (13) | A magas kockázatú technológiáknak tiszteletben kell tartaniuk a biztonság, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a torzítás- és megkülönböztetésmentesség, a társadalmi felelősségvállalás és a nemek közötti egyenlőség, a jogorvoslathoz való jog, a környezeti fenntarthatóság, a magánélet védelme és a jó kormányzás elveit, és a nemzeti felügyeleti hatóság által végzett pártatlan, objektív külső kockázatértékelés tárgyát kell képezniük az e rendeletben és az annak mellékletét képező jegyzékben meghatározott kritériumokkal összhangban. Ennek az értékelésnek figyelembe kell vennie a fejlesztő vagy a bevezető nézőpontját, illetve esetleges önértékelését. |
| --- | --- |

(13)

A magas kockázatú technológiáknak tiszteletben kell tartaniuk a biztonság, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a torzítás- és megkülönböztetésmentesség, a társadalmi felelősségvállalás és a nemek közötti egyenlőség, a jogorvoslathoz való jog, a környezeti fenntarthatóság, a magánélet védelme és a jó kormányzás elveit, és a nemzeti felügyeleti hatóság által végzett pártatlan, objektív külső kockázatértékelés tárgyát kell képezniük az e rendeletben és az annak mellékletét képező jegyzékben meghatározott kritériumokkal összhangban. Ennek az értékelésnek figyelembe kell vennie a fejlesztő vagy a bevezető nézőpontját, illetve esetleges önértékelését.

| (14) | A Bizottságnak és/vagy az Unió bármely, erre a célra kijelölt illetékes intézményének, szervének, hivatalának vagy ügynökségének nem kötelező végrehajtási iránymutatásokat kell kidolgoznia a fejlesztők, bevezetők és felhasználók számára az e rendeletnek való megfelelés érdekében alkalmazandó módszertanra vonatkozóan. Ennek során konzultálnia kell a megfelelő érdekeltekkel. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak és/vagy az Unió bármely, erre a célra kijelölt illetékes intézményének, szervének, hivatalának vagy ügynökségének nem kötelező végrehajtási iránymutatásokat kell kidolgoznia a fejlesztők, bevezetők és felhasználók számára az e rendeletnek való megfelelés érdekében alkalmazandó módszertanra vonatkozóan. Ennek során konzultálnia kell a megfelelő érdekeltekkel.

| (15) | E technológiák kockázatértékelését illetően az Unión belül koherenciának kell lennie, különösen abban az esetben, ha azokat mind e rendelet fényében, mind pedig az alkalmazandó esetleges ágazatspecifikus jogszabályokkal összhangban értékelik. A nemzeti felügyeleti hatóságoknak ezért tájékoztatniuk kell az esetleges ágazatspecifikus jogszabályokkal összhangban kockázatértékelést végző egyéb hatóságokat, amennyiben az adott technológiákat az e rendeletben előírt kockázatértékelés nyomán magas kockázatúnak minősítik. |
| --- | --- |

(15)

E technológiák kockázatértékelését illetően az Unión belül koherenciának kell lennie, különösen abban az esetben, ha azokat mind e rendelet fényében, mind pedig az alkalmazandó esetleges ágazatspecifikus jogszabályokkal összhangban értékelik. A nemzeti felügyeleti hatóságoknak ezért tájékoztatniuk kell az esetleges ágazatspecifikus jogszabályokkal összhangban kockázatértékelést végző egyéb hatóságokat, amennyiben az adott technológiákat az e rendeletben előírt kockázatértékelés nyomán magas kockázatúnak minősítik.

| (16) | Ahhoz, hogy megbízható legyen, a magas kockázatú mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat biztonságos, átlátható és elszámoltatható módon kell fejleszteni, bevezetni és használni olyan biztonsági jellemzőkkel, mint a megbízhatóság, az ellenálló képesség, a biztonságosság, a pontosság és a hibafeltárás, a megmagyarázhatóság, az értelmezhetőség, az ellenőrizhetőség, az átláthatóság és az azonosíthatóság, és olyan módon, amely az említett jellemzőknek való meg nem felelés esetén lehetővé teszi az érintett funkciók kikapcsolását vagy egy korábbi, biztonságos működési állapothoz való visszatérést. Az átláthatóságot is biztosítani kell azáltal, hogy a hatóságok számára – amennyiben az feltétlenül szükséges – hozzáférést biztosítanak az említett technológiák alapjául szolgáló technológiához, adatokhoz és számítástechnikai rendszerekhez. |
| --- | --- |

(16)

Ahhoz, hogy megbízható legyen, a magas kockázatú mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat biztonságos, átlátható és elszámoltatható módon kell fejleszteni, bevezetni és használni olyan biztonsági jellemzőkkel, mint a megbízhatóság, az ellenálló képesség, a biztonságosság, a pontosság és a hibafeltárás, a megmagyarázhatóság, az értelmezhetőség, az ellenőrizhetőség, az átláthatóság és az azonosíthatóság, és olyan módon, amely az említett jellemzőknek való meg nem felelés esetén lehetővé teszi az érintett funkciók kikapcsolását vagy egy korábbi, biztonságos működési állapothoz való visszatérést. Az átláthatóságot is biztosítani kell azáltal, hogy a hatóságok számára – amennyiben az feltétlenül szükséges – hozzáférést biztosítanak az említett technológiák alapjául szolgáló technológiához, adatokhoz és számítástechnikai rendszerekhez.

| (17) | A mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, különösen a magas kockázatú technológiák fejlesztői, bevezetői és felhasználói az érintett technológiákkal, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekkel, algoritmusokkal és adatokkal való érintettségük mértékétől függően felelősséggel tartoznak a biztonsági, átláthatósági és elszámoltathatósági elvek betartásáért. A fejlesztőknek biztosítaniuk kell, hogy az érintett technológiákat az e rendeletben meghatározott biztonsági jellemzőkkel összhangban tervezzék meg és építsék ki, a bevezetőknek és a felhasználóknak pedig e jellemzők teljes körű betartása mellett kell bevezetniük és használniuk az érintett technológiákat. Ennek érdekében a magas kockázatú technológiák fejlesztőinek értékelniük kell és számításba kell venniük az általuk fejlesztett technológiákkal való, észszerűen várható visszaélés kockázatát. Azt is biztosítaniuk kell, hogy az általuk fejlesztett rendszerek a lehető legnagyobb mértékben és megfelelő eszközök – például felelősségkizáró üzenetek – útján jelezzék a hibák vagy pontatlanságok valószínűségét. |
| --- | --- |

(17)

A mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, különösen a magas kockázatú technológiák fejlesztői, bevezetői és felhasználói az érintett technológiákkal, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekkel, algoritmusokkal és adatokkal való érintettségük mértékétől függően felelősséggel tartoznak a biztonsági, átláthatósági és elszámoltathatósági elvek betartásáért. A fejlesztőknek biztosítaniuk kell, hogy az érintett technológiákat az e rendeletben meghatározott biztonsági jellemzőkkel összhangban tervezzék meg és építsék ki, a bevezetőknek és a felhasználóknak pedig e jellemzők teljes körű betartása mellett kell bevezetniük és használniuk az érintett technológiákat. Ennek érdekében a magas kockázatú technológiák fejlesztőinek értékelniük kell és számításba kell venniük az általuk fejlesztett technológiákkal való, észszerűen várható visszaélés kockázatát. Azt is biztosítaniuk kell, hogy az általuk fejlesztett rendszerek a lehető legnagyobb mértékben és megfelelő eszközök – például felelősségkizáró üzenetek – útján jelezzék a hibák vagy pontatlanságok valószínűségét.

| (18) | A fejlesztőknek és bevezetőknek a felhasználók rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett technológiák későbbi szoftverfrissítéseit a szerződésben, illetve az uniós vagy nemzeti jogban meghatározottak szerint. Ezen túlmenően, amennyiben a kockázatértékelés ezt indokolja, a fejlesztőknek és a bevezetőknek a hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett technológiák használatára vonatkozó releváns dokumentációt és az ezzel kapcsolatos biztonsági útmutatót, beleértve – amennyiben ez feltétlenül szükséges, és az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemitulajdon-jogokra és az üzleti titkokra vonatkozó uniós jogszabályok teljes körű tiszteletben tartásával – a forráskódot, a fejlesztési eszközöket és a rendszer által használt adatokat. |
| --- | --- |

(18)

A fejlesztőknek és bevezetőknek a felhasználók rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett technológiák későbbi szoftverfrissítéseit a szerződésben, illetve az uniós vagy nemzeti jogban meghatározottak szerint. Ezen túlmenően, amennyiben a kockázatértékelés ezt indokolja, a fejlesztőknek és a bevezetőknek a hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk az érintett technológiák használatára vonatkozó releváns dokumentációt és az ezzel kapcsolatos biztonsági útmutatót, beleértve – amennyiben ez feltétlenül szükséges, és az adatvédelemre, a magánélet védelmére, a szellemitulajdon-jogokra és az üzleti titkokra vonatkozó uniós jogszabályok teljes körű tiszteletben tartásával – a forráskódot, a fejlesztési eszközöket és a rendszer által használt adatokat.

| (19) | Az egyéneknek joguk van elvárni, hogy az általuk használt technológia észszerű módon működjön és tiszteletben tartsa a belé vetett bizalmat. A polgárok mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok iránti bizalma a technikai folyamatok ismeretétől és megértésétől függ. Az ilyen folyamatok elmagyarázásának mértékét az említett technikai folyamatok környezetétől és a hibás vagy pontatlan eredmény következményeinek súlyosságától kell függővé tenni, és annak elégségesnek kell lennie az adott folyamat kifogásolásához, illetve a jogorvoslat érvényesítéséhez. Az ilyen technológiák esetleges érthetetlenségének kezelése érdekében biztosítani kell az ellenőrizhetőséget, a nyomon követhetőséget és az átláthatóságot. |
| --- | --- |

(19)

Az egyéneknek joguk van elvárni, hogy az általuk használt technológia észszerű módon működjön és tiszteletben tartsa a belé vetett bizalmat. A polgárok mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok iránti bizalma a technikai folyamatok ismeretétől és megértésétől függ. Az ilyen folyamatok elmagyarázásának mértékét az említett technikai folyamatok környezetétől és a hibás vagy pontatlan eredmény következményeinek súlyosságától kell függővé tenni, és annak elégségesnek kell lennie az adott folyamat kifogásolásához, illetve a jogorvoslat érvényesítéséhez. Az ilyen technológiák esetleges érthetetlenségének kezelése érdekében biztosítani kell az ellenőrizhetőséget, a nyomon követhetőséget és az átláthatóságot.

| (20) | A társadalom mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok iránti bizalma attól függ, hogy az érintett technológiák milyen mértékben teszik lehetővé saját értékelésüket, ellenőrizhetőségüket és nyomon követhetőségüket. Amennyiben érintettségük mértéke megkívánja, a fejlesztőknek biztosítaniuk kell, hogy ezeket a technológiákat úgy tervezzék meg és építsék ki, hogy lehetővé tegyék az ilyen értékelést, ellenőrzést és nyomon követhetőséget. A technikai lehetőségek határain belül a fejlesztőknek, a bevezetőknek és a felhasználóknak biztosítaniuk kell, hogy a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat az átláthatósági követelmények teljes körű tiszteletben tartása mellett vezessék be és használják, lehetővé téve az ellenőrzést és a nyomon követhetőséget. |
| --- | --- |

(20)

A társadalom mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok iránti bizalma attól függ, hogy az érintett technológiák milyen mértékben teszik lehetővé saját értékelésüket, ellenőrizhetőségüket és nyomon követhetőségüket. Amennyiben érintettségük mértéke megkívánja, a fejlesztőknek biztosítaniuk kell, hogy ezeket a technológiákat úgy tervezzék meg és építsék ki, hogy lehetővé tegyék az ilyen értékelést, ellenőrzést és nyomon követhetőséget. A technikai lehetőségek határain belül a fejlesztőknek, a bevezetőknek és a felhasználóknak biztosítaniuk kell, hogy a mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat az átláthatósági követelmények teljes körű tiszteletben tartása mellett vezessék be és használják, lehetővé téve az ellenőrzést és a nyomon követhetőséget.

| (21) | Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a polgárokat tájékoztatni kell arról, ha egy rendszer mesterséges intelligenciát használ, ha a mesterségesintelligencia-rendszerek egy terméket vagy szolgáltatást személyre szabnak a felhasználók számára, hogy kikapcsolhatják vagy korlátozhatják-e a személyre szabást, és ha automatizált döntéshozatali technológiával állnak szemben. Ezenkívül az átláthatósági intézkedéseket – a technikai lehetőségek határain belül – világos és érthető magyarázatnak kell kísérnie a felhasznált adatokról, az algoritmusról, annak céljáról, eredményeiről és potenciális veszélyeiről. |
| --- | --- |

(21)

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a polgárokat tájékoztatni kell arról, ha egy rendszer mesterséges intelligenciát használ, ha a mesterségesintelligencia-rendszerek egy terméket vagy szolgáltatást személyre szabnak a felhasználók számára, hogy kikapcsolhatják vagy korlátozhatják-e a személyre szabást, és ha automatizált döntéshozatali technológiával állnak szemben. Ezenkívül az átláthatósági intézkedéseket – a technikai lehetőségek határain belül – világos és érthető magyarázatnak kell kísérnie a felhasznált adatokról, az algoritmusról, annak céljáról, eredményeiről és potenciális veszélyeiről.

| (22) | A szoftverek, algoritmusok és adatok általi torzítás és megkülönböztetés jogszerűtlen, és ennek problémáját az ezek tervezésére és bevezetésére alkalmazott folyamatok szabályozásával kell megoldani. Mind az automatizált rendszer által nyújtott információk alapján, mind maga a rendszer által hozott döntések eredményezhetnek torzítást, sőt azon adathalmazok is, amelyek alapján e döntéshozatal történik, illetve amelyeket a rendszer betanítására használnak. |
| --- | --- |

(22)

A szoftverek, algoritmusok és adatok általi torzítás és megkülönböztetés jogszerűtlen, és ennek problémáját az ezek tervezésére és bevezetésére alkalmazott folyamatok szabályozásával kell megoldani. Mind az automatizált rendszer által nyújtott információk alapján, mind maga a rendszer által hozott döntések eredményezhetnek torzítást, sőt azon adathalmazok is, amelyek alapján e döntéshozatal történik, illetve amelyeket a rendszer betanítására használnak.

| (23) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat torzítottnak kell tekinteni például akkor, ha bármely személlyel vagy csoporttal kapcsolatban előítéletes személyes vagy társadalmi percepció és a tulajdonságaikra vonatkozó adatok ezt követő feldolgozása alapján szuboptimális eredményeket jelenítenek meg. |
| --- | --- |

(23)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat torzítottnak kell tekinteni például akkor, ha bármely személlyel vagy csoporttal kapcsolatban előítéletes személyes vagy társadalmi percepció és a tulajdonságaikra vonatkozó adatok ezt követő feldolgozása alapján szuboptimális eredményeket jelenítenek meg.

| (24) | Az uniós joggal összhangban a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat diszkriminatívnak kell tekinteni, amennyiben aránytalan negatív hatásokkal járó eredményeket állítanak elő és valamely személlyel vagy csoporttal szembeni eltérő bánásmódot eredményeznek, így például másokhoz képest hátrányos helyzetbe hoznak, például a személyes tulajdonságai alapján, objektív vagy észszerű indokolás nélkül, és függetlenül a technológiák semlegességére vonatkozó bármilyen állítástól. |
| --- | --- |

(24)

Az uniós joggal összhangban a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat diszkriminatívnak kell tekinteni, amennyiben aránytalan negatív hatásokkal járó eredményeket állítanak elő és valamely személlyel vagy csoporttal szembeni eltérő bánásmódot eredményeznek, így például másokhoz képest hátrányos helyzetbe hoznak, például a személyes tulajdonságai alapján, objektív vagy észszerű indokolás nélkül, és függetlenül a technológiák semlegességére vonatkozó bármilyen állítástól.

| (25) | Az uniós joggal összhangban a közbiztonság védelme, a biztonság és az egészség, a bűncselekmények megelőzése, az egyéni jogok és szabadságok védelme, az igazságos képviselet és az objektív szakmai követelmények olyan jogos célok, amelyek e rendelet értelmében objektíven indokolttá tehetik az egyes személyekkel vagy csoportokkal szembeni eltérő bánásmódot. |
| --- | --- |

(25)

Az uniós joggal összhangban a közbiztonság védelme, a biztonság és az egészség, a bűncselekmények megelőzése, az egyéni jogok és szabadságok védelme, az igazságos képviselet és az objektív szakmai követelmények olyan jogos célok, amelyek e rendelet értelmében objektíven indokolttá tehetik az egyes személyekkel vagy csoportokkal szembeni eltérő bánásmódot.

| (26) | A mesterséges intelligenciának, a robotikának és a kapcsolódó technológiáknak, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereknek, algoritmusoknak és adatoknak hozzá kell járulniuk a fenntartható haladáshoz. Az ilyen technológiák működése nem lehet ellentétes a környezet megőrzésének ügyével, illetve a zöld átállással. E technológiák fontos szerepet játszhatnak az ENSZ által a jövő nemzedékek gyarapodásának lehetővé tétele érdekében kidolgozott fenntartható fejlődési célok megvalósításában. Támogathatják a megfelelő előrehaladás fenntarthatósági és társadalmi kohéziós mutatók alapján, valamint olyan felelős kutatási és innovációs eszközök alkalmazásával történő nyomon követését, amelyek szükségessé teszik, hogy az Unió és a tagállamok forrásokat mozgósítsanak az e célokra irányuló projektek támogatása és az azokba való befektetés érdekében. |
| --- | --- |

(26)

A mesterséges intelligenciának, a robotikának és a kapcsolódó technológiáknak, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereknek, algoritmusoknak és adatoknak hozzá kell járulniuk a fenntartható haladáshoz. Az ilyen technológiák működése nem lehet ellentétes a környezet megőrzésének ügyével, illetve a zöld átállással. E technológiák fontos szerepet játszhatnak az ENSZ által a jövő nemzedékek gyarapodásának lehetővé tétele érdekében kidolgozott fenntartható fejlődési célok megvalósításában. Támogathatják a megfelelő előrehaladás fenntarthatósági és társadalmi kohéziós mutatók alapján, valamint olyan felelős kutatási és innovációs eszközök alkalmazásával történő nyomon követését, amelyek szükségessé teszik, hogy az Unió és a tagállamok forrásokat mozgósítsanak az e célokra irányuló projektek támogatása és az azokba való befektetés érdekében.

| (27) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata semmilyen módon nem okozhat szándékosan semmiféle sérülést vagy kárt az egyéneknek és a társadalomnak, illetve nem lehet oly módon kialakítva, hogy ilyen sérülés vagy kár elfogadott legyen. Ezért különösen a magas kockázatú technológiák esetében fontos, hogy azokat társadalmilag felelősségteljes módon fejlesszék, vezessék be és használják. |
| --- | --- |

(27)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata semmilyen módon nem okozhat szándékosan semmiféle sérülést vagy kárt az egyéneknek és a társadalomnak, illetve nem lehet oly módon kialakítva, hogy ilyen sérülés vagy kár elfogadott legyen. Ezért különösen a magas kockázatú technológiák esetében fontos, hogy azokat társadalmilag felelősségteljes módon fejlesszék, vezessék be és használják.

| (28) | Ennek megfelelően a fejlesztőket, bevezetőket és felhasználókat a mesterséges intelligenciával, robotikával és kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos érintettségük mértékétől függően, a felelősségre vonatkozó uniós és nemzeti szabályokkal összhangban felelősségre kell vonni az egyéneknek és a társadalomnak okozott sérülésekért és károkért. |
| --- | --- |

(28)

Ennek megfelelően a fejlesztőket, bevezetőket és felhasználókat a mesterséges intelligenciával, robotikával és kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos érintettségük mértékétől függően, a felelősségre vonatkozó uniós és nemzeti szabályokkal összhangban felelősségre kell vonni az egyéneknek és a társadalomnak okozott sérülésekért és károkért.

| (29) | Azokat a fejlesztőket, akik a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének menetét vagy módját meghatározó és ellenőrző döntéseket hoznak, valamint azokat a bevezetőket, akik ellenőrzési vagy irányítási feladatkört ellátva vesznek részt azok bevezetésében, és ennek során a bevezetésre vonatkozó döntéseket hoznak és ellenőrzést gyakorolnak a kapcsolódó kockázatok felett vagy a bevezetésből előnyük származik, általánosan felelősnek kell tekinteni az esetleges sérülések és károk bekövetkezésének oly módon történő elkerüléséért, hogy a fejlesztési folyamat során megfelelő intézkedéseket vezetnek be, illetve a bevezetési szakaszban gondosan alkalmazzák ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(29)

Azokat a fejlesztőket, akik a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének menetét vagy módját meghatározó és ellenőrző döntéseket hoznak, valamint azokat a bevezetőket, akik ellenőrzési vagy irányítási feladatkört ellátva vesznek részt azok bevezetésében, és ennek során a bevezetésre vonatkozó döntéseket hoznak és ellenőrzést gyakorolnak a kapcsolódó kockázatok felett vagy a bevezetésből előnyük származik, általánosan felelősnek kell tekinteni az esetleges sérülések és károk bekövetkezésének oly módon történő elkerüléséért, hogy a fejlesztési folyamat során megfelelő intézkedéseket vezetnek be, illetve a bevezetési szakaszban gondosan alkalmazzák ezeket az intézkedéseket.

| (30) | A társadalmilag felelős mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok olyan technológiaként határozhatók meg, amelyek a társadalomra vonatkozó különféle célokat – különösen a demokráciát, az egészséget és a gazdasági jólétet, az esélyegyenlőséget, a munkavállalói és szociális jogokat, a sokszínű és független médiát, az objektív és szabadon elérhető, a nyilvános vitát lehetővé tevő tájékoztatást, a jó minőségű oktatást, a kulturális és nyelvi sokszínűséget, a nemek közötti egyensúlyt, a digitális jártasságot, az innovációt és a kreativitást – védelmező és előmozdító megoldások megtalálásához járulnak hozzá. Egyben olyan technológiák, amelyeket a polgárok fizikai és mentális jóllétére gyakorolt végső hatásukra kellő tekintettel fejlesztenek, vezetnek be és használnak, és amelyek nem támogatják a gyűlöletbeszédet és az erőszakot. Ezeket a célokat különösen magas kockázatú technológiák útján kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(30)

A társadalmilag felelős mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok olyan technológiaként határozhatók meg, amelyek a társadalomra vonatkozó különféle célokat – különösen a demokráciát, az egészséget és a gazdasági jólétet, az esélyegyenlőséget, a munkavállalói és szociális jogokat, a sokszínű és független médiát, az objektív és szabadon elérhető, a nyilvános vitát lehetővé tevő tájékoztatást, a jó minőségű oktatást, a kulturális és nyelvi sokszínűséget, a nemek közötti egyensúlyt, a digitális jártasságot, az innovációt és a kreativitást – védelmező és előmozdító megoldások megtalálásához járulnak hozzá. Egyben olyan technológiák, amelyeket a polgárok fizikai és mentális jóllétére gyakorolt végső hatásukra kellő tekintettel fejlesztenek, vezetnek be és használnak, és amelyek nem támogatják a gyűlöletbeszédet és az erőszakot. Ezeket a célokat különösen magas kockázatú technológiák útján kell megvalósítani.

| (31) | A mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat ezenkívül a társadalmi befogadás, a demokrácia, a pluralizmus, a szolidaritás, a méltányosság, az egyenlőség és az együttműködés támogatásának céljával kell fejleszteni, bevezetni és használni, és ezzel összefüggésben kutatási és innovációs projektek révén fel kell tárni és maximálisan ki kell aknázni a bennük rejlő lehetőségeket. Az Uniónak és tagállamainak ezért mozgósítaniuk kell kommunikációs, adminisztratív és pénzügyi erőforrásaikat az ilyen projektek támogatása és az ezekbe való befektetés érdekében. |
| --- | --- |

(31)

A mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat ezenkívül a társadalmi befogadás, a demokrácia, a pluralizmus, a szolidaritás, a méltányosság, az egyenlőség és az együttműködés támogatásának céljával kell fejleszteni, bevezetni és használni, és ezzel összefüggésben kutatási és innovációs projektek révén fel kell tárni és maximálisan ki kell aknázni a bennük rejlő lehetőségeket. Az Uniónak és tagállamainak ezért mozgósítaniuk kell kommunikációs, adminisztratív és pénzügyi erőforrásaikat az ilyen projektek támogatása és az ezekbe való befektetés érdekében.

| (32) | A társadalmi jóllét kérdésének kezelése tekintetében a mesterséges intelligenciában, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban rejlő lehetőségeket kutató projekteket felelős kutatási és innovációs eszközök alapján kell megvalósítani, garantálva ezzel, hogy e projektek indulásuktól kezdve megfeleljenek az etikai elveknek. |
| --- | --- |

(32)

A társadalmi jóllét kérdésének kezelése tekintetében a mesterséges intelligenciában, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban rejlő lehetőségeket kutató projekteket felelős kutatási és innovációs eszközök alapján kell megvalósítani, garantálva ezzel, hogy e projektek indulásuktól kezdve megfeleljenek az etikai elveknek.

| (33) | A mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésének, bevezetésének és használatának figyelembe kell vennie e technológiák környezeti lábnyomát. A vonatkozó uniós jogban meghatározott kötelezettségekkel összhangban az ilyen technológiák nem okozhatnak kárt a környezetben életciklusuk folyamán és a teljes ellátási láncukban, és azokat oly módon kell kifejleszteni, bevezetni és használni, amely óvja a környezetet, csökkenti és orvosolja környezeti lábnyomukat, hozzájárul a zöld átálláshoz és támogatja a klímasemlegességgel és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos célok megvalósulását. |
| --- | --- |

(33)

A mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztésének, bevezetésének és használatának figyelembe kell vennie e technológiák környezeti lábnyomát. A vonatkozó uniós jogban meghatározott kötelezettségekkel összhangban az ilyen technológiák nem okozhatnak kárt a környezetben életciklusuk folyamán és a teljes ellátási láncukban, és azokat oly módon kell kifejleszteni, bevezetni és használni, amely óvja a környezetet, csökkenti és orvosolja környezeti lábnyomukat, hozzájárul a zöld átálláshoz és támogatja a klímasemlegességgel és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos célok megvalósulását.

| (34) | E rendelet értelmében a fejlesztőket, bevezetőket és felhasználókat a magas kockázatúnak tekintett mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztésében, bevezetésében és használatában való érintettségük mértékétől függően felelősségre kell vonni az esetlegesen okozott környezeti károkért, a környezeti felelősségre vonatkozó alkalmazandó szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

(34)

E rendelet értelmében a fejlesztőket, bevezetőket és felhasználókat a magas kockázatúnak tekintett mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztésében, bevezetésében és használatában való érintettségük mértékétől függően felelősségre kell vonni az esetlegesen okozott környezeti károkért, a környezeti felelősségre vonatkozó alkalmazandó szabályokkal összhangban.

| (35) | Ezeket a technológiákat annak érdekében is kell fejleszteni, bevezetni és használni, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott kötelezettségekkel összhangban támogassák az olyan környezeti célok elérését, mint például a hulladékkeletkezés csökkentése, a szénlábnyom csökkentése, az éghajlatváltozással szembeni küzdelem és a környezet megóvása, és ezzel összefüggésben kutatási és innovációs projektek révén fel kell tárni és maximálisan ki kell aknázni a bennük rejlő lehetőségeket. Az Uniónak és tagállamainak ezért mozgósítaniuk kell kommunikációs, adminisztratív és pénzügyi erőforrásaikat az ilyen projektek támogatása és az ezekbe való befektetés érdekében. |
| --- | --- |

(35)

Ezeket a technológiákat annak érdekében is kell fejleszteni, bevezetni és használni, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott kötelezettségekkel összhangban támogassák az olyan környezeti célok elérését, mint például a hulladékkeletkezés csökkentése, a szénlábnyom csökkentése, az éghajlatváltozással szembeni küzdelem és a környezet megóvása, és ezzel összefüggésben kutatási és innovációs projektek révén fel kell tárni és maximálisan ki kell aknázni a bennük rejlő lehetőségeket. Az Uniónak és tagállamainak ezért mozgósítaniuk kell kommunikációs, adminisztratív és pénzügyi erőforrásaikat az ilyen projektek támogatása és az ezekbe való befektetés érdekében.

| (36) | A környezeti problémák megoldása tekintetében a mesterséges intelligenciában, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban rejlő lehetőségeket kutató projekteket felelős kutatási és innovációs eszközök alapján kell megvalósítani, garantálva ezzel, hogy e projektek indulásuktól kezdve megfeleljenek az etikai elveknek. |
| --- | --- |

(36)

A környezeti problémák megoldása tekintetében a mesterséges intelligenciában, a robotikában és a kapcsolódó technológiákban rejlő lehetőségeket kutató projekteket felelős kutatási és innovációs eszközök alapján kell megvalósítani, garantálva ezzel, hogy e projektek indulásuktól kezdve megfeleljenek az etikai elveknek.

| (37) | A mesterséges intelligenciának, a robotikának és a kapcsolódó technológiáknak, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereknek, algoritmusoknak és adatoknak, amelyeket az Unióban fejlesztenek, vezetnek be és használnak, teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok magánélet védelméhez és a személyes adatok védelméhez való jogait. A fejlesztésnek, bevezetésnek és használatnak összhangban kell lennie különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2), valamint a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3). |
| --- | --- |

(37)

A mesterséges intelligenciának, a robotikának és a kapcsolódó technológiáknak, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereknek, algoritmusoknak és adatoknak, amelyeket az Unióban fejlesztenek, vezetnek be és használnak, teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok magánélet védelméhez és a személyes adatok védelméhez való jogait. A fejlesztésnek, bevezetésnek és használatnak összhangban kell lennie különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2), valamint a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3).

| (38) | Ha az egyének automatikus azonosítására távoli azonosítási technológiákat használnak, így például a biometrikus jellemzők felismerését és főleg az arcfelismerést, különösen fontos kellően figyelembe venni a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok használatának etikai korlátait. Amikor hatóságok jelentős közérdekű célból – nevezetesen az egyének biztonságának garantálása és országos vészhelyzetre való reagálás, nem pedig vagyontárgyak biztonságának védelme érdekében – ilyen technológiákat alkalmaznak, akkor arról mindig tájékoztatást kell nyújtani, annak mindig arányosnak és célzottnak kell lennie, konkrét célkitűzésekre kell korlátozódnia, az uniós joggal összhangban időben korlátozottnak kell lennie, valamint kellően figyelembe kell vennie az emberi méltóságot és autonómiát és a Chartában foglalt alapvető jogokat. Az ilyen felhasználásra vonatkozó kritériumokat és korlátozásokat bírósági felülvizsgálatnak kell alávetni, és azoknak demokratikus ellenőrzés és a civil társadalom bevonásával folytatott vita tárgyát kell képezniük. |
| --- | --- |

(38)

Ha az egyének automatikus azonosítására távoli azonosítási technológiákat használnak, így például a biometrikus jellemzők felismerését és főleg az arcfelismerést, különösen fontos kellően figyelembe venni a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok használatának etikai korlátait. Amikor hatóságok jelentős közérdekű célból – nevezetesen az egyének biztonságának garantálása és országos vészhelyzetre való reagálás, nem pedig vagyontárgyak biztonságának védelme érdekében – ilyen technológiákat alkalmaznak, akkor arról mindig tájékoztatást kell nyújtani, annak mindig arányosnak és célzottnak kell lennie, konkrét célkitűzésekre kell korlátozódnia, az uniós joggal összhangban időben korlátozottnak kell lennie, valamint kellően figyelembe kell vennie az emberi méltóságot és autonómiát és a Chartában foglalt alapvető jogokat. Az ilyen felhasználásra vonatkozó kritériumokat és korlátozásokat bírósági felülvizsgálatnak kell alávetni, és azoknak demokratikus ellenőrzés és a civil társadalom bevonásával folytatott vita tárgyát kell képezniük.

| (39) | A vonatkozó standardokon alapuló irányítás növeli a biztonságot, és előmozdítja a polgárok mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata iránti bizalmának növekedését. |
| --- | --- |

(39)

A vonatkozó standardokon alapuló irányítás növeli a biztonságot, és előmozdítja a polgárok mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata iránti bizalmának növekedését.

| (40) | A hatóságoknak alapjogi hatásvizsgálatot kell végezniük az olyan magas kockázatú technológiák bevezetése előtt, amelyek az állami szférában történő döntéshozatalt támogatják, és közvetlen és jelentős hatást gyakorolnak a polgárok jogaira és kötelezettségeire. |
| --- | --- |

(40)

A hatóságoknak alapjogi hatásvizsgálatot kell végezniük az olyan magas kockázatú technológiák bevezetése előtt, amelyek az állami szférában történő döntéshozatalt támogatják, és közvetlen és jelentős hatást gyakorolnak a polgárok jogaira és kötelezettségeire.

| (41) | A meglévő, vonatkozó irányítási standardok közé tartozik például az Európai Bizottság által létrehozott mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” című dokumentuma, valamint egyéb, például európai szinten az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI), nemzetközi szinten pedig a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és a Villamos- és Elektronikai Mérnöki Szervezet (Institute of Electrical and Electronics Engineers – IEEE) által elfogadott technikai standardok. |
| --- | --- |

(41)

A meglévő, vonatkozó irányítási standardok közé tartozik például az Európai Bizottság által létrehozott mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” című dokumentuma, valamint egyéb, például európai szinten az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI), nemzetközi szinten pedig a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és a Villamos- és Elektronikai Mérnöki Szervezet (Institute of Electrical and Electronics Engineers – IEEE) által elfogadott technikai standardok.

| (42) | Az adatok több résztvevő általi megosztása és felhasználása érzékeny terület, ezért a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztését, bevezetését és használatát a minőségre, az integritásra, a biztonságra, a megbízhatóságra, az adatvédelemre és az ellenőrzésre vonatkozó követelményeket tükröző releváns szabályoknak, szabványoknak és protokolloknak kell szabályozniuk. Az adatkormányzási stratégiának az ilyen adatok feldolgozására, megosztására és az azokhoz való hozzáférésre kell összpontosítania, beleértve ezen adatok megfelelő kezelését, ellenőrizhetőségét és nyomon követhetőségét, és garantálnia kell a kiszolgáltatott csoportokra, többek között a fogyatékossággal élőkre, a betegekre, a gyermekekre, a kisebbségekre, a migránsokra vagy a kirekesztés kockázatának kitett más csoportokra vonatkozó adatok megfelelő védelmét. Emellett a fejlesztőknek, a bevezetőknek és a felhasználóknak adott esetben képeseknek kell lenniük fő teljesítménymutatókra támaszkodni az általuk használt adatkészletek értékelése során az általuk fejlesztett, bevezetett és használt technológiák megbízhatóságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(42)

Az adatok több résztvevő általi megosztása és felhasználása érzékeny terület, ezért a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztését, bevezetését és használatát a minőségre, az integritásra, a biztonságra, a megbízhatóságra, az adatvédelemre és az ellenőrzésre vonatkozó követelményeket tükröző releváns szabályoknak, szabványoknak és protokolloknak kell szabályozniuk. Az adatkormányzási stratégiának az ilyen adatok feldolgozására, megosztására és az azokhoz való hozzáférésre kell összpontosítania, beleértve ezen adatok megfelelő kezelését, ellenőrizhetőségét és nyomon követhetőségét, és garantálnia kell a kiszolgáltatott csoportokra, többek között a fogyatékossággal élőkre, a betegekre, a gyermekekre, a kisebbségekre, a migránsokra vagy a kirekesztés kockázatának kitett más csoportokra vonatkozó adatok megfelelő védelmét. Emellett a fejlesztőknek, a bevezetőknek és a felhasználóknak adott esetben képeseknek kell lenniük fő teljesítménymutatókra támaszkodni az általuk használt adatkészletek értékelése során az általuk fejlesztett, bevezetett és használt technológiák megbízhatóságának javítása érdekében.

| (43) | A tagállamoknak független közigazgatási hatóságot kell kijelölniük, amely felügyeleti hatóságként jár el. Az e rendeletben meghatározott kockázatértékelési kritériumok fényében magas kockázatúnak minősülő mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák azonosításáért, valamint az említett technológiák e rendeletben előírt kötelezettségeknek való megfelelésének értékeléséért és nyomon követéséért az egyes nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell felelősnek lenniük. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamoknak független közigazgatási hatóságot kell kijelölniük, amely felügyeleti hatóságként jár el. Az e rendeletben meghatározott kockázatértékelési kritériumok fényében magas kockázatúnak minősülő mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák azonosításáért, valamint az említett technológiák e rendeletben előírt kötelezettségeknek való megfelelésének értékeléséért és nyomon követéséért az egyes nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell felelősnek lenniük.

| (44) | Az egyes nemzeti felügyeleti hatóságok felelősségét képezi továbbá az e technológiákra vonatkozó megfelelő irányítás a Bizottság és/vagy az Unió bármely, e célból kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által végzett koordináció mellett. Így fontos szerep hárul rájuk az uniós polgárok bizalmának és biztonságának előmozdítása, valamint a demokratikus, pluralista és igazságos társadalom megvalósítása terén. |
| --- | --- |

(44)

Az egyes nemzeti felügyeleti hatóságok felelősségét képezi továbbá az e technológiákra vonatkozó megfelelő irányítás a Bizottság és/vagy az Unió bármely, e célból kijelölt illetékes intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége által végzett koordináció mellett. Így fontos szerep hárul rájuk az uniós polgárok bizalmának és biztonságának előmozdítása, valamint a demokratikus, pluralista és igazságos társadalom megvalósítása terén.

| (45) | Az e rendelet értelmében magas kockázatúnak minősülő technológiák értékelése és a rendeletnek való megfelelésük nyomon követése céljából a nemzeti felügyeleti hatóságoknak adott esetben együtt kell működniük az e technológiák értékeléséért és nyomon követéséért, valamint az ágazati jogszabályoknak való megfelelésük biztosításáért felelős hatóságokkal. |
| --- | --- |

(45)

Az e rendelet értelmében magas kockázatúnak minősülő technológiák értékelése és a rendeletnek való megfelelésük nyomon követése céljából a nemzeti felügyeleti hatóságoknak adott esetben együtt kell működniük az e technológiák értékeléséért és nyomon követéséért, valamint az ágazati jogszabályoknak való megfelelésük biztosításáért felelős hatóságokkal.

| (46) | A nemzeti felügyeleti hatóságoknak rendszeres érdemi együttműködést kell folytatniuk egymással, valamint az Európai Bizottsággal és az Unió más érintett intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel a következetes határokon átnyúló fellépés garantálása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy e technológiákat az Unión belül következetesen, az e rendeletben megállapított etikai elvekkel és jogi kötelezettségekkel összhangban fejlesszék, vezessék be és használják. |
| --- | --- |

(46)

A nemzeti felügyeleti hatóságoknak rendszeres érdemi együttműködést kell folytatniuk egymással, valamint az Európai Bizottsággal és az Unió más érintett intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel a következetes határokon átnyúló fellépés garantálása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy e technológiákat az Unión belül következetesen, az e rendeletben megállapított etikai elvekkel és jogi kötelezettségekkel összhangban fejlesszék, vezessék be és használják.

| (47) | Az ilyen együttműködés keretében és az uniós szintű teljes harmonizáció megvalósítása érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságoknak segíteniük kell a Bizottságot a magas kockázatú mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák közös és kimerítő jegyzékének az e rendeletben és annak mellékletében előírt kritériumokkal összhangban történő összeállításában. Ezenkívül ki kell dolgozni egy engedélyezési eljárást az európai etikai megfelelőségi tanúsítvány kiállításához, beleértve egy önkéntes kérelmezési eljárást is a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, alkalmazói vagy felhasználói számára, akik igazolni kívánják az e rendeletnek való megfelelésüket. |
| --- | --- |

(47)

Az ilyen együttműködés keretében és az uniós szintű teljes harmonizáció megvalósítása érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságoknak segíteniük kell a Bizottságot a magas kockázatú mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák közös és kimerítő jegyzékének az e rendeletben és annak mellékletében előírt kritériumokkal összhangban történő összeállításában. Ezenkívül ki kell dolgozni egy engedélyezési eljárást az európai etikai megfelelőségi tanúsítvány kiállításához, beleértve egy önkéntes kérelmezési eljárást is a magas kockázatúnak nem minősülő technológiák fejlesztői, alkalmazói vagy felhasználói számára, akik igazolni kívánják az e rendeletnek való megfelelésüket.

| (48) | A nemzeti felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a lehető legtöbb érdekelt fél – így például az ipar, a vállalkozások, a szociális partnerek, a kutatók, a fogyasztók és a civil társadalmi szervezetek – összehívásáról, és sokszínű fórumot kell biztosítaniuk a gondolkodás és az eszmecsere számára, hogy érthető és pontos következtetésekre jussanak az irányítás szabályozásának módjával kapcsolatos útmutatás céljából. |
| --- | --- |

(48)

A nemzeti felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a lehető legtöbb érdekelt fél – így például az ipar, a vállalkozások, a szociális partnerek, a kutatók, a fogyasztók és a civil társadalmi szervezetek – összehívásáról, és sokszínű fórumot kell biztosítaniuk a gondolkodás és az eszmecsere számára, hogy érthető és pontos következtetésekre jussanak az irányítás szabályozásának módjával kapcsolatos útmutatás céljából.

| (49) | A nemzeti felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a lehető legtöbb érdekelt fél – így például az ipar, a vállalkozások, a szociális partnerek, a kutatók, a fogyasztók és a civil társadalmi szervezetek – összehívásáról, és sokszínű fórumot kell biztosítaniuk a gondolkodás és az eszmecsere számára, hogy az érdekelt felek – különösen a tudományos élet, a kutatás, az ipar, a civil társadalom és az egyes szakértők – közötti, illetve az ezekkel való együttműködést elősegítsék, hogy érthető és pontos következtetésekre jussanak az irányítás szabályozásának módjával kapcsolatos útmutatás céljából. |
| --- | --- |

(49)

A nemzeti felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell a lehető legtöbb érdekelt fél – így például az ipar, a vállalkozások, a szociális partnerek, a kutatók, a fogyasztók és a civil társadalmi szervezetek – összehívásáról, és sokszínű fórumot kell biztosítaniuk a gondolkodás és az eszmecsere számára, hogy az érdekelt felek – különösen a tudományos élet, a kutatás, az ipar, a civil társadalom és az egyes szakértők – közötti, illetve az ezekkel való együttműködést elősegítsék, hogy érthető és pontos következtetésekre jussanak az irányítás szabályozásának módjával kapcsolatos útmutatás céljából.

| (50) | Ezenfelül e nemzeti felügyeleti hatóságoknak szakmai igazgatási útmutatást és támogatást kell nyújtaniuk azon fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára, amelyek problémákba ütköznek az e rendeletben megállapított etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést illetően. |
| --- | --- |

(50)

Ezenfelül e nemzeti felügyeleti hatóságoknak szakmai igazgatási útmutatást és támogatást kell nyújtaniuk azon fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók, különösen a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára, amelyek problémákba ütköznek az e rendeletben megállapított etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelést illetően.

| (51) | A Bizottságnak és/vagy az e célra kijelölhető érintett uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek kötelező iránymutatásokat kell kidolgozniuk a nemzeti felügyeleti hatóságok által a megfelelőség-értékelés során alkalmazandó módszertanra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottságnak és/vagy az e célra kijelölhető érintett uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek kötelező iránymutatásokat kell kidolgozniuk a nemzeti felügyeleti hatóságok által a megfelelőség-értékelés során alkalmazandó módszertanra vonatkozóan.

| (52) | A visszaélések bejelentése felhívja a hatóságok figyelmét az uniós jog potenciális és tényleges megsértéseire az olyan jogsértések, sérülések és károk megelőzése érdekében, amelyek máskülönben bekövetkeznének. Ezen túlmenően a jelentéstételi eljárások javítják a vállalkozásokon és szervezeteken belüli információáramlást, és ezzel mérséklik a hibás termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésének kockázatát. A mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított adatokat fejlesztő, bevezető vagy használó vállalatoknak és szervezeteknek jelentéstételi csatornákat kell létrehozniuk, és a jogsértéseket bejelentő személyeket meg kell védeni a megtorlással szemben. |
| --- | --- |

(52)

A visszaélések bejelentése felhívja a hatóságok figyelmét az uniós jog potenciális és tényleges megsértéseire az olyan jogsértések, sérülések és károk megelőzése érdekében, amelyek máskülönben bekövetkeznének. Ezen túlmenően a jelentéstételi eljárások javítják a vállalkozásokon és szervezeteken belüli információáramlást, és ezzel mérséklik a hibás termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésének kockázatát. A mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított adatokat fejlesztő, bevezető vagy használó vállalatoknak és szervezeteknek jelentéstételi csatornákat kell létrehozniuk, és a jogsértéseket bejelentő személyeket meg kell védeni a megtorlással szemben.

| (53) | A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok, valamint a technikai gépi tanulás, az értelmezési folyamatok és az e fejlődés mögött meghúzódó más technológiák gyors fejlődése nem kiszámítható. Emiatt helyénvaló és szükséges egy felülvizsgálati mechanizmus megállapítása, amellyel összhangban a Bizottságnak – a rendelet alkalmazásáról való beszámoláson túlmenően – rendszeresen jelentést kell benyújtania e rendelet hatályának lehetséges módosításáról. |
| --- | --- |

(53)

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok, valamint a technikai gépi tanulás, az értelmezési folyamatok és az e fejlődés mögött meghúzódó más technológiák gyors fejlődése nem kiszámítható. Emiatt helyénvaló és szükséges egy felülvizsgálati mechanizmus megállapítása, amellyel összhangban a Bizottságnak – a rendelet alkalmazásáról való beszámoláson túlmenően – rendszeresen jelentést kell benyújtania e rendelet hatályának lehetséges módosításáról.

| (54) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák uniós fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvek és jogi kötelezettségek közös szabályozási keretének megállapítását a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(54)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák uniós fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvek és jogi kötelezettségek közös szabályozási keretének megállapítását a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (55) | Az e rendeletben meghatározott uniós szintű koordinációt a Bizottság és/vagy az ebben az összefüggésben kijelölhető bármely érintett uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség valósítaná meg legjobban a széttöredezettség elkerülése és e rendelet következetes alkalmazásának biztosítása érdekében. A Bizottságot ezért meg kell bízni azzal, hogy találjon megfelelő megoldást az említett koordináció uniós szintű strukturálására annak érdekében, hogy összehangolja az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságainak megbízatását és fellépéseit, nevezetesen a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák kockázatértékelése, e technológiák fejlesztésének, telepítésének és használatának irányítására vonatkozó közös keret létrehozása, az e rendeletben meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelés tanúsításának kidolgozása és kiadása, az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal való rendszeres párbeszéd támogatása, valamint szakértői központ létrehozása, amely uniós szinten összehozza a tudományos élet, a kutatás, az ipar képviselőit és az egyéni szakértőket a tudás és a műszaki szakértelem megosztásának előmozdítása és az Unió megközelítésének a nemzetközi együttműködés révén való előmozdítása és az e technológiákban rejlő lehetőségekre és kockázatokra világszerte adott következetes válasz biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(55)

Az e rendeletben meghatározott uniós szintű koordinációt a Bizottság és/vagy az ebben az összefüggésben kijelölhető bármely érintett uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség valósítaná meg legjobban a széttöredezettség elkerülése és e rendelet következetes alkalmazásának biztosítása érdekében. A Bizottságot ezért meg kell bízni azzal, hogy találjon megfelelő megoldást az említett koordináció uniós szintű strukturálására annak érdekében, hogy összehangolja az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságainak megbízatását és fellépéseit, nevezetesen a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák kockázatértékelése, e technológiák fejlesztésének, telepítésének és használatának irányítására vonatkozó közös keret létrehozása, az e rendeletben meghatározott etikai elveknek és jogi kötelezettségeknek való megfelelés tanúsításának kidolgozása és kiadása, az érintett érdekelt felekkel és a civil társadalommal való rendszeres párbeszéd támogatása, valamint szakértői központ létrehozása, amely uniós szinten összehozza a tudományos élet, a kutatás, az ipar képviselőit és az egyéni szakértőket a tudás és a műszaki szakértelem megosztásának előmozdítása és az Unió megközelítésének a nemzetközi együttműködés révén való előmozdítása és az e technológiákban rejlő lehetőségekre és kockázatokra világszerte adott következetes válasz biztosítása érdekében.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Cél

E rendelet célja a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvek és jogi kötelezettségek átfogó és időtálló uniós szabályozási keretének megállapítása.

2. cikk

Hatály

E rendelet az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekre, algoritmusokra és adatokra alkalmazandó.

3. cikk

Területi hatály

Ez a rendelet a mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra alkalmazandó, amennyiben annak bármely részét az Unióban fejlesztik, vezetik be vagy használják, akkor is, ha az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok vagy adatok az Unión kívül találhatók vagy nincs meghatározott földrajzi helyük.

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „mesterséges intelligencia”: szoftveralapú vagy hardvereszközökbe beágyazott rendszer, amely intelligens viselkedést mutat többek között adatgyűjtés, környezetének feldolgozása, elemzése és értelmezése, valamint azáltal, hogy konkrét célok elérése érdekében – bizonyos mértékben autonóm módon – cselekszik (4); |
| --- | --- |

a)

„mesterséges intelligencia”: szoftveralapú vagy hardvereszközökbe beágyazott rendszer, amely intelligens viselkedést mutat többek között adatgyűjtés, környezetének feldolgozása, elemzése és értelmezése, valamint azáltal, hogy konkrét célok elérése érdekében – bizonyos mértékben autonóm módon – cselekszik (4);

| b) | „autonómia”: mesterségesintelligencia-rendszer, amely bizonyos bevitelek értelmezésével és előre meghatározott utasítások alkalmazásával működik, anélkül, hogy ezekre az utasításokra korlátozódna, annak ellenére, hogy a rendszer viselkedését korlátozza az, illetve viselkedése arra irányul, hogy teljesítse a kitűzött célt és a fejlesztő által hozott egyéb releváns tervezési döntéseket; |
| --- | --- |

b)

„autonómia”: mesterségesintelligencia-rendszer, amely bizonyos bevitelek értelmezésével és előre meghatározott utasítások alkalmazásával működik, anélkül, hogy ezekre az utasításokra korlátozódna, annak ellenére, hogy a rendszer viselkedését korlátozza az, illetve viselkedése arra irányul, hogy teljesítse a kitűzött célt és a fejlesztő által hozott egyéb releváns tervezési döntéseket;

| c) | „robotika”: olyan technológiák, amelyek lehetővé teszik automatikusan ellenőrzött, átprogramozható, többcélú gépek (5) számára, hogy a fizikai világban hagyományosan emberek által végzett vagy kezdeményezett tevékenységeket végezzenek, többek között mesterséges intelligencia vagy kapcsolódó technológiák révén; |
| --- | --- |

c)

„robotika”: olyan technológiák, amelyek lehetővé teszik automatikusan ellenőrzött, átprogramozható, többcélú gépek (5) számára, hogy a fizikai világban hagyományosan emberek által végzett vagy kezdeményezett tevékenységeket végezzenek, többek között mesterséges intelligencia vagy kapcsolódó technológiák révén;

| d) | „kapcsolódó technológiák”: olyan technológiák, amelyek lehetővé teszik a szoftverek számára, hogy valamely fizikai vagy virtuális folyamatot részleges vagy teljes autonómiával ellenőrizzenek, olyan technológiák, amelyek képesek biometrikus, genetikai és egyéb adatok észlelésére, valamint olyan technológiák, amelyek emberi tulajdonságokat másolnak le vagy használnak ki más módon; |
| --- | --- |

d)

„kapcsolódó technológiák”: olyan technológiák, amelyek lehetővé teszik a szoftverek számára, hogy valamely fizikai vagy virtuális folyamatot részleges vagy teljes autonómiával ellenőrizzenek, olyan technológiák, amelyek képesek biometrikus, genetikai és egyéb adatok észlelésére, valamint olyan technológiák, amelyek emberi tulajdonságokat másolnak le vagy használnak ki más módon;

| e) | „magas kockázat”: a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésével, telepítésével és használatával járó jelentős, arra irányuló kockázat, hogy ezek az uniós jogban meghatározott alapvető jogokat és biztonsági szabályokat megsértve sérülést vagy kárt okoznak az egyéneknek vagy a társadalomnak, tekintettel konkrét használatukra vagy céljukra, arra az ágazatra, amelyben ezeket fejlesztik, telepítik vagy használják, valamint a várhatóan bekövetkező sérülés vagy kár súlyosságára; |
| --- | --- |

e)

„magas kockázat”: a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésével, telepítésével és használatával járó jelentős, arra irányuló kockázat, hogy ezek az uniós jogban meghatározott alapvető jogokat és biztonsági szabályokat megsértve sérülést vagy kárt okoznak az egyéneknek vagy a társadalomnak, tekintettel konkrét használatukra vagy céljukra, arra az ágazatra, amelyben ezeket fejlesztik, telepítik vagy használják, valamint a várhatóan bekövetkező sérülés vagy kár súlyosságára;

| f) | „fejlesztés”: algoritmusok felépítése és megtervezése, szoftverek írása és megtervezése vagy adatok gyűjtése, tárolása és kezelése mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák létrehozása vagy betanítása céljából, illetve meglévő mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák új alkalmazásainak létrehozása céljából; |
| --- | --- |

f)

„fejlesztés”: algoritmusok felépítése és megtervezése, szoftverek írása és megtervezése vagy adatok gyűjtése, tárolása és kezelése mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák létrehozása vagy betanítása céljából, illetve meglévő mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák új alkalmazásainak létrehozása céljából;

| g) | „fejlesztő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki olyan döntéseket hoz, amelyek meghatározzák és ellenőrzik a mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének menetét és módját; |
| --- | --- |

g)

„fejlesztő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki olyan döntéseket hoz, amelyek meghatározzák és ellenőrzik a mesterséges intelligencia, robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésének menetét és módját;

| h) | „bevezetés”: a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák működtetése és kezelése, valamint forgalomba hozatala vagy a felhasználók számára való egyéb módon történő elérhetővé tétele; |
| --- | --- |

h)

„bevezetés”: a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák működtetése és kezelése, valamint forgalomba hozatala vagy a felhasználók számára való egyéb módon történő elérhetővé tétele;

| i) | „bevezető”: bármely természetes vagy jogi személy, aki ellenőrző vagy irányító funkcióval részt vesz a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák konkrét bevezetésében azáltal, hogy döntéseket hoz, ellenőrzést gyakorol a kockázat felett, és hasznot húz az ilyen bevezetésből; |
| --- | --- |

i)

„bevezető”: bármely természetes vagy jogi személy, aki ellenőrző vagy irányító funkcióval részt vesz a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák konkrét bevezetésében azáltal, hogy döntéseket hoz, ellenőrzést gyakorol a kockázat felett, és hasznot húz az ilyen bevezetésből;

| j) | „használat”: a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos bármely intézkedés, amely nem fejlesztés vagy bevezetés; |
| --- | --- |

j)

„használat”: a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos bármely intézkedés, amely nem fejlesztés vagy bevezetés;

| k) | „felhasználó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki nem fejlesztés vagy bevezetés céljából használja a mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat; |
| --- | --- |

k)

„felhasználó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki nem fejlesztés vagy bevezetés céljából használja a mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat;

| l) | „torzítás”: valamely személy vagy csoport személyes tulajdonságai alapján való előítéletes személyes vagy társadalmi érzékelése; |
| --- | --- |

l)

„torzítás”: valamely személy vagy csoport személyes tulajdonságai alapján való előítéletes személyes vagy társadalmi érzékelése;

| m) | „megkülönböztetés”: egy személlyel vagy csoporttal szemben olyan alapon alkalmazott megkülönböztető bánásmód, amelynek nincs objektív vagy észszerű indoka, és amelyet az uniós jog ezért tilt; |
| --- | --- |

m)

„megkülönböztetés”: egy személlyel vagy csoporttal szemben olyan alapon alkalmazott megkülönböztető bánásmód, amelynek nincs objektív vagy észszerű indoka, és amelyet az uniós jog ezért tilt;

| n) | „sérülés vagy kár”: fizikai vagy szellemi sérülés, vagyoni vagy nem vagyoni kár, például pénzügyi vagy gazdasági veszteség, munkahely vagy oktatási lehetőség elvesztése, a választás vagy a véleménynyilvánítás szabadságának indokolatlan korlátozása vagy a magánélet megsértése, valamint az uniós jog bármely, személyre nézve hátrányos megsértése, ideértve azokat az eseteket, amikor azt gyűlöletbeszéd, előítélet, megkülönböztetés vagy megbélyegzés okozza; |
| --- | --- |

n)

„sérülés vagy kár”: fizikai vagy szellemi sérülés, vagyoni vagy nem vagyoni kár, például pénzügyi vagy gazdasági veszteség, munkahely vagy oktatási lehetőség elvesztése, a választás vagy a véleménynyilvánítás szabadságának indokolatlan korlátozása vagy a magánélet megsértése, valamint az uniós jog bármely, személyre nézve hátrányos megsértése, ideértve azokat az eseteket, amikor azt gyűlöletbeszéd, előítélet, megkülönböztetés vagy megbélyegzés okozza;

| o) | „jó irányítás”: az a mód, ahogyan biztosítják, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók a megfelelő és észszerű szabványokat és magatartási protokollokat vezessék be és tartsák be, a szabályok, eljárások és értékek formális készlete alapján, amely lehetővé teszi számukra, hogy felmerülésük esetén, illetve még a felmerülésük előtt megfelelően kezeljék az etikai ügyeket. |
| --- | --- |

o)

„jó irányítás”: az a mód, ahogyan biztosítják, hogy a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók a megfelelő és észszerű szabványokat és magatartási protokollokat vezessék be és tartsák be, a szabályok, eljárások és értékek formális készlete alapján, amely lehetővé teszi számukra, hogy felmerülésük esetén, illetve még a felmerülésük előtt megfelelően kezeljék az etikai ügyeket.

5. cikk

A mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai elvei

(1)   Az Unióban bármely mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat – így az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat – az uniós jogszabályokkal összhangban, az emberi méltóság, autonómia és biztonság, valamint a Chartában rögzített egyéb alapvető jogok teljes tiszteletben tartásával kell fejleszteni, bevezetni és használni.

(2)   A személyes adatoknak – ideértve a nem személyes adatokból és a biometrikus adatokból származó személyes adatokat is – a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata során történő feldolgozását az (EU) 2016/679 rendelettel és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban kell végezni.

(3)   Az Unió és a tagállamok ösztönzik az olyan mesterséges intelligencián, robotikán és kapcsolódó technológiákon alapuló megoldások biztosítását célzó kutatási projekteket, amelyek a társadalmi befogadás, a demokrácia, a pluralizmus, a szolidaritás, az igazságosság, az egyenlőség és az együttműködés előmozdítására törekszenek.

II. fejezet

II. fejezet

A magas kockázattal járó technológiákra vonatkozó kötelezettségek

A magas kockázattal járó technológiákra vonatkozó kötelezettségek

6. cikk

A magas kockázattal járó technológiákra vonatkozó kötelezettségek

(1)   Az e fejezetben szereplő rendelkezések csak az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt, magas kockázattal járónak tekintett mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverekre, algoritmusokra és adatokra alkalmazandók.

(2)   Bármely magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata oly módon történik, hogy biztosított legyen, hogy ezek ne sértsék az e rendeletben meghatározott etikai elveket.

7. cikk

Emberközpontú és ember alkotta mesterséges intelligencia

(1)   Bármely magas kockázatú technológia, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata oly módon történik, hogy biztosított legyen a folyamatos emberi felügyelet.

(2)   Az (1) bekezdésben említett technológiákat úgy fejlesztik, vezetik be és használják, hogy szükség esetén lehetséges legyen a teljeskörű emberi ellenőrzés visszanyerése, többek között e technológiák módosítása vagy leállítása révén.

8. cikk

Biztonság, átláthatóság és elszámoltathatóság

(1)   Bármely magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlesztése, bevezetése és használata oly módon történik, hogy biztosított legyen, hogy ezeket:

| a) | ellenálló módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy biztosítsák a biztonság megfelelő szintjét az azonosított kockázattal arányos minimális kiberbiztonsági alapelvek betartása révén, valamint egy olyan szintet, amely megakadályozza bármely műszaki sérülékenység tisztességtelen vagy jogszerűtlen célokra való kihasználását; |
| --- | --- |

a)

ellenálló módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy biztosítsák a biztonság megfelelő szintjét az azonosított kockázattal arányos minimális kiberbiztonsági alapelvek betartása révén, valamint egy olyan szintet, amely megakadályozza bármely műszaki sérülékenység tisztességtelen vagy jogszerűtlen célokra való kihasználását;

| b) | biztonságos módon fejlesztik, vezetik be és használják, gondoskodva arról, hogy legyenek védintézkedések, amelyeknek része egy tartalékterv és -intézkedés is arra az esetre, ha biztonsági és védelmi kockázat áll fenn; |
| --- | --- |

b)

biztonságos módon fejlesztik, vezetik be és használják, gondoskodva arról, hogy legyenek védintézkedések, amelyeknek része egy tartalékterv és -intézkedés is arra az esetre, ha biztonsági és védelmi kockázat áll fenn;

| c) | oly módon fejlesztik, vezetik be és használják, amely biztosítja a felhasználó által ésszerűen elvárt megbízható teljesítményt a kitűzött célok elérése és azon tevékenységek végrehajtása tekintetében, amelyekre e technológiákat tervezték, többek között annak biztosításával, hogy valamennyi művelet megismételhető legyen; |
| --- | --- |

c)

oly módon fejlesztik, vezetik be és használják, amely biztosítja a felhasználó által ésszerűen elvárt megbízható teljesítményt a kitűzött célok elérése és azon tevékenységek végrehajtása tekintetében, amelyekre e technológiákat tervezték, többek között annak biztosításával, hogy valamennyi művelet megismételhető legyen;

| d) | oly módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy biztosított legyen, hogy az adott technológiák céljainak és tevékenységeinek teljesítése pontos legyen; ha nem kerülhetők el az alkalmi pontatlanságok, a rendszer, amennyire lehetséges, megfelelő módon jelzi a bevezetőknek és a felhasználóknak a hibák és pontatlanságok valószínűségét; |
| --- | --- |

d)

oly módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy biztosított legyen, hogy az adott technológiák céljainak és tevékenységeinek teljesítése pontos legyen; ha nem kerülhetők el az alkalmi pontatlanságok, a rendszer, amennyire lehetséges, megfelelő módon jelzi a bevezetőknek és a felhasználóknak a hibák és pontatlanságok valószínűségét;

| e) | könnyen megmagyarázható módon fejlesztik, vezetik be és használják, biztosítva ezzel, hogy elvégezhető legyen a technológiák műszaki folyamatainak a felülvizsgálata; |
| --- | --- |

e)

könnyen megmagyarázható módon fejlesztik, vezetik be és használják, biztosítva ezzel, hogy elvégezhető legyen a technológiák műszaki folyamatainak a felülvizsgálata;

| f) | olyan módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy a felhasználók tájékoztatást kapjanak arról, hogy mesterségesintelligencia-rendszerrel állnak kapcsolatban, valamint megfelelően és átfogóan feltárva azok képességeit, pontosságát és korlátait a mesterséges intelligencia fejlesztői, bevezetői és felhasználói számára; |
| --- | --- |

f)

olyan módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy a felhasználók tájékoztatást kapjanak arról, hogy mesterségesintelligencia-rendszerrel állnak kapcsolatban, valamint megfelelően és átfogóan feltárva azok képességeit, pontosságát és korlátait a mesterséges intelligencia fejlesztői, bevezetői és felhasználói számára;

| g) | a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban történő fejlesztésének, bevezetésének és használatának módja az a)–g) pontban meghatározott biztonsági jellemzők be nem tartása esetén lehetővé teszi az érintett funkciók átmeneti kikapcsolását és egy korábbi állapothoz való visszatérést, visszaállítva a biztonságos funkcionalitásokat. |
| --- | --- |

g)

a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban történő fejlesztésének, bevezetésének és használatának módja az a)–g) pontban meghatározott biztonsági jellemzők be nem tartása esetén lehetővé teszi az érintett funkciók átmeneti kikapcsolását és egy korábbi állapothoz való visszatérést, visszaállítva a biztonságos funkcionalitásokat.

(2)   A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban az e cikk (1) bekezdésében említett technológiákat, ideértve az ilyen technológiák által használt és létrehozott szoftvereket, algoritmusokat és adatokat, átlátható és nyomon követhető módon fejlesztik, vezetik be és használják, hogy elemeiket, folyamataikat és szakaszaikat a lehető legmagasabb szintű szabványok szerint dokumentálják, és a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok értékelhessék, hogy az érintett technológiák megfelelnek-e az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek. Az (1) bekezdésben meghatározott biztonsági jellemzőknek való megfelelés bizonyításáért az érintett technológiák fejlesztője, bevezetője és felhasználója a felelős, akinek erre képesnek kell lennie.

(3)   Az (1) bekezdésben említett technológiák fejlesztője, bevezetője és felhasználója biztosítja, hogy az (1) bekezdésben meghatározott biztonsági jellemzőknek való megfelelés érdekében tett intézkedéseket a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok vagy adott esetben más nemzeti vagy európai ágazati felügyeleti szervek ellenőrizni tudják.

9. cikk

A torzítás és a megkülönböztetés tilalma

(1)   Az Unióban fejlesztett, bevezetett vagy használt magas kockázatú mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok mentesek a torzítástól, és a (2) bekezdés sérelme nélkül nem alkalmaznak megkülönböztetést a faj, nem, szexuális irányultság, várandósság, fogyatékosság, fizikai vagy genetikai jellemzők, életkor, nemzeti kisebbség, etnikai hovatartozás vagy társadalmi származás, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai nézetek vagy polgári részvétel, állampolgárság, polgári jogi vagy gazdasági státusz, végzettség vagy büntetett előélet alapján.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a jogszerűtlen megkülönböztetésre irányadó uniós jog sérelme nélkül a személyekkel és csoportokkal szembeni megkülönböztető bánásmód csak akkor lehet indokolt, amennyiben objektív, észszerű és jogszerű cél áll fenn, amely arányos és szükséges is, minthogy nem léteznek olyan alternatívák, amelyek kevésbé sértenék az egyenlő bánásmód elvét.

10. cikk

Társadalmi felelősségvállalás és nemek közötti egyenlőség

Az Unióban kifejlesztett, bevezetett és használt, magas kockázatú mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat – beleértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat – a vonatkozó uniós joggal, elvekkel és értékekkel összhangban kell kifejleszteni, bevezetni és használni oly módon, hogy ez ne befolyásolja a választásokat és ne járuljon hozzá a félretájékoztatás terjesztéséhez, tiszteletben tartsa a munkavállalók jogait, előmozdítsa a minőségi oktatást és a digitális műveltséget, ne növelje a nemek közötti szakadékot azáltal, hogy megakadályozza a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget, és ne sértse a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat és az ahhoz kapcsolódó korlátozásokat vagy az az alóli kivételeket.

11. cikk

Környezeti fenntarthatóság

A magas kockázatú mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok vagy adott esetben más nemzeti vagy európai ágazati felügyeleti hatóságok értékelik környezeti fenntarthatóságuk szempontjából, biztosítva, hogy olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek mérsékelik és orvosolják e technológiák általános hatását a természeti erőforrások, az energiafogyasztás, a hulladékkeletkezés, a szénlábnyom, az éghajlatváltozás okozta vészhelyzet és a környezetkárosodás tekintetében, biztosítva a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályok és az Unió által vállalt bármely más nemzetközi környezetvédelmi kötelezettségvállalások betartását.

12. cikk

A magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme

A biometrikus adatoknak a közterületeken, távoli azonosítás, így biometrikus azonosítás vagy arcfelismerés céljából történő felhasználása és gyűjtése különös kockázatot jelent az alapvető jogokra nézve, és azt kizárólag a tagállamok hatóságai vezethetik be vagy használhatják fel jelentős közérdekű célokra. Az említett hatóságok biztosítják, hogy az ilyen bevezetésről vagy felhasználásról a polgárok tájékoztatást kapnak, az arányos, célzott és konkrét célkitűzésekre és helyszínre korlátozódó, valamint időben korlátozott legyen, összhangban az uniós és a nemzeti joggal, különösen az (EU) 2016/679 rendelettel és a 2002/58/EK irányelvvel, valamint kellő figyelemmel az emberi méltóságra és autonómiára, továbbá a Chartában foglalt alapvető jogokra, nevezetesen a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való jogra.

13. cikk

Jogorvoslathoz való jog

Bármely természetes vagy jogi személy jogosult jogorvoslatért folyamodni a magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák – ideértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat is – az uniós jogot és az e rendeletben meghatározott kötelezettségeket sértő fejlesztése, bevezetése és használata által okozott sérülésekért vagy károkért.

14. cikk

Kockázatértékelés

(1)   E rendelet alkalmazásában a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák – beleértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat is – akkor minősülnek magas kockázatú technológiáknak, ha objektív kritériumokon – például konkrét felhasználásukon vagy céljukon, a fejlesztésük, bevezetésük vagy használatuk ágazatán, valamint az okozott lehetséges sérülés vagy kár súlyosságán – alapuló kockázatértékelést követően fejlesztésük, bevezetésük vagy használatuk azzal a jelentős kockázattal jár, hogy az egyének vagy a társadalom számára várhatóan sérülést vagy kárt okoz, megsértve az uniós jogszabályok szerinti alapvető jogokat és biztonsági szabályokat.

(2)   Az alkalmazandó ágazati jogszabályok sérelme nélkül a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák – beleértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat is – kockázatértékelését az e cikk (1) bekezdésében meghatározott objektív kritériumoknak és az e rendelet mellékletében meghatározott teljes körű és összesített jegyzéknek megfelelően a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell elvégezniük a Bizottság és/vagy az Unió bármely más érintett intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége koordinálásával, amelyek e célból, együttműködésük összefüggésében kijelölhetők.

(3)   A Bizottság a (2) bekezdésben említett nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködve a 20. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállítja, majd ezt követően naprakésszé teszi az Unióban azonosított magas kockázatú technológiák közös jegyzékét.

(4)   A Bizottság emellett a 20. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendszeresen naprakésszé teszi az e rendelet mellékletében rendelkezésre bocsátott jegyzéket.

15. cikk

Megfelelőségi értékelés

(1)   A nagy kockázatú mesterséges intelligenciát, a robotikát és a kapcsolódó technológiákat az e rendelet 6–12. cikkében meghatározott kötelezettségeknek való megfelelésre vonatkozó értékelésnek és azt követő nyomon követésnek kell alávetni, amelyeket a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok végeznek el a Bizottság és/vagy bármely más, e célra kijelölt érintett uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség koordinációjával.

(2)   Az e rendeletben az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott kötelezettségeknek megfelelőnek értékelt, magas kockázatú technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat is e kötelezettségeknek megfelelőnek kell tekinteni, kivéve, ha a vonatkozó nemzeti felügyeleti hatóság úgy dönt, hogy saját kezdeményezésére vagy a fejlesztő, a bevezető vagy a felhasználó kérésére elvégzi ezek értékelését.

(3)   Az ágazati jogszabályok sérelme nélkül a Bizottság és/vagy az Unió bármely, kifejezetten e célra kijelölhető érintett intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége e rendelet hatálybalépésének időpontjáig kötelező iránymutatásokat dolgoz ki a nemzeti felügyeleti hatóságok által az (1) bekezdésben említett megfelelőségértékeléshez alkalmazandó módszertanra vonatkozóan.

16. cikk

Az etikai megfelelés európai tanúsítása

(1)   Amennyiben a 15. cikkel összhangban pozitív értékelést végeztek a magas kockázatú mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák – ideértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat is – megfelelőségéről, az érintett nemzeti felügyeleti hatóság európai etikai megfelelőségi tanúsítványt állít ki.

(2)   Az olyan mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák – beleértve az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftvereket, algoritmusokat és adatokat – fejlesztői, bevezetői vagy felhasználói, amelyek nem minősülnek magas kockázatúnak és amelyekre ezért nem vonatkoznak a 6–12. cikkben meghatározott kötelezettségek, valamint a 14. és a 15. cikkben előírt kockázatértékelés és megfelelőség-értékelés, szintén törekedhetnek az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek vagy azok egy részének való megfelelés tanúsítására, amennyiben ezt a szóban forgó technológia jellege indokolja a nemzeti felügyeleti hatóságok döntésének megfelelően. Tanúsítvány csak akkor állítható ki, ha az illetékes nemzeti felügyeleti hatóság elvégezte a megfelelőség értékelését, és az pozitív.

(3)   A (2) bekezdésben említett tanúsítvány kiállítása céljából a Bizottság és/vagy az Unió bármely más érintett intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége, amely erre a célra kijelölhető, kérelmezési eljárást dolgoz ki.

III. fejezet

III. fejezet

Intézményi felügyelet

Intézményi felügyelet

17. cikk

Irányítási standardok és végrehajtási iránymutatás

(1)   Az Unióban kifejlesztett, bevezetett vagy használt mesterséges intelligenciának, robotikának és kapcsolódó technológiáknak meg kell felelniük a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok által az uniós joggal, elvekkel és értékekkel összhangban meghatározott vonatkozó irányítási standardoknak, az uniós joggal, elvekkel és értékekkel összhangban, a Bizottság és/vagy az e célra kijelölhető bármely érintett uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség koordinálása mellett és az érintett érdekelt felekkel konzultálva.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabványok magukban foglalják az e rendeletnek a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók általi betartására vonatkozó módszertanra irányuló, nem kötelező érvényű végrehajtási iránymutatásokat, és azokat e rendelet hatálybalépésének időpontjáig közzé kell tenni.

(3)   Az Unióban fejlesztett, bevezetett és használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított adatokat a fejlesztők, a bevezetők és a felhasználók a említett vonatkozó nemzeti, uniós és más európai szervezeti és nemzetközi szabályokkal és szabványokkal, valamint a vonatkozó ipari és üzleti protokollokkal összhangban kezelik. A fejlesztők és a bevezetők, amennyiben megvalósítható, ellenőrzik a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák által felhasznált külső adatforrások minőségét, és felügyeleti mechanizmusokat vezetnek be ezek gyűjtését, tárolását, feldolgozását és felhasználását illetően.

(4)   A hordozhatósági jogok és azon személyek jogainak a sérelme nélkül, akik mesterséges intelligenciát, robotikát és kapcsolódó technológiákat használnak, és ebből adódóan adatok keletkeznek, az Unióban fejlesztett, bevezetett vagy használt mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák által használt vagy előállított adatok gyűjtése, tárolása, feldolgozása, megosztása és az azokhoz való hozzáférés során meg kell felelni a vonatkozó nemzeti, uniós, más európai szervezeti és nemzetközi szabályoknak és szabványoknak, valamint a vonatkozó ipari és üzleti protokolloknak. A fejlesztők és a bevezetők biztosítják, hogy a mesterséges intelligencia, a robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése és bevezetése során alkalmazzák e protokollokat, mégpedig oly módon, hogy világosan meghatározzák az e technológiák által használt vagy előállított adatok feldolgozására és az ezen adatokhoz való hozzáférés megadására vonatkozó követelményeket, valamint az adatok feldolgozásának és az ilyen adatokhoz való hozzáférés megadásának célját, hatályát és címzettjeit, amelyek mindegyikének mindig ellenőrizhetőnek és nyomon követhetőnek kell lennie.

18. cikk

Felügyeleti hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy független közhatóságot (a továbbiakban: felügyeleti hatóság), amely felelős e rendelet alkalmazásának nyomon követéséért, valamint a 14., a 15. és a 16. cikkben előírt kockázat- és megfelelőségértékelések elvégzéséért és tanúsításért, az ágazati jogszabályok sérelme nélkül.

(2)   Minden nemzeti felügyeleti hatóság elősegíti e rendeletnek az Unió egész területén történő következetes alkalmazását. Az egyes tagállamok felügyeleti hatóságai e célból együttműködnek egymással, a Bizottsággal és az Unió e célból kijelölhető egyéb érintett intézményeivel, szerveivel, hivatalaival és ügynökségeivel.

(3)   Minden egyes nemzeti felügyeleti hatóság az első kapcsolattartó pontként szolgál az e rendeletben megállapított etikai elvek és jogi kötelezettségek mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése vagy használata következtében történő megsértésének gyanúja esetén, ideértve a megkülönböztető bánásmódot vagy más jogok megsértését is. Ilyen esetekben az érintett nemzeti felügyeleti hatóság megfelelőségértékelést végez annak érdekében, hogy támogassa a polgárok kifogásoláshoz és jogorvoslathoz való jogát.

(4)   Minden nemzeti felügyeleti hatóság felelős a 17. cikkben említett, vonatkozó nemzeti, európai és nemzetközi irányítási szabályok és szabványok mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra való alkalmazásának felügyeletéért, többek között oly módon is, hogy a lehető legnagyobb számú érdekelt féllel tart kapcsolatot. E célból az egyes tagállamok felügyeleti hatóságai fórumot biztosítanak a tudományos élet, a kutatás, az ipar és a civil társadalom érdekelt felei közötti, illetve érdekelt feleivel folytatott rendszeres eszmecseréhez.

(5)   Minden nemzeti felügyeleti hatóság szakmai és igazgatási útmutatást és támogatást nyújt a mesterséges intelligenciára, robotikára és kapcsolódó technológiákra vonatkozó uniós jogszabályok és az e rendeletben meghatározott etikai elvek általános végrehajtásához, különösen az érintett kutató és fejlesztő szervezetek, valalmint a kis- és középvállalkozások és az induló vállalkozások számára.

(6)   Minden tagállam ... [HL: beillesztendő dátum: egy évvel a hatálybalépés után]-ig, a bejelenti az Európai Bizottságnak az e cikk szerint elfogadott jogi rendelkezéseit, illetve késedelem nélkül az ezeket érintő későbbi módosításokat.

(7)   A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak az e rendeletben meghatározott etikai elvek és jogi kötelezettségek végrehajtásának biztosítása érdekében. A tagállamok uniós és nemzeti szinten egyaránt támogatják az érintett érdekelt feleket és a civil társadalmat az új lehetőségekre és kihívásokra való kellő idejű, etikus és jól tájékozott reagálás biztosítására irányuló erőfeszítéseikben, különösen a határokon átnyúló erőfeszítésekben, amelyek a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos műszaki fejleményekből erednek.

19. cikk

Jogsértések bejelentése és a bejelentő személyek védelme

E rendelet megsértéseinek a bejelentésére és az ilyen jogsértéseket bejelentő személyek védelmére az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alkalmazandó.

20. cikk

Uniós szintű koordináció

(1)   A Bizottság és/vagy az Unió bármely, ezzel összefüggésben kijelölhető intézménye, szerve, hivatala és ügynöksége a következő feladatokat látja el:

| — | biztosítja a 14. cikkben említett mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák következetes kockázatértékelését, amelyet a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell elvégezniük a 8. cikk (1) bekezdésében, valamint a magas kockázatú ágazatok és a magas kockázatú felhasználások vagy célok e rendelet mellékletében foglalt jegyzékében előírt közös objektív kritériumok alapján; |
| --- | --- |

—

biztosítja a 14. cikkben említett mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák következetes kockázatértékelését, amelyet a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell elvégezniük a 8. cikk (1) bekezdésében, valamint a magas kockázatú ágazatok és a magas kockázatú felhasználások vagy célok e rendelet mellékletében foglalt jegyzékében előírt közös objektív kritériumok alapján;

| — | tudomásul veszi a 15. cikkben említett, magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák megfelelőségértékelését és azt követő nyomon követést, amelyet a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell elvégezniük; |
| --- | --- |

—

tudomásul veszi a 15. cikkben említett, magas kockázatú mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák megfelelőségértékelését és azt követő nyomon követést, amelyet a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságoknak kell elvégezniük;

| — | kidolgozza a 16. cikkben említett – a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok által kiállítandó – tanúsítvány kérelmezési eljárását; |
| --- | --- |

—

kidolgozza a 16. cikkben említett – a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok által kiállítandó – tanúsítvány kérelmezési eljárását;

| — | az ágazati jogszabályok sérelme nélkül elkészíti a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok által alkalmazandó módszertanra vonatkozó – a 17. cikk (4) bekezdésében említett – kötelező iránymutatásokat; |
| --- | --- |

—

az ágazati jogszabályok sérelme nélkül elkészíti a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok által alkalmazandó módszertanra vonatkozó – a 17. cikk (4) bekezdésében említett – kötelező iránymutatásokat;

| — | koordinálja a 17. cikkben említett vonatkozó irányítási standardoknak a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok általi kidolgozását, beleértve az e rendeletnek való megfelelés módszertanára vonatkozó, a fejlesztőknek, a bevetőknek és a felhasználóknak szóló, nem kötelező érvényű végrehajtási iránymutatásokat; |
| --- | --- |

—

koordinálja a 17. cikkben említett vonatkozó irányítási standardoknak a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok általi kidolgozását, beleértve az e rendeletnek való megfelelés módszertanára vonatkozó, a fejlesztőknek, a bevetőknek és a felhasználóknak szóló, nem kötelező érvényű végrehajtási iránymutatásokat;

| — | a 18. cikk (2) bekezdése értelmében együttműködik a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságokkal az e rendelet Unió-szerte történő következetes alkalmazásához való hozzájárulásuk tekintetében; |
| --- | --- |

—

a 18. cikk (2) bekezdése értelmében együttműködik a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságokkal az e rendelet Unió-szerte történő következetes alkalmazásához való hozzájárulásuk tekintetében;

| — | szakértői központként szolgál a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos információcsere előmozdítása és az egységes piacon belüli közös álláspont kialakításának támogatása révén, kiegészítő iránymutatásokat, véleményeket és szakértelmet ad ki a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok számára, nyomon követi a vonatkozó uniós jog végrehajtását, azonosítja a bevált gyakorlatokra vonatkozó szabványokat és adott esetben szabályozási intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg; ennek során a lehető legtöbb érdekelt féllel kell kapcsolatot tartania, és biztosítania kell, hogy döntéshozatali szintjei változatosak legyenek, és biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

—

szakértői központként szolgál a mesterséges intelligenciával, a robotikával és a kapcsolódó technológiákkal kapcsolatos információcsere előmozdítása és az egységes piacon belüli közös álláspont kialakításának támogatása révén, kiegészítő iránymutatásokat, véleményeket és szakértelmet ad ki a 18. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok számára, nyomon követi a vonatkozó uniós jog végrehajtását, azonosítja a bevált gyakorlatokra vonatkozó szabványokat és adott esetben szabályozási intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg; ennek során a lehető legtöbb érdekelt féllel kell kapcsolatot tartania, és biztosítania kell, hogy döntéshozatali szintjei változatosak legyenek, és biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget;

| — | biztonsági és védelmi munkacsoportot állít fel azzal a céllal, hogy megvizsgálja a kifejezetten a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikus használatával kapcsolatos szakpolitikai és beruházási kérdéseket a biztonság és a védelem területén. |
| --- | --- |

—

biztonsági és védelmi munkacsoportot állít fel azzal a céllal, hogy megvizsgálja a kifejezetten a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikus használatával kapcsolatos szakpolitikai és beruházási kérdéseket a biztonság és a védelem területén.

21. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 14. cikk (3) és (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól [az e rendelet hatálybalépésétől kezdődő hatállyal].

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikk (3) és (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 14.cikk (3) és (4) bekezdésének értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.

22. cikk

Az (EU) 2019/1937 irányelv módosítása

Az (EU) 2019/1937 irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikk (1) bekezdése a következő alponttal egészül ki:






  „xi. | a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata.” |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2. cikk (1) bekezdése a következő alponttal egészül ki:

„xi.

a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata.”

| (2) | A melléklet I. része a következő ponttal egészül ki:






  „K. | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, xi. alpont – a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata.






  »xxi. | Az Európai Parlament és a Tanács [XXX] rendelete a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről«.” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A melléklet I. része a következő ponttal egészül ki:

„K.

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, xi. alpont – a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztése, bevezetése és használata.

»xxi.

Az Európai Parlament és a Tanács [XXX] rendelete a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák fejlesztésére, bevezetésére és használatára vonatkozó etikai elvekről«.”

23. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja a mesterséges intelligencia, robotika és kapcsolódó technológiák, ezen belül az ilyen technológiák által használt vagy előállított szoftverek, algoritmusok és adatok fejlődését, és ...[HL: beillesztendő dátum: 3 évvel a hatálybalépés után]-ig, majd ezt követően három évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról, amelyben e rendelet alkalmazása hatályának lehetséges módosítását is értékeli.

24. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet XX-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ....

az Európia Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A magas kockázatú ágazatok, valamint az alapvető jogok és a biztonsági szabályok megsértésének kockázatával járó magas kockázatú felhasználások vagy célok kimerítő és kumulatív felsorolása.

| Magas kockázatú ágazatok | — | Foglalkoztatás |
| --- | --- | --- |

Magas kockázatú ágazatok

—

Foglalkoztatás

| — | Oktatás |
| --- | --- |

—

Oktatás

| — | Egészségügy |
| --- | --- |

—

Egészségügy

| — | Közlekedés |
| --- | --- |

—

Közlekedés

| — | Energiaügy |
| --- | --- |

—

Energiaügy

| — | Közszféra (menekültügy, migráció, határellenőrzés, igazságszolgáltatás és társadalombiztosítási szolgáltatások) |
| --- | --- |

—

Közszféra (menekültügy, migráció, határellenőrzés, igazságszolgáltatás és társadalombiztosítási szolgáltatások)

| — | Védelem és biztonság |
| --- | --- |

—

Védelem és biztonság

| — | Pénzügy, bankügy, biztosítás |
| --- | --- |

—

Pénzügy, bankügy, biztosítás

Magas kockázatú felhasználások vagy célok

| — | Felvétel |
| --- | --- |

—

Felvétel

| — | Diákok osztályozása és értékelése |
| --- | --- |

—

Diákok osztályozása és értékelése

| — | Közpénzek elosztása |
| --- | --- |

—

Közpénzek elosztása

| — | Kölcsönök nyújtása |
| --- | --- |

—

Kölcsönök nyújtása

| — | Kereskedelem, közvetítés, adózás stb. |
| --- | --- |

—

Kereskedelem, közvetítés, adózás stb.

| — | Orvosi kezelések és eljárások |
| --- | --- |

—

Orvosi kezelések és eljárások

| — | Választási folyamatok és politikai kampányok |
| --- | --- |

—

Választási folyamatok és politikai kampányok

| — | A természetes vagy jogi személyek jogaira és kötelezettségeire jelentős és közvetlen hatást gyakorló közszektorbeli döntések |
| --- | --- |

—

A természetes vagy jogi személyek jogaira és kötelezettségeire jelentős és közvetlen hatást gyakorló közszektorbeli döntések

| — | Automatizált járművezetés |
| --- | --- |

—

Automatizált járművezetés

| — | Forgalomirányítás |
| --- | --- |

—

Forgalomirányítás

| — | Autonóm katonai rendszerek |
| --- | --- |

—

Autonóm katonai rendszerek

| — | Energiatermelés és -elosztás |
| --- | --- |

—

Energiatermelés és -elosztás

| — | Hulladékgazdálkodás |
| --- | --- |

—

Hulladékgazdálkodás

| — | Kibocsátáscsökkentés |
| --- | --- |

—

Kibocsátáscsökkentés

---

(1)  A gépjárművek automatizált vezetésére vonatkozóan a legutóbb 2018-ban (J3016_201806 verzióra) frissített J3016 számú SAE nemzetközi szabvány hat vezetésautomatizálási szintet javasol. https://www.sae.org/standards/content/j3016_201806/

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

3

(4)  Az Európai Bizottság COM(2018)0237 közleményében szereplő fogalommeghatározás, 2018.04.25., 1. o., kiigazítva.

4

(5)  Az ipari robotok ISO 8373 szerinti meghatározásából.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

6

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/107

---

P9_TA(2020)0276

A mesterséges intelligencia polgári jogi felelősségi rendszere

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszerrel kapcsolatban (2020/2014(INL))

(2021/C 404/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 169. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 169. cikkére,

| — | tekintettel a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvre (1) (termékfelelősségről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvre (1) (termékfelelősségről szóló irányelv),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) és a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), valamint más fogyasztóvédelmi szabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) és a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), valamint más fogyasztóvédelmi szabályokra,

| — | tekintettel az orvostechnikai eszközökről szóló, 2017. április 5-i (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az orvostechnikai eszközökről szóló, 2017. április 5-i (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2018. szeptember 28-i (EU) 2018/1488 tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2018. szeptember 28-i (EU) 2018/1488 tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális tartalom szolgáltatására és digitális szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/770 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra és a minőségi jogalkotással kapcsolatos iránymutatásokra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra és a minőségi jogalkotással kapcsolatos iránymutatásokra (7),

| — | tekintettel a Digitális Európa program 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i javaslatra (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Digitális Európa program 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. június 6-i javaslatra (COM(2018)0434),

| — | tekintettel a „Mesterséges intelligencia Európa számára” című, 2018. április 25-i bizottsági közleményre (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mesterséges intelligencia Európa számára” című, 2018. április 25-i bizottsági közleményre (COM(2018)0237),

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt tervről szóló, 2018. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt tervről szóló, 2018. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2018)0795),

| — | tekintettel az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növeléséről szóló, 2019. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növeléséről szóló, 2019. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2019)0168),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz címzett, a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i jelentésére (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz címzett, a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i jelentésére (COM(2020)0064),

| — | tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065),

| — | tekintettel a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal (8),

| — | tekintettel az európai ipar digitalizációjáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ipar digitalizációjáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciára és a robotikára vonatkozó átfogó európai iparpolitikáról szóló, 2019. február 12-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az automatizált döntéshozatali folyamatokról és a fogyasztók védelmének és az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának biztosításáról szóló, 2020. február 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az automatizált döntéshozatali folyamatokról és a fogyasztók védelmének és az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának biztosításáról szóló, 2020. február 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” című, 2019. április 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Etikai iránymutatás a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozóan” című, 2019. április 8-i jelentésére,

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „A mesterséges intelligencia meghatározása: Fő képességek és lehetőségek” című, 2019. április 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „A mesterséges intelligencia meghatározása: Fő képességek és lehetőségek” című, 2019. április 8-i jelentésére,

| — | tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Szakpolitikai és beruházási ajánlások a megbízható mesterséges intelligenciához” című, 2019. június 26-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport „Szakpolitikai és beruházási ajánlások a megbízható mesterséges intelligenciához” című, 2019. június 26-i jelentésére,

| — | tekintettel a felelősséggel és az új technológiákkal foglalkozó szakértői csoport új technológiákkal foglalkozó formációjának „A mesterséges intelligencia és más fejlődő technológiákkal kapcsolatos felelősség” című, 2019. november 21-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felelősséggel és az új technológiákkal foglalkozó szakértői csoport új technológiákkal foglalkozó formációjának „A mesterséges intelligencia és más fejlődő technológiákkal kapcsolatos felelősség” című, 2019. november 21-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A mesterséges intelligencia polgári jogi felelősségi rendszere: az európai hozzáadott érték értékelése” című, az európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által készített, „A mesterséges intelligencia polgári jogi felelősségi rendszere: az európai hozzáadott érték értékelése” című, az európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (13),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. júniusi STOA szakpolitikai tájékoztatójára a robotika jogi és etikai vonatkozásairól (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. júniusi STOA szakpolitikai tájékoztatójára a robotika jogi és etikai vonatkozásairól (14),

| — | tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának a Jogi Bizottsághoz címzett, „A robotikát illető európai polgári jogi szabályok” című, 2016. októberi tanulmányára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának a Jogi Bizottsághoz címzett, „A robotikát illető európai polgári jogi szabályok” című, 2016. októberi tanulmányára (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményeire,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0178/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0178/2020),

| A. | mivel a „felelősség” fogalma fontos kettős szerepet játszik mindennapjainkban: egyrészt biztosítja, hogy a személy, akit sérelem vagy kár ért, kártérítést igényelhessen és kaphasson a sérelemért vagy kárért bizonyítottan felelős féltől, másrészt pedig gazdasági ösztönzőket nyújt a természetes és jogi személyek számára, hogy eleve elkerüljék a sérelem- vagy károkozást, vagy számolniuk kelljen azzal, hogy magatartásuk miatt kompenzációt kell fizetniük; |
| --- | --- |

A.

mivel a „felelősség” fogalma fontos kettős szerepet játszik mindennapjainkban: egyrészt biztosítja, hogy a személy, akit sérelem vagy kár ért, kártérítést igényelhessen és kaphasson a sérelemért vagy kárért bizonyítottan felelős féltől, másrészt pedig gazdasági ösztönzőket nyújt a természetes és jogi személyek számára, hogy eleve elkerüljék a sérelem- vagy károkozást, vagy számolniuk kelljen azzal, hogy magatartásuk miatt kompenzációt kell fizetniük;

| B. | mivel minden jövőorientált polgári felelősségi jogi keretnek bizalmat kell ébresztenie a termékek és a szolgáltatások, köztük a digitális technológia biztonságát, megbízhatóságát és következetességét illetően, hogy egyensúlyt teremthessen a sérelem vagy kár potenciális áldozatainak hatékony és tisztességes védelme, illetve aközött, hogy a vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások elegendő mozgástérrel rendelkezzenek új technológiák, termékek vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez; mivel ez elősegíti a bizalomépítést és stabilitást teremt a beruházások számára; mivel végeredményben minden felelősségi keretnek célul kell kitűznie, hogy jogbiztonságot nyújtson valamennyi fél számára, legyen szó a gyártóról, az üzemeltetőről, az érintett személyről vagy bármely más harmadik félről; |
| --- | --- |

B.

mivel minden jövőorientált polgári felelősségi jogi keretnek bizalmat kell ébresztenie a termékek és a szolgáltatások, köztük a digitális technológia biztonságát, megbízhatóságát és következetességét illetően, hogy egyensúlyt teremthessen a sérelem vagy kár potenciális áldozatainak hatékony és tisztességes védelme, illetve aközött, hogy a vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások elegendő mozgástérrel rendelkezzenek új technológiák, termékek vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez; mivel ez elősegíti a bizalomépítést és stabilitást teremt a beruházások számára; mivel végeredményben minden felelősségi keretnek célul kell kitűznie, hogy jogbiztonságot nyújtson valamennyi fél számára, legyen szó a gyártóról, az üzemeltetőről, az érintett személyről vagy bármely más harmadik félről;

| C. | mivel egy tagállam jogrendszere bizonyos szereplők vonatkozásában kiigazíthatja felelősségi szabályait, illetve bizonyos tevékenységek vonatkozásában szigoríthatja azokat; mivel az objektív felelősség értelmében egy fél felróhatóság hiányában is felelősnek tartható; mivel számos nemzeti deliktuális felelősségi jog értelmében az alperest objektív felelősség terheli, ha olyan, a társadalmat érintő kockázat merül fel, amelyet ezen alperes okozott (például gépjárművek, illetve veszélyes tevékenységek formájában) vagy amelyek fölött nem képes ellenőrzést gyakorolni (mint például állatok), és az sérelem- vagy károkozást eredményez; |
| --- | --- |

C.

mivel egy tagállam jogrendszere bizonyos szereplők vonatkozásában kiigazíthatja felelősségi szabályait, illetve bizonyos tevékenységek vonatkozásában szigoríthatja azokat; mivel az objektív felelősség értelmében egy fél felróhatóság hiányában is felelősnek tartható; mivel számos nemzeti deliktuális felelősségi jog értelmében az alperest objektív felelősség terheli, ha olyan, a társadalmat érintő kockázat merül fel, amelyet ezen alperes okozott (például gépjárművek, illetve veszélyes tevékenységek formájában) vagy amelyek fölött nem képes ellenőrzést gyakorolni (mint például állatok), és az sérelem- vagy károkozást eredményez;

| D. | mivel a mesterségesintelligencia-rendszerekkel (a továbbiakban: MI-rendszer) kapcsolatos felelősségi körök kifejezett kijelölését célként kitűző valamennyi jövőbeli uniós jogalkotási tevékenységet elemzésnek és a tagállamokkal folytatott konzultációnak kell megelőznie arról, hogy a javasolt jogszabályok megfelelnek-e a gazdasági, jogi és szociális feltételeknek; |
| --- | --- |

D.

mivel a mesterségesintelligencia-rendszerekkel (a továbbiakban: MI-rendszer) kapcsolatos felelősségi körök kifejezett kijelölését célként kitűző valamennyi jövőbeli uniós jogalkotási tevékenységet elemzésnek és a tagállamokkal folytatott konzultációnak kell megelőznie arról, hogy a javasolt jogszabályok megfelelnek-e a gazdasági, jogi és szociális feltételeknek;

| E. | mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszer kérdéséről széles körű társadalmi vitát kell folytatni, figyelembe véve valamennyi szóban forgó érdeket, különösen az etikai, jogi, gazdasági és szociális szempontokat, azon félreértések és indokolatlan félelmek elkerülése érdekében, amelyeket ez a technológia okozhat a polgárok körében; mivel az új szabályozási keret valamennyi szereplőre gyakorolt hatásainak hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszer kérdéséről széles körű társadalmi vitát kell folytatni, figyelembe véve valamennyi szóban forgó érdeket, különösen az etikai, jogi, gazdasági és szociális szempontokat, azon félreértések és indokolatlan félelmek elkerülése érdekében, amelyeket ez a technológia okozhat a polgárok körében; mivel az új szabályozási keret valamennyi szereplőre gyakorolt hatásainak hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni;

| F. | mivel az MI-rendszerek fogalma különböző technológiák széles körét foglalja magában, beleértve az egyszerű statisztikákat, a gépi tanulást és a mélytanulást; |
| --- | --- |

F.

mivel az MI-rendszerek fogalma különböző technológiák széles körét foglalja magában, beleértve az egyszerű statisztikákat, a gépi tanulást és a mélytanulást;

| G. | mivel az „automatizált döntéshozatal” kifejezés használatával elkerülhető lenne a mesterséges intelligencia kifejezés esetleges kétértelműsége; mivel az „automatizált döntéshozatal” azt jelenti, hogy a felhasználó a döntést először részben vagy egészben egy szoftver vagy szolgáltatás használata révén egy szervezetre ruházza át; mivel ezt követően ez a szervezet automatikusan végrehajtott döntéshozatali modelleket használ egy művelet felhasználó nevében történő elvégzéséhez, vagy a felhasználó döntéseiről való tájékoztatáshoz a művelet végrehajtása során; |
| --- | --- |

G.

mivel az „automatizált döntéshozatal” kifejezés használatával elkerülhető lenne a mesterséges intelligencia kifejezés esetleges kétértelműsége; mivel az „automatizált döntéshozatal” azt jelenti, hogy a felhasználó a döntést először részben vagy egészben egy szoftver vagy szolgáltatás használata révén egy szervezetre ruházza át; mivel ezt követően ez a szervezet automatikusan végrehajtott döntéshozatali modelleket használ egy művelet felhasználó nevében történő elvégzéséhez, vagy a felhasználó döntéseiről való tájékoztatáshoz a művelet végrehajtása során;

| H. | mivel az MI-rendszerek jelentős jogi kihívások elé állítják a létező felelősségi keretet, és olyan helyzeteket eredményezhetnek, amelyekben átláthatatlanságuk rendkívül költségessé teheti vagy akár el is lehetetlenítheti annak megállapítását, hogy ki kontrollálta az MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, illetve hogy végeredményben mely kód, bevitel vagy adat okozta a kárt okozó üzemeltetést; mivel ez a tényező megnehezítheti a sérelem vagy a kár és az azt okozó magatartás közötti kapcsolat azonosítását, aminek következtében előfordulhat, hogy az áldozatok nem részesülnek megfelelő kártérítésben; |
| --- | --- |

H.

mivel az MI-rendszerek jelentős jogi kihívások elé állítják a létező felelősségi keretet, és olyan helyzeteket eredményezhetnek, amelyekben átláthatatlanságuk rendkívül költségessé teheti vagy akár el is lehetetlenítheti annak megállapítását, hogy ki kontrollálta az MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, illetve hogy végeredményben mely kód, bevitel vagy adat okozta a kárt okozó üzemeltetést; mivel ez a tényező megnehezítheti a sérelem vagy a kár és az azt okozó magatartás közötti kapcsolat azonosítását, aminek következtében előfordulhat, hogy az áldozatok nem részesülnek megfelelő kártérítésben;

| I. | mivel jogi kihívások az MI-rendszerek, valamint más MI-rendszerek és nem MI-rendszerek közötti konnektivitásból, a külső adatoktól való függésükből, a kiberbiztonság megsértéseivel szembeni sebezhetőségükből, valamint abból erednek, hogy többek között a gépi tanulást és a mélytanulási technikákat alkalmazó, egyre önállóbb MI-rendszereket terveznek; |
| --- | --- |

I.

mivel jogi kihívások az MI-rendszerek, valamint más MI-rendszerek és nem MI-rendszerek közötti konnektivitásból, a külső adatoktól való függésükből, a kiberbiztonság megsértéseivel szembeni sebezhetőségükből, valamint abból erednek, hogy többek között a gépi tanulást és a mélytanulási technikákat alkalmazó, egyre önállóbb MI-rendszereket terveznek;

| J. | mivel az MI-rendszerekre vonatkozó, stabil és méltányos kártérítési eljárásokkal kiegészített, megbízható etikai normák segíthetnek e jogi kihívások kezelésében és annak elkerülésében, hogy a felhasználók kevésbé legyenek nyitottak a kialakulóban lévő technológiák elfogadása iránt; mivel a méltányos kártérítési eljárások azt jelentik, hogy minden olyan személynek, aki MI-rendszerek által okozott kárt szenved el, vagy akinek tulajdonában MI-rendszerek által okozott kár keletkezik, azonos mértékű védelemben kell részesülnie, mint más, MI-rendszerek részvétele nélkül bekövetkező esetek károsultjainak; mivel a felhasználónak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a mesterséges intelligenciát használó rendszerek által okozott esetleges károkat megfelelő biztosítás fedezi, és hogy van meghatározott jogorvoslati lehetőség; |
| --- | --- |

J.

mivel az MI-rendszerekre vonatkozó, stabil és méltányos kártérítési eljárásokkal kiegészített, megbízható etikai normák segíthetnek e jogi kihívások kezelésében és annak elkerülésében, hogy a felhasználók kevésbé legyenek nyitottak a kialakulóban lévő technológiák elfogadása iránt; mivel a méltányos kártérítési eljárások azt jelentik, hogy minden olyan személynek, aki MI-rendszerek által okozott kárt szenved el, vagy akinek tulajdonában MI-rendszerek által okozott kár keletkezik, azonos mértékű védelemben kell részesülnie, mint más, MI-rendszerek részvétele nélkül bekövetkező esetek károsultjainak; mivel a felhasználónak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a mesterséges intelligenciát használó rendszerek által okozott esetleges károkat megfelelő biztosítás fedezi, és hogy van meghatározott jogorvoslati lehetőség;

| K. | mivel a jogbiztonság is alapvető feltétele a mesterséges intelligencián alapuló technológia dinamikus fejlődésének és innovációjának, különösen az induló vállalkozások, a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, és a mindennapi életben való gyakorlati alkalmazásának; mivel az induló vállalkozások, a mikro-, kis- és középvállalkozások kulcsfontosságú szerepe – különösen az európai gazdaságban – indokolja a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt; |
| --- | --- |

K.

mivel a jogbiztonság is alapvető feltétele a mesterséges intelligencián alapuló technológia dinamikus fejlődésének és innovációjának, különösen az induló vállalkozások, a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, és a mindennapi életben való gyakorlati alkalmazásának; mivel az induló vállalkozások, a mikro-, kis- és középvállalkozások kulcsfontosságú szerepe – különösen az európai gazdaságban – indokolja a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt;

| L. | mivel az MI-rendszerek sokfélesége és a technológia által jelentett kockázatok sokfélesége megnehezíti az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a kockázatok teljes spektrumának megfelelő egységes megoldást találjanak; mivel e tekintetben olyan megközelítést kell elfogadni, amelyben kísérleteket, kísérleti projekteket és szabályozási tesztkörnyezeteket alkalmaznak olyan arányos és tényeken alapuló megoldások kidolgozására, amelyek szükség esetén konkrét helyzetekre és ágazatokra irányulnak; |
| --- | --- |

L.

mivel az MI-rendszerek sokfélesége és a technológia által jelentett kockázatok sokfélesége megnehezíti az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a kockázatok teljes spektrumának megfelelő egységes megoldást találjanak; mivel e tekintetben olyan megközelítést kell elfogadni, amelyben kísérleteket, kísérleti projekteket és szabályozási tesztkörnyezeteket alkalmaznak olyan arányos és tényeken alapuló megoldások kidolgozására, amelyek szükség esetén konkrét helyzetekre és ágazatokra irányulnak;

Bevezetés

| 1. | úgy véli, hogy az MI-rendszerek társadalomba, munkahelyekre és gazdaságba történő bevezetéséhez fűződő kihívás egyike a jelenlegi politikai napirend legfontosabb kérdéseinek; mivel az MI-alapú technológiák szinte minden ágazatban javíthatnák az életminőségünket, illetve törekedniük kell arra, hogy javítsák az életminőségünket a személyes szférától kezdve (pl. közlekedési ágazat, személyre szabott oktatás, kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek nyújtott támogatás, fitnesz-programok, hitelnyújtás) a munkahelyi környezeten (pl. megterhelő és repetitív feladatok megkönnyítése) át egészen a globális kihívásokig (pl. éghajlatváltozás, egészségügyi ellátás, táplálkozás és logisztika); |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan úgy véli, hogy az MI-rendszerek nyújtotta előnyök hatékony kiaknázása, a velük való potenciális visszaélések megelőzése és az Unión belüli egységes szabályozás hiányának elkerülése érdekében Unió-szerte valamennyi MI-rendszer vonatkozásában elengedhetetlen az elveken alapuló és jövőbiztos jogalkotás; úgy véli, hogy míg a potenciális alkalmazások széles körének vonatkozásában ágazatspecifikus szabályozás kívánatos, a jogi egyértelműség biztosítása, az Unió-szerte egyenlő normák rögzítése, valamint az európai értékek és az állampolgári jogok hatékony védelme érdekében a közös elveken alapuló horizontális és összehangolt jogi keret tűnik szükségesnek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a digitális egységes piacot teljesen harmonizálni kell, mivel a digitális szférát gyors, határokon átnyúló dinamika és nemzetközi adatáramlás jellemzi; úgy véli, hogy az Unió csak következetes és közös szabályok révén érheti el az Unió digitális szuverenitására és az európai digitális innováció élénkítésére irányuló célkitűzéseket, összhangban az innovációs kultúrával; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatos globális verseny már folyamatban van, és hogy az Uniónak tudományos és technológiai potenciáljának kiaknázása révén vezető szerepet kell játszania ebben; határozottan hangsúlyozza, hogy a technológiai fejlődés nem áshatja alá a felhasználóknak a mesterséges intelligenciát használó eszközök és rendszerek által potenciálisan okozott károktól való védelmét; ösztönzi a polgári jogi felelősségre vonatkozó uniós normák nemzetközi szintű előmozdítását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan úgy véli, hogy az MI-rendszerekre vonatkozó új, közös szabályok csak rendelet formáját ölthetik; úgy véli, hogy az MI-rendszerek által okozott sérelem vagy kár esetében felmerülő felelősség kérdése egyike az e kereten belül kezelendő legfontosabb szempontoknak; |
| --- | --- |

5.

Felelősség és mesterséges intelligencia

| 6. | úgy véli, hogy nincs szükség a jól működő felelősségi rendszerek teljes felülvizsgálatára, ugyanakkor az MI-rendszerek összetettsége, konnektivitása, átláthatatlansága, sebezhetősége, azon képessége, hogy frissítések révén módosítható, önálló tanulási képessége és potenciális autonómiája, valamint az érintett szereplők nagy száma jelentős kihívást jelent az uniós és nemzeti felelősségi keret rendelkezéseinek hatékonysága számára; úgy véli, hogy bizonyos koordinált változtatásokra van szükség a felelősségi rendszerek terén azon helyzetek elkerülése érdekében, ahol a sérelmet elszenvedő vagy tulajdonukban kárt szenvedő személyek kártérítés nélkül maradnak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy bár az MI-rendszerek által vezérelt valamennyi fizikai vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat technikai értelemben lehet a sérelem vagy kár közvetlen vagy közvetett oka, azokat majdnem mindig olyasvalaki hozza létre, aki a rendszereket kiépíti, alkalmazza vagy azokba beavatkozik; e tekintetben megjegyzi, hogy nem szükséges jogi személyiséggel felruházni az MI-rendszereket; úgy véli, hogy az MI-rendszerek átláthatatlansága, konnektivitása és autonómiája a gyakorlatban nagyon nehézzé teszi vagy akár el is lehetetlenítheti, hogy az MI-rendszerek bizonyos káros cselekedetei konkrét emberi behatásra vagy tervezési döntésre visszavezethetők legyenek; emlékeztet arra, hogy a széles körben elfogadott felelősségkoncepcióknak megfelelően ugyanakkor elejét lehet venni e buktatónak, ha a teljes értékláncban jelen levő, az MI-rendszert alkotó, karbantartó vagy az azzal kapcsolatos kockázat ellenőrzés alatt tartó különböző személyeket teszik felelőssé; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a termékfelelősségről szóló irányelv 30 éve hatékony eszköznek bizonyul a hibás termékek okozta károkért járó kártérítések kifizettetésére, azonban felül kell vizsgálni a digitális világhoz való hozzáigazítása és a kialakulóban lévő digitális technológiák által jelentett kihívások kezelése érdekében, ezáltal biztosítva a fogyasztók hatékony védelmének magas szintjét, valamint a jogbiztonságot a fogyasztók és a vállalkozások számára, elkerülve ugyanakkor a magas költségeket és kockázatokat a kkv-k és induló vállalkozások számára; sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje, nem kellene-e a termékfelelősségről szóló irányelvet rendeletté alakítani, hogy egyértelműsítse a „termék” fogalommeghatározását annak meghatározása révén, hogy a digitális tartalom és a digitális szolgáltatás annak hatálya alá tartozik-e, továbbá, hogy fontolja meg az olyan fogalmak, mint a „kár”, a „hiba” és a „gyártó” kiigazítását; úgy véli, hogy az Unió-szerte fenntartandó jogbiztonság érdekében a termékfelelősségről szóló irányelv felülvizsgálatát követően a „gyártó” fogalmának magában kell foglalnia az előállítókat, a fejlesztőket, a programozókat, a szolgáltatókat és a backend-üzemeltetőket; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a kialakulóban lévő digitális technológiák által okozott károk tekintetében fennálló bizonyítási teherre vonatkozó szabályok megfordítását egyértelműen meghatározott esetekben és megfelelő értékelést követően; hangsúlyozza azonban annak fontosságát, hogy a naprakésszé tett uniós jogszabály továbbra is olyan világosan meghatározott problémákra korlátozódjon, amelyekre már léteznek megvalósítható megoldások, és ugyanakkor tegye lehetővé a jövőbeli technológiai fejlesztések lefedését, ideértve az ingyenes és nyílt forráskódú szoftvereken alapuló fejlesztéseket is; megjegyzi, hogy a termékfelelősségről szóló irányelvet a hibás MI-rendszerek gyártóival szembeni polgári jogi felelősségi követelések tekintetében továbbra is alkalmazni kellene, amennyiben az MI-rendszer az irányelv értelmében terméknek minősül; kiemeli, hogy a termékfelelősségi keret bármilyen aktualizálásának együtt kell járnia az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) aktualizálásával annak biztosítása érdekében, hogy az MI-rendszerek magukban foglalják a beépített biztonságosság és biztonság elvét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a tagállamok felróhatóságon alapuló létező deliktuális felelősségi joga a legtöbb esetben megfelelő szintű védelmet biztosít azon személyek számára, akiknek beavatkozó harmadik felek, például hekkerek okoznak kárt, vagy akiknek a tulajdonában ilyen harmadik felek tesznek kárt, mivel a beavatkozás rendszeresen felróhatóságon alapuló cselekménynek minősül; megjegyzi, hogy kizárólag csak konkrét esetekben – ideértve azokat az eseteket is, amikor a harmadik fél felderíthetetlen vagy pénzeszközökkel nem rendelkezik – tűnnek szükségesnek további felelősség szabályok a létező nemzeti deliktuális felelősségi jog kiegészítéseként; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli ezért, hogy helyénvaló, ha ez a jelentés az MI-rendszerek üzemeltetőjével szembeni, polgári jogi felelősségen alapuló követelésekre összpontosít; kijelenti, hogy az üzemeltető felelősségét az a tény indokolja, hogy ő kontrollálja az MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, hasonlóan egy gépkocsi tulajdonosához; úgy véli, hogy az MI-rendszerek összetettsége és konnektivitása miatt sok esetben az üzemeltető lesz az érintett személy számára látható első kapcsolattartó; |
| --- | --- |

10.

Az üzemeltető felelőssége

| 11. | úgy véli, hogy az üzemeltetőt is magukban foglaló felelősségi szabályoknak ki kell terjedniük az MI-rendszerek mindenfajta üzemeltetésére, függetlenül attól, hogy hol, illetve hogy fizikálisan vagy virtuálisan üzemelnek-e; megjegyzi ugyanakkor, hogy a nyilvános helyeken történő üzemelés, amelyek számos személy számára kockázatot jelentenek, olyan eseteknek tekintendők, amelyek további megfontolást igényelnek; úgy véli, hogy a potenciális sérültek vagy károsultak sokszor nem tudnak az üzemelésről, és élnek szerződéses felelősségen alapuló igénnyel az üzemeltetővel szemben; megjegyzi, hogy sérelem vagy kár felmerültekor az ilyen személyek csak felróhatóságon alapuló felelősségi igénnyel élhetnek, és esetleg nehezen bizonyítják az MI-rendszer üzemeltetőjének felróhatóságát, ezért az ilyen kártérítési igények sikertelennek bizonyulhatnak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy helyénvaló úgy tekinteni, hogy az üzemeltető fogalma lefedi mind a frontend-, mind a backend-üzemeltetőt, amennyiben ez utóbbi nem tartozik a termékfelelősségről szóló irányelv hatálya alá; megjegyzi, hogy a frontend-üzemeltetőt olyan természetes vagy jogi személyként kell meghatározni, aki vagy amely bizonyos mértékben kontrollálja az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázatot, és élvezi az MI-rendszer üzemeltetéséből előnyöket; kijelenti, hogy a backend-üzemeltetőt olyan természetes vagy jogi személyként kell meghatározni, aki folyamatosan meghatározza a technológia jellemzőit, biztosítja az adatokat és az alapvető backend-támogató szolgáltatásokat, és ezért bizonyos fokú ellenőrzést gyakorol az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett; úgy véli, hogy az ellenőrzés gyakorlása az üzemeltető minden olyan intézkedését jelenti, amely befolyásolja az MI-rendszer üzemelését, és ezáltal azt, hogy az milyen mértékben teszi ki a harmadik feleket az esetleges kockázatoknak; úgy véli, hogy ezek a tevékenységek hatással lehetnek egy MI-rendszer üzemelési módjára annak kezdetétől a végéig, azáltal, hogy meghatározzák a bevitelt, a hozadékot vagy az eredményeket, vagy megváltoztatnak bizonyos funkciókat vagy folyamatokat az MI-rendszerben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy bizonyos helyzetekben egynél több üzemeltető is lehet, például egy frontend-üzemeltető és egy backend-üzemeltető; úgy véli, hogy ilyen esetben minden üzemeltető egyetemleges felelősséggel tartozik, ugyanakkor jogukban áll egymás ellen arányosan eljárást kezdeményezni; úgy véli, hogy a felelősség arányát az alapján kell meghatározni, hogy az üzemeltetők milyen fokú ellenőrzést gyakorolnak az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett; úgy véli, hogy javítani kell a termékek nyomon követhetőségét a különböző szakaszokban részt vevők jobb azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

Különböző kockázatokra különböző felelősségi szabályok

| 14. | elismeri, hogy a felelősség tekintetében meghatározó tényező azon MI-rendszer típusa, amely fölött az üzemeltető ellenőrzést gyakorol; megjegyzi, hogy egy eredendően magas kockázatú és autonóm módon cselekvő MI-rendszer potenciálisan sokkal nagyobb mértékben jelent veszélyt a társadalomra; úgy véli, hogy az MI-rendszerek által a létező polgári jogi felelősségi rendszerek számára támasztott jogi kihívások alapján észszerűnek tűnik egy közös, objektív felelősségi rendszer létrehozása e magas kockázatú, autonóm MI-rendszerek számára; hangsúlyozza, hogy egy ilyen, akár több kockázati szintet is magában foglaló kockázatalapú megközelítésnek egyértelmű kritériumokon és a magas kockázat megfelelő meghatározásán kell alapulnia, és biztosítania kell a jogbiztonságot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy egy MI-rendszer magas kockázatot jelent, ha annak autonóm üzemelése során jelentős kockázat áll fenn, hogy egy vagy több személy számára véletlenszerűen, és észszerűen nem feltételezhető módon kárt okoz; úgy véli, hogy annak meghatározásakor, hogy egy MI-rendszer magas kockázattal jár-e, azt is figyelembe kell venni, hogy mely ágazatban várhatók jelentős kockázatok, valamint az elvégzett tevékenységek jellegét is; úgy véli, hogy e kockázat jelentősége a lehetségesen okozott kár súlyossága, annak valószínűsége, hogy a kockázat sérelmet vagy kárt okoz, és az MI-rendszer használatának módja közötti kölcsönhatástól függ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | javasolja, hogy valamennyi magas kockázatú MI-rendszer tételes felsorolása szerepeljen a javasolt rendelet mellékletében; elismeri, hogy a gyors technológiai fejlődésre és a szükséges technikai szakértelemre tekintettel a Bizottságnak késedelem nélkül, de legalább hathavonta felül kell vizsgálnia az említett mellékletet, és szükséges esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén módosítania kell azt; úgy véli, hogy a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie egy újonnan létrehozandó, a meglévő prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottsághoz vagy a gépjárművekkel foglalkozó Műszaki Bizottsághoz hasonló állandó bizottsággal, amely a tagállamok nemzeti szakértőiből és érdekelt felekből áll; úgy véli, hogy a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport kiegyensúlyozott tagsági aránya példát mutathat az érdekelt felek csoportjának kialakításához, etikai szakértők, antropológusok, szociológusok és mentális egészségügyi szakemberek bevonása révén; úgy véli továbbá, hogy az Európai Parlamentnek tanácsadó szakértőket kellene kijelölnie az újonnan létrehozott állandó bizottságba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencián alapuló technológiák fejlesztése rendkívül dinamikus és folyamatosan gyorsul; hangsúlyozza, hogy a felhasználók megfelelő védelmének biztosítása érdekében gyorsított megközelítésre van szükség az európai piacon forgalomba hozott MI-rendszereket használó új eszközök és rendszerek elemzéséhez a lehetséges kockázatok tekintetében; javasolja, hogy e tekintetben minden eljárást a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsítsenek; javasolja továbbá, hogy a Bizottság arra irányuló értékelése, hogy egy MI-rendszer magas kockázatot jelent-e, a termékbiztonsági értékeléssel egy időben kezdődjön el az olyan helyzet elkerülése érdekében, hogy egy magas kockázatú MI-rendszer már piaci jóváhagyásra került, de még nem minősítették magas kockázatúnak, és így kötelező biztosítási fedezet nélkül üzemel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vizsgálatot végző hatóság bizonyítékok gyűjtése céljából hogyan férhet hozzá a magas kockázatú MI-rendszerekről gyűjtött, rögzített vagy tárolt adatokhoz és használhatja fel azokat az adott MI-rendszer által okozott sérelem vagy kár esetén, valamint hogyan javítható az ilyen adatok nyomon követhetősége és ellenőrizhetősége, figyelembe véve az alapvető jogokat és a magánélethez való jogot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kijelenti, hogy a tagállamok objektív felelősségi rendszereivel összhangban a javasolt rendeletnek a fontos, jogszabály által védett jogok – például az élethez, az egészséghez, a testi épséghez és a tulajdonhoz való jog – megsértésére kell kiterjednie, és meg kell határoznia a kártérítés összegét és mértékét, valamint az elévülési időt; úgy véli, hogy a javasolt rendeletnek az uniós felelősségi jogban harmonizált küszöbértéket meghaladó, ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező jelentős nem vagyoni kárra is ki kell terjednie, ami egyensúlyt teremt az érintett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése és más érintett személyek érdekei között; sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje újra és igazítsa ki az uniós jogban szereplő kártérítési küszöbértékeket; úgy véli, hogy a Bizottságnak alaposan elemeznie kell az összes tagállam jogi hagyományait és a nem vagyoni kár megtérítését biztosító hatályos nemzeti jogszabályait annak értékelése érdekében, hogy szükséges-e a nem vagyoni kár belefoglalása a mesterséges intelligenciára vonatkozó jogalkotási aktusokba, és hogy ez ellentétes-e a meglévő uniós jogi kerettel vagy aláássa-e a tagállamok nemzeti jogát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy valamennyi olyan, MI-rendszer által vezérelt tevékenységnek, eszköznek vagy folyamatnak, amely sérelmet vagy kárt okoz, de a javasolt rendelet mellékletében nem szerepel, továbbra is felróhatóságon alapuló felelősség hatálya alá kell tartoznia; úgy véli, hogy az érintett személyt ugyanakkor megilleti az üzemeltető felróhatóságának vélelme, aki ugyanakkor mentesülhet a felelősség alól annak bizonyítása révén, hogy betartotta gondossági kötelezettségét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy egy olyan MI-rendszer, amelyet a Bizottság és az újonnan létrehozott állandó bizottság még nem értékelt, és ezért még nem minősül magas kockázatúnak és nem szerepel a javasolt rendelet mellékletében foglalt jegyzékben, a 20. bekezdésben előírt rendszer alóli kivételként objektív felelősséggel kell, hogy bírjon, amennyiben súlyos sérelmet vagy kárt okozó, ismétlődő eseményeket okoz; megjegyzi, hogy amennyiben ez a helyzet, a Bizottságnak indokolatlan késedelem nélkül értékelnie kell az említett melléklet felülvizsgálatának szükségességét is annak érdekében, hogy a szóban forgó MI-rendszert felvegyék a jegyzékbe; úgy véli, hogy amennyiben ezen értékelést követően a Bizottság úgy dönt, hogy felveszi ezt az MI-rendszert a jegyzékbe, e felvételnek visszaható hatállyal kell bírnia az adott MI-rendszer által súlyos sérelmet vagy kárt okozó első bizonyított esemény időpontjától kezdődően; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy szükség van-e uniós szintű jogi rendelkezésekre a szerződésekkel kapcsolatban a felelősség alóli mentességre vonatkozó záradékok elkerülése érdekében, többek között a vállalkozások közötti, illetve a vállalkozások és az igazgatás közötti kapcsolatokban; |
| --- | --- |

22.

Biztosítások és MI-rendszerek

| 23. | úgy véli, hogy a felelősségi körök meghatározása egyike a legfontosabb tényezőknek, amelyek meghatározzák az új technológiák, termékek és szolgáltatások sikerét; megjegyzi, hogy a felelősségi körök megfelelő meghatározása ahhoz is elengedhetetlen, hogy a nyilvánosságot biztosítsák afelől, hogy az új technológia a sérelem- vagy károkozás, illetve az érintett személyek jogi követeléseinek lehetősége ellenére is megbízható; megjegyzi ugyanakkor, hogy ez a szabályozási rendszer az MI-rendszerek előnyeinek kiaknázására és bővítésére összpontosít, szilárd biztosítékok bevezetése mellett; |
| --- | --- |

23.

| 24. | az a véleménye, hogy a sérelem- vagy károkozás jelentős kockázata alapján és a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) figyelembevételével a javasolt rendelet mellékletében felsorolt magas kockázatú MI-rendszerek valamennyi üzemeltetőjének rendelkeznie kell felelősségbiztosítással; úgy véli, hogy az ilyen, magas kockázatú MI-rendszerekre vonatkozó kötelező biztosítási rendszernek fedeznie kell a kártérítés összegét és mértékét, amelyeket a javasolt rendelet határoz meg; tudatában van annak, hogy az ilyen típusú technológia jelenleg nagyon ritka, mivel magas fokú önálló döntéshozatalt feltételez, és ezért a jelenlegi megbeszélések többnyire jövőorientáltak; ugyanakkor úgy véli, hogy a kockázatokkal kapcsolatos bizonytalanság miatt a biztosítási díjak nem lehetnek mértéktelenül magasak, mivel ekkor akadályoznák a kutatást és az innovációt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy egy közpénzekből finanszírozott európai szintű kártérítési mechanizmus nem megfelelő módja az esetleges biztosítási hézagok kitöltésének; úgy véli, hogy az MI-rendszerekhez kapcsolódó kockázatokra vonatkozó adatok hiánya és a jövőbeli fejleményekkel kapcsolatos bizonytalanság megnehezíti a biztosítási ágazat számára, hogy módosított vagy új biztosítási termékeket dolgozzon ki; úgy véli, hogy a kötelező biztosítás kialakításának teljes egészében a piacra bízása valószínűleg egyenmegoldáson alapuló megközelítést eredményez, aránytalanul magas díjakkal és rossz ösztönzőkkel, ami arra ösztönzi az üzemeltetőket, hogy a legjobb fedezet helyett a legolcsóbb biztosítást válasszák, és ami akadályozná a kutatást és az innovációt; úgy véli, hogy a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a biztosítási ágazattal annak megállapítása érdekében, hogy az adatok és az innovatív modellek hogyan használhatók fel a megfizethető áron megfelelő fedezetet nyújtó biztosítások létrehozására; |
| --- | --- |

25.

Záró megfontolások

| 26. | arra kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke alapján – az ezen állásfoglalás mellékletében közölt részletes ajánlások nyomán – terjesszen elő egy, az MI-rendszerek üzemeltetésére vonatkozó felelősségről szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

27.

o

o o

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 210., 1985.8.7., 29. o.

1

(2)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

2

(3)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

3

(4)  HL L 117., 2017.5.5., 1. o.

4

(5)  HL L 252., 2018.10.8., 1. o.

5

(6)  HL L 136., 2019.5.22., 1. o.

6

(7)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

7

(8)  HL C 252., 2018.7.18., 239. o.

8

(9)  HL C 307., 2018.8.30., 163. o.

9

(10)  HL C 433., 2019.12.23., 86. o.

10

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0081.

11

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0032.

12

(13)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2020)654178

13

(14)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/563501/EPRS_STU(2016)563501(ANN)_EN.pdf

14

(15)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571379/IPOL_STU(2016)571379_EN.pdf

15

(16)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

16

(17)  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

17

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

RÉSZLETES AJÁNLÁSOK EGY, A MESTERSÉGESINTELLIGENCIA-RENDSZEREK ÜZEMELTETÉSÉRE VONATKOZÓ FELELŐSSÉGRŐL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELET KIDOLGOZÁSÁHOZ

A.   A JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

Ez a jelentés a digitalizáció egy fontos vonatkozására irányul, amelyet határokon átnyúló tevékenységek, a globális verseny és alapvető társadalmi megfontolások formálnak. A következő alapelveknek kell iránymutatásul szolgálniuk:

| 1. | A valódi digitális egységes piac teljes, rendelet által szabályozott harmonizációt kíván. |
| --- | --- |

1.

A valódi digitális egységes piac teljes, rendelet által szabályozott harmonizációt kíván.

| 2. | A mesterségesintelligencia-rendszerek (MI-rendszerek) fejlesztése által támasztott új jogi kihívásokat kezelni kell azáltal, hogy maximális jogbiztonságot hoznak létre a felelősségi lánc mentén, beleértve a gyártót, az üzemeltetőt, az érintett személyt és minden más harmadik felet. |
| --- | --- |

2.

A mesterségesintelligencia-rendszerek (MI-rendszerek) fejlesztése által támasztott új jogi kihívásokat kezelni kell azáltal, hogy maximális jogbiztonságot hoznak létre a felelősségi lánc mentén, beleértve a gyártót, az üzemeltetőt, az érintett személyt és minden más harmadik felet.

| 3. | Tartózkodni kell a túlszabályozástól és a bürokratikus terhektől, mivel az akadályozhatja a mesterséges intelligenciával kapcsolatos európai innovációt, különösen abban az esetben, ha a technológiát, terméket vagy szolgáltatást kkv-k vagy induló innovatív vállalkozások fejlesztik. |
| --- | --- |

3.

Tartózkodni kell a túlszabályozástól és a bürokratikus terhektől, mivel az akadályozhatja a mesterséges intelligenciával kapcsolatos európai innovációt, különösen abban az esetben, ha a technológiát, terméket vagy szolgáltatást kkv-k vagy induló innovatív vállalkozások fejlesztik.

| 4. | A mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi szabályoknak egyensúlyt kell teremteniük egyrészt a társadalom védelme, másrészt az innovációba, különösen az MI-rendszerekbe történő beruházásra irányuló üzleti ösztönzők között. |
| --- | --- |

4.

A mesterséges intelligenciára vonatkozó polgári jogi felelősségi szabályoknak egyensúlyt kell teremteniük egyrészt a társadalom védelme, másrészt az innovációba, különösen az MI-rendszerekbe történő beruházásra irányuló üzleti ösztönzők között.

| 5. | A jól működő létező felelősségi rendszerek helyettesítése helyett inkább néhány szükséges változtatást kellene eszközölni új és jövőorientált elképzelések bevezetésével. |
| --- | --- |

5.

A jól működő létező felelősségi rendszerek helyettesítése helyett inkább néhány szükséges változtatást kellene eszközölni új és jövőorientált elképzelések bevezetésével.

| 6. | A jövőbeli rendeletjavaslat és a termékfelelősségről szóló irányelv az MI-rendszerekre vonatkozó közös felelősségi keret két pillére, amelyek valamennyi politikai szereplő szoros együttműködését és összehangolását igénylik uniós és nemzeti szinten. |
| --- | --- |

6.

A jövőbeli rendeletjavaslat és a termékfelelősségről szóló irányelv az MI-rendszerekre vonatkozó közös felelősségi keret két pillére, amelyek valamennyi politikai szereplő szoros együttműködését és összehangolását igénylik uniós és nemzeti szinten.

| 7. | A polgárok számára azonos szintű védelmet és jogokat kell biztosítani, függetlenül attól, hogy a kárt egy MI-rendszer okozta-e, vagy hogy a károkozás fizikálisan vagy virtuálisan történt-e, hogy nőjön az új technológiába vetett bizalmuk. |
| --- | --- |

7.

A polgárok számára azonos szintű védelmet és jogokat kell biztosítani, függetlenül attól, hogy a kárt egy MI-rendszer okozta-e, vagy hogy a károkozás fizikálisan vagy virtuálisan történt-e, hogy nőjön az új technológiába vetett bizalmuk.

| 8. | A jövőbeli rendeletjavaslatban mind a vagyoni, mind a nem vagyoni károkat figyelembe kell venni. Többek között a mesterséges intelligencia és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i közleménye alapján az Európai Bizottság felkérést kap arra, hogy alaposan elemezze valamennyi tagállam jogi hagyományait, valamint a nem vagyoni kár megtérítését biztosító hatályos jogszabályi rendelkezéseket annak értékelése érdekében, hogy a nem vagyoni kár belefoglalása a jövőbeli rendeletjavaslatba jogilag megalapozott-e és az érintett személy szempontjából szükséges-e. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Parlament szerint a jelentős nem vagyoni kárt figyelembe kell venni, ha az érintett személy jelentős, azaz ellenőrizhető gazdasági veszteséget szenved el. |
| --- | --- |

8.

A jövőbeli rendeletjavaslatban mind a vagyoni, mind a nem vagyoni károkat figyelembe kell venni. Többek között a mesterséges intelligencia és a robotika biztonsági és felelősségi vonatkozásairól szóló, 2020. február 19-i közleménye alapján az Európai Bizottság felkérést kap arra, hogy alaposan elemezze valamennyi tagállam jogi hagyományait, valamint a nem vagyoni kár megtérítését biztosító hatályos jogszabályi rendelkezéseket annak értékelése érdekében, hogy a nem vagyoni kár belefoglalása a jövőbeli rendeletjavaslatba jogilag megalapozott-e és az érintett személy szempontjából szükséges-e. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Parlament szerint a jelentős nem vagyoni kárt figyelembe kell venni, ha az érintett személy jelentős, azaz ellenőrizhető gazdasági veszteséget szenved el.

B.   A KÉRT JAVASLAT SZÖVEGE

Javaslat –

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a mesterségesintelligencia-rendszerek üzemeltetésére vonatkozó felelősségről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A „felelősség” fogalma fontos kettős szerepet játszik mindennapjainkban: egyrészt biztosítja, hogy a személy, akit sérelem vagy kár ért, kártérítést igényelhessen a sérelemért vagy kárért bizonyítottan felelős féltől, másrészt pedig gazdasági ösztönzőket nyújt a személyek számára, hogy eleve elkerüljék a sérelem- vagy károkozást. Minden jövőorientált felelősségi keretnek bizalmat kell ébresztenie a termékek és a szolgáltatások, köztük a kialakulóban lévő digitális technológia – mint a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika – biztonságát, megbízhatóságát és következetességét illetően, hogy egyensúlyt teremthessen a sérelem vagy kár potenciális áldozatainak hatékony védelme, és ezzel egy időben a lehetséges új technológiák, termékek és szolgáltatások fejlesztéséhez szükséges elegendő mozgástér biztosítása között. |
| --- | --- |

(1)

A „felelősség” fogalma fontos kettős szerepet játszik mindennapjainkban: egyrészt biztosítja, hogy a személy, akit sérelem vagy kár ért, kártérítést igényelhessen a sérelemért vagy kárért bizonyítottan felelős féltől, másrészt pedig gazdasági ösztönzőket nyújt a személyek számára, hogy eleve elkerüljék a sérelem- vagy károkozást. Minden jövőorientált felelősségi keretnek bizalmat kell ébresztenie a termékek és a szolgáltatások, köztük a kialakulóban lévő digitális technológia – mint a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és a robotika – biztonságát, megbízhatóságát és következetességét illetően, hogy egyensúlyt teremthessen a sérelem vagy kár potenciális áldozatainak hatékony védelme, és ezzel egy időben a lehetséges új technológiák, termékek és szolgáltatások fejlesztéséhez szükséges elegendő mozgástér biztosítása között.

| (2) | Különösen az új termékek és szolgáltatások életciklusának kezdetén – az előzetes teszteléseket követően – a felhasználó és a harmadik felek bizonyos fokig ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy valami nem működik megfelelően. Ez a kísérletalapú folyamat ugyanakkor kulcsszerepet tölt be a technikai fejlődés elősegítésében, amely nélkül legtöbb technológiánk nem létezne. Ezidáig az új termékekkel és szolgáltatásokkal járó kockázatokat erős termékbiztonsági jogszabályokkal és felelősségi szabályokkal megfelelően mérsékelték. |
| --- | --- |

(2)

Különösen az új termékek és szolgáltatások életciklusának kezdetén – az előzetes teszteléseket követően – a felhasználó és a harmadik felek bizonyos fokig ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy valami nem működik megfelelően. Ez a kísérletalapú folyamat ugyanakkor kulcsszerepet tölt be a technikai fejlődés elősegítésében, amely nélkül legtöbb technológiánk nem létezne. Ezidáig az új termékekkel és szolgáltatásokkal járó kockázatokat erős termékbiztonsági jogszabályokkal és felelősségi szabályokkal megfelelően mérsékelték.

| (3) | A mesterséges intelligencia elterjedése ugyanakkor jelentős kihívás elé állítja a létező felelősségi kereteket. Az MI-rendszerek mindennapi életünkben való használata olyan helyzeteket eredményez majd, amelyekben az átláthatatlanság (a „fekete doboz” jelleg), valamint az életciklusukba beavatkozó számos szereplő rendkívül költségessé teszi, vagy akár el is lehetetlenítheti annak megállapítását, hogy ki kontrollálta a szóban forgó MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, illetve hogy mely kód vagy bevitel okozta a sérelmet okozó üzemelést. E nehézséget tovább súlyosbítja az MI-rendszerek, valamint más MI-rendszerek és nem MI-rendszerek közötti konnektivitás, a külső adatoktól való függés, a kiberbiztonság megsértéseivel szembeni sebezhetőség, valamint az MI-rendszerek gépi tanulási és mélytanulási képességeknek köszönhető növekvő autonómiája. Ezen összetett jellemzőkön és potenciális sebezhetőségeken túl az MI-rendszerek használatával súlyos kárt is lehet okozni, például az emberi méltóság és az európai értékek és szabadságok megsértését azáltal, hogy egyéneket akaratuk ellenére nyomon követnek, társadalmi kreditrendszereket vezetnek be, részrehajló döntéseket hoznak az egészségbiztosítás, a hitelnyújtás, a bírósági végzések, a munkaerő-felvétel vagy a munkaügy terén, vagy halált okozó autonóm fegyverrendszereket hoznak létre. |
| --- | --- |

(3)

A mesterséges intelligencia elterjedése ugyanakkor jelentős kihívás elé állítja a létező felelősségi kereteket. Az MI-rendszerek mindennapi életünkben való használata olyan helyzeteket eredményez majd, amelyekben az átláthatatlanság (a „fekete doboz” jelleg), valamint az életciklusukba beavatkozó számos szereplő rendkívül költségessé teszi, vagy akár el is lehetetlenítheti annak megállapítását, hogy ki kontrollálta a szóban forgó MI-rendszerrel kapcsolatos kockázatot, illetve hogy mely kód vagy bevitel okozta a sérelmet okozó üzemelést. E nehézséget tovább súlyosbítja az MI-rendszerek, valamint más MI-rendszerek és nem MI-rendszerek közötti konnektivitás, a külső adatoktól való függés, a kiberbiztonság megsértéseivel szembeni sebezhetőség, valamint az MI-rendszerek gépi tanulási és mélytanulási képességeknek köszönhető növekvő autonómiája. Ezen összetett jellemzőkön és potenciális sebezhetőségeken túl az MI-rendszerek használatával súlyos kárt is lehet okozni, például az emberi méltóság és az európai értékek és szabadságok megsértését azáltal, hogy egyéneket akaratuk ellenére nyomon követnek, társadalmi kreditrendszereket vezetnek be, részrehajló döntéseket hoznak az egészségbiztosítás, a hitelnyújtás, a bírósági végzések, a munkaerő-felvétel vagy a munkaügy terén, vagy halált okozó autonóm fegyverrendszereket hoznak létre.

| (4) | Fontos hangsúlyozni, hogy az MI-rendszerek alkalmazásának előnyei messze felülmúlják majd azok hátrányait. E rendszerek segíteni fognak az éghajlatváltozás elleni küzdelem hatékonyabbá tételében, az orvosi vizsgálatok és a munkafeltételek javításában, a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak társadalmi beilleszkedésében, valamint mindenfajta tanuló személyre szabott oktatásának biztosításában. A különféle technológiai lehetőségek kihasználása és az emberek MI-rendszerek használatába vetett bizalmának növelése érdekében – és a sérelmes helyzetek megelőzésével egy időben – a legmegfelelőbb utat a stabil és méltányos kártérítési eljárásokkal kiegészített, megbízható etikai normák jelentik. |
| --- | --- |

(4)

Fontos hangsúlyozni, hogy az MI-rendszerek alkalmazásának előnyei messze felülmúlják majd azok hátrányait. E rendszerek segíteni fognak az éghajlatváltozás elleni küzdelem hatékonyabbá tételében, az orvosi vizsgálatok és a munkafeltételek javításában, a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak társadalmi beilleszkedésében, valamint mindenfajta tanuló személyre szabott oktatásának biztosításában. A különféle technológiai lehetőségek kihasználása és az emberek MI-rendszerek használatába vetett bizalmának növelése érdekében – és a sérelmes helyzetek megelőzésével egy időben – a legmegfelelőbb utat a stabil és méltányos kártérítési eljárásokkal kiegészített, megbízható etikai normák jelentik.

| (5) | A biztonsági szabályok megsértésének ellensúlyozásához megfelelő felelősségi rendszerre is szükség van. Az ebben a rendeletben meghatározott felelősségi rendszernek azonban valamennyi szóban forgó érdeket figyelembe kell vennie. Bármilyen új szabályozási keret által a kkv-kra és az induló vállalkozásokra gyakorolt hatások hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni. Ezen vállalkozások kulcsfontosságú szerepe az európai gazdaságban indokolttá teszi a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt. Másrészről az MI-rendszerek által okozott sérelmek és károk károsultjai számára biztosítani kell a jogorvoslathoz, valamint az általuk elszenvedett sérelmekkel és károkkal összefüggő teljes kártérítéshez való jogot. |
| --- | --- |

(5)

A biztonsági szabályok megsértésének ellensúlyozásához megfelelő felelősségi rendszerre is szükség van. Az ebben a rendeletben meghatározott felelősségi rendszernek azonban valamennyi szóban forgó érdeket figyelembe kell vennie. Bármilyen új szabályozási keret által a kkv-kra és az induló vállalkozásokra gyakorolt hatások hatásvizsgálat keretében történő alapos vizsgálatát a további jogalkotási lépések előfeltételének kell tekinteni. Ezen vállalkozások kulcsfontosságú szerepe az európai gazdaságban indokolttá teszi a szigorúan arányos megközelítést, amely lehetővé teszi számukra a fejlődést és az innovációt. Másrészről az MI-rendszerek által okozott sérelmek és károk károsultjai számára biztosítani kell a jogorvoslathoz, valamint az általuk elszenvedett sérelmekkel és károkkal összefüggő teljes kártérítéshez való jogot.

| (6) | A létező jogi keretben szükséges bármely változtatásnak annak tisztázásával kell kezdődnie, hogy az MI-rendszerek sem jogi személyiséggel, sem emberi lelkiismerettel nem rendelkeznek, és kizárólagos feladatuk az emberiség szolgálata. Sok MI-rendszer nem különbözik jelentősen más technológiáktól, amelyek néha még összetettebb szoftvereken alapulnak. Végeredményben az MI-rendszerek nagy többségét arra használják, hogy triviális feladatokat lássanak el úgy, hogy a társadalom számára semmilyen, vagy csak minimális kockázatot jelentenek. Az „automatizált döntéshozatal” kifejezés használatával elkerülhető lenne a mesterséges intelligencia kifejezés esetleges kétértelműsége. A kifejezés olyan helyzetet ír le, amelyben a felhasználó a döntést először részben vagy egészben egy szoftver vagy szolgáltatás használata révén egy szervezetre ruházza át. Ez a szervezet aztán a felhasználó nevében automatikusan végrehajtott döntéshozatali modelleket használ egy művelet elvégzéséhez, vagy a felhasználó döntéséről való tájékoztatáshoz a művelet végrehajtása során. |
| --- | --- |

(6)

A létező jogi keretben szükséges bármely változtatásnak annak tisztázásával kell kezdődnie, hogy az MI-rendszerek sem jogi személyiséggel, sem emberi lelkiismerettel nem rendelkeznek, és kizárólagos feladatuk az emberiség szolgálata. Sok MI-rendszer nem különbözik jelentősen más technológiáktól, amelyek néha még összetettebb szoftvereken alapulnak. Végeredményben az MI-rendszerek nagy többségét arra használják, hogy triviális feladatokat lássanak el úgy, hogy a társadalom számára semmilyen, vagy csak minimális kockázatot jelentenek. Az „automatizált döntéshozatal” kifejezés használatával elkerülhető lenne a mesterséges intelligencia kifejezés esetleges kétértelműsége. A kifejezés olyan helyzetet ír le, amelyben a felhasználó a döntést először részben vagy egészben egy szoftver vagy szolgáltatás használata révén egy szervezetre ruházza át. Ez a szervezet aztán a felhasználó nevében automatikusan végrehajtott döntéshozatali modelleket használ egy művelet elvégzéséhez, vagy a felhasználó döntéséről való tájékoztatáshoz a művelet végrehajtása során.

| (7) | Mindazonáltal léteznek olyan technológiákon, például neurális hálókon és mélytanulási folyamatokon alapuló MI-rendszerek, amelyeket kritikus feladatokra fejlesztenek ki és alkalmaznak. Átláthatatlanságuk és autonómiájuk rendkívül megnehezítheti bizonyos cselekedetek konkrét, tervezésük vagy üzemeltetésük során hozott emberi döntésekre való visszavezetését. Egy ilyen MI-rendszer üzemeltetője például érvelhet úgy, hogy a sérelmet vagy kárt okozó fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat az ő ellenőrzési körén kívül esett, mivel azt MI-rendszerének autonóm üzemelése okozta. Továbbá az autonóm MI-rendszer puszta üzemelése nem szolgáltathat alapot a kártérítési követelés elfogadására. Ezért előfordulhatnak olyan felelősségi esetek, amikor a felelősség megosztása méltánytalan vagy nem hatékony, vagy amikor az MI-rendszer okozta sérelmet vagy kárt elszenvedő személy nem tudja bizonyítani a gyártó, egy beavatkozó harmadik fél vagy az üzemeltető felróhatóságát, és nem jut kártérítéshez. |
| --- | --- |

(7)

Mindazonáltal léteznek olyan technológiákon, például neurális hálókon és mélytanulási folyamatokon alapuló MI-rendszerek, amelyeket kritikus feladatokra fejlesztenek ki és alkalmaznak. Átláthatatlanságuk és autonómiájuk rendkívül megnehezítheti bizonyos cselekedetek konkrét, tervezésük vagy üzemeltetésük során hozott emberi döntésekre való visszavezetését. Egy ilyen MI-rendszer üzemeltetője például érvelhet úgy, hogy a sérelmet vagy kárt okozó fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat az ő ellenőrzési körén kívül esett, mivel azt MI-rendszerének autonóm üzemelése okozta. Továbbá az autonóm MI-rendszer puszta üzemelése nem szolgáltathat alapot a kártérítési követelés elfogadására. Ezért előfordulhatnak olyan felelősségi esetek, amikor a felelősség megosztása méltánytalan vagy nem hatékony, vagy amikor az MI-rendszer okozta sérelmet vagy kárt elszenvedő személy nem tudja bizonyítani a gyártó, egy beavatkozó harmadik fél vagy az üzemeltető felróhatóságát, és nem jut kártérítéshez.

| (8) | Mindazonáltal mindig egyértelműnek kell lennie, hogy aki az MI-rendszert létrehozza, karbantartja, kontrollálja, vagy abba beavatkozik, felelőssé tehető a tevékenység, eszköz vagy folyamat által okozott sérelemért vagy kárért. Ez az igazságosság általános és széles körben elfogadott felelősségfogalmain alapul, amelyek értelmében a társadalomra nézve kockázatot létrehozó vagy fenntartó személy felelősséggel tartozik, ha e kockázat sérelmet vagy kárt okoz, ezért előzetesen minimalizálnia kell a kockázatot vagy utólag kártérítést kell nyújtania a felmerült kockázatért. Ennélfogva az MI-rendszerek elterjedése nem teszi szükségessé a felelősségi szabályok teljes felülvizsgálatát Unió-szerte. A létező jogszabályok bizonyos kiigazításai, valamint jól súlyozott és célzott új rendelkezések bevezetése elegendő lenne az MI-vel kapcsolatos kihívások kezelésére, a szabályozás széttöredezettségének megelőzése és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos polgári jogi felelősségre vonatkozó jogszabályok uniós szintű harmonizációjának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Mindazonáltal mindig egyértelműnek kell lennie, hogy aki az MI-rendszert létrehozza, karbantartja, kontrollálja, vagy abba beavatkozik, felelőssé tehető a tevékenység, eszköz vagy folyamat által okozott sérelemért vagy kárért. Ez az igazságosság általános és széles körben elfogadott felelősségfogalmain alapul, amelyek értelmében a társadalomra nézve kockázatot létrehozó vagy fenntartó személy felelősséggel tartozik, ha e kockázat sérelmet vagy kárt okoz, ezért előzetesen minimalizálnia kell a kockázatot vagy utólag kártérítést kell nyújtania a felmerült kockázatért. Ennélfogva az MI-rendszerek elterjedése nem teszi szükségessé a felelősségi szabályok teljes felülvizsgálatát Unió-szerte. A létező jogszabályok bizonyos kiigazításai, valamint jól súlyozott és célzott új rendelkezések bevezetése elegendő lenne az MI-vel kapcsolatos kihívások kezelésére, a szabályozás széttöredezettségének megelőzése és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos polgári jogi felelősségre vonatkozó jogszabályok uniós szintű harmonizációjának biztosítása érdekében.

| (9) | A Tanács 85/374/EGK irányelve (3) (a termékfelelősségről szóló irányelv) 30 éve hatékony eszköznek bizonyul a hibás termékek okozta károkért járó kártérítések kifizettetésére. Ezért azt a sérelmet vagy kárt elszenvedő felek által a hibás MI-rendszerek gyártói elleni polgári jogi felelősségi követelések vonatkozásában is alkalmazni kell. Az Unió minőségi jogalkotásra vonatkozó alapelveivel összhangban minden szükséges jogalkotási módosítást az irányelv szükséges felülvizsgálata során kell megvitatni. A tagállamok létező felelősségi jogai legtöbb esetben megfelelő szintű védelmet biztosítanak azon személyek számára, akiknek beavatkozó harmadik személyek okoznak sérelmet vagy kárt, mivel a beavatkozás rendszeresen felróhatóságon alapuló cselekménynek minősül, amennyiben olyan helyzetekről van szó, amikor a harmadik fél arra használja fel az MI-rendszert, hogy kárt okozzon vele. Ennélfogva e rendeletnek az MI-rendszerek üzemeltetőivel szembeni követelésekre kell összpontosítania. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács 85/374/EGK irányelve (3) (a termékfelelősségről szóló irányelv) 30 éve hatékony eszköznek bizonyul a hibás termékek okozta károkért járó kártérítések kifizettetésére. Ezért azt a sérelmet vagy kárt elszenvedő felek által a hibás MI-rendszerek gyártói elleni polgári jogi felelősségi követelések vonatkozásában is alkalmazni kell. Az Unió minőségi jogalkotásra vonatkozó alapelveivel összhangban minden szükséges jogalkotási módosítást az irányelv szükséges felülvizsgálata során kell megvitatni. A tagállamok létező felelősségi jogai legtöbb esetben megfelelő szintű védelmet biztosítanak azon személyek számára, akiknek beavatkozó harmadik személyek okoznak sérelmet vagy kárt, mivel a beavatkozás rendszeresen felróhatóságon alapuló cselekménynek minősül, amennyiben olyan helyzetekről van szó, amikor a harmadik fél arra használja fel az MI-rendszert, hogy kárt okozzon vele. Ennélfogva e rendeletnek az MI-rendszerek üzemeltetőivel szembeni követelésekre kell összpontosítania.

| (10) | E rendelet értelmében az üzemeltető felelőssége azon a tényen alapul, hogy bizonyos mértékig ő kontrollálja egy adott MI-rendszer üzemeltetésével és működésével összefüggő kockázatot, hasonlóan egy gépkocsi tulajdonosához. Minél kifinomultabb és önállóbb egy rendszer, annál nagyobb hatással jár az algoritmusok meghatározása és befolyásolása, például a folyamatos frissítések révén. Mivel gyakran egynél több olyan személy van, aki érdemi módon az MI-rendszer üzemeltetőjének tekinthető, e rendelet szerint az „üzemeltetőt” úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja mind a frontend-üzemeltető, mind a backend-üzemeltetőt. Bár általában véve a frontend-üzemeltető az a személy, aki „elsődlegesen” dönt az MI-rendszer használatáról, a backend-szolgáltató magasabb fokú ellenőrzést gyakorolhat az üzemeltetési kockázatok felett. Amennyiben a backend-üzemeltető egyben a termékfelelősségről szóló irányelv 3. cikkében meghatározott gyártónak minősül, úgy azt az irányelvet kell rá alkalmazni. Ha csak egy üzemeltető van, aki egyúttal az MI-rendszer gyártója is, úgy e rendelet irányadó a termékfelelősségről szóló irányelvvel szemben. |
| --- | --- |

(10)

E rendelet értelmében az üzemeltető felelőssége azon a tényen alapul, hogy bizonyos mértékig ő kontrollálja egy adott MI-rendszer üzemeltetésével és működésével összefüggő kockázatot, hasonlóan egy gépkocsi tulajdonosához. Minél kifinomultabb és önállóbb egy rendszer, annál nagyobb hatással jár az algoritmusok meghatározása és befolyásolása, például a folyamatos frissítések révén. Mivel gyakran egynél több olyan személy van, aki érdemi módon az MI-rendszer üzemeltetőjének tekinthető, e rendelet szerint az „üzemeltetőt” úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja mind a frontend-üzemeltető, mind a backend-üzemeltetőt. Bár általában véve a frontend-üzemeltető az a személy, aki „elsődlegesen” dönt az MI-rendszer használatáról, a backend-szolgáltató magasabb fokú ellenőrzést gyakorolhat az üzemeltetési kockázatok felett. Amennyiben a backend-üzemeltető egyben a termékfelelősségről szóló irányelv 3. cikkében meghatározott gyártónak minősül, úgy azt az irányelvet kell rá alkalmazni. Ha csak egy üzemeltető van, aki egyúttal az MI-rendszer gyártója is, úgy e rendelet irányadó a termékfelelősségről szóló irányelvvel szemben.

| (11) | Ha egy felhasználó, azaz az MI-rendszert használó személy kárt okozó esemény részesévé válik, csak abban az esetben tekintendő felelősnek e rendelet értelmében, amennyiben ő üzemeltető is. Ha nem, a felhasználó súlyos gondatlanságon alapuló vagy szándékos hozzájárulása a kockázathoz a felhasználó felróhatóságon alapuló felelősségét eredményezheti a felperes felé. A felhasználó alkalmazandó fogyasztói jogai nem sérülhetnek. |
| --- | --- |

(11)

Ha egy felhasználó, azaz az MI-rendszert használó személy kárt okozó esemény részesévé válik, csak abban az esetben tekintendő felelősnek e rendelet értelmében, amennyiben ő üzemeltető is. Ha nem, a felhasználó súlyos gondatlanságon alapuló vagy szándékos hozzájárulása a kockázathoz a felhasználó felróhatóságon alapuló felelősségét eredményezheti a felperes felé. A felhasználó alkalmazandó fogyasztói jogai nem sérülhetnek.

| (12) | E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy az érintett személy a felelősségi lánc egészében és az MI-rendszer teljes életciklusa során érvényesíthesse felelősségi követeléseit. E rendeletnek elvben minden MI-rendszerre ki kell terjednie, függetlenül attól, hogy hol, illetve hogy fizikálisan vagy virtuálisan üzemelnek-e. Az e rendelet hatálya alá eső felelősségi követelések nagy részének azonban olyan harmadik személyek felelősségére vonatkozó esetekre kell irányulnia, ahol egy MI-rendszer nyilvános helyen üzemel és számos személy számára kockázatot jelent. Ilyen helyzetben az érintett személyek gyakran nem tudnak az MI-rendszer üzemeléséről, és nem állnak szerződéses vagy jogi kapcsolatban az üzemeltetővel. Következésképpen az MI-rendszer üzemelése miatt olyan helyzetbe kerülnek, hogy sérelem- vagy károkozás esetén csak felróhatóságon alapuló felelősségi követelést érvényesíthetnek az MI-rendszer üzemeltetőjével szemben, és komoly nehézségekkel szembesülnek az üzemeltető felróhatóságának bizonyítása során. |
| --- | --- |

(12)

E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy az érintett személy a felelősségi lánc egészében és az MI-rendszer teljes életciklusa során érvényesíthesse felelősségi követeléseit. E rendeletnek elvben minden MI-rendszerre ki kell terjednie, függetlenül attól, hogy hol, illetve hogy fizikálisan vagy virtuálisan üzemelnek-e. Az e rendelet hatálya alá eső felelősségi követelések nagy részének azonban olyan harmadik személyek felelősségére vonatkozó esetekre kell irányulnia, ahol egy MI-rendszer nyilvános helyen üzemel és számos személy számára kockázatot jelent. Ilyen helyzetben az érintett személyek gyakran nem tudnak az MI-rendszer üzemeléséről, és nem állnak szerződéses vagy jogi kapcsolatban az üzemeltetővel. Következésképpen az MI-rendszer üzemelése miatt olyan helyzetbe kerülnek, hogy sérelem- vagy károkozás esetén csak felróhatóságon alapuló felelősségi követelést érvényesíthetnek az MI-rendszer üzemeltetőjével szemben, és komoly nehézségekkel szembesülnek az üzemeltető felróhatóságának bizonyítása során.

| (13) | Meghatározó tényező azon MI-rendszer típusa, amely fölött az üzemeltető ellenőrzést gyakorol. Egy magas kockázatú MI-rendszer potenciálisan nagyobb mértékben, valamint véletlenszerűen és az észszerűen elvárható mértéken felül jelenthet veszélyt a felhasználóra vagy a népességre nézve. Ez azt jelenti, hogy az MI-rendszer autonóm üzemelésének kezdetekor a potenciálisan érintett személyek többsége ismeretlen és nem azonosítható, például köztereken vagy a szomszédos házakban tartózkodó személyek, ellentétben egy olyan MI-rendszerrel, amelynek üzemelése olyan konkrét személyeket érint, akik korábban is rendszeresen hozzájárultak annak alkalmazásához, például kórházi műtétek vagy kis boltok termékbemutatói kapcsán. Annak meghatározása, hogy egy magas kockázatú MI-rendszer milyen mértékben okozhat sérelmet vagy kárt az MI-rendszer forgalomba hozatalát indokoló használati cél, az MI-rendszer használatának módja, a potenciális sérelem vagy kár súlyossága, az esetlegesen kárt okozó döntéshozatal önállóságának mértéke és a kockázati esemény bekövetkezésének valószínűsége közötti kölcsönhatástól függ. A súlyosság mértékét olyan releváns tényezők alapján kell meghatározni, mint az üzemeltetésből származó potenciális kár mértéke az érintett személyekre – beleértve különösen az alapvető jogokra gyakorolt hatásokat –, az érintett személyek száma, a potenciális kár teljes értéke, valamint a társadalom egészét ért kár. A sérelem vagy kár előfordulásának valószínűségét olyan releváns tényezők alapján kell meghatározni, mint a döntéshozatali folyamatban használt algoritmusos számítások szerepe, a döntés összetettsége és a hatások visszafordíthatósága. Végezetül a használat módjának olyan releváns tényezőktől kell függenie, mint a körülmények és az ágazat, amelyben az MI-rendszer üzemel, attól, hogy lehet-e jogi vagy tényleges hatása az érintett személyek fontos, jogszabály által védett jogaira, és hogy e hatások észszerűen elkerülhetők-e. |
| --- | --- |

(13)

Meghatározó tényező azon MI-rendszer típusa, amely fölött az üzemeltető ellenőrzést gyakorol. Egy magas kockázatú MI-rendszer potenciálisan nagyobb mértékben, valamint véletlenszerűen és az észszerűen elvárható mértéken felül jelenthet veszélyt a felhasználóra vagy a népességre nézve. Ez azt jelenti, hogy az MI-rendszer autonóm üzemelésének kezdetekor a potenciálisan érintett személyek többsége ismeretlen és nem azonosítható, például köztereken vagy a szomszédos házakban tartózkodó személyek, ellentétben egy olyan MI-rendszerrel, amelynek üzemelése olyan konkrét személyeket érint, akik korábban is rendszeresen hozzájárultak annak alkalmazásához, például kórházi műtétek vagy kis boltok termékbemutatói kapcsán. Annak meghatározása, hogy egy magas kockázatú MI-rendszer milyen mértékben okozhat sérelmet vagy kárt az MI-rendszer forgalomba hozatalát indokoló használati cél, az MI-rendszer használatának módja, a potenciális sérelem vagy kár súlyossága, az esetlegesen kárt okozó döntéshozatal önállóságának mértéke és a kockázati esemény bekövetkezésének valószínűsége közötti kölcsönhatástól függ. A súlyosság mértékét olyan releváns tényezők alapján kell meghatározni, mint az üzemeltetésből származó potenciális kár mértéke az érintett személyekre – beleértve különösen az alapvető jogokra gyakorolt hatásokat –, az érintett személyek száma, a potenciális kár teljes értéke, valamint a társadalom egészét ért kár. A sérelem vagy kár előfordulásának valószínűségét olyan releváns tényezők alapján kell meghatározni, mint a döntéshozatali folyamatban használt algoritmusos számítások szerepe, a döntés összetettsége és a hatások visszafordíthatósága. Végezetül a használat módjának olyan releváns tényezőktől kell függenie, mint a körülmények és az ágazat, amelyben az MI-rendszer üzemel, attól, hogy lehet-e jogi vagy tényleges hatása az érintett személyek fontos, jogszabály által védett jogaira, és hogy e hatások észszerűen elkerülhetők-e.

| (14) | E rendelet egy mellékletében minden magas kockázatú MI-rendszert kimerítően fel kell sorolni. Tekintettel a világszerte gyors műszaki és piaci fejlődésre, valamint az MI-rendszerek megfelelő felülvizsgálatához szükséges műszaki szakértelemre, a Bizottságot fel kell hatalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására, hogy a magas kockázatú MI-rendszerek és az azokat használó kritikus ágazatok vonatkozásában módosíthassa e rendeletet. Az e rendeletben foglalt fogalommeghatározások és rendelkezések alapján a Bizottságnak indokolatlan késedelem nélkül, de legalább hathavonta felül kell vizsgálnia, és szükséges esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén módosítania kell e mellékletet. A Bizottság arra irányuló értékelését, hogy egy MI-rendszer magas kockázatot jelent-e, a termékbiztonsági értékeléssel egy időben kell elkezdeni az olyan helyzet elkerülése érdekében, hogy egy magas kockázatú MI-rendszer már piaci jóváhagyásra került, de még nem minősítették magas kockázatúnak, és így kötelező biztosítási fedezet nélkül üzemel. A kritikus ágazatokban csak tizenkét havonta kellene változtatásokat végrehajtani, hogy a vállalkozások és kutatószervezetek elegendő tervezési és beruházási biztonsággal rendelkezzenek. Az üzemeltetőket fel kell kérni, hogy értesítsék a Bizottságot, ha olyan új technológián, terméken vagy szolgáltatáson dolgoznak, amely a mellékletben foglalt meglévő kritikus ágazatok valamelyike alá tartozik, és amely később magas kockázatú MI-rendszernek minősülhet. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet egy mellékletében minden magas kockázatú MI-rendszert kimerítően fel kell sorolni. Tekintettel a világszerte gyors műszaki és piaci fejlődésre, valamint az MI-rendszerek megfelelő felülvizsgálatához szükséges műszaki szakértelemre, a Bizottságot fel kell hatalmazni felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására, hogy a magas kockázatú MI-rendszerek és az azokat használó kritikus ágazatok vonatkozásában módosíthassa e rendeletet. Az e rendeletben foglalt fogalommeghatározások és rendelkezések alapján a Bizottságnak indokolatlan késedelem nélkül, de legalább hathavonta felül kell vizsgálnia, és szükséges esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén módosítania kell e mellékletet. A Bizottság arra irányuló értékelését, hogy egy MI-rendszer magas kockázatot jelent-e, a termékbiztonsági értékeléssel egy időben kell elkezdeni az olyan helyzet elkerülése érdekében, hogy egy magas kockázatú MI-rendszer már piaci jóváhagyásra került, de még nem minősítették magas kockázatúnak, és így kötelező biztosítási fedezet nélkül üzemel. A kritikus ágazatokban csak tizenkét havonta kellene változtatásokat végrehajtani, hogy a vállalkozások és kutatószervezetek elegendő tervezési és beruházási biztonsággal rendelkezzenek. Az üzemeltetőket fel kell kérni, hogy értesítsék a Bizottságot, ha olyan új technológián, terméken vagy szolgáltatáson dolgoznak, amely a mellékletben foglalt meglévő kritikus ágazatok valamelyike alá tartozik, és amely később magas kockázatú MI-rendszernek minősülhet.

| (15) | Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is, minden érintett érdekelt féllel, valamint hogy e konzultációk megfeleljenek a minőségi jogalkotásról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) foglalt alapelveknek. E rendelet rendszeres felülvizsgálata során a Bizottság munkáját egy „Műszaki Bizottság – Magas kockázatú MI-rendszerek” (TCRAI) elnevezésű állandó bizottságnak kell támogatnia. Az állandó bizottságnak a tagállamok képviselőiből, valamint az érdekeltek kiegyensúlyozott arányú képviseletéből kell állnia, beleértve a fogyasztói szervezeteket, az érintett személyeket képviselő egyesületeket, a különféle ágazatokbeli és különböző méretű vállalkozások képviselőit, valamint kutatókat és tudományos munkatársakat. Az Európai Parlament és a Tanács – az egyenlő részvételnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során történő biztosítása érdekében – a tagállami szakértőkkel egy időben megkap minden dokumentumot, és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során szakértőik szisztematikusan hozzáférnek a Bizottság szakértői csoportjainak, valamint a TCRAI állandó bizottság üléseihez. |
| --- | --- |

(15)

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is, minden érintett érdekelt féllel, valamint hogy e konzultációk megfeleljenek a minőségi jogalkotásról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (4) foglalt alapelveknek. E rendelet rendszeres felülvizsgálata során a Bizottság munkáját egy „Műszaki Bizottság – Magas kockázatú MI-rendszerek” (TCRAI) elnevezésű állandó bizottságnak kell támogatnia. Az állandó bizottságnak a tagállamok képviselőiből, valamint az érdekeltek kiegyensúlyozott arányú képviseletéből kell állnia, beleértve a fogyasztói szervezeteket, az érintett személyeket képviselő egyesületeket, a különféle ágazatokbeli és különböző méretű vállalkozások képviselőit, valamint kutatókat és tudományos munkatársakat. Az Európai Parlament és a Tanács – az egyenlő részvételnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során történő biztosítása érdekében – a tagállami szakértőkkel egy időben megkap minden dokumentumot, és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során szakértőik szisztematikusan hozzáférnek a Bizottság szakértői csoportjainak, valamint a TCRAI állandó bizottság üléseihez.

| (16) | E rendeletnek az életet, egészséget, testi épséget és tulajdont ért sérelemre vagy kárra és az uniós felelősségi jogban harmonizált küszöbértéket meghaladó, ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező jelentős nem vagyoni kárra is ki kell terjednie, ami egyensúlyt teremt az érintett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése és más érintett személyek érdekei között. A Bizottságnak újra kell értékelni és ki kell igazítani az uniós jogban szereplő kártérítési küszöbértékeket. Jelentős nem vagyoni kár alatt olyan kárt kell érteni, amelynek következtében az érintett személy jelentős kárt, személyes érdekeinek objektív és bizonyítható sérelmét, valamint gazdasági veszteséget szenved el, amelyet például a múltbeli bevételek éves átlagadataira és más releváns körülményekre tekintettel számítottak ki. E rendeletnek meg kell határoznia a kártérítés összegét és mértékét is, valamint a felelősségre vonatkozó követelések érvényesítésének elévülési idejét. E rendeletnek jelentősen alacsonyabb kártérítési plafont kell meghatároznia, mint amit a termékfelelősségről szóló irányelv állapít meg, mivel ez a rendelet csupán az MI-rendszerek egyszeri üzemeltetésével egyetlen személynek okozott sérelemre vagy kárra, míg az utóbbi számos termékre, vagy akár ugyanolyan hibával rendelkező egész terméksorra vonatkozik. |
| --- | --- |

(16)

E rendeletnek az életet, egészséget, testi épséget és tulajdont ért sérelemre vagy kárra és az uniós felelősségi jogban harmonizált küszöbértéket meghaladó, ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező jelentős nem vagyoni kárra is ki kell terjednie, ami egyensúlyt teremt az érintett személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése és más érintett személyek érdekei között. A Bizottságnak újra kell értékelni és ki kell igazítani az uniós jogban szereplő kártérítési küszöbértékeket. Jelentős nem vagyoni kár alatt olyan kárt kell érteni, amelynek következtében az érintett személy jelentős kárt, személyes érdekeinek objektív és bizonyítható sérelmét, valamint gazdasági veszteséget szenved el, amelyet például a múltbeli bevételek éves átlagadataira és más releváns körülményekre tekintettel számítottak ki. E rendeletnek meg kell határoznia a kártérítés összegét és mértékét is, valamint a felelősségre vonatkozó követelések érvényesítésének elévülési idejét. E rendeletnek jelentősen alacsonyabb kártérítési plafont kell meghatároznia, mint amit a termékfelelősségről szóló irányelv állapít meg, mivel ez a rendelet csupán az MI-rendszerek egyszeri üzemeltetésével egyetlen személynek okozott sérelemre vagy kárra, míg az utóbbi számos termékre, vagy akár ugyanolyan hibával rendelkező egész terméksorra vonatkozik.

| (17) | Valamennyi olyan, MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenységnek, eszköznek vagy folyamatnak, amely nem szerepel magas kockázatú MI-rendszerként e rendelet mellékletében, továbbra is vétkességen alapuló felelősség hatálya alá kell tartoznia, kivéve ha szigorúbb nemzeti jogszabályok és fogyasztóvédelmi jogszabályok vannak hatályban. A kártérítés összegére és mértékére, valamint az elévülési időre továbbra is alkalmazni kell a tagállamok nemzeti jogszabályait, beleértve a releváns ítélkezési gyakorlatot. Egy nem magas kockázatúnak besorolt MI-rendszer által okozott sérelmet vagy kárt elszenvedő személynek élveznie kell az üzemeltető felróhatósága vélelmének előnyét. |
| --- | --- |

(17)

Valamennyi olyan, MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenységnek, eszköznek vagy folyamatnak, amely nem szerepel magas kockázatú MI-rendszerként e rendelet mellékletében, továbbra is vétkességen alapuló felelősség hatálya alá kell tartoznia, kivéve ha szigorúbb nemzeti jogszabályok és fogyasztóvédelmi jogszabályok vannak hatályban. A kártérítés összegére és mértékére, valamint az elévülési időre továbbra is alkalmazni kell a tagállamok nemzeti jogszabályait, beleértve a releváns ítélkezési gyakorlatot. Egy nem magas kockázatúnak besorolt MI-rendszer által okozott sérelmet vagy kárt elszenvedő személynek élveznie kell az üzemeltető felróhatósága vélelmének előnyét.

| (18) | Az üzemeltetőtől elvárható kellő gondosságnak i. az MI-rendszer jellegéhez; ii. a jogi védelmet élvező, potenciálisan sérült joghoz; iii. az MI-rendszer által potenciálisan okozható sérelemhez vagy kárhoz; valamint iv. az ilyen kár valószínűségéhez kell igazodnia. Ezért figyelembe kell venni, hogy az üzemeltetőnek korlátozott tudása lehet az MI-rendszerben használt algoritmusokról és adatokról. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el a megfelelő MI-rendszer kiválasztása során, ha az üzemeltető a Bizottság által előirányzott önkéntes tanúsítási rendszerhez (5) hasonló rendszernek megfelelően tanúsított MI-rendszert választott. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el az MI-rendszer üzemeltetése során, ha az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy az MI-rendszert üzemelése során ténylegesen és rendszeresen nyomon követte, és a gyártót az üzemelés közben felmerülő esetleges szabálytalanságokról tájékoztatta. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el az üzemelési megbízhatóság fenntartása kapcsán, ha az üzemeltető az MI-rendszer valamennyi elérhető, annak gyártója által biztosított frissítését telepítette. Mivel az üzemeltetők hozzáértésének szintje attól függően változhat, hogy pusztán fogyasztókról vagy szakemberekről van-e szó, a gondossági kötelezettségeket ennek megfelelően kell kiigazítani. |
| --- | --- |

(18)

Az üzemeltetőtől elvárható kellő gondosságnak i. az MI-rendszer jellegéhez; ii. a jogi védelmet élvező, potenciálisan sérült joghoz; iii. az MI-rendszer által potenciálisan okozható sérelemhez vagy kárhoz; valamint iv. az ilyen kár valószínűségéhez kell igazodnia. Ezért figyelembe kell venni, hogy az üzemeltetőnek korlátozott tudása lehet az MI-rendszerben használt algoritmusokról és adatokról. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el a megfelelő MI-rendszer kiválasztása során, ha az üzemeltető a Bizottság által előirányzott önkéntes tanúsítási rendszerhez (5) hasonló rendszernek megfelelően tanúsított MI-rendszert választott. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el az MI-rendszer üzemeltetése során, ha az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy az MI-rendszert üzemelése során ténylegesen és rendszeresen nyomon követte, és a gyártót az üzemelés közben felmerülő esetleges szabálytalanságokról tájékoztatta. Vélelmezni kell, hogy az üzemeltető a tőle észszerűen elvárható kellő gondossággal járt el az üzemelési megbízhatóság fenntartása kapcsán, ha az üzemeltető az MI-rendszer valamennyi elérhető, annak gyártója által biztosított frissítését telepítette. Mivel az üzemeltetők hozzáértésének szintje attól függően változhat, hogy pusztán fogyasztókról vagy szakemberekről van-e szó, a gondossági kötelezettségeket ennek megfelelően kell kiigazítani.

| (19) | Annak érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy nem vétkes, vagy hogy az érintett személy bizonyítani tudja a vétkesség fennállását, a gyártóknak kötelességük együttműködni mindkét érintett féllel, többek között azáltal, hogy jól dokumentált tájékoztatást nyújtanak. Az Unióban és az Unión kívül letelepedett gyártók egyaránt kötelesek továbbá kijelölni egy Unión belüli MI-vel kapcsolatos felelősséggel foglalkozó képviselőt, aki kapcsolattartóként az üzemeltetők valamennyi kérését megválaszolja, hasonlóképpen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikkében meghatározott adatvédelmi tisztviselőhöz, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 3. cikkének 41. pontjában és 13. cikkének (4) bekezdésében meghatározott gyártói képviselőhöz, valamint az (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében meghatározott meghatalmazott képviselőhöz. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az üzemeltető bizonyítani tudja, hogy nem vétkes, vagy hogy az érintett személy bizonyítani tudja a vétkesség fennállását, a gyártóknak kötelességük együttműködni mindkét érintett féllel, többek között azáltal, hogy jól dokumentált tájékoztatást nyújtanak. Az Unióban és az Unión kívül letelepedett gyártók egyaránt kötelesek továbbá kijelölni egy Unión belüli MI-vel kapcsolatos felelősséggel foglalkozó képviselőt, aki kapcsolattartóként az üzemeltetők valamennyi kérését megválaszolja, hasonlóképpen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikkében meghatározott adatvédelmi tisztviselőhöz, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 3. cikkének 41. pontjában és 13. cikkének (4) bekezdésében meghatározott gyártói képviselőhöz, valamint az (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében meghatározott meghatalmazott képviselőhöz.

| (20) | A jogalkotónak figyelembe kell vennie az MI-rendszerekkel kapcsolatos felelősségi kockázatokat azok teljes életciklusa során, fejlesztésüktől kezdve használatukon át életciklusuk végéig, ideértve a hulladékkezelést és az újrafeldolgozást is. Az MI-rendszerek termékekbe vagy szolgáltatásokba való belefoglalása pénzügyi kockázatot jelent a vállalkozások számára, ebből következően pedig komoly hatása lesz a kkv-knak, valamint az induló innovatív vállalkozásoknak új technológiákon alapuló kutatási és fejlesztési projektjeik biztosításával és finanszírozásával kapcsolatos képességére és lehetőségére. A felelősség ezért nem csak az egyének fontos, jogszabály által védett jogainak védelmét szolgálja, hanem célja annak meghatározása is, hogy a vállalkozások – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – képesek-e a tőkebevonásra, az innovációra, a kutatásra, végül pedig új termékek és szolgáltatások nyújtására, valamint hogy az ügyfelek a lehetséges kockázatok és az ilyen termékek vagy szolgáltatások vonatkozásában benyújtható jogi követelések ellenére megbíznak-e e termékekben és szolgáltatásokban, illetve hajlandók-e őket használni. |
| --- | --- |

(20)

A jogalkotónak figyelembe kell vennie az MI-rendszerekkel kapcsolatos felelősségi kockázatokat azok teljes életciklusa során, fejlesztésüktől kezdve használatukon át életciklusuk végéig, ideértve a hulladékkezelést és az újrafeldolgozást is. Az MI-rendszerek termékekbe vagy szolgáltatásokba való belefoglalása pénzügyi kockázatot jelent a vállalkozások számára, ebből következően pedig komoly hatása lesz a kkv-knak, valamint az induló innovatív vállalkozásoknak új technológiákon alapuló kutatási és fejlesztési projektjeik biztosításával és finanszírozásával kapcsolatos képességére és lehetőségére. A felelősség ezért nem csak az egyének fontos, jogszabály által védett jogainak védelmét szolgálja, hanem célja annak meghatározása is, hogy a vállalkozások – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások – képesek-e a tőkebevonásra, az innovációra, a kutatásra, végül pedig új termékek és szolgáltatások nyújtására, valamint hogy az ügyfelek a lehetséges kockázatok és az ilyen termékek vagy szolgáltatások vonatkozásában benyújtható jogi követelések ellenére megbíznak-e e termékekben és szolgáltatásokban, illetve hajlandók-e őket használni.

| (21) | A biztosítás segíthet garantálni az áldozatok hatékony kártérítését és valamennyi biztosított személy kockázatainak összevonását. A biztosítók biztosításitermék- és -szolgáltatáskínálatának alapjául szolgáló egyik tényező a kockázatértékelés, amely elegendő számú korábbi követeléssel kapcsolatos adathoz való hozzáférésen alapul. A nem hozzáférhető, illetve elégtelen mennyiségű minőségi adat lehet az oka annak, hogy olyan nehéz kezdetben biztosítási termékeket létrehozni új és kialakulóban lévő technológiák vonatkozásában. Az új technológiák által generált adatokhoz való jobb hozzáférés és azok használatának optimalizálása, a jól dokumentált tájékoztatásnyújtás kötelezettségével együtt azonban fokozná a biztosítók felmerülő kockázatok modellezésére és innovatívabb fedezetek kidolgozására való képességét. |
| --- | --- |

(21)

A biztosítás segíthet garantálni az áldozatok hatékony kártérítését és valamennyi biztosított személy kockázatainak összevonását. A biztosítók biztosításitermék- és -szolgáltatáskínálatának alapjául szolgáló egyik tényező a kockázatértékelés, amely elegendő számú korábbi követeléssel kapcsolatos adathoz való hozzáférésen alapul. A nem hozzáférhető, illetve elégtelen mennyiségű minőségi adat lehet az oka annak, hogy olyan nehéz kezdetben biztosítási termékeket létrehozni új és kialakulóban lévő technológiák vonatkozásában. Az új technológiák által generált adatokhoz való jobb hozzáférés és azok használatának optimalizálása, a jól dokumentált tájékoztatásnyújtás kötelezettségével együtt azonban fokozná a biztosítók felmerülő kockázatok modellezésére és innovatívabb fedezetek kidolgozására való képességét.

| (22) | Tekintettel arra, hogy a korábbi követelésekkel kapcsolatos adatok hiányoznak, meg kell vizsgálni, hogy a felelősség hogyan és milyen feltételek mellett biztosítható annak érdekében, hogy a biztosítást a termékhez, ne pedig a felelős személyhez kössék. Már léteznek olyan biztosítási termékek, amelyeket a technológia fejlődésével párhuzamosan területenként és fedezettípusonként dolgoznak ki. Számos biztosító bizonyos piaci szegmensekre (pl. kkv-k), illetve a bizonyos terméktípusokhoz (pl. elektronikai termékek) való fedezet nyújtására szakosodott, azaz többnyire rendelkezik a biztosított számára megfelelő biztosítási termékkel. Egy univerzális megoldás azonban nehezen képzelhető el, és a biztosítási piacnak időre lesz szüksége az alkalmazkodáshoz. A Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a biztosítási piaccal olyan innovatív biztosítási termékek kifejlesztése érdekében, amelyek megszüntethetik a biztosítási rést. Kivételes esetekben, mint például a kollektív károkkal járó események, ahol a kártérítés mértéke magasan meghaladja az e rendeletben megszabott maximális összeget, a tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy korlátozott időre hozzanak létre egy különleges kártérítési alapot, amely fedezi ezen esetek különleges szükségleteit. Különleges kártérítési alapokat lehetne létrehozni azon kivételes esetek fedezésére is, amikor egy olyan MI-rendszer, amely még nem minősül magas kockázatú MI-rendszernek, és így még nem biztosított, sérelmet vagy kárt okoz. A jogbiztonság biztosítása és az összes potenciálisan érintett személy tájékoztatására vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében a különleges kártérítési alap meglétét, valamint az abból való részesülés feltételeit egyértelműen és átfogóan kell közzétenni. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel arra, hogy a korábbi követelésekkel kapcsolatos adatok hiányoznak, meg kell vizsgálni, hogy a felelősség hogyan és milyen feltételek mellett biztosítható annak érdekében, hogy a biztosítást a termékhez, ne pedig a felelős személyhez kössék. Már léteznek olyan biztosítási termékek, amelyeket a technológia fejlődésével párhuzamosan területenként és fedezettípusonként dolgoznak ki. Számos biztosító bizonyos piaci szegmensekre (pl. kkv-k), illetve a bizonyos terméktípusokhoz (pl. elektronikai termékek) való fedezet nyújtására szakosodott, azaz többnyire rendelkezik a biztosított számára megfelelő biztosítási termékkel. Egy univerzális megoldás azonban nehezen képzelhető el, és a biztosítási piacnak időre lesz szüksége az alkalmazkodáshoz. A Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a biztosítási piaccal olyan innovatív biztosítási termékek kifejlesztése érdekében, amelyek megszüntethetik a biztosítási rést. Kivételes esetekben, mint például a kollektív károkkal járó események, ahol a kártérítés mértéke magasan meghaladja az e rendeletben megszabott maximális összeget, a tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy korlátozott időre hozzanak létre egy különleges kártérítési alapot, amely fedezi ezen esetek különleges szükségleteit. Különleges kártérítési alapokat lehetne létrehozni azon kivételes esetek fedezésére is, amikor egy olyan MI-rendszer, amely még nem minősül magas kockázatú MI-rendszernek, és így még nem biztosított, sérelmet vagy kárt okoz. A jogbiztonság biztosítása és az összes potenciálisan érintett személy tájékoztatására vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében a különleges kártérítési alap meglétét, valamint az abból való részesülés feltételeit egyértelműen és átfogóan kell közzétenni.

| (23) | Rendkívül fontos, hogy e rendelet minden jövőbeni változtatására a termékfelelősségről szóló irányelv szükséges felülvizsgálatával együtt kerüljön sor annak érdekében, hogy átfogóan és következetesen felül lehessen vizsgálni és garantálni lehessen valamennyi érintett fél jogait és kötelezettségeit a felelősségi lánc egészében. Az MI-rendszerek üzemeltetőire vonatkozó új felelősségi rendszer bevezetéséhez e rendelet rendelkezéseit és a termékfelelősségről szóló irányelv felülvizsgálatát mind tartalmi, mind megközelítésbeli szempontból szorosan össze kell hangolni, hogy együttesen az MI-rendszerekre vonatkozó következetes felelősségi keretet alkossanak, amely a felelősségi kockázat és a releváns kártérítési rendelkezések vonatkozásában kiegyensúlyozza a gyártó, az üzemeltető, a fogyasztó és az érintett személy érdekeit. Szükség van tehát az MI-rendszer, a frontend- és backend-üzemeltető, a gyártó, a hiba, a termék és a szolgáltatás fogalommeghatározásainak valamennyi jogszabályra kiterjedő összehangolására és észszerűsítésére, amit párhuzamosan kell előirányozni. |
| --- | --- |

(23)

Rendkívül fontos, hogy e rendelet minden jövőbeni változtatására a termékfelelősségről szóló irányelv szükséges felülvizsgálatával együtt kerüljön sor annak érdekében, hogy átfogóan és következetesen felül lehessen vizsgálni és garantálni lehessen valamennyi érintett fél jogait és kötelezettségeit a felelősségi lánc egészében. Az MI-rendszerek üzemeltetőire vonatkozó új felelősségi rendszer bevezetéséhez e rendelet rendelkezéseit és a termékfelelősségről szóló irányelv felülvizsgálatát mind tartalmi, mind megközelítésbeli szempontból szorosan össze kell hangolni, hogy együttesen az MI-rendszerekre vonatkozó következetes felelősségi keretet alkossanak, amely a felelősségi kockázat és a releváns kártérítési rendelkezések vonatkozásában kiegyensúlyozza a gyártó, az üzemeltető, a fogyasztó és az érintett személy érdekeit. Szükség van tehát az MI-rendszer, a frontend- és backend-üzemeltető, a gyártó, a hiba, a termék és a szolgáltatás fogalommeghatározásainak valamennyi jogszabályra kiterjedő összehangolására és észszerűsítésére, amit párhuzamosan kell előirányozni.

| (24) | Mivel e rendelet céljai – nevezetesen egy jövőorientált és egységes, az európai polgárok és vállalkozások számára közös európai normákat meghatározó uniós szintű megközelítés kialakítása, valamint a jogok és a jogbiztonság következetességének biztosítása Unió-szerte a digitális egységes piac széttagoltságának elkerülése érdekében, amely akadályozná a digitális szuverenitás fenntartására, az európai digitális innováció elősegítésére és a polgárok és fogyasztói jogok magas szintű védelmének biztosítására irányuló cél elérését – megkövetelik az MI-rendszerekre vonatkozó felelősségi rendszerek teljes körű összehangolását. Mivel a gyors technológiai változások, az MI-rendszerek határokon átnyúló fejlesztése és használata, végül pedig az Unió-szerte alkalmazott, egymásnak ellentmondó jogalkotási megközelítések miatt ezt a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és a cselekvés léptéke, illetve hatásai okán ez uniós szinten jobban megvalósítható. Az Unió ezért intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet céljai – nevezetesen egy jövőorientált és egységes, az európai polgárok és vállalkozások számára közös európai normákat meghatározó uniós szintű megközelítés kialakítása, valamint a jogok és a jogbiztonság következetességének biztosítása Unió-szerte a digitális egységes piac széttagoltságának elkerülése érdekében, amely akadályozná a digitális szuverenitás fenntartására, az európai digitális innováció elősegítésére és a polgárok és fogyasztói jogok magas szintű védelmének biztosítására irányuló cél elérését – megkövetelik az MI-rendszerekre vonatkozó felelősségi rendszerek teljes körű összehangolását. Mivel a gyors technológiai változások, az MI-rendszerek határokon átnyúló fejlesztése és használata, végül pedig az Unió-szerte alkalmazott, egymásnak ellentmondó jogalkotási megközelítések miatt ezt a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és a cselekvés léptéke, illetve hatásai okán ez uniós szinten jobban megvalósítható. Az Unió ezért intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

E rendelet meghatározza a természetes és jogi személyek MI-rendszerek üzemeltetőivel szembeni polgári jogi felelősségi követeléseire vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Hatály

1.   E rendelet az Unió területén alkalmazandó olyan esetekben, amikor egy MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat sérelmet vagy kárt okozott természetes személyek életében, egészségében, testi épségében, természetes vagy jogi személyek tulajdonában, vagy ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kárt okozott.

2.   Az e rendeletben meghatározott jogok és kötelezettségek tekintetében semmisnek tekintendő az MI-rendszer üzemeltetője és az MI-rendszer miatt sérelmet vagy kárt szenvedő természetes vagy jogi személy közötti minden olyan, a sérelem- vagy károkozás bekövetkezését megelőzően, illetve azt követően kötött megállapodás, amely megkerüli vagy korlátozza az e rendeletben foglalt jogokat és kötelezettségeket.

3.   E rendelet nem érinti az üzemeltető és az MI-rendszer miatt sérelmet vagy kárt szenvedő természetes vagy jogi személy közötti szerződéses viszonyból vagy termékfelelősségre, fogyasztóvédelemre, megkülönböztetésmentességre, vagy munka- vagy környezetvédelemre vonatkozó szabályozásból eredő és az üzemeltetővel szemben az uniós vagy nemzeti jog alapján érvényesíthető esetleges további felelősségre vonatkozó követeléseket.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „mesterségesintelligencia-rendszer” (MI-rendszer): szoftveralapú vagy hardvereszközökbe beágyazott rendszer, amely intelligenciát szimuláló magatartást mutat többek között adatok gyűjtése és feldolgozása, környezetének elemzése és értelmezése, valamint azáltal, hogy konkrét célok elérése érdekében – bizonyos mértékben autonóm módon – cselekszik; |
| --- | --- |

a)

„mesterségesintelligencia-rendszer” (MI-rendszer): szoftveralapú vagy hardvereszközökbe beágyazott rendszer, amely intelligenciát szimuláló magatartást mutat többek között adatok gyűjtése és feldolgozása, környezetének elemzése és értelmezése, valamint azáltal, hogy konkrét célok elérése érdekében – bizonyos mértékben autonóm módon – cselekszik;

| b) | „autonóm”: az a mesterségesintelligencia-rendszer, amely bizonyos bevitelek értelmezésével és előre meghatározott utasítások alkalmazásával üzemel, anélkül, hogy ezekre az utasításokra korlátozódna, annak ellenére, hogy a rendszer magatartását korlátozza az és hogy a rendszer magatartása arra irányul, hogy teljesítse a számára kitűzött célt és a fejlesztő által hozott egyéb releváns tervezési döntéseket; |
| --- | --- |

b)

„autonóm”: az a mesterségesintelligencia-rendszer, amely bizonyos bevitelek értelmezésével és előre meghatározott utasítások alkalmazásával üzemel, anélkül, hogy ezekre az utasításokra korlátozódna, annak ellenére, hogy a rendszer magatartását korlátozza az és hogy a rendszer magatartása arra irányul, hogy teljesítse a számára kitűzött célt és a fejlesztő által hozott egyéb releváns tervezési döntéseket;

| c) | „magas kockázat”: az egy vagy több személy számára véletlenszerű módon történő, az észszerűen előrelátható mértéket meghaladó sérelem- vagy károkozás jelentős kockázata egy autonóm módon üzemelő MI-rendszer esetében; a kockázat jelentősége a lehetségesen okozott sérelem vagy kár súlyossága, a döntéshozatal önállóságának mértéke, a kockázat felmerülésének valószínűsége és az MI-rendszer használatának módja és körülményei közötti kölcsönhatástól függ; |
| --- | --- |

c)

„magas kockázat”: az egy vagy több személy számára véletlenszerű módon történő, az észszerűen előrelátható mértéket meghaladó sérelem- vagy károkozás jelentős kockázata egy autonóm módon üzemelő MI-rendszer esetében; a kockázat jelentősége a lehetségesen okozott sérelem vagy kár súlyossága, a döntéshozatal önállóságának mértéke, a kockázat felmerülésének valószínűsége és az MI-rendszer használatának módja és körülményei közötti kölcsönhatástól függ;

| d) | „üzemeltető”: mind a frontend-, mind a backend-üzemeltető, amennyiben ez utóbbi felelősségére a 85/374/EGK irányelv hatálya még nem terjed ki; |
| --- | --- |

d)

„üzemeltető”: mind a frontend-, mind a backend-üzemeltető, amennyiben ez utóbbi felelősségére a 85/374/EGK irányelv hatálya még nem terjed ki;

| e) | „frontend-üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely bizonyos fokú ellenőrzést gyakorol az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett, és élvezi az annak üzemeltetéséből származó előnyöket; |
| --- | --- |

e)

„frontend-üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely bizonyos fokú ellenőrzést gyakorol az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett, és élvezi az annak üzemeltetéséből származó előnyöket;

| f) | „backend-üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely folyamatosan meghatározza a technológia jellemzőit, illetve biztosítja az adatokat és az alapvető backend-támogató szolgáltatásokat, és ezért bizonyos fokú ellenőrzést gyakorol az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett; |
| --- | --- |

f)

„backend-üzemeltető”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely folyamatosan meghatározza a technológia jellemzőit, illetve biztosítja az adatokat és az alapvető backend-támogató szolgáltatásokat, és ezért bizonyos fokú ellenőrzést gyakorol az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett;

| g) | „ellenőrzés”: az üzemeltető minden olyan intézkedése, amely befolyásolja az MI-rendszer üzemelését, és ezáltal azt, hogy az üzemeltető milyen mértékben teszi ki a harmadik feleket az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos potenciális kockázatoknak; ezen intézkedések bármikor hatással lehetnek az üzemelés módjára, azáltal, hogy meghatározzák a bevitelt, a hozadékot vagy az eredményeket, vagy megváltoztathatnak bizonyos funkciókat vagy folyamatokat az MI-rendszerben; az, hogy az intézkedés milyen mértékben határozza meg az MI-rendszer üzemelésének e szempontjait, attól függ, hogy az üzemeltető milyen mértékben tudja befolyásolni az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázatokat; |
| --- | --- |

g)

„ellenőrzés”: az üzemeltető minden olyan intézkedése, amely befolyásolja az MI-rendszer üzemelését, és ezáltal azt, hogy az üzemeltető milyen mértékben teszi ki a harmadik feleket az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos potenciális kockázatoknak; ezen intézkedések bármikor hatással lehetnek az üzemelés módjára, azáltal, hogy meghatározzák a bevitelt, a hozadékot vagy az eredményeket, vagy megváltoztathatnak bizonyos funkciókat vagy folyamatokat az MI-rendszerben; az, hogy az intézkedés milyen mértékben határozza meg az MI-rendszer üzemelésének e szempontjait, attól függ, hogy az üzemeltető milyen mértékben tudja befolyásolni az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázatokat;

| h) | „érintett személy”: bármely olyan személy, aki egy MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat okozta sérelmet vagy kárt szenved el, és aki nem azonos a rendszer üzemeltetőjével; |
| --- | --- |

h)

„érintett személy”: bármely olyan személy, aki egy MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat okozta sérelmet vagy kárt szenved el, és aki nem azonos a rendszer üzemeltetőjével;

| i) | „sérelem vagy kár”: a természetes személy életét, egészségét, testi épségét, természetes vagy jogi személy tulajdonát érintő vagy ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kárt okozó negatív hatás; |
| --- | --- |

i)

„sérelem vagy kár”: a természetes személy életét, egészségét, testi épségét, természetes vagy jogi személy tulajdonát érintő vagy ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kárt okozó negatív hatás;

| j) | „gyártó”: a 85/374/EGK irányelv 3. cikkében meghatározott gyártó. |
| --- | --- |

j)

„gyártó”: a 85/374/EGK irányelv 3. cikkében meghatározott gyártó.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

MAGAS KOCKÁZATÚ MI-RENDSZEREK

MAGAS KOCKÁZATÚ MI-RENDSZEREK

4. cikk

A magas kockázatú MI-rendszerekre vonatkozó objektív felelősség

(1)   Egy magas kockázatú MI-rendszer üzemeltetője objektív felelősséggel tartozik minden olyan sérelemért vagy kárért, amelyet a szóban forgó MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat okozott.

(2)   E rendelet mellékletében fel kell sorolni valamennyi magas kockázatú MI-rendszert és az azokat használó valamennyi kritikus ágazatot. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett, kimerítő jellegű lista módosítására a következők révén:

| a) | magas kockázatú MI-rendszerek új típusainak, valamint az azokat alkalmazó kritikus ágazatok belefoglalása; |
| --- | --- |

a)

magas kockázatú MI-rendszerek új típusainak, valamint az azokat alkalmazó kritikus ágazatok belefoglalása;

| b) | olyan típusú MI-rendszerek törlése, amelyek már nem tekintendők magas kockázatúnak; és/vagy |
| --- | --- |

b)

olyan típusú MI-rendszerek törlése, amelyek már nem tekintendők magas kockázatúnak; és/vagy

| c) | a létező magas kockázatú MI-rendszerekhez kapcsolódó kritikus ágazatok megváltoztatása. |
| --- | --- |

c)

a létező magas kockázatú MI-rendszerekhez kapcsolódó kritikus ágazatok megváltoztatása.

A mellékletet módosító valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus az elfogadásától számított hat hónap elteltével lép hatályba. A mellékletbe felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén beillesztendő új magas kockázatú MI-rendszerek és/vagy kritikus ágazatok meghatározása során a Bizottságnak teljeskörűen figyelembe kell vennie az e rendeletben foglalt feltételeket, különösen a 3. cikk c) pontjában felsoroltakat.

(3)   A magas kockázatú MI-rendszer üzemeltetője nem mentesülhet a felelősség alól azon érv alapján, hogy megfelelő gondossággal járt el, vagy hogy a sérelmet vagy kárt az MI-rendszere által vezérelt autonóm tevékenység, eszköz vagy folyamat okozta. Az üzemeltető nem tehető felelőssé, ha a sérelmet vagy kárt vis maior okozta.

(4)   A magas kockázatú MI-rendszer frontend-üzemeltetőjének gondoskodnia kell arról, hogy az MI-rendszer üzemeltetésére rendelkezzen az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kártérítés összegét és mértékét tekintve elegendő fedezetet biztosító felelősségbiztosítással. A backend-üzemeltetőnek gondoskodnia kell arról, hogy szolgáltatásaira rendelkezzen az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kártérítés összegét és mértékét tekintve elegendő fedezetet biztosító vállalati- vagy termékfelelősségi biztosítással. Amennyiben a frontend- vagy backend-üzemeltető más uniós vagy nemzeti jogszabályok vagy meglévő önkéntes vállalati biztosítási alapok értelmében már hatályos kötelező biztosítási rendszerei úgy tekinthető, hogy kiterjednek az MI-rendszer üzemeltetésére vagy a nyújtott szolgáltatásra, az MI-rendszerre vagy a nyújtott szolgáltatásra vonatkozó, e rendelet szerinti biztosítási kötelezettség teljesítettnek tekintendő, amennyiben a vonatkozó meglévő kötelező biztosítás vagy az önkéntes vállalati biztosítási alapok fedezik az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kártérítés összegét és mértékét.

(5)   Az MI-rendszerek ellentmondó objektív felelősségi besorolása esetén e rendelet irányadó a nemzeti felelősségi rendszerekkel szemben.

5. cikk

A kártérítés összege

(1)   A magas kockázatú MI-rendszer üzemeltetője, akit e rendelet értelmében sérelem- vagy károkozásért felelősnek találtak, köteles kártérítést fizetni:

| a) | legfeljebb maximum kétmillió EUR összegben egy személy halála, illetve egészségében vagy testi épségében a magas kockázatú MI-rendszer üzemelésének eredményeképpen okozott sérelem esetén; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb maximum kétmillió EUR összegben egy személy halála, illetve egészségében vagy testi épségében a magas kockázatú MI-rendszer üzemelésének eredményeképpen okozott sérelem esetén;

| b) | legfeljebb maximum egymillió EUR összegben ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kár vagy tulajdonban okozott kár esetén, többek között, ha egyetlen magas kockázatú MI-rendszer egyetlen üzemelésének eredményeképpen egy érintett személy több vagyontárgyában esik kár; amennyiben az érintett személyek szerződéses felelősségre vonatkozó követelést is benyújtanak az üzemeltetővel szemben, úgy e rendelet értelmében nem áll fenn kártérítési kötelezettség, ha a tulajdonban okozott kár vagy a nem vagyoni kár értéke nem éri el az [500 EUR-t] (9). |
| --- | --- |

b)

legfeljebb maximum egymillió EUR összegben ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kár vagy tulajdonban okozott kár esetén, többek között, ha egyetlen magas kockázatú MI-rendszer egyetlen üzemelésének eredményeképpen egy érintett személy több vagyontárgyában esik kár; amennyiben az érintett személyek szerződéses felelősségre vonatkozó követelést is benyújtanak az üzemeltetővel szemben, úgy e rendelet értelmében nem áll fenn kártérítési kötelezettség, ha a tulajdonban okozott kár vagy a nem vagyoni kár értéke nem éri el az [500 EUR-t] (9).

(2)   Amennyiben a több, ugyanazon magas kockázatú MI-rendszer ugyanazon üzemelésének eredményeképpen sérelmet vagy kárt szenvedő személynek fizetendő kártérítések együttes összege meghaladja az (1) bekezdésben foglalt maximális teljes összegeket, az egyes személyeknek fizetendő kártérítés arányosan csökkentendő olyan mértékben, hogy a kártérítések együttes összege ne haladja meg az (1) bekezdésben foglalt maximális összegeket.

6. cikk

A kártérítés mértéke

(1)   Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt összegen belül az érintett személy halálához vezető fizikai sérelem okozását tekintve felelősnek talált üzemeltető által fizetendő kártérítés kiszámításának alapja azon gyógykezelések költsége, amelyben az érintett személy halála előtt részesült, valamint a halálát megelőzően elszenvedett vagyoni hátrány, amelyet a keresőképesség megszűnése vagy csökkenése, illetve a halálát megelőző sérelem időtartama alatti fokozott szükségletei okoztak. A felelősnek talált üzemeltetőnek továbbá meg kell térítenie az elhunyt érintett személy temetkezési költségeit azon fél számára, aki annak költségeit viselte.

Amennyiben az érintett személy a halálához vezető sérelmet okozó esemény idején harmadik féllel kapcsolatban volt, és e harmadik fél támogatására törvény kötelezte, a felelősnek talált üzemeltetőnek kártalanítania kell az ilyen harmadik felet az érintett személy számára előírttal megegyező mértékű tartásdíjnak a harmadik személy korának és általános állapotának megfelelő átlagos várható élettartam idejére történő megfizetése révén. Az üzemeltetőnek továbbá kártalanítania kell a harmadik felet, ha a halált okozó esemény idején a harmadik fél már megfogant, de még nem született meg.

(2)   Az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt összegen belül az érintett személy egészségében vagy testi épségében okozott sérelemért felelősnek talált üzemeltető által fizetendő kártérítésnek magában kell foglalnia a kapcsolódó gyógykezelések költségének, valamint az érintett személy által elszenvedett vagyoni hátrány megtérítését, amelyet a keresőképesség ideiglenes elvesztése, csökkenése vagy végleges megszűnése, illetve a sérelemből következő, orvosilag igazoltan fokozott szükségletei okoztak.

7. cikk

Elévülési idő

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, életet, egészséget vagy testi épséget érintő sérelmekre vonatkozó polgári jogi felelősséggel kapcsolatos igényekre a sérelem bekövetkeztének napjától számított 30 éves különös elévülési idő vonatkozik.

(2)   A 4. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott, tulajdonban okozott kárra vagy ellenőrizhető gazdasági veszteséget eredményező, jelentős nem vagyoni kárra vonatkozó polgári jogi felelősséggel kapcsolatos igényekre a következő különös elévülési idő vonatkozik:

| a) | 10 év a vagyoni kár bekövetkezésének, illetve a jelentős nem vagyoni kárból eredő ellenőrizhető gazdasági veszteség bekövetkezésének időpontjától számítva, vagy |
| --- | --- |

a)

10 év a vagyoni kár bekövetkezésének, illetve a jelentős nem vagyoni kárból eredő ellenőrizhető gazdasági veszteség bekövetkezésének időpontjától számítva, vagy

| b) | 30 év a magas kockázatú MI-rendszer vagyoni vagy jelentős nem vagyoni kárt okozó üzemelésének időpontjától számítva. |
| --- | --- |

b)

30 év a magas kockázatú MI-rendszer vagyoni vagy jelentős nem vagyoni kárt okozó üzemelésének időpontjától számítva.

Az első albekezdésben említett elévülési idők közül a hamarabb lejáró alkalmazandó.

(3)   E cikk nem érinti az elévülési idők nyugvását vagy megszakadását szabályozó nemzeti jogszabályokat.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

EGYÉB MI-RENDSZEREK

EGYÉB MI-RENDSZEREK

8. cikk

Egyéb MI-rendszerekre vonatkozó vétkességen alapuló felelősség

(1)   Egy, a 3. cikk c) pontjának és a 4. cikk (2) bekezdésének értelmében nem magas kockázatú MI-rendszernek minősülő, és ezért e rendelet mellékletében fel nem sorolt MI-rendszer üzemeltetője felróhatóságon alapuló felelősséggel tartozik minden olyan sérelemért vagy kárért, amelyet az MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat okozott.

(2)   Az üzemeltető nem tehető felelőssé, ha a következő okok valamelyike alapján bizonyítani tudja, hogy a sérelem vagy kár okozása önhibáján kívül történt:

| a) | az MI-rendszert tudta nélkül aktiválták, és az ilyen, az üzemeltető ellenőrzésén kívül eső aktiválás megelőzésére minden észszerű és szükséges intézkedést megtettek, illetve |
| --- | --- |

a)

az MI-rendszert tudta nélkül aktiválták, és az ilyen, az üzemeltető ellenőrzésén kívül eső aktiválás megelőzésére minden észszerű és szükséges intézkedést megtettek, illetve

| b) | kellő gondossággal járt el a következő tevékenységek végzése során: a megfelelő feladatra és képességekhez alkalmas MI-rendszer kiválasztása, az MI-rendszer megfelelő üzembe helyezése, a tevékenységek nyomon követése és – valamennyi elérhető frissítés rendszeres telepítése révén – az üzemelési stabilitás fenntartása. |
| --- | --- |

b)

kellő gondossággal járt el a következő tevékenységek végzése során: a megfelelő feladatra és képességekhez alkalmas MI-rendszer kiválasztása, az MI-rendszer megfelelő üzembe helyezése, a tevékenységek nyomon követése és – valamennyi elérhető frissítés rendszeres telepítése révén – az üzemelési stabilitás fenntartása.

Az üzemeltetőt nem mentesítheti a felelősség alól azon állítása, hogy a sérelmet vagy kárt az MI-rendszere által vezérelt autonóm tevékenység, eszköz vagy folyamat okozta. Az üzemeltető nem tartozik felelősséggel, ha a sérelmet vagy kárt vis maior okozta.

(3)   Amennyiben a sérelmet vagy kárt olyan harmadik fél okozta, aki az MI-rendszer üzemelését vagy hatásait módosítva beavatkozott abba, az üzemeltető mindazonáltal kártérítés fizetésére köteles, ha az ilyen harmadik fél felderíthetetlen vagy pénzeszközökkel nem rendelkezik.

(4)   Az üzemeltető vagy az érintett személy kérésére az MI-rendszer gyártója a követelés jelentősége által indokolt mértékben köteles együttműködni velük és tájékoztatni őket annak érdekében, hogy lehetővé tegye a felelősség megállapítását.

9. cikk

A kártérítésre és az elévülési időre vonatkozó nemzeti rendelkezések

A 8. cikk (1) bekezdésével összhangban benyújtott polgári jogi felelősségi követelésekre az elévülési idő, valamint a kártérítés összegének és mértékének vonatkozásában azon tagállam jogszabályai irányadók, amelyben a sérelem- vagy károkozás történt.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

A FELELŐSSÉG MEGOSZTÁSA

A FELELŐSSÉG MEGOSZTÁSA

10. cikk

A károsult gondatlan közrehatása

(1)   Ha a sérelmet vagy kárt egy MI-rendszer által vezérelt fizikális vagy virtuális tevékenység, eszköz vagy folyamat, valamint egy érintett személy, illetve az érintett személy felelőssége alá tartozó bármely személy tevékenységei együttesen okozták, úgy az üzemeltető e rendelet értelmében fennálló felelősségének mértéke ennek megfelelően csökkentendő. Az üzemeltető nem tehető felelőssé, ha az okozott sérelemért vagy kárért kizárólag az érintett személy, illetve a felelőssége alá tartozó személy hibáztatható.

(2)   Az az üzemeltető, akinek a felelősségét megállapították, az (EU) 2016/679 rendelettel és az egyéb vonatkozó adatvédelmi jogszabályokkal összhangban felhasználhatja az MI-rendszer által generált adatokat az érintett személy gondatlanságának bizonyítására. Ezeket az adatokat az érintett személy is felhasználhatja a felelősség megállapítása iránti követeléssel kapcsolatban bizonyítékként vagy pontosítás céljából.

11. cikk

Egyetemleges felelősség

Ha egy MI-rendszernek egynél több üzemeltetője van, úgy mindannyian egyetemleges felelősséggel tartoznak. Ha a frontend-üzemeltető egyúttal az MI-rendszer gyártója is, úgy e rendelet a irányadó a termékfelelősségről szóló irányelvvel szemben. Amennyiben a backend-üzemeltető azonos a termékfelelősségről szóló irányelv 3. cikkében meghatározott gyártóval, úgy rá azt az irányelvet kell alkalmazni. Ha csak egy üzemeltető van, aki egyúttal az MI-rendszer gyártója is, úgy e rendelet a irányadó a termékfelelősségről szóló irányelvvel szemben.

12. cikk

Regresszigény

(1)   Az üzemeltető nem jogosult regresszigény érvényesítésére, kivéve, ha az e rendelet értelmében kártérítésre jogosult érintett személy követelését teljes egészében kiegyenlítette.

(2)   Amennyiben az üzemeltető más üzemeltetőkkel együtt egyetemleges felelősséggel tartozik egy érintett személy vonatkozásában, és az érintett személyt a 4. cikk (1) bekezdésének vagy a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően teljes egészében kártalanította, úgy az üzemeltető a többi üzemeltetőtől igényelheti a kártérítés összegének megfizetését felelősségével arányosan.

A felelősség arányát az alapján kell meghatározni, hogy az üzemeltetők milyen fokú ellenőrzést gyakorolnak az MI-rendszer üzemeltetésével és működésével kapcsolatos kockázat felett. Ha egy egyetemleges felelősséggel tartozó üzemeltető hozzájárulása nem hajtható be, úgy az így kieső összegért a többi üzemeltetőnek kell helytállnia. Amennyiben egy egyetemleges felelősséggel tartozó üzemeltető kártalanítja az érintett személyt, és a többi felelősséggel tartozó üzemeltetőtől az előlegek kiigazítását kéri, úgy az érintett személy többi üzemeltetővel szembeni követelésével kapcsolatos jogok és kötelezettségek átszállnak rá. A követelésekkel kapcsolatos jogok és kötelezettségek átszállása nem érvényesíthető az eredeti követelés hátrányára.

(3)   Amennyiben egy hibás MI-rendszer üzemeltetője az érintett személyt e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének vagy 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően teljes egészében kártalanítja a sérelmekért vagy károkért, úgy a 85/374/EGK irányelvnek és a hibás termékekre vonatkozó felelősséggel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseknek megfelelően visszkereseti igénnyel élhet a hibás MI-rendszer gyártójával szemben.

(4)   Amennyiben az üzemeltető biztosítója az érintett személyt a 4. cikk (1) bekezdésének vagy a 8. cikk (1) bekezdésének megfelelően teljes egészében kártalanítja a sérelmekért vagy károkért, úgy az érintett személy által egy másik személlyel szemben ugyanazon kár vonatkozásában benyújtott minden polgári jogi felelősség megállapítására vonatkozó igénnyel kapcsolatos jogok és kötelezettségek az üzemeltető biztosítója által az érintett személy részére kifizetett összeg mértékében átszállnak az üzemeltető biztosítójára.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása öt évre szól [e rendelet alkalmazásának kezdőnapja]-tól/-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elvekkel összhangban konzultál a „Műszaki Bizottság – Magas kockázatú MI-rendszerek” állandó bizottsággal (TCRAI bizottság).

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 4. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

14. cikk

Felülvizsgálat

202x. január 1-ig [e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő 3. év elteltével] és azt követően háromévente a Bizottság részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet felülvizsgálatáról a mesterséges intelligencia további fejlesztéseinek fényében.

Az első albekezdésben említett jelentés elkészítése során a Bizottság releváns információkat kér a tagállamoktól az ítélkezési gyakorlattal, a perbeli egyezségekkel, valamint a baleseti statisztikákkal, például a balesetek számával, az okozott károkkal, az érintett MI-alkalmazásokkal, a biztosítók által kifizetett kártérítésekkel kapcsolatban, valamint az érintett személyek által akár egyénileg, akár kollektíven előterjesztett keresetek számának, és az e keresetek bírósági elbírálásával kapcsolatos időkeretek értékeléséről.

A Bizottság a jelentését adott esetben a jelentésben azonosított hiányosságok kezelését célzó jogalkotási javaslatok kíséretében nyújtja be.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 202x. január 1-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ....

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

[...]

---

(1)  HL ...

1

(2)  HL ...

2

(3)  A Tanács 85/374/EGK irányelve (1985. július 25.) a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 210., 1985.8.7., 29. o.).

3

(4)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

4

(5)  Lásd „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyv 24. oldalát (COM(2020)0065).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Bizottság által felülvzsgálandó az állásfoglalásra irányuló indítvány 19. bekezdésében foglaltak szerint.

9

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/129

---

P9_TA(2020)0277

A mesterséges intelligencián alapuló technológiák fejlesztéséhez kapcsolódó szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása a mesterséges intelligencián alapuló technológiák fejlesztéséhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokról (2020/2015(INI))

(2021/C 404/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 4., 16, 26., 114. és 118. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 4., 16, 26., 114. és 118. cikkére,

| — | tekintettel az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezményre,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1) és a Bizottság minőségi jogalkotással kapcsolatos iránymutatásaira (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1) és a Bizottság minőségi jogalkotással kapcsolatos iránymutatásaira (COM(2015)0215),

| — | tekintettel a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Szerzői Jogi Szerződésére, a WIPO Előadásokról és a Hangfelvételekről szóló Szerződésére, valamint a WIPO szellemi tulajdonnal kapcsolatos politikáról és a mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. május 29-i felülvizsgált vitaanyagára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Szerzői Jogi Szerződésére, a WIPO Előadásokról és a Hangfelvételekről szóló Szerződésére, valamint a WIPO szellemi tulajdonnal kapcsolatos politikáról és a mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. május 29-i felülvizsgált vitaanyagára,

| — | tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/790 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a számítógépes programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a számítógépes programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23-i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1024 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7) (az általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7) (az általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel a nem személyes adatok Európai Unióban való szabad áramlásának keretéről szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1807 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem személyes adatok Európai Unióban való szabad áramlásának keretéről szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1807 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című, 2020. február 19-i bizottsági fehér könyvre (COM(2020)0065),

| — | tekintettel a Bizottság által létrehozott magas szintű szakértői csoport mesterséges intelligenciával kapcsolatos munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által létrehozott magas szintű szakértői csoport mesterséges intelligenciával kapcsolatos munkájára,

| — | tekintettel az „Európai adatstratégia” (COM(2020)0066) és „Új európai iparstratégia” című bizottsági közleményekre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai adatstratégia” (COM(2020)0066) és „Új európai iparstratégia” című bizottsági közleményekre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatalban végzett vizsgálatról szóló, 2019. novemberi irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szabadalmi Hivatalban végzett vizsgálatról szóló, 2019. novemberi irányelvekre,

| — | tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának és Technológiai Jövőkutatási Intézetének a digitális gazdaságról szóló 2016/05. számú, „A gazdaságpolitika távlatai az online platformok kérdésében” című munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának és Technológiai Jövőkutatási Intézetének a digitális gazdaságról szóló 2016/05. számú, „A gazdaságpolitika távlatai az online platformok kérdésében” című munkadokumentumára,

| — | tekintettel a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024) kiadott „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára” című politikai iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024) kiadott „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára” című politikai iránymutatásra,

| — | tekintettel a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló 2017. február 16-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló 2017. február 16-i állásfoglalására a Bizottságnak szóló ajánlásokkal (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0176/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0176/2020),

| A. | mivel az Unió szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogi keretének célja az innováció és a kreativitás előmozdítása, valamint az ismeretekhez és az információhoz való hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogi keretének célja az innováció és a kreativitás előmozdítása, valamint az ismeretekhez és az információhoz való hozzáférés biztosítása;

| B. | mivel az EUMSZ 118. cikke előirányozza, hogy az uniós jogalkotó intézkedéseket hoz létre a szellemi tulajdonhoz fűződő európai jogok létesítése érdekében abból a célból, hogy biztosítsa e jogok egységes védelmét az egész Unióban; mivel az egységes piac kedvez az erőteljesebb gazdasági növekedés feltételeinek, garantálva az uniós polgárok jólétét; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 118. cikke előirányozza, hogy az uniós jogalkotó intézkedéseket hoz létre a szellemi tulajdonhoz fűződő európai jogok létesítése érdekében abból a célból, hogy biztosítsa e jogok egységes védelmét az egész Unióban; mivel az egységes piac kedvez az erőteljesebb gazdasági növekedés feltételeinek, garantálva az uniós polgárok jólétét;

| C. | mivel a mesterséges intelligencia (MI) és a hasonló új technológiák közelmúltbeli előrehaladása jelentős technológiai fejlődést képvisel, amely távlatokat nyit és kihívásokat generál az uniós polgárok, vállalkozások, a közigazgatások, az alkotók és a védelmi ágazat számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a mesterséges intelligencia (MI) és a hasonló új technológiák közelmúltbeli előrehaladása jelentős technológiai fejlődést képvisel, amely távlatokat nyit és kihívásokat generál az uniós polgárok, vállalkozások, a közigazgatások, az alkotók és a védelmi ágazat számára;

| D. | mivel az MI-technológiák megnehezíthetik a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok nyomon követhetőségét és azoknak a mesterséges intelligenciával előállított termékekre való alkalmazását, megakadályozva ezáltal, hogy méltányos díjazásban részesüljenek azok az emberi alkotók, akiknek az eredeti munkáját az ilyen technológiák hajtóerejeként használják fel; |
| --- | --- |

D.

mivel az MI-technológiák megnehezíthetik a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok nyomon követhetőségét és azoknak a mesterséges intelligenciával előállított termékekre való alkalmazását, megakadályozva ezáltal, hogy méltányos díjazásban részesüljenek azok az emberi alkotók, akiknek az eredeti munkáját az ilyen technológiák hajtóerejeként használják fel;

| E. | mivel annak a célnak, hogy az Unió világelsővé váljon az MI-vel kapcsolatos technológiák terén, magában kell foglalnia az Unió digitális és ipari szuverenitásának visszaszerzésére és megőrzésére, versenyképességének biztosítására, valamint az innováció előmozdítására és védelmére irányuló erőfeszítéseket, és az Unió iparpolitikájának strukturális reformjára van szükség annak érdekében, hogy az Unió a kulturális sokféleség tiszteletben tartása mellett vezető szerepet tölthessen be az MI-vel kapcsolatos technológiák terén; mivel ahhoz, hogy az Unió az MI-technológiák terén vezető hatalommá váljon, szükség van a szellemitulajdon-jogok hatékony rendszerére, amely megfelel a digitális kor kihívásainak, és segíti az innovátorokat az új termékek piacra bocsátásában; mivel az erős biztosítékok elengedhetetlenek az uniós szabadalmi rendszernek az innovatív MI-fejlesztők kárára történő visszaélésektől; mivel annak érdekében, hogy a technológia a továbbiakban is az embereket és a közjót szolgálja, az MI-re vonatkozó megközelítésnek középpontba kell állítania az emberi dimenziót, valamint tiszteletben kell tartania az etikai alapelveket és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

E.

mivel annak a célnak, hogy az Unió világelsővé váljon az MI-vel kapcsolatos technológiák terén, magában kell foglalnia az Unió digitális és ipari szuverenitásának visszaszerzésére és megőrzésére, versenyképességének biztosítására, valamint az innováció előmozdítására és védelmére irányuló erőfeszítéseket, és az Unió iparpolitikájának strukturális reformjára van szükség annak érdekében, hogy az Unió a kulturális sokféleség tiszteletben tartása mellett vezető szerepet tölthessen be az MI-vel kapcsolatos technológiák terén; mivel ahhoz, hogy az Unió az MI-technológiák terén vezető hatalommá váljon, szükség van a szellemitulajdon-jogok hatékony rendszerére, amely megfelel a digitális kor kihívásainak, és segíti az innovátorokat az új termékek piacra bocsátásában; mivel az erős biztosítékok elengedhetetlenek az uniós szabadalmi rendszernek az innovatív MI-fejlesztők kárára történő visszaélésektől; mivel annak érdekében, hogy a technológia a továbbiakban is az embereket és a közjót szolgálja, az MI-re vonatkozó megközelítésnek középpontba kell állítania az emberi dimenziót, valamint tiszteletben kell tartania az etikai alapelveket és az emberi jogokat;

| F. | mivel az MI-technológiák terén az egységes piac széttöredezésének és az eltérő nemzeti rendelkezéseknek és iránymutatásoknak az elkerülése érdekében az uniós szabályozás a megfelelő szabályozási szint; mivel a teljes körűen harmonizált uniós szabályozási keretben benne rejlik a lehetőség, hogy az MI-technológiák terén nemzetközileg is normatív hivatkozássá válhat; mivel az MI-rendszerekre vonatkozó új közös szabályoknak rendelet formáját kell ölteniük annak érdekében, hogy Unió-szerte azonos normákat állapítsanak meg, és mivel a jogszabályokat időtállóvá kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy lépést tudjanak tartani e technológia gyors fejlődésével, és alapos hatásvizsgálatok révén nyomon kell követni őket; mivel a jogbiztonság hozzájárul a technológiai fejlődéshez, a polgárok új technológiákba vetett bizalma pedig alapvető fontosságú az ágazat fejlődéséhez, mivel erősíti az Unió versenyelőnyét; mivel az MI-re vonatkozó szabályozási keretnek ezért bizalmat kell keltenie az MI biztonsága és megbízhatósága iránt, és egyensúlyt kell teremtenie a közérdek védelme és az innovációba való befektetésre irányuló üzleti ösztönzők között; |
| --- | --- |

F.

mivel az MI-technológiák terén az egységes piac széttöredezésének és az eltérő nemzeti rendelkezéseknek és iránymutatásoknak az elkerülése érdekében az uniós szabályozás a megfelelő szabályozási szint; mivel a teljes körűen harmonizált uniós szabályozási keretben benne rejlik a lehetőség, hogy az MI-technológiák terén nemzetközileg is normatív hivatkozássá válhat; mivel az MI-rendszerekre vonatkozó új közös szabályoknak rendelet formáját kell ölteniük annak érdekében, hogy Unió-szerte azonos normákat állapítsanak meg, és mivel a jogszabályokat időtállóvá kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy lépést tudjanak tartani e technológia gyors fejlődésével, és alapos hatásvizsgálatok révén nyomon kell követni őket; mivel a jogbiztonság hozzájárul a technológiai fejlődéshez, a polgárok új technológiákba vetett bizalma pedig alapvető fontosságú az ágazat fejlődéséhez, mivel erősíti az Unió versenyelőnyét; mivel az MI-re vonatkozó szabályozási keretnek ezért bizalmat kell keltenie az MI biztonsága és megbízhatósága iránt, és egyensúlyt kell teremtenie a közérdek védelme és az innovációba való befektetésre irányuló üzleti ösztönzők között;

| G. | mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák számítási modelleken és algoritmusokon alapulnak, amelyek az Európai Szabadalmi Egyezmény (ESZE) értelmében matematikai módszereknek minősülnek, és ezért önmagukban nem szabadalmazhatók; mivel a matematikai módszerek és a számítógépes programok az ESZE 52. cikkének (3) bekezdése értelmében szabadalmi oltalom alatt állhatnak, amennyiben olyan MI-rendszer részeként használják őket, amely hozzájárul valamilyen további műszaki hatáshoz; mivel az ilyen esetleges szabadalmi oltalom hatását alaposan fel kell mérni; |
| --- | --- |

G.

mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák számítási modelleken és algoritmusokon alapulnak, amelyek az Európai Szabadalmi Egyezmény (ESZE) értelmében matematikai módszereknek minősülnek, és ezért önmagukban nem szabadalmazhatók; mivel a matematikai módszerek és a számítógépes programok az ESZE 52. cikkének (3) bekezdése értelmében szabadalmi oltalom alatt állhatnak, amennyiben olyan MI-rendszer részeként használják őket, amely hozzájárul valamilyen további műszaki hatáshoz; mivel az ilyen esetleges szabadalmi oltalom hatását alaposan fel kell mérni;

| H. | mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák olyan számítógépes programok létrehozásán és végrehajtásán alapulnak, amelyek mint ilyenek, különleges szerzői jogi védelmi rendszer hatálya alá tartoznak, amely szerint a számítógépes programoknak csak a kifejezési formája részesülhet védelemben, a program bármely elemének alapjául szolgáló ötletek, módszerek és elvek pedig nem; |
| --- | --- |

H.

mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák olyan számítógépes programok létrehozásán és végrehajtásán alapulnak, amelyek mint ilyenek, különleges szerzői jogi védelmi rendszer hatálya alá tartoznak, amely szerint a számítógépes programoknak csak a kifejezési formája részesülhet védelemben, a program bármely elemének alapjául szolgáló ötletek, módszerek és elvek pedig nem;

| I. | mivel egyre nagyobb számban ítélnek oda MI-vel összefüggő szabadalmakat; |
| --- | --- |

I.

mivel egyre nagyobb számban ítélnek oda MI-vel összefüggő szabadalmakat;

| J. | mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák fejlődése kérdéseket vet fel magának az innovációnak a védelmével, valamint a szellemi tulajdonjogoknak az MI- és a kapcsolódó technológiák által előállított anyagokra, tartalmakra vagy adatokra való alkalmazásával kapcsolatban, amelyek ipari vagy művészeti jellegűek lehetnek, és különféle kereskedelmi lehetőségeket teremtenek; mivel e tekintetben fontos különbséget tenni a mesterséges intelligenciával támogatott emberi alkotás és a mesterséges intelligencia által önállóan létrehozott alkotás között; |
| --- | --- |

J.

mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák fejlődése kérdéseket vet fel magának az innovációnak a védelmével, valamint a szellemi tulajdonjogoknak az MI- és a kapcsolódó technológiák által előállított anyagokra, tartalmakra vagy adatokra való alkalmazásával kapcsolatban, amelyek ipari vagy művészeti jellegűek lehetnek, és különféle kereskedelmi lehetőségeket teremtenek; mivel e tekintetben fontos különbséget tenni a mesterséges intelligenciával támogatott emberi alkotás és a mesterséges intelligencia által önállóan létrehozott alkotás között;

| K. | mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák szorosan függenek a már meglévő tartalomtól és a nagy mennyiségű adattól; mivel egyes nem személyes adatokhoz és adatbázisokhoz való fokozott, átlátható és nyílt hozzáférés az Unióban – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások számára –, valamint az adatok interoperabilitása, amely korlátozza a bezártsági hatásokat, alapvető szerepet fog játszani az európai MI fejlesztésének előmozdításában és az európai vállalatok globális szintű versenyképességének támogatásában; mivel a személyes adatok gyűjtésének tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és az adatvédelmi szabályokat, és testreszabott irányítást igényel, nevezetesen az adatkezelés és a MI-technológiák kifejlesztéséhez és bevezetéséhez felhasznált adatok átláthatósága tekintetében, és ennek az MI-n alapuló rendszer teljes életciklusa alatt érvényesülnie kell; |
| --- | --- |

K.

mivel az MI- és a kapcsolódó technológiák szorosan függenek a már meglévő tartalomtól és a nagy mennyiségű adattól; mivel egyes nem személyes adatokhoz és adatbázisokhoz való fokozott, átlátható és nyílt hozzáférés az Unióban – különösen a kkv-k és az induló vállalkozások számára –, valamint az adatok interoperabilitása, amely korlátozza a bezártsági hatásokat, alapvető szerepet fog játszani az európai MI fejlesztésének előmozdításában és az európai vállalatok globális szintű versenyképességének támogatásában; mivel a személyes adatok gyűjtésének tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és az adatvédelmi szabályokat, és testreszabott irányítást igényel, nevezetesen az adatkezelés és a MI-technológiák kifejlesztéséhez és bevezetéséhez felhasznált adatok átláthatósága tekintetében, és ennek az MI-n alapuló rendszer teljes életciklusa alatt érvényesülnie kell;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság „A mesterséges intelligencia – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című fehér könyvét, illetve az „Európai adatstratégiát”; hangsúlyozza, hogy az ezekben felvázolt megfontolások hozzájárulhatnak az emberi dimenziót középpontba állító MI lehetőségeinek kibontakoztatásához az Unióban; megállapítja ugyanakkor, hogy a Bizottság nem foglalkozott a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmének kérdésével az MI- és a kapcsolódó technológiák fejlesztésével összefüggésben, annak ellenére, hogy e jogok kulcsfontosságúak; hangsúlyozza a közös európai adattér létrehozásának szükségességét, és úgy véli, hogy annak használata fontos szerepet fog játszani az innovációban és a kreativitásban az uniós gazdaságban, amelyet ösztönözni kell; hangsúlyozza, hogy az Uniónak alapvető szerepet kell játszania a mesterséges intelligencia fejlesztésére, alkalmazására és felhasználására vonatkozó alapelvek meghatározásában anélkül, hogy hátráltatná annak fejlődését vagy akadályozná a versenyt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia és a kapcsolódó technológiák fejlesztése a közlekedési és idegenforgalmi ágazatban innovációval, kutatással, a beruházások mobilizálásával és jelentős előnyökkel jár majd a gazdaság, a társadalom, a környezet, a nyilvánosság és a biztonság szempontjából, miközben vonzóbbá teszi ezeket az ágazatokat az új generációk számára, új foglalkoztatási lehetőségeket és fenntarthatóbb üzleti modelleket teremt, hangsúlyozza azonban, hogy nem okozhat kárt vagy kárt az embereknek vagy a társadalomnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza egy működőképes és teljes körűen harmonizált szabályozási keret létrehozásának fontosságát az MI-technológiák területén; javasolja, hogy az európai digitális egységes piac széttöredezésének elkerülése és az innováció előmozdítása érdekében ez a keret rendelet, és ne irányelv formájában valósuljon meg; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a mesterséges intelligenciával foglalkozó valamennyi jogszabályban vegye figyelembe és megfelelően ültesse át a magas szintű szakértői csoport iránymutatásaiban meghatározott hét kulcsfontosságú követelményt, amit a 2019. április 8-i közleményében (11) üdvözölt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az MI-technológiák fejlesztése, bevezetése és használata, valamint a globális adatgazdaság kibontakozása folytán fontos műszaki, társadalmi, etikai és jogi kérdések várnak megoldásra cselekvést igénylő különböző területeken, így a szellemitulajdon-jogok területén, valamint a szellemitulajdon-jogok által az ezekre a szakpolitikai területekre gyakorolt hatással összefüggésben; kiemeli, hogy az MI-technológiákban rejlő potenciál felszabadítása érdekében fel kell számolni a szükségtelen jogi akadályokat, hogy ne akadályozzák a növekedést vagy az innovációt az Unió fejlődő adatgazdaságában; kéri, hogy végezzenek hatásvizsgálatot a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme tekintetében az MI-technológiák fejlesztésével összefüggésben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a szellemitulajdon-jogok kiegyensúlyozott védelmének kulcsfontosságát az MI-technológiák tekintetében, valamint az ilyen védelem többdimenziós jellegét, ugyanakkor hangsúlyozza a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelmének, a jogbiztonság megteremtésének és az e technológiákba való beruházások ösztönzéséhez, valamint hosszú távú életképességük és fogyasztói felhasználásuk biztosításához szükséges bizalom megteremtésének fontosságát; úgy véli, hogy az Uniónak lehetősége van arra, hogy vezető szerepet töltsön be az MI-technológiák létrehozásában azáltal, hogy a technológiai fejlődés fényében rendszeresen értékelt operatív szabályozási keretet fogad el, valamint proaktív közpolitikákat hajt végre, különösen a képzési programok, valamint a kutatás és a köz- és magánszféra közötti együttműködés pénzügyi támogatása tekintetében; megismétli annak szükségességét, hogy kellő mozgástér maradjon az új technológiák, termékek és szolgáltatások fejlesztése számára; hangsúlyozza, hogy a kreativitást és az innovációt elősegítő környezet létrehozása az MI-technológiák alkotók általi használatának ösztönzése révén nem történhet sem az alkotók érdekeinek, sem az Unió etikai elveinek kárára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli továbbá, hogy az Uniónak az MI különböző dimenzióit technológiailag semleges és kellőképpen rugalmas nézőpontokból kell vizsgálnia ahhoz, hogy az illeszkedjék a jövőbeli technológiai változásokhoz és lehetséges felhasználásokhoz; szükségesnek tartja továbbra is az MI és a szellemitulajdon-jogok egymásra hatásának mérlegelését mind a szellemitulajdon-védelmi hivatalok, mind a felhasználók szempontjából; úgy véli, hogy az MI-alkalmazások értékelésével kapcsolatos kihívás miatt szükség van bizonyos átláthatósági követelményekre és új módszerek kidolgozására, mivel például az adaptív tanulási rendszerek minden egyes input után újrakalibrálódhatnak, ami hatálytalanná teheti az előzetes közzététel bizonyos részeit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az átláthatóság és a felelősség fontosságát a streamingszolgáltatások algoritmushasználata során annak érdekében, hogy jobban garantálható legyen a nyelvi és formai szempontból változatos kulturális és kreatív tartalmakhoz való hozzáférés, valamint az európai művekhez való pártatlan hozzáférés; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ajánlja az MI-technológiák szellemitulajdon-jogok terén kifejtett hatásai ágazati és típus szerinti értékelésének előnyben részesítését; véleménye szerint egy ilyen megközelítésnek figyelembe kell vennie például az emberi beavatkozás fokát, az MI autonómiáját, a felhasznált adatok és szerzői joggal védett anyagok szerepének és eredetének fontosságát, továbbá más lényeges tényezők esetleges szerepét; emlékeztet arra, hogy bármilyen megközelítésnek megfelelő egyensúlyt kell teremtenie a befektetett erőforrások és erőfeszítések védelme, valamint az alkotás és a megosztás ösztönzése között; véleménye szerint mélyrehatóbb kutatásokra van szükség az emberi beavatkozás értékelésére az MI-algoritmusok adatainak vonatkozásában; úgy véli, hogy az olyan forradalmi technológiák, mint az MI, mind a kis-, mind a nagyvállalatok számára lehetőséget kínálnak piacvezető termékek fejlesztésére; úgy véli, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében minden vállalatnak egyformán hatékony és eredményes jogvédelmet kell élveznie; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Egységes piac programon és a digitális innovációs központokon keresztül nyújtsanak támogatást az induló vállalkozásoknak és a kkv-knak termékeik védelme terén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy ez az értékelés az MI és a kapcsolódó technológiák hatására és következményeire összpontosítson a hatályos szabadalmi jog, a védjegyek és formatervezési minták védelme, a szerzői jog és a szomszédos jogok keretein belül, beleértve az adatbázisok és a számítógépes programok jogi védelmének, valamint a nem nyilvános tudásanyag és a kereskedelmi információk („üzleti titkok”) védelmének alkalmazhatóságát jogellenes megszerzésük, felhasználásuk és közzétételük ellenében; elismeri, hogy az MI-technológiák előrelépést hozhatnak a szellemitulajdon-jogok érvényesítése terén, ugyanakkor kiemeli az emberi ellenőrzés és felülvizsgálat szükségességét, különösen a jogi következményekkel összefüggésben; leszögezi ezenfelül az arra vonatkozó értékelés szükségességét, hogy a fogyasztók legjobb védelme érdekében korszerűsíteni kell-e a szerződési jogot, és hogy át kell-e dolgozni a versenyszabályokat annak érdekében, hogy kezelni lehessen a digitális gazdaságban jelentkező piaci működésképtelenségeket és visszaéléseket, és hogy szükséges-e teljesebb jogi keret kialakítása az MI által érintett gazdasági ágazatok számára, lehetővé téve ezáltal az európai vállalatok és az érintett érdekelt felek növekedését, továbbá hangsúlyozza, hogy jogbiztonságot kell teremteni; hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdon védelmét mindig össze kell egyeztetni más alapvető jogokkal és szabadságokkal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy a szabadalmaztathatóság nem vonatkozik a matematikai módszerekre, kivéve, ha műszaki célt szolgálnak műszaki jellegű találmányok keretében, amelyek maguk csak akkor szabadalmaztathatók, ha teljesülnek a találmányokkal kapcsolatos feltételek; emlékeztet arra, hogy amennyiben a találmány vagy műszaki eszközök felhasználásával járó módszerre, vagy műszaki eszközre vonatkozik, annak tárgya a maga egészében tekintve valóban műszaki jellegű, tehát nincs kizárva a szabadalmaztathatóság köréből; hangsúlyozza e tekintetben a szabadalmi oltalmi keret szerepét az MI-vel kapcsolatos találmányok ösztönzésében és terjesztésük előmozdításában, valamint azt, hogy lehetőségeket kell teremteni az európai vállalatok és induló vállalkozások számára az MI európai fejlesztésének és elterjedésének előmozdítására; rámutat, hogy a szabványhoz nélkülözhetetlen szabadalmak kulcsszerepet játszanak az új MI- és a kapcsolódó technológiák fejlesztésében és terjesztésében, valamint az interoperabilitás biztosításában; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az ágazati szabványok kialakítását és ösztönözze a hivatalos szabványosítást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a figyelmet, hogy a szabadalmi oltalom akkor adható meg, ha a találmány újszerű és nem magától értetődő, valamint létrehozásában feltalálói tevékenység is szerepet játszik; megállapítja továbbá, hogy a szabadalmi jog a mögöttes technológia teljes körű leírását is megköveteli, ami egyes MI-technológiák vonatkozásában az összefüggés-rendszerek összetettsége folytán nehézségeket támaszthat; hangsúlyozza továbbá a mérnöki visszafejtés jogi kihívásait, amely kivételt jelent az informatikai programok szerzői jogi védelme és az üzleti titkok védelme alól, amelyek viszont döntő fontosságúak az innováció és a kutatás szempontjából, és amelyeket megfelelően figyelembe kell venni az MI-technológiák fejlesztése során; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a termékek megfelelő, például moduláris módon történő tesztelésének lehetőségeit anélkül, hogy az a könnyen lemásolható termékek széles körű közzététele következtében kockázatot jelentene a szellemitulajdon-jogok jogosultjai számára vagy az üzleti titkok tekintetében; hangsúlyozza, hogy az MI-n alapuló technológiáknak, amelyek hatékonyabb tanulási módszerek, nyilvánosan elérhetőknek kell lenniük az oktatás és a kutatás céljára; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megállapítja, hogy a művészi tartalmak kreatív létrehozási folyamatának önállósodása kérdéseket vethet fel a szellemitulajdon-jogok tulajdonosának kiléte tekintetében az ilyen tartalmak esetén; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy nem lenne célszerű az MI-technológiákat jogi személyiséggel felruházni, és felhívja a figyelmet egy ilyen lehetőség negatív hatásaira az emberi alkotók ösztönzése szempontjából; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat a mesterséges intelligenciával támogatott emberi alkotás és a mesterséges intelligencia által létrehozott alkotás közötti különbségre, mivel az utóbbi új szabályozási kihívásokat teremt a szellemitulajdon-jogok védelme tekintetében, mint például a tulajdonlás, az alkotó kiléte és a megfelelő javadalmazás kérdése, valamint a potenciális piaci koncentrációval kapcsolatos kérdések; úgy véli továbbá, hogy az MI-n alapuló technológiák fejlesztéséhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokat meg kell különböztetni a mesterséges intelligencia által létrehozott tartalomhoz fűződő potenciális szellemitulajdon-jogoktól; hangsúlyozza, hogy amennyiben az MI-t csak eszközként használják ahhoz, hogy segítséget nyújtson a szerzőnek az alkotás folyamatában, továbbra is a szellemitulajdon-jogok hatályos kerete alkalmazandó; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az MI-technológia által létrehozott műszaki alkotásokat a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jogi keretnek kell védenie annak érdekében, hogy ösztönözze az alkotás e formájába való beruházást, és javítsa a jogbiztonságot a polgárok, a vállalkozások és – mivel jelenleg az MI-technológiák fő felhasználói közé tartoznak – a feltalálók számára; úgy véli, hogy a mesterséges eszközök és robotok által önállóan alkotott művek valószínűleg nem részesülhetnek szerzői jogi védelemben az eredetiség elvének tiszteletben tartása érdekében, amely természetes személyhez kapcsolódik, és mivel a „szellemi alkotás” fogalma a szerző személyiségére vonatkozik; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az Unióban az MI által előállított művekre alkalmazandó közös, egységes szerzői jogi rendelkezésekre vonatkozó horizontális, tényeken alapuló és technológiasemleges megközelítést, amennyiben úgy tekinthető, hogy a szerzői jog vonatkozik e művekre; javasolja, hogy a tulajdonjogot – amennyiben van ilyen – csak olyan természetes vagy jogi személyekre alkalmazzák, akik vagy amelyek jogszerűen létrehozták a művet, és csak akkor, ha a szerzői jogi védelem alatt álló anyag felhasználása esetén a szerzői jog jogosultja erre engedélyt adott, kivéve, ha szerzői jogi kivételek vagy korlátozások alkalmazandók; hangsúlyozza az adatokhoz és az adatmegosztáshoz, a nyílt szabványokhoz és a nyílt forráskódú technológiához való hozzáférés megkönnyítésének fontosságát a beruházások ösztönzése és az innováció fellendítése mellett; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy az MI lehetővé teszi a technika állására vagy a szellemitulajdon-jogok meglétére vonatkozó nagy mennyiségű adat feldolgozását; megjegyzi ugyanakkor, hogy a szellemitulajdon-jogok bejegyzési eljárásához és a szellemitulajdon-jogok megsértéséért való felelősség meghatározásához használt MI vagy kapcsolódó technológiák nem helyettesíthetik az ember által esetről esetre elvégzett felülvizsgálatot a döntések minőségének és tisztességességének biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy a mesterséges intelligencia egyre inkább képessé válik a jellemzően emberek által végzett feladatok ellátására, és ezért hangsúlyozza, hogy megfelelő biztosítékokat kell létrehozni, többek között olyan tervezési rendszereket, amelyek magukban foglalják az emberi beavatkozással végrehajtott ellenőrzési és felülvizsgálati folyamatokat, és a mesterséges intelligencia által végzett döntéshozatal átláthatóságát, elszámoltathatóságát és ellenőrzését; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy a személyes adatok MI-technológiák általi felhasználása tekintetében a szerzői jog által védett művek, más anyagok, valamint kapcsolódó adatok, köztük már meglévő tartalmak, kiváló minőségű adatkészletek és metaadatok jogszerű felhasználását a szerzői jogi védelemmel kapcsolatos korlátozásokra és a szerzői jogi védelem alóli kivételekre vonatkozó hatályos szabályok, például a szöveg- és adatbányászatra vonatkozó azon kivétel fényében kell megítélni, amelyeket a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló irányelv tartalmaz; további pontosításra szólít fel az MI-alkalmazások révén autonóm módon létrehozott művek esetében az adatok szerzői jog szerinti védelme, valamint a lehetséges védjegy- és formatervezés-oltalom tekintetében; úgy véli, hogy elő kell mozdítani a nem személyes adatok vállalkozások és ágazatok közötti önkéntes megosztását, és annak tisztességes szerződéses megállapodásokon, többek között hasznosítási megállapodásokon kell alapulnia; rámutat a „deepfake”-ek félrevezető, manipulált vagy egyszerűen rossz minőségű adatok alapján történő létrehozása következtében felmerülő problémákra a szellemitulajdon-jogok terén, függetlenül attól, hogy a „deepfake” esetlegesen a szerzői jog által védett adatokat tartalmaz-e; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a demokráciák destabilizálása céljából tömegesen manipulálják a polgárokat, és felszólít a tudatosság és a médiaműveltség fokozására, valamint a tények és információk ellenőrzésére szolgáló, égetően szükséges MI-technológiák rendelkezésre bocsátására; úgy véli, hogy az MI-n alapuló technológiák életciklusa során az adatvédelmi szabályokkal összhangban felhasznált adatok nem személyes, auditálható nyilvántartásai megkönnyíthetik a szerzői jogi védelem alatt álló művek felhasználásának nyomon követését, és ezáltal jobban védhetik a jogosultakat és hozzájárulhatnak a magánélet védelméhez; hangsúlyozza, hogy az MI-technológiák hasznosak lehetnek a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével összefüggésben, de emberi felülvizsgálatra és annak garantálására lenne szükség, hogy az MI-n alapuló döntéshozatali rendszerek teljes mértékben átláthatók legyenek; hangsúlyozza, hogy semmilyen jövőbeli MI-rendszer nem kerülheti meg a nyílt forráskódú technológiára vonatkozó esetleges követelményeket a közbeszerzési eljárásokban, és nem akadályozhatja meg a digitális szolgáltatások összekapcsolását; megjegyzi, hogy az MI-rendszerek szoftveralapúak és statisztikai modelleken alapulnak, amelyek hibákat is tartalmazhatnak; hangsúlyozza, hogy az MI által generált eredmények nem lehetnek diszkriminatívak, és hogy az MI-rendszerek részrehajlása csökkentésének egyik leghatékonyabb módja annak biztosítása, hogy – amennyire az uniós jog azt lehetővé teszi – a nem személyes adatok maximális mennyisége rendelkezésre álljon képzési célokra és gépi tanulásra; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a nyilvánosan hozzáférhető adatok fenti célokra történő felhasználását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a digitális egységes piacra vonatkozó stratégia teljes körű végrehajtásának fontosságát a nem személyes adatok elérhetőségének és interoperabilitásának javítása érdekében az Unióban; hangsúlyozza, hogy az európai adatstratégiának biztosítania kell az egyensúlyt egyrészt az adatok áramlásának, az azokhoz való szélesebb körű hozzáférésnek, valamint azok felhasználásának és megosztásának előmozdítása, másrészt a szellemitulajdon-jogok és az üzleti titkok védelme között, az adatvédelmi és a magánélet védelmére vonatkozó szabályok tiszteletben tartása mellett; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy értékelni kell, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós szabályok megfelelő eszközt jelentenek-e az adatok védelmére, ideértve az MI fejlesztéséhez szükséges ágazati adatokat is, emlékeztetve arra, hogy a szellemi tulajdon védelme alatt álló strukturált adatok – például adatbázisok – általában nem tekinthetők adatnak; véleménye szerint teljes körű információkat kell szolgáltatni a szellemi tulajdonként védett adatok felhasználására vonatkozólag, nevezetesen a platformok és a vállalkozások közötti kapcsolatok keretében; üdvözli a Bizottság közös európai adattér létrehozására irányuló szándékát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megállapítja, hogy a Bizottság vizsgálja a nem személyes adatok felhasználását célul kitűző gazdasági szereplők közötti kapcsolatokat befolyásoló kérdésekről szóló jogszabály szükségességét, és üdvözli az adatbázisokról szóló irányelv esetleges felülvizsgálatát, valamint – általános keretként – az üzleti titkok védelméről szóló irányelv alkalmazásának esetleges pontosítását; érdeklődéssel várja a Bizottság által az európai adatstratégia kérdésében indított nyilvános konzultáció eredményeit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a szellemi tulajdon kiegyensúlyozott és innovációvezérelt védelmét kell biztosítania, szem előtt tartva az MI-technológiák európai fejlesztőinek érdekeit, erősítenie kell az európai vállalatok nemzetközi versenyképességét többek között a lehetséges visszaélés jellegű pereskedési taktikákkal szemben, valamint a felhasználók számára a legmagasabb szintű jogbiztonságot kell biztosítania elsősorban a nemzetközi tárgyalások során, nevezetesen az MI-ről és az adatforradalomról a Szellemi Tulajdon Világszervezetében (WIPO) jelenleg folyó megbeszélések tekintetében; üdvözli, hogy a Bizottság nemrégiben benyújtotta az Unió álláspontját a szellemi tulajdonra vonatkozó politikákról és a mesterséges intelligenciáról szóló összefoglaló WIPO-dokumentum tervezetéről szóló, a WIPO által tartott nyilvános konzultáció keretében; e tekintetben emlékeztet az Unió azon etikai kötelezettségére, hogy az MI-vel kapcsolatos határokon átnyúló együttműködés megkönnyítése révén világszerte támogassa a fejlődést, többek között a határokon átnyúló kutatásra, valamint a szöveg- és adatbányászatra vonatkozó korlátozások és kivételek révén, amint azt a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló irányelv előírja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teljes mértékben tudatában van annak, hogy az MI terén való fejlődést össze kell kapcsolni az infrastruktúra és a digitális készségek oktatása terén tett állami beruházásokkal, valamint a konnektivitás és az interoperabilitás jelentős mértékű javításával, hogy az előnyöket teljes mértékben ki lehessen aknázni; ezért kiemeli a biztonságos és fenntartható 5G hálózatok fontosságát az MI-technológiák teljes körű bevezetése szempontjából, valamint – ami ennél is lényegesebb– az infrastruktúra szintjével és annak biztonságával kapcsolatos, az egész Unióban szükséges munka fontosságát; tudomásul veszi a közlekedési ágazatban az MI-vel kapcsolatban zajló intenzív szabadalmi tevékenységet; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindez súlyos jogvitákhoz vezethet, amelyek ártani fognak az ágazat egészének és a közlekedés biztonságát is érinthetik, amennyiben nem dolgozunk ki késedelem nélkül az MI-hez kapcsolódó technológiák fejlesztésére vonatkozó jogszabályt európai szinten; |
| --- | --- |

21.

| 22. | támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy felkérje a feldolgozóipar kulcsfontosságú szereplőit – a közlekedés területén tevékenykedő gyártókat, az MI-vel és a konnektivitással foglalkozó innovátorokat, a turisztikai ágazat szolgáltatóit és a gépjárműipari értéklánc más szereplőit –, hogy állapodjanak meg arról, hogy milyen feltételek mellett készek megosztani adataikat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  HL L 130., 2019.5.17., 92. o.

(3)  HL L 77., 1996.3.27., 20. o.

(4)  HL L 111., 2009.5.5., 16. o.

(5)  HL L 157., 2016.6.15., 1. o.

(6)  HL L 172., 2019.6.26., 56. o.

(7)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(8)  HL L 303., 2018.11.28., 59. o.

(9)  HL L 186., 2019.7.11., 57. o.

(10)  HL C 252., 2018.7.18., 239. o.

(11)  „Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növelése” (COM(2019)0168).

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/136 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/136

---

P9_TA(2020)0279

Jelentés az EU és Moldova közötti társulási megállapodás végrehajtásáról

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás végrehajtásáról (2019/2201(INI))

(2021/C 404/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 8. cikkére és V. címére, különösen a 21., a 22., a 36. és a 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 8. cikkére és V. címére, különösen a 21., a 22., a 36. és a 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásra, amely magában foglal egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is, és amely 2016. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásra, amely magában foglal egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is, és amely 2016. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) európai parlamenti és tanácsi módosításai nyomán 2014 márciusában vízummentes rendszert vezettek be a Moldovai Köztársaság állampolgárai számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) európai parlamenti és tanácsi módosításai nyomán 2014 márciusában vízummentes rendszert vezettek be a Moldovai Köztársaság állampolgárai számára,

| — | tekintettel az egyetértési megállapodás, a hitelkeret-megállapodás és a 2017–2018-as időszakra vonatkozó, 100 millió EUR értékű mikroszintű pénzügyi segítségnyújtásról szóló támogatási megállapodás 2017. novemberi aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetértési megállapodás, a hitelkeret-megállapodás és a 2017–2018-as időszakra vonatkozó, 100 millió EUR értékű mikroszintű pénzügyi segítségnyújtásról szóló támogatási megállapodás 2017. novemberi aláírására,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió közötti társulási megállapodás 2017–2019 között történő végrehajtásáról szóló moldovai nemzeti cselekvési tervre (NAPIAA), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió közötti társulási megállapodás 2017–2019 között történő végrehajtásáról szóló moldovai nemzeti cselekvési tervre (NAPIAA),

| — | tekintettel a Moldovai Köztársasághoz fűződő korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és Moldova közötti társulási megállapodás végrehajtásáról szóló, 2018. november 14-i (2), a Chișinăuban tartott polgármester-választás eredményének érvénytelenítését követően kialakult politikai válságról szóló, 2018. július 5-i (3), a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i (4), a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2017. július 4-i (5), valamint a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló, 2016. január 21-i állásfoglalásaira (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársasághoz fűződő korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és Moldova közötti társulási megállapodás végrehajtásáról szóló, 2018. november 14-i (2), a Chișinăuban tartott polgármester-választás eredményének érvénytelenítését követően kialakult politikai válságról szóló, 2018. július 5-i (3), a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i (4), a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2017. július 4-i (5), valamint a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló, 2016. január 21-i állásfoglalásaira (6),

| — | tekintettel a Legfelsőbb Bíróságnak a chișinăui polgármester-választásról hozott ítéletét követően a makroszintű pénzügyi támogatás első részlete kifizetésének befagyasztásáról szóló, 2018. júliusi uniós határozatra, valamint a jogállamisággal és az ország demokratikus visszaesésével kapcsolatos aggodalmakat követően a pénzügyi támogatás csökkentéséről szóló, 2018. novemberi határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Legfelsőbb Bíróságnak a chișinăui polgármester-választásról hozott ítéletét követően a makroszintű pénzügyi támogatás első részlete kifizetésének befagyasztásáról szóló, 2018. júliusi uniós határozatra, valamint a jogállamisággal és az ország demokratikus visszaesésével kapcsolatos aggodalmakat követően a pénzügyi támogatás csökkentéséről szóló, 2018. novemberi határozatára,

| — | tekintettel az EU ezt követő, 2019. júliusi határozatára a költségvetés-támogatás folyósításának újraindításáról, figyelembe véve a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét az igazságszolgáltatási rendszer reformja mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU ezt követő, 2019. júliusi határozatára a költségvetés-támogatás folyósításának újraindításáról, figyelembe véve a Moldovai Köztársaság elkötelezettségét az igazságszolgáltatási rendszer reformja mellett,

| — | tekintettel az EU 2019. októberi határozatára, amely szerint 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás első részletét folyósítják a demokratikus normák javítását és a jogállamiság védelmét célzó kulcsfontosságú reformok végrehajtásának eredményeként, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2019. októberi határozatára, amely szerint 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás első részletét folyósítják a demokratikus normák javítását és a jogállamiság védelmét célzó kulcsfontosságú reformok végrehajtásának eredményeként,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a társulási menetrend Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló, 2019. szeptember 11-i közös szolgálati dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a társulási menetrend Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló, 2019. szeptember 11-i közös szolgálati dokumentumára,

| — | tekintettel az EU–Moldovai Köztársaság Társulási Tanács 2019. szeptember 30-i ötödik ülésének eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Moldovai Köztársaság Társulási Tanács 2019. szeptember 30-i ötödik ülésének eredményére,

| — | tekintettel a keleti partnerség csúcstalálkozóin elfogadott együttes nyilatkozatokra, legutóbb a 2017. november 24-én Brüsszelben elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség csúcstalálkozóin elfogadott együttes nyilatkozatokra, legutóbb a 2017. november 24-én Brüsszelben elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a Moldovai Köztársaságról szóló, 2018. február 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a Moldovai Köztársaságról szóló, 2018. február 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A demokratikus intézmények működése a Moldovai Köztársaságban” című, 2019. október 3-án elfogadott 2308. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A demokratikus intézmények működése a Moldovai Köztársaságban” című, 2019. október 3-án elfogadott 2308. számú határozatára,

| — | tekintettel a Transparency International 2019. évi korrupcióérzékelési listájára, amely a Moldovai Köztársaságot a 180 értékelt ország és terület közül a 120. helyre sorolja (az első hely jelenti a legjobb besorolást), míg a Transparency International 2018. évi korrupcióérzékelési listáján a Moldovai Köztársaság a 117. helyen szerepelt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Transparency International 2019. évi korrupcióérzékelési listájára, amely a Moldovai Köztársaságot a 180 értékelt ország és terület közül a 120. helyre sorolja (az első hely jelenti a legjobb besorolást), míg a Transparency International 2018. évi korrupcióérzékelési listáján a Moldovai Köztársaság a 117. helyen szerepelt,

| — | tekintettel a The Economist Intelligence Unit 2019. évi demokráciaindexére, amely a Moldovai Köztársaságot „hibrid rezsimként” sorolja be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a The Economist Intelligence Unit 2019. évi demokráciaindexére, amely a Moldovai Köztársaságot „hibrid rezsimként” sorolja be,

| — | tekintettel a Freedom House 2020. évi „Freedom in the World” és „Nations in Transit” című jelentéseire, amelyek értékelése szerint a Moldovai Köztársaság „részben szabad” országnak, illetve „átmeneti vagy hibrid rezsimnek” minősül, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Freedom House 2020. évi „Freedom in the World” és „Nations in Transit” című jelentéseire, amelyek értékelése szerint a Moldovai Köztársaság „részben szabad” országnak, illetve „átmeneti vagy hibrid rezsimnek” minősül,

| — | tekintettel az EU–Moldova társulási megállapodás végrehajtásáról szóló moldovai nemzeti cselekvési tervre, az emberi jogokra vonatkozó, 2018–2022-es nemzeti cselekvési tervre, valamint a nők elleni erőszak és kapcsolati erőszak megelőzésére és felszámolására vonatkozó, 2018–2023-as nemzeti cselekvési tervre, amely kifejezetten megemlíti az Isztambuli Egyezmény ratifikálását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Moldova társulási megállapodás végrehajtásáról szóló moldovai nemzeti cselekvési tervre, az emberi jogokra vonatkozó, 2018–2022-es nemzeti cselekvési tervre, valamint a nők elleni erőszak és kapcsolati erőszak megelőzésére és felszámolására vonatkozó, 2018–2023-as nemzeti cselekvési tervre, amely kifejezetten megemlíti az Isztambuli Egyezmény ratifikálását,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kiadott elemzésekre és ajánlásokra, különös tekintettel a 2018. március 8-i„Young Moldova: Problems, Values and Aspirations” (Moldovai ifjúság: problémák, értékek és törekvések) című, és 2018. április 20-i„Youth Well-being Policy Review of Moldova” (A moldovai ifjúságjóléti szakpolitika értékelése) című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kiadott elemzésekre és ajánlásokra, különös tekintettel a 2018. március 8-i„Young Moldova: Problems, Values and Aspirations” (Moldovai ifjúság: problémák, értékek és törekvések) című, és 2018. április 20-i„Youth Well-being Policy Review of Moldova” (A moldovai ifjúságjóléti szakpolitika értékelése) című jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) és az Európa Tanács Velencei Bizottsága által kiadott véleményekre és ajánlásokra, különösen a moldovai választási reformról szóló, 2018. március 15-i, az alkotmányos helyzetről, különösen a parlament feloszlatásának lehetőségéről szóló, 2019. június 24-i, valamint a legfelsőbb bíróság és az ügyészség reformjáról szóló törvénytervezetről szóló, 2019. október 14-i véleményre és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) és az Európa Tanács Velencei Bizottsága által kiadott véleményekre és ajánlásokra, különösen a moldovai választási reformról szóló, 2018. március 15-i, az alkotmányos helyzetről, különösen a parlament feloszlatásának lehetőségéről szóló, 2019. június 24-i, valamint a legfelsőbb bíróság és az ügyészség reformjáról szóló törvénytervezetről szóló, 2019. október 14-i véleményre és ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2020. március 18-i, „A keleti partnerségre vonatkozó szakpolitika 2020 után – A reziliencia erősítése – a mindenki számára előnyös keleti partnerség” című közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2020. március 18-i, „A keleti partnerségre vonatkozó szakpolitika 2020 után – A reziliencia erősítése – a mindenki számára előnyös keleti partnerség” című közös közleményére,

| — | tekintettel a Tanács 2020. május 11-i, a keleti partnerségre vonatkozó, 2020 utáni szakpolitikáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2020. május 11-i, a keleti partnerségre vonatkozó, 2020 utáni szakpolitikáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2020. április 8-i közös közleményére a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról, valamint a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a bővítési és szomszédságpolitikai partnerek számára makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/701 európai parlamenti és tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2020. április 8-i közös közleményére a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról, valamint a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a bővítési és szomszédságpolitikai partnerek számára makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/701 európai parlamenti és tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „A vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készült harmadik jelentés” című, 2020. július 10-én kiadott jelentésére és az ahhoz kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „A vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készült harmadik jelentés” című, 2020. július 10-én kiadott jelentésére és az ahhoz kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a keleti partnerségre vonatkozó ajánlására, a 2020. júniusi csúcstalálkozó előkészítéseként, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a keleti partnerségre vonatkozó ajánlására, a 2020. júniusi csúcstalálkozó előkészítéseként,

| — | tekintettel az az EU–Moldova Parlamenti Társulási Bizottság, az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, az EU–Moldova civil társadalmi platform és a moldovai köztársasági civil társadalom más képviselőinek ajánlásaira és tevékenységeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az EU–Moldova Parlamenti Társulási Bizottság, az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma, az EU–Moldova civil társadalmi platform és a moldovai köztársasági civil társadalom más képviselőinek ajánlásaira és tevékenységeire,

| — | tekintettel az EU–Moldova Parlamenti Társulási Bizottság 2019. december 18–19-én Strasbourgban tartott 7. ülésének alkalmával elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Moldova Parlamenti Társulási Bizottság 2019. december 18–19-én Strasbourgban tartott 7. ülésének alkalmával elfogadott nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által vezetett nemzetközi választási megfigyelő misszióban részt vevő, 2019. február 24-i moldovai köztársasági parlamenti választási megfigyelő missziójának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) által vezetett nemzetközi választási megfigyelő misszióban részt vevő, 2019. február 24-i moldovai köztársasági parlamenti választási megfigyelő missziójának következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság által 2020. március 29-én elfogadott gazdasági támogatási csomagra, amelynek célja többek között a Moldovai Köztársaság támogatása a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben, és amely magában foglalta meglévő eszközök átirányítását a válság társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2020. március 29-én elfogadott gazdasági támogatási csomagra, amelynek célja többek között a Moldovai Köztársaság támogatása a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben, és amely magában foglalta meglévő eszközök átirányítását a válság társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítése érdekében,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0166/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0166/2020),

| A. | mivel a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás keretében az EU és a Moldovai Köztársaság kötelezettséget vállalt a politikai társulás előmozdítására és a gazdasági integráció elérésére, és a Moldovai Köztársaság kötelezettséget vállalt arra, hogy az uniós vívmányokat számos területen beépíti saját jogszabályaiba és gyakorlataiba; mivel ezen erőfeszítések támogatása érdekében az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős pénzügyi és költségvetési támogatást nyújt a Moldovai Köztársaságnak, amelynek feltétele az alapvető európai értékek és elvek, például a jogállamiság, illetve az emberi és demokratikus jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció, a szervezett bűnözés, a pénzmosás, az oligarchikus struktúrák és a nepotizmus elleni küzdelem garantálása; mivel a súlyos visszaesés esetében az együttműködés visszavonható; |
| --- | --- |

A.

mivel a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás keretében az EU és a Moldovai Köztársaság kötelezettséget vállalt a politikai társulás előmozdítására és a gazdasági integráció elérésére, és a Moldovai Köztársaság kötelezettséget vállalt arra, hogy az uniós vívmányokat számos területen beépíti saját jogszabályaiba és gyakorlataiba; mivel ezen erőfeszítések támogatása érdekében az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős pénzügyi és költségvetési támogatást nyújt a Moldovai Köztársaságnak, amelynek feltétele az alapvető európai értékek és elvek, például a jogállamiság, illetve az emberi és demokratikus jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció, a szervezett bűnözés, a pénzmosás, az oligarchikus struktúrák és a nepotizmus elleni küzdelem garantálása; mivel a súlyos visszaesés esetében az együttműködés visszavonható;

| B. | mivel 2017. szeptember 13-án a Parlament és a Tanács határozatot fogadott el a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó 100 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásról az ország gazdasági és pénzügyi reformjait támogató IMF-program keretében; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. szeptember 13-án a Parlament és a Tanács határozatot fogadott el a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó 100 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásról az ország gazdasági és pénzügyi reformjait támogató IMF-program keretében;

| C. | mivel az EU több alkalommal aggodalmának adott hangot a jogállamisággal, a 2014-ben feltárt banki csalások felelőseinek büntetőeljárás alá vonása terén tapasztalható előrelépés hiányával, valamint az emberi jogok folyamatos megsértésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU több alkalommal aggodalmának adott hangot a jogállamisággal, a 2014-ben feltárt banki csalások felelőseinek büntetőeljárás alá vonása terén tapasztalható előrelépés hiányával, valamint az emberi jogok folyamatos megsértésével kapcsolatban;

| D. | mivel a Transparency International 2018. évi korrupcióérzékelési listája és a Freedom House 2020. évi jelentései azt mutatják, hogy a Moldovai Köztársaság a közelmúltban csekély előrehaladást ért el, míg az említett mutatók, illetve a demokráciaindex alapján az az általános következtetés vonható le, hogy a Moldovai Köztársaságban a demokrácia, a korrupció, a politikai jogok és a polgári szabadságjogok helyzete hosszú távon romló tendenciát mutat; |
| --- | --- |

D.

mivel a Transparency International 2018. évi korrupcióérzékelési listája és a Freedom House 2020. évi jelentései azt mutatják, hogy a Moldovai Köztársaság a közelmúltban csekély előrehaladást ért el, míg az említett mutatók, illetve a demokráciaindex alapján az az általános következtetés vonható le, hogy a Moldovai Köztársaságban a demokrácia, a korrupció, a politikai jogok és a polgári szabadságjogok helyzete hosszú távon romló tendenciát mutat;

| E. | mivel a kormányban bekövetkezett változások ellenére a Moldovai Köztársaság állami intézményei továbbra is gyengék, és a Moldovai Köztársaság továbbra is küzd az állam foglyul ejtésének problémájával, mivel a hatalomnak és az összes fontos ágazat és intézmény feletti ellenőrzésnek a kormányzat legmagasabb szintjén történő koncentrálódása nem csökkent jelentős mértékben; |
| --- | --- |

E.

mivel a kormányban bekövetkezett változások ellenére a Moldovai Köztársaság állami intézményei továbbra is gyengék, és a Moldovai Köztársaság továbbra is küzd az állam foglyul ejtésének problémájával, mivel a hatalomnak és az összes fontos ágazat és intézmény feletti ellenőrzésnek a kormányzat legmagasabb szintjén történő koncentrálódása nem csökkent jelentős mértékben;

| F. | mivel a jogállamiság és a demokratikus folyamat súlyos megsértése miatt az EU 2018-ban felfüggesztette az igazságügyi ágazat reformjára irányuló költségvetés-támogatási program utolsó két részletének folyósítását; |
| --- | --- |

F.

mivel a jogállamiság és a demokratikus folyamat súlyos megsértése miatt az EU 2018-ban felfüggesztette az igazságügyi ágazat reformjára irányuló költségvetés-támogatási program utolsó két részletének folyósítását;

| G. | mivel 2019. június 11-én az Emberi Jogok Európai Bírósága (az Ozdil és mások kontra Moldovai Köztársaság ügyben) megállapította, hogy a Moldovai Köztársaság megsértette a szabadsághoz, a biztonsághoz, a magánélethez és a családi élethez való jogot, amikor 2018 szeptemberében Hírszerző és Biztonsági Szolgálata (SIS) őrizetbe vett és Törökországba visszatérésre kényszerített öt, menedékjogot kérő török állampolgárt; mivel ez a rejtett kiadatás csak egy példája annak, hogy világszerte több tucat országban fordul elő rendszeresen a török állampolgárok erőszakos eltüntetése és nem önkéntes eltűnése, jogellenes fogva tartása és Törökországba történő kitoloncolása; |
| --- | --- |

G.

mivel 2019. június 11-én az Emberi Jogok Európai Bírósága (az Ozdil és mások kontra Moldovai Köztársaság ügyben) megállapította, hogy a Moldovai Köztársaság megsértette a szabadsághoz, a biztonsághoz, a magánélethez és a családi élethez való jogot, amikor 2018 szeptemberében Hírszerző és Biztonsági Szolgálata (SIS) őrizetbe vett és Törökországba visszatérésre kényszerített öt, menedékjogot kérő török állampolgárt; mivel ez a rejtett kiadatás csak egy példája annak, hogy világszerte több tucat országban fordul elő rendszeresen a török állampolgárok erőszakos eltüntetése és nem önkéntes eltűnése, jogellenes fogva tartása és Törökországba történő kitoloncolása;

| H. | mivel az ambiciózus reformok végrehajtása mellett elkötelezett – az igazságszolgáltatás reformjára összpontosító programmal rendelkező – kormány 2019. júniusi megalakulását követően a Bizottság kifizette a makroszintű pénzügyi támogatás első részletét, és folytatta az ágazati költségvetés-támogatási programok folyósítását, kijelentve, hogy továbbra is szigorú feltételrendszert alkalmaz; mivel 2020. július 10-én a Bizottság jóváhagyta a makroszintű pénzügyi támogatási programja keretében biztosított támogatás 30 millió EUR összegű második és utolsó részletének folyósítását; |
| --- | --- |

H.

mivel az ambiciózus reformok végrehajtása mellett elkötelezett – az igazságszolgáltatás reformjára összpontosító programmal rendelkező – kormány 2019. júniusi megalakulását követően a Bizottság kifizette a makroszintű pénzügyi támogatás első részletét, és folytatta az ágazati költségvetés-támogatási programok folyósítását, kijelentve, hogy továbbra is szigorú feltételrendszert alkalmaz; mivel 2020. július 10-én a Bizottság jóváhagyta a makroszintű pénzügyi támogatási programja keretében biztosított támogatás 30 millió EUR összegű második és utolsó részletének folyósítását;

| I. | mivel azonban a Moldovai Köztársaság nem tudott hozzáférni a 2020 júliusában lejárt program keretében rendelkezésre álló pénzeszközök fennmaradó részéhez; mivel ez a támogatás továbbra is az előzetesen egyeztetett reformok, különösen a jogállamiság és a demokratikus normák megerősítését és a polgárok számára kézzelfogható eredmények elérését célzó reformok végrehajtásától függ; |
| --- | --- |

I.

mivel azonban a Moldovai Köztársaság nem tudott hozzáférni a 2020 júliusában lejárt program keretében rendelkezésre álló pénzeszközök fennmaradó részéhez; mivel ez a támogatás továbbra is az előzetesen egyeztetett reformok, különösen a jogállamiság és a demokratikus normák megerősítését és a polgárok számára kézzelfogható eredmények elérését célzó reformok végrehajtásától függ;

| J. | mivel 2019 novemberében a moldovai parlament bizalmatlansági indítványt fogadott el a 2019 júniusában megalakult kormánnyal szemben, és kisebbségi kormány, majd ezt követően új koalíciós kormány alakult; mivel az uniós intézmények képviselői aggodalmukat fejezték ki a régi kormány leváltásának módjával, valamint a Moldovai Köztársaság által a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás révén elindított reformfolyamattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

J.

mivel 2019 novemberében a moldovai parlament bizalmatlansági indítványt fogadott el a 2019 júniusában megalakult kormánnyal szemben, és kisebbségi kormány, majd ezt követően új koalíciós kormány alakult; mivel az uniós intézmények képviselői aggodalmukat fejezték ki a régi kormány leváltásának módjával, valamint a Moldovai Köztársaság által a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás révén elindított reformfolyamattal kapcsolatban;

| K. | mivel az új koalíciós kormány többsége a Moldovai Köztársaság parlamentjében folyamatosan csökken, mivel a képviselők távoztak a kormányzó szövetségből; mivel a Moldovai Köztársaság ősszel elnökválasztást tart, és jelenleg az akut politikai instabilitás időszakát éli; mivel Igor Dodon elnök hangsúlyozta, hogy a parlamentet fel kell oszlatni, és a lehető leghamarabb előrehozott választásokat kell tartani; mivel 2020. július 7-én a Moldovai Köztársaság Alkotmánybírósága úgy ítélkezett, hogy az előrehozott választásokat csak az elnökválasztás után lehet megtartani; |
| --- | --- |

K.

mivel az új koalíciós kormány többsége a Moldovai Köztársaság parlamentjében folyamatosan csökken, mivel a képviselők távoztak a kormányzó szövetségből; mivel a Moldovai Köztársaság ősszel elnökválasztást tart, és jelenleg az akut politikai instabilitás időszakát éli; mivel Igor Dodon elnök hangsúlyozta, hogy a parlamentet fel kell oszlatni, és a lehető leghamarabb előrehozott választásokat kell tartani; mivel 2020. július 7-én a Moldovai Köztársaság Alkotmánybírósága úgy ítélkezett, hogy az előrehozott választásokat csak az elnökválasztás után lehet megtartani;

| L. | mivel 2020. április 17-én az orosz és a moldovai kormány megállapodást írt alá az Oroszországi Föderáció által a Moldovai Köztársaságnak 2 %-os preferenciális kamatláb mellett nyújtandó, 200 millió EUR összegű kölcsönről, amelyről a két ország elnökei folytatták le a tárgyalásokat; mivel ezt a megállapodást április 23-án ratifikálták, és a parlamenti ellenzék tagjai által benyújtott fellebbezést követően ugyanazon a napon a Moldovai Köztársaság Alkotmánybírósága felfüggesztette a hitelmegállapodás ratifikálásáról szóló törvényt mindaddig, amíg befejeződik annak vizsgálata, hogy a megállapodás összeegyeztethető-e az alkotmánnyal; mivel május 6-án az alkotmánybíróság elnöke arról számolt be, hogy a moldovai hatóságok nyomást gyakorolnak az alkotmánybíróságra, és kísérleteket tesznek a bírák hitelrontására; mivel 2020. május 7-én az alkotmánybíróság a hitelmegállapodást alkotmányellenesnek nyilvánította; mivel jelenleg az Oroszországi Föderációval kötendő új hitelmegállapodásról jelenleg is folynak a tárgyalások; |
| --- | --- |

L.

mivel 2020. április 17-én az orosz és a moldovai kormány megállapodást írt alá az Oroszországi Föderáció által a Moldovai Köztársaságnak 2 %-os preferenciális kamatláb mellett nyújtandó, 200 millió EUR összegű kölcsönről, amelyről a két ország elnökei folytatták le a tárgyalásokat; mivel ezt a megállapodást április 23-án ratifikálták, és a parlamenti ellenzék tagjai által benyújtott fellebbezést követően ugyanazon a napon a Moldovai Köztársaság Alkotmánybírósága felfüggesztette a hitelmegállapodás ratifikálásáról szóló törvényt mindaddig, amíg befejeződik annak vizsgálata, hogy a megállapodás összeegyeztethető-e az alkotmánnyal; mivel május 6-án az alkotmánybíróság elnöke arról számolt be, hogy a moldovai hatóságok nyomást gyakorolnak az alkotmánybíróságra, és kísérleteket tesznek a bírák hitelrontására; mivel 2020. május 7-én az alkotmánybíróság a hitelmegállapodást alkotmányellenesnek nyilvánította; mivel jelenleg az Oroszországi Föderációval kötendő új hitelmegállapodásról jelenleg is folynak a tárgyalások;

| M. | mivel a Covid19-világjárvány bebizonyította, hogy egyre nagyobb szükség van az Uniót és a szomszédos országokat egyaránt érintő veszélyek kezelésének összehangolására; mivel az EU erre az igényre akként reagált, hogy egyéb eszközök mellett pénzügyi támogatást nyújtott a szomszédos országoknak; |
| --- | --- |

M.

mivel a Covid19-világjárvány bebizonyította, hogy egyre nagyobb szükség van az Uniót és a szomszédos országokat egyaránt érintő veszélyek kezelésének összehangolására; mivel az EU erre az igényre akként reagált, hogy egyéb eszközök mellett pénzügyi támogatást nyújtott a szomszédos országoknak;

| N. | mivel a Covid19-válság során a keleti partnerség országaival vállalt szolidaritás rendkívüli jelentőséggel bír, és az Unió jelentős támogatást nyújtott a régiónak a járvány hatásának kezelésére; mivel ezzel összefüggésben a Moldovai Köztársaság 87 millió EUR-ban részesül átirányított kétoldalú támogatás formájában; |
| --- | --- |

N.

mivel a Covid19-válság során a keleti partnerség országaival vállalt szolidaritás rendkívüli jelentőséggel bír, és az Unió jelentős támogatást nyújtott a régiónak a járvány hatásának kezelésére; mivel ezzel összefüggésben a Moldovai Köztársaság 87 millió EUR-ban részesül átirányított kétoldalú támogatás formájában;

| O. | mivel a makroszintű pénzügyi támogatási program keretében az EU további 100 millió EUR összegben kölcsönöket nyújt a Moldovai Köztársaságnak a makroszintű pénzügyi támogatás tíz szomszédos partnerországnak történő biztosításáról szóló határozat részeként azzal a céllal, hogy segítséget nyújtson a koronavírus-járvány okozta gazdasági kiesés korlátozásában; mivel a rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatási csomag első részletét a lehető leghamarabb folyósítani fogják tekintve, hogy a Moldovai Köztársasággal kötött egyetértési megállapodást megerősítették; mivel a második, az egyetértési megállapodás megkötésétől számított egy éven belül folyósítandó részlet felvételéhez az országnak meg kell felelnie egy bizonyos feltételrendszernek; mivel a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az adott ország tiszteletben tartsa a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását; mivel az egyetértési megállapodás megkötése üdvözlendő, a vállalt kötelezettségek végrehajtását garantálni kell; |
| --- | --- |

O.

mivel a makroszintű pénzügyi támogatási program keretében az EU további 100 millió EUR összegben kölcsönöket nyújt a Moldovai Köztársaságnak a makroszintű pénzügyi támogatás tíz szomszédos partnerországnak történő biztosításáról szóló határozat részeként azzal a céllal, hogy segítséget nyújtson a koronavírus-járvány okozta gazdasági kiesés korlátozásában; mivel a rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatási csomag első részletét a lehető leghamarabb folyósítani fogják tekintve, hogy a Moldovai Köztársasággal kötött egyetértési megállapodást megerősítették; mivel a második, az egyetértési megállapodás megkötésétől számított egy éven belül folyósítandó részlet felvételéhez az országnak meg kell felelnie egy bizonyos feltételrendszernek; mivel a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az adott ország tiszteletben tartsa a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását; mivel az egyetértési megállapodás megkötése üdvözlendő, a vállalt kötelezettségek végrehajtását garantálni kell;

| P. | mivel a Moldovai Köztársaság nemzetközi és nemzeti kötelezettségvállalásokat tett a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának előmozdítása érdekében; mivel Moldova intézkedéseket fogadott el a nők politikában való részvételének előmozdítása érdekében, ideértve többek között egy olyan, kötelezően betartandó nemi kvóta bevezetését, amelynek értelmében a politikai pártok által állított jelöltek 40 %-ának női jelöltnek kell lennie; mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2017–2021-es nemzeti stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében további erőfeszítésekre van szükség, beleértve a megfelelő finanszírozás biztosítását és a hatékonyabb végrehajtási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

P.

mivel a Moldovai Köztársaság nemzetközi és nemzeti kötelezettségvállalásokat tett a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának előmozdítása érdekében; mivel Moldova intézkedéseket fogadott el a nők politikában való részvételének előmozdítása érdekében, ideértve többek között egy olyan, kötelezően betartandó nemi kvóta bevezetését, amelynek értelmében a politikai pártok által állított jelöltek 40 %-ának női jelöltnek kell lennie; mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2017–2021-es nemzeti stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében további erőfeszítésekre van szükség, beleértve a megfelelő finanszírozás biztosítását és a hatékonyabb végrehajtási mechanizmusokat;

| Q. | mivel minden gazdasági előrehaladás ellenére a pénzügyi támogatás és a reformtörekvések társadalmi hatása meglehetősen marginális; mivel a Moldovai Köztársaság továbbra is az egyik legszegényebb európai ország, amely kilátástalan társadalmi helyzettel, elhagyatott falvakkal és rendkívüli szegénységgel küzd; mivel 2018-ban a moldovai köztársasági munkavállalók 38,5 %-a volt nem hivatalosan foglalkoztatott, akik a szociális védelem egyik formájához sem férnek hozzá; |
| --- | --- |

Q.

mivel minden gazdasági előrehaladás ellenére a pénzügyi támogatás és a reformtörekvések társadalmi hatása meglehetősen marginális; mivel a Moldovai Köztársaság továbbra is az egyik legszegényebb európai ország, amely kilátástalan társadalmi helyzettel, elhagyatott falvakkal és rendkívüli szegénységgel küzd; mivel 2018-ban a moldovai köztársasági munkavállalók 38,5 %-a volt nem hivatalosan foglalkoztatott, akik a szociális védelem egyik formájához sem férnek hozzá;

| R. | mivel a Moldovai Köztársaság lakossága 1989 óta csaknem harmadával csökkent; mivel demográfiai szempontból egész Európában ezek a legkedvezőtlenebb számadatok; mivel a moldovaiak a magasabb fizetések, illetve a jobb oktatás és lehetőségek reményében hagyják el az országot; mivel ennek a fejleménynek mélyreható és tartós politikai, gazdasági és társadalmi következményei vannak; mivel a Moldovai Köztársaság munkaerő- és szakemberhiánnyal, például a nővér- és orvoshiánnyal küzd; mivel az idősek, akiknek jelentős része rászorul a kivándorlók általi hazautalásokra, a Moldovai Köztársaság lakosságának legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő és az elszegényedés veszélyének leginkább kitett rétege; |
| --- | --- |

R.

mivel a Moldovai Köztársaság lakossága 1989 óta csaknem harmadával csökkent; mivel demográfiai szempontból egész Európában ezek a legkedvezőtlenebb számadatok; mivel a moldovaiak a magasabb fizetések, illetve a jobb oktatás és lehetőségek reményében hagyják el az országot; mivel ennek a fejleménynek mélyreható és tartós politikai, gazdasági és társadalmi következményei vannak; mivel a Moldovai Köztársaság munkaerő- és szakemberhiánnyal, például a nővér- és orvoshiánnyal küzd; mivel az idősek, akiknek jelentős része rászorul a kivándorlók általi hazautalásokra, a Moldovai Köztársaság lakosságának legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő és az elszegényedés veszélyének leginkább kitett rétege;

| S. | mivel a Moldovai Köztársaság problémáit nem lehet az országon kívülről megoldani, és az országot érintő kihívások kezelése érdekében fokozni kell a moldovai polgárok felelősségvállalását; mivel továbbra is fontos az olyan fő kihívások kezelése, mint a korrupció és az oligarchikus struktúrák elleni küzdelem, a demokratikus normákhoz való igazodás, a sokrétű társadalmi problémák megoldása, a médiapluralizmus biztosítása, valamint a szegénység és az elvándorlás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

S.

mivel a Moldovai Köztársaság problémáit nem lehet az országon kívülről megoldani, és az országot érintő kihívások kezelése érdekében fokozni kell a moldovai polgárok felelősségvállalását; mivel továbbra is fontos az olyan fő kihívások kezelése, mint a korrupció és az oligarchikus struktúrák elleni küzdelem, a demokratikus normákhoz való igazodás, a sokrétű társadalmi problémák megoldása, a médiapluralizmus biztosítása, valamint a szegénység és az elvándorlás elleni küzdelem;

Közös értékek és általános elvek

| 1. | emlékeztet arra, hogy azon közös értékek, amelyeken az Unió nyugszik – a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint a jogállamiság –, az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti politikai társulásnak és gazdasági integrációnak is központi elemei; újólag megerősíti az Unió elkötelezettségét amellett, hogy támogassa a Moldovai Köztársaság Európa felé vezető útját a politikai társuláson, a gazdasági integráción és a vonatkozó reformokon keresztül; megjegyzi, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás továbbra is elsődleges fontosságú a Moldovai Köztársaság fejlődése szempontjából, különösen a jelenlegi rendkívüli időszakban, és elismerését fejezi ki a moldovai társadalom és hatóságok által a folyamatban való tartós részvételért; emlékeztet azonban arra, hogy további előrelépésre van szükség a megállapodás végrehajtása tekintetében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a benne rejlő lehetőségeket és előnyöket, különösen az állami intézmények függetlenségére, az oligarchák befolyásával szembeni ellenálló képességére, a korrupció elleni küzdelemre, az igazságosságra, a jogállamiság megszilárdítására és a polgárok életkörülményeinek javítására összpontosítva; hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás volt a legfőbb eszköze a strukturális reformok, a demokrácia és jogállamiság biztosítására irányuló folyamatok ösztönzésének és támogatásának; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözöl minden, az Unióval való szorosabb politikai, emberi jogi és gazdasági integráció kiépítésére irányuló szándékot, amely összhangban van a differenciálás elvével, és a Moldovai Köztársaság hatóságainak és társadalmának teljesítményén, eredményein és törekvésein alapul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi az IMF 2020. márciusi, IV. cikk szerinti konzultációjának következtetéseit, valamint az IMF igazgatótanácsának kibővített hiteleszköz és egy kibővített finanszírozási eszköz keretében a Moldovai Köztársaság gazdasági teljesítményéről szóló hatodik és egyben utolsó felülvizsgálatát, különös tekintettel a moldovai bankrendszer rehabilitációjára és a pénzügyi ágazat irányításának megerősítésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a makroszintű uniós pénzügyi támogatás második részletének folyósítását; elismeri a Moldovai Köztársaság olyan területekre irányuló reformtörekvéseit, mint például a korrupció elleni küzdelem, a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének megerősítése, illetve új törvény elfogadása a nem kormányzati szervezetek tevékenységeiről, és tudomásul veszi, hogy a Moldovai Köztársaság csatlakozott az OECD korrupcióellenes értékelési programjához (Isztambuli Cselekvési Terv); |
| --- | --- |

4.

| 5. | véleménye szerint a 2017–2020 közötti időszakra szóló makroszintű uniós pénzügyi támogatás második részletének folyósítását követően a moldovai hatóságoknak erőfeszítéseket kell tenniük a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének megerősítésével – amelynek tekintetében kézzelfogható és tartós eredményeket kell elérniük –, valamint a nemzeti bank függetlenségének megerősítésével kapcsolatos területekre vonatkozó feltételek teljesítése terén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | együttműködésre szólítja fel a moldovai kormányt és a EU-t a Covid19-válság által a társadalmi és gazdasági fejlődésre gyakorolt negatív hatás leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a Covid19-világjárvány negatív gazdasági hatásának ellensúlyozását célzó új, rendkívüli makroszintű uniós pénzügyi támogatási programról szóló egyetértési megállapodásról folyó tárgyalások eredményét; |
| --- | --- |

7.

A társulási megállapodás végrehajtásának jelentősége a politikai fejlemények és a november 1-jei elnökválasztás előkészítése szempontjából

| 8. | megjegyzi, hogy a Moldovai Köztársaság 2019. novemberi tevékenységi programja kevésbé ambiciózus, mint az előző kormány 2030-ig szóló átfogó menetrendje, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a politikai instabilitás és a gyakori kormányzati változások hatással vannak a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezéseinek végrehajtására és korlátozzák a reformok ütemét; támogatja a következő társulási menetrendnek az új NAPIAA-val való összekapcsolását, hangsúlyozza, hogy a lehető leghamarabb megállapodásra kell jutni az új menetendről mint olyan eszközről, amely a társulási megállapodás végrehajtásának felgyorsítására és prioritásainak az EU-ban és a Moldovai Köztársaságban működő civil társadalom és más érdekelt felek aktív parlamenti részvételével és hozzájárulásával történő naprakésszé tételére szolgál; ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós politikai és pénzügyi támogatás folytatása továbbra is kézzelfogható, különösen a jogállamiságra és az igazságszolgáltatásra vonatkozó reformok végrehajtásától függjön; e tekintetben ismételten hangsúlyozza a társulási menetrendben egyeztetett valamennyi kiemelt reform végrehajtásának, továbbá a makroszintű pénzügyi támogatás második és harmadik részletének folyósítására vonatkozó feltételek teljesítésének fontosságát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a Moldovai Köztársaság konstruktív hozzájárulását a keleti partnerségen belüli együttműködéshez, és ösztönzi a társulási megállapodásokban/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő országok és a Bizottság közötti állandó és intenzív politikai párbeszédet a társulási vonatkozású reformokról; felhívja a Bizottságot, hogy a civil társadalomnak különösen a helyi szinten történő aktív bevonásával használja ki megfelelően a rendelkezésre álló mechanizmusokat a reformok konkrét végrehajtásának nyomon követésére és dolgozzon ki feltételrendszert, többek között egyértelmű referenciamutatókat; ebben az összefüggésében elengedhetetlennek tartja a civil társadalmi szervezetek pénzügyi támogatásának fokozását, mivel döntő szerepet játszanak a nyilvános vitákban való részvétel elősegítésében és a moldovai hatóságok tevékenységének, illetve az országot célzó uniós szakpolitikák hatékonyságának figyelemmel kísérésében; ezenfelül az Ukrajnát támogató csoport tapasztalatait felhasználva hozzon létre egy hasonló szervezetet a Moldovai Köztársaság számára, ezáltal növelve az uniós támogatás hatékonyságát és láthatóságát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a moldovai köztársasági helyzetet az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (ODIHR) szokásos gyakorlataival és előírásaival összhangban hosszú távon – többek között a választásokat megelőző időszakban – szorosan figyelemmel kell kísérni, különösen a jelenlegi válság idején, mivel az elkövetkező elnökválasztás egyfajta tesztje lesz annak, hogy miként érvényesül az országban a demokrácia és a jogállamiság; |
| --- | --- |

10.

| 11. | e tekintetben felhívja a moldovai hatóságokat, hogy biztosítsák a 2020. november 1-jén tartandó elnökválasztás szabadságát és tisztességességét, és sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy javítsák tovább a választási jogszabályokat a szavazati jog hatékonyságának, a választási kampányok tisztességességének, a jogalkotási folyamat átláthatóságának és a demokratikus felügyeletnek a biztosítása érdekében, hogy lehetővé váljon a kormány és a parlament tevékenységének megfelelő nyilvános ellenőrzése; követeli, hogy a moldovai hatóságok tartózkodjanak a szabályok és rendeletek politikai haszonszerzés céljából történő módosításától, amely mindig a strukturális reformok iránti elkötelezettséget érintő politikai nyugtalansághoz és instabilitáshoz vezet; a jövőbeli választásokra tekintettel hangsúlyozza a kormány demokratikus legitimitásának, a koalícióépítés átláthatóságának, továbbá a szavazók akarata tiszteletben tartásának fontosságát, valamint azt, hogy a kormánytöbbségnek a polgárok szavazatait kell tükröznie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a moldovai hatóságokat, hogy erősítsék meg a demokratikus mechanizmusokat, köztük a többpárti parlamenti rendszert, és biztosítsák a média szabadságát, függetlenségét és pluralizmusát, továbbá a finanszírozáshoz és a médiához való méltányos hozzáférést; ezzel összefüggésben követeli, hogy a moldovai hatóságok erősítsék meg a hazai és külföldi szereplők általi online és offline dezinformációval és információmanipulációval szembeni ellenálló képességet, és hajtsanak végre intézkedéseket a szavazatvásárlás, a választási megfigyelők megfélemlítése, a választási megvesztegetés és más korrupt gyakorlatok, valamint az állami forrásokkal való visszaélés még sürgetőbb problémájának kezelésére, mivel ezek a gyakorlatok aláássák és tönkreteszik a Moldovai Köztársaság politikai szereplői által tett valamennyi demokratikus erőfeszítést; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza az elnökjelöltek közötti erőteljes és tisztességes politikai rivalizálás szükségességét, amely nem volna lehetséges a pártfinanszírozás és az elnökválasztási kampány finanszírozásának jól működő és átlátható rendszere nélkül; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a moldovai kormányt, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Dnyeszter-melléki régióban és Moldovai Köztársaságon kívül élő moldovai polgárok inkluzív, átlátható és tisztességes módon, külföldi beavatkozástól mentesen részt vehessenek a választásokon; |
| --- | --- |

14.

Reformok és intézményi keret

| 15. | üdvözli azokat a reformokat, amelyek az Unióval kialakított vízummentességi rendszer bevezetését eredményezték; a programot a Moldovai Köztársaság polgárai széles körben használták, és ez rendkívül jó példája annak, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása hatással van a polgárok életére azáltal, hogy elősegíti a többi európai polgárral való személyes kapcsolattartást; felszólítja az Uniót és a Moldovai Köztársaságot az emberek közötti személyes kapcsolattartás javítására annak érdekében, hogy a polgáraik körében kölcsönösen pozitív kép alakuljon ki a két félről; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy 2014 óta több mint 2,3 millió moldovai polgár élvezte a vízummentes rendszer előnyeit, és megjegyzi, hogy a legutóbbi bizottsági jelentés szerint a Moldovai Köztársaság továbbra is megfelel a vízumliberalizációra vonatkozó követelményeknek, és a vízummentes utazás továbbra is pozitív gazdasági, társadalmi és kulturális előnyöket hoz mind az Unió, mind pedig a Moldovai Köztársaság számára; mindkét felet arra ösztönzi, hogy válsághelyzetek alatt is biztosítsák az emberek szabad mozgását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri a moldovai hatóságok által a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmusról szóló éves jelentésekben vázolt ajánlások teljesítése érdekében tett erőfeszítéseket; javasolja a vízumliberalizációs politikával kapcsolatos referenciamutatók végrehajtásának folytatását és felhívja a hatóságokat, hogy folytassák a vízumliberalizációra vonatkozó referenciamutatóknak való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseiket, különösen a korrupció elleni küzdelem területén, erősítsék meg igazságszolgáltatási rendszert, alkalmazzák a pénzmosás elleni jogszabályokat és hozzanak konkrét intézkedéseket a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek száma növekedésének kezelésére; e tekintetben aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy megnőtt a Schengen+ térségben illegálisan tartózkodó moldovai állampolgárok (47 %-os emelkedés) és a menedékjog iránti kérelmek száma (48 %-os emelkedés); sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy folytassák a schengeni térségre vonatkozó vízumliberalizációs rendszer keretében tett kötelezettségvállalások teljesítését a hatékony migrációkezelés területén, és adjanak menedékjogot a Moldovai Köztársaságba harmadik országokból érkező kérelmezőknek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy a Moldovai Köztársaság parlamentje számos jogalkotási aktust fogadott el az országnak a társulási megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásaival összhangban, nevezetesen a közigazgatás, az államháztartási gazdálkodás és az igazságügyi rendszer reformja területén; hangsúlyozza e jogi aktusok teljes körű végrehajtásának fontosságát, többek között másodlagos jogszabályok elfogadása révén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az államháztartási gazdálkodás terén elért eredményeket, és felhívja a moldovai hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás jogállamiság javításán alapuló egyéb reformjainak végrehajtását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy a Moldovai Köztársaság alapvető lépéseket tett a közigazgatás teljesítményének javítására; e célból felszólítja a moldovai kormányt, hogy az OECD SIGMA elnevezésű programjának közigazgatási alapelveivel összhangban biztosítsák a 2016–2020-as időszakra szóló közigazgatási reform teljes körű végrehajtását; ösztönzi továbbá a moldovai hatóságokat, hogy növeljék az átláthatóságot és küzdjenek a közigazgatásban széles körben elterjedt korrupció ellen, valamint hozzanak létre nemzeti közigazgatási iskolát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a társulási megállapodás hatékonyabb és fenntartható végrehajtásának alapja az állami intézmények és szervek pártatlan és professzionális igazgatása; ismételten aggályát fejezi ki az állami szektor javítása iránti folyamatos kötelezettségvállalás hiánya miatt, ami eltántoríthatja az arra alkalmas embereket attól, hogy a közigazgatásban építsenek karriert, és hangsúlyozza, hogy professzionális közigazgatást kell kialakítani, és ösztönözni kell a fiatalokat az állami szektorban történő karrierépítésre egy olyan, átláthatóbb közigazgatási rendszer elérése érdekében, amelyben a nepotizmus és a részrehajlás nem vezet tartós átpolitizálódáshoz; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti egy átfogóbb decentralizációs reform mielőbbi elindítását, beleértve a Moldovai Köztársaság közigazgatási-területi rendszerének reformját, a regionális fejlesztést és a közigazgatási rendszer decentralizációját, a helyi adók létrehozásának lehetőségével; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a helyi hatóságok közötti mélyebb és szélesebb körű együttműködésre, a helyi közigazgatási szervek számának csökkentésére, valamint nagyobb függetlenségüket és működési költségeik csökkentését biztosító további intézkedésekre van szükség; felhívja a moldovai hatóságokat, hogy a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával összhangban ragaszkodjanak a helyi demokrácia és a helyi autonómia elveihez, a helyi önkormányzatok számára megfelelő hatáskörök és elegendő finanszírozás biztosításával, és hatékonyságuk biztosítása révén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aggodalmát fejezi ki a média- és reklámágazat nagyfokú koncentrációja és átpolitizálódása miatt, ami a nyilvánosság médiába vetett bizalmának alacsony szintjéhez vezet; felhívja a moldovai hatóságokat, hogy folytassák a médiaágazat reformját, különösen a civil társadalomnak a folyamatba való fokozottabb bevonásával, és felhívja a Moldovai Köztársaságot, hogy vizsgálja felül az audiovizuális kódexet, és a média szabadságára és pluralizmusára vonatkozó európai normákkal összhangban liberalizálja a reklámpiacot, amint azt a Bizottság és a Velencei Bizottság javasolta annak érdekében, hogy biztosítsa a média és a reklámpiac tulajdonjogának teljes átláthatóságát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | véleménye szerint a média pluralizmusának és függetlenségének megerősítését az EU-nak és a Moldovai Köztársaságnak kapcsolatuk során prioritásként kell kezelniük, és ezt a pénzügyi támogatások összegének is megfelelően tükröznie kell; felhívja a Bizottságot, hogy fokozottabban támogassa a független médiát, a régiókra kiterjedően; sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy tartózkodjanak a Covid19-világjárványnak a demokratikus szabadságjogok csökkentésére és a média azon képességének korlátozására való kihasználásától, hogy független és elfogulatlan módon, minden szempontból tudósítson a koronavírus-válság társadalomra gyakorolt hatásáról; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a koronavírus-válság során a Moldovai Köztársaságban jellemző az álhírek és a dezinformáció terjedése, és kiemeli, hogy a helyi hatóságoknak és az Uniónak is egyedi programokat kell kidolgoznia a médiatudatosság ösztönzése, a dezinformáció elleni küzdelem, valamint az ellenőrzött tényeken alapuló médiatartalom támogatása érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy segítsék elő a média szabadságát és függetlenségét, és biztosítsák az Audiovizuális Tanács mint független szabályozó hatóság hatékonyságát, küzdjenek az újságírók folyamatos megszégyenítése, az állami és szabályozási intézmények átpolitizálódása és átláthatóságának hiánya, továbbá az információkhoz és a minőségi médiatartalomhoz való nyilvános hozzáférés hiánya ellen, biztosítva emellett a médiatulajdon átláthatóságát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Unió biztosítja a Moldovai Köztársaság számára a legnagyobb összegű támogatásokat; nagy aggodalommal töltik el a kormányzó politikusok Unió ellen irányuló folyamatos propagandája, dezinformációs kampányai és rágalmazó üzenetei, amelyek torz és irreális képet festenek az állami televízóban és a médiában; sajnálatát fejezi ki az Unió által nyújtott támogatás és az Unióról kialakult kép elleni nyilvános támadások miatt, mivel ezek aláássák a társulási megállapodás végrehajtását és az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatot; felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy vessenek véget azoknak a dezinformációs és EU-ellenes propagandakampányoknak, amelyeknek a Moldovai Köztársaság polgárai általában ki vannak téve, és fokozzák az álhírek, a hibrid hadviselés, a célzott dezinformációs kampányok és a médiaprogramok romlása elleni küzdelem támogatását; hangsúlyozza, hogy a politika tömegtájékoztatásba történő bevonása strukturálisan aláássa az alapvető szabadságokat és az információhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi chișinăui kormány – az ország demokratikus törekvéseinek kárára – egyre távolabb kerül az európai iránytól, és sürgeti az összes Európa-barát politikai pártot, hogy párbeszéd révén találják meg a megoldást a Moldovai Köztársaság európai integrációjának folytatása és a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott előnyök teljes körű kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott lehetőségek, valamint az uniós segítségnyújtás és programok eljussanak a helyi szintre, többek között az ország távoli részeire, különös tekintettel a vidéki területekre, hogy lehetővé váljon a lakosok számára, hogy pozitív változásokat vigyenek véghez a közösségeikben, különösen azokban, amelyek kiszolgáltatottabbak a posztszovjet érzületeknek és az orosz manipulációnak; |
| --- | --- |

28.

| 29. | véleménye szerint a hatóságoknak átlátható információkat kell biztosítaniuk az általuk igénybe venni kívánt külső segítségnyújtásról, és az Oroszországi Föderációtól érkező finanszírozást nyíltan meg kell vitatni a parlamentben, valamint a szakértőkkel és a civil társadalommal, ideértve a geostratégiai feltételrendszert és az ilyen típusú finanszírozásból eredő hosszú távú gazdasági hatást; úgy véli, hogy ami az uniós pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó feltételrendszert illeti, a hatóságoknak a szükséges magyarázatokat is közölniük kell a nyilvánossággal; hangsúlyozza, hogy az uniós feltételrendszerekre a szükséges reformok végrehajtásának lehetőségeiként kell tekinteni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy tényeken alapuló és hozzáférhető, minőségi információk, valamint a lakosság tájékozottságának növelésére szolgáló nyilvános kampányok segítségével küzdeni kell az oroszországi dezinformáció ellen; ösztönzi a Moldovai Köztársaság hatóságait, hogy törekedjenek az Unióval és tagállamaival való együttműködés elmélyítésére annak érdekében, hogy javuljon az olyan külső erők által megvalósított dezinformáció, propaganda, manipuláció és ellenséges befolyásolás elleni küzdelemre szolgáló helyes gyakorlatok és megoldások végrehajtása, amelyek célja a belső politikai folyamatok és az Unióval fennálló kapcsolatok megosztása, destabilizálása és aláásása; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elismeri a nem kereskedelmi szervezetekről szóló új törvény moldovai parlament általi elfogadása terén elért eredményeket, amelyek az uniós makroszintű pénzügyi támogatás megszerzéséhez szükséges feltételrendszer részét képezik; elvárja, hogy a törvény gyors és hatékony végrehajtása előmozdítsa a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek jogainak és szabadságainak, valamint az egyesülési szabadságnak a teljes körű tiszteletben tartását, és felhívja a moldovai kormányt, hogy nyújtson több támogatást a civil társadalom fejlődéséhez; hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek által a demokratikus társadalmakban betöltött központi szerepet, és reméli, hogy az új jogszabály növeli majd az állami döntéshozatal átláthatóságát, és korszerű keretet biztosít a civil társadalom működéséhez az országban; sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy tartózkodjanak a nem kormányzati szervezetekre és egyéb civil társadalmi szereplőkre történő nyomásgyakorlástól; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a politikai tisztviselők általában véve bizalmatlanul és ellenségesen kezelik a civil társadalmat; sürgeti a civil társadalom érdemibb és aktívabb bevonását a politikai döntéshozatalba és a végrehajtási folyamatokba, különösen az emberi jogok és az alapvető szabadságok vonatkozásában, amelyek tekintetében a nem kormányzati szervezetek ellenőrző szerepet tölthetnek be és felelősségre vonhatják az érintett állami intézményeket; ezt szem előtt tartva felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak politikai, technikai és pénzügyi támogatást a civil társadalomnak, és sürgeti az uniós intézményeket, hogy határozzanak meg egyértelmű szabályokat, amelyek segítenek elkerülni a „GONGO-k” (a kormányok által létrehozott és informális csatornákon keresztül finanszírozott nem kormányzati szervezetek) számára nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a moldovai hatóságokat, hogy mozdítsák elő az állami döntéshozatal átláthatóságát, és biztosítsák az érdekelt felek és a civil társadalom megfelelő mértékű bevonását és a velük folytatott konzultációt a döntéshozatal minden szakaszában, ami fokozza a végrehajtott reformok nyilvánosság általi ellenőrzését és társadalmi elfogadottságát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | üdvözli a választási törvény 2019 augusztusában elfogadott módosításait, valamint a moldovai alkotmánybíróság 2020. februári határozatát a politikai pártok létrehozásának területi követelményeiről; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli, hogy a Covid19-válság rámutatott arra a tényre, hogy a Moldovai Köztársaság egészségügyi rendszere fejletlen, és nehezen tud megküzdeni a közelmúltban megugrott esetszámmal; sürgeti a Bizottságot, az uniós tagállamokat és a Moldovai Köztársaságot, hogy fokozzák a közegészségügy rezilienciájával kapcsolatos együttműködést, osszák meg a bevált gyakorlatokat és működjenek együtt a civil társadalmi szervezetekkel, valamint az üzleti vállalkozások és kkv-k közösségével a társadalom legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjaira összpontosító járványügyi stratégiák kidolgozásával kapcsolatban; felhívja a moldovai kormányt, hogy erősítse meg az egészségügyi rendszert, javítsa a higiéniai normákat, különösen a kórházakban, továbbá átlátható és inkluzív módon lássa el a lakosságot a világjárvánnyal kapcsolatos minden lényeges információval; |
| --- | --- |

34.

Együttműködés a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) terén és a Dnyeszter-melléki konfliktus megoldása terén elért eredmények

| 35. | üdvözli a Moldovai Köztársaság részvételét a kiberbiztonsággal kapcsolatos közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziókban és műveletekben és a kiberbűnözéssel kapcsolatos nyomozásokban, valamint a Moldovai Köztársaság együttműködését a NATO-val és csatlakozását az uniós KKBP-nyilatkozatokhoz; felszólítja az uniós intézményeket, hogy vonják be a Moldovai Köztársaságot a kiberbiztonsággal, hibrid fenyegetésekkel és kiberbűnözésre vonatkozó nyomozással kapcsolatos együttműködés új formáiba; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri a moldovai-ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EUBAM) jelentőségét az Unió határigazgatási és vámrendszerének harmonizálása, ugyanakkor a Dnyeszter-mellék kérdésének megoldása szempontjából is; |
| --- | --- |

36.

| 37. | elismeri a Moldovai Köztársaság egyedülálló tapasztalatát és szakértelmét, valamint azt, hogy a Moldovai Köztársaság hozzájárulhat az Unió közös biztonság- és védelempolitikájához, és ösztönzi az EU-val kapcsolatos védelmi politikák terén folytatott együttműködés elmélyítését, ideértve az állandó strukturált együttműködésben való részvételt is, amint tisztázódik a harmadik országok bevonásának kérdése; |
| --- | --- |

37.

| 38. | újólag megerősíti, hogy az EU támogatja a Moldovai Köztársaság szuverenitását és területi integritását, valamint az 5+2 tárgyalási folyamat keretében folytatott erőfeszítéseket, amelyek a Dnyeszter-mellék konfliktusának olyan békés, tartós, átfogó és politikai rendezésére irányulnak, amely a Moldovai Köztársaság nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitásának és területi integritásának tiszteletben tartásán alapul, a Dnyeszter-mellék különleges jogállása mellett, és amely az alkotmányos hatóságok által jelenleg nem ellenőrzött területeken is biztosítaná az emberi jogok védelmét; ismételten hangsúlyozza, hogy az ENSZ Közgyűlése 2018. június 22-én elfogadott egy határozatot, amely sürgette az Oroszországi Föderációt, hogy feltétel nélkül vonja ki csapatait és fegyvereit a Moldovai Köztársaság területéről, és megerősítette a határozat azonnali végrehajtásának támogatását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi a moldovai kormányt, hogy továbbra is támogassa a konfliktusok rendezésének kedvező környezet kialakítását, valamint a konfliktus által szétszakított közösségek közötti bizalmat és személyes emberi kapcsolatokat javító tevékenységek támogatását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri, hogy a Moldovai Köztársaság és a Dnyeszter-mellék biztonsági szempontból kölcsönösen függenek egymástól, és hogy a két terület stabilitása döntő fontosságú tényező az olyan biztonsági kihívások megelőzése és kezelése szempontjából, mint a hibrid fenyegetések, a kibertámadások, a választásokba történő online beavatkozás, a dezinformációs és propagandakampányok, valamint a harmadik felek által a politikai, választási és egyéb demokratikus folyamatokba történő beavatkozás; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli a moldovai kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás és a vízummentes rendszer előnyeit kiterjeszti a Dnyeszter-mellékre, amivel jelentős növekedést tett lehetővé a mobilitás és a régióval folytatott kereskedelem tekintetében, valamint üdvözöl minden olyan tevékenységet, amelyek fokozzák a gazdasági együttműködést és magasabb szintre emelik az áruk és szolgáltatások cseréjét a Moldovai Köztársaság és a Dnyeszter-mellék között; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy azáltal, hogy garantálta a Dnyeszter nyugati partján nyilvántartásba vett és a moldovai hatóságok által vámellenőrzésnek alávetett Dnyeszter-melléki vállalkozások számára az uniós piacokhoz való vámmentes hozzáférést, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás azt eredményezte, hogy a kereskedelem az Eurázsiai Gazdasági Unió helyett jelentős mértékben az Unió felé vette az irányt; ösztönzi a moldovai hatóságokat, hogy a piachoz való hozzáférés, az átláthatóság és a bevált üzleti gyakorlatok javítása, valamint az oligarcháknak a piac manipulálására és monopolizálására való képességének csökkentése érdekében tegyenek további lépéseket az uniós piacokkal való kereskedelem és kapcsolat érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy a Dnyeszter-mellék kérdésére adott bármilyen megoldásnak tiszteletben kell tartania a Moldovai Köztársaság azon szuverén jogát, hogy megválassza saját védelmi és külpolitikai irányultságát; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sürgeti a Moldovai Köztársaság hatóságait, hogy a 2017–2019 közötti időszakra vonatkozó NAPIAA részeként vegye fontolóra a konfliktusmegelőzésre és válságkezelésre vonatkozó jogszabálycsomag kidolgozását és végrehajtását; |
| --- | --- |

44.

Jogállamiság és jó kormányzás

| 45. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jogállamiságra és a demokratikus intézményekre irányuló reformok lassan haladnak; sürgeti a Moldovai Köztársaság kormányát, hogy késedelem nélkül hajtson végre igazságügyi reformokat az igazságszolgáltatás és a szakosodott korrupcióellenes intézmények függetlenségének, pártatlanságának és hatékonyságának biztosítása érdekében; ennek során felszólítja a moldovai kormányt, hogy a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban, valamint az Európa Tanáccsal és az uniós szakértőkkel, a civil társadalommal és más érdekelt felekkel konzultálva biztosítsa a moldovai alkotmánynak a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsára (SCM) vonatkozó módosításai megszövegezésének átlátható folyamatát és a módosítások azt követő elfogadását, nemzetközi precedensek és bevált gyakorlatok felhasználásával; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa tagjainak kinevezését sietve fogadták el a parlamentben; hangsúlyozza, hogy garantálni kell a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának függetlenségét, és felhívja a moldovai hatóságokat, hogy biztosítsák a bírák érdemeken alapuló kiválasztását és előléptetését; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a hatóságokat, hogy folytassák a tényleges egyeztetéseket az átfogó állapotfelmérésen alapuló igazságügyi reformra vonatkozó koncepciónak és cselekvési tervnek az érdekelt felek széles körű egyetértésével, valamint a moldovai Alkotmány és az európai normák szigorú betartásával történő elfogadása érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aggodalmát fejezi ki az igazságszolgáltatás feddhetetlenségébe és hatékonyságába vetett bizalom alacsony szintje miatt, illetve az igazságszolgáltatás mint az egyik hatalmi ág politikai nyomásgyakorlásra való fogékonysága miatt, ami akadályozza annak függetlenségét; felszólítja a Moldovai Köztársaság hatóságait a bírák kinevezésére irányuló eljárások átláthatóságának, valamint annak biztosítására, hogy a főügyész, annak személyzete és általában az ügyészek függetlenül dolgozzanak, és betartsák a legmagasabb szintű professzionalizmus és feddhetetlenség normáit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | e tekintetben rámutat arra, hogy az erőforrások és a jó kormányzással, a jogállamisággal és az emberi jogokkal kapcsolatos ismeretek hiánya áthatja a moldovai közigazgatást és negatívan befolyásolja annak hatékony működését, és felhívja a Bizottságot, hogy növelje a rendelkezésre álló költségvetési támogatási és technikai segítségnyújtási eszközök révén nyújtott finanszírozást, amelynek célja az igazságszolgáltatás és a bűnüldöző hatóságok kapacitásának és hatékonyságának megerősítése, figyelembe véve a reformok végrehajtása terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sürgeti a Moldovai Köztársaság hatóságait, hogy erősítsék meg az alkotmánybíróság teljes függetlenségét, és biztosítsák, hogy az ne legyen kitéve semmilyen politikai beavatkozásnak; határozottan elítél az alkotmánybíróság bíráinak megfélemlítésére vagy nyomás alá helyezésére tett minden kísérletet, és elítéli azt a hatalmas mértékű nyomásgyakorlást, fenyegetést és zaklatást, amelyen a bíráknak keresztül kellett menniük az orosz kölcsönről szóló határozat meghozatala előtt; mély sajnálatát fejezi ki az alkotmánybíróság átpolitizálására tett kísérletek, valamint amiatt, hogy az ügyészség és a korrupcióellenes központ nem védte meg az alkotmánybíróság függetlenségét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Moldovai Köztársaságban tartósan és hosszú távon fennáll a korrupcióval kapcsolatos előrelépés hiánya, ezért sürgeti a kormányt, hogy fokozza a korrupció és az állam foglyul ejtése, valamint a pénzmosás, a csempészet és a szervezett bűnözés, többek között az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelmet; felhívja a Moldovai Köztársaság kormányát, hogy fogadjon el konkrét intézkedéseket a Nemzeti Korrupcióellenes Központ és a korrupcióellenes ügyészség függetlenségének, feddhetetlenségének és hatékonyságának megerősítése, valamint az állami korrupcióellenes intézmények és bűnüldöző hatóságok átpolitizálódásának megszüntetése érdekében; kiemeli, hogy kitartó és következetes erőfeszítéseket kell tenni a magas szintű korrupció és a szervezett bűnözés megelőzése és az elkövetők büntetőeljárás alá vonása érdekében; véleménye szerint ez az egyetlen módja annak, hogy helyreállítsák a moldovai polgárok bizalmát, és biztosítsák a tartós reformok végrehajtását a Moldovai Köztársaságban; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson sokkal egyenletesebb támogatást a csalási és pénzmosási tevékenységeket figyelemmel kísérő civil társadalmi szervezetek számára; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sürgeti a hatóságokat, hogy fokozzák a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a bűnszervezetek felszámolása érdekében tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a pénzmosással kapcsolatos szankciókról szóló törvény 2020. május 21-i elfogadását, és szorgalmazza az új jogszabály alkalmazására vonatkozó iránymutatások, továbbá az érintett hatságoknak szóló speciális képzés gyors kidolgozását; felszólítja az összes érdekelt felet, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a csempészet és a pénzmosás elleni küzdelem, a bűnszervezetek felszámolása, valamint az oligarchák befolyásának csökkentése érdekében; szorgalmazza az Europollal, az Interpollal, a vámügyi szervezetekkel, például a Vámigazgatások Világszervezetével és az OECD korrupcióellenes hálózataival folytatott együttműködés fokozását; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aggodalommal veszi tudomásul a Bizottság és az EKSZ 2019. évi, a társulási menetrend Moldva általi végrehajtásáról szóló jelentésének következtetéseit, amelyek szerint a csalás és a pénzmosás megelőzésére szolgáló eszközök és szervek létrehozása lassan halad; elvárja az új kormánytól, hogy az előző kormány által a korrupció elleni küzdelem, valamint a bűnszervezetek és pénzmosási rendszerek leleplezése érdekében a közelmúltban tett lépésekre építsen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tudomásul veszi a 2014-ben feltárt súlyos banki csalásokkal és egyéb pénzmosási ügyekkel kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatása értekében tett intézkedéseket; ismételten aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy a 2014-ben feltárt banki csalásokért felelős személyek ellen továbbra sem indítottak átlátható büntetőeljárást, és hogy az ellopott vagyon visszaszerzése lassan halad; ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy eddig még lényegében nem történt vagyonvisszaszerzés, és hangsúlyozza, hogy e célból további lépéseket kell tenni; felhívja a moldovai hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a büntetőeljárást, haladéktalanul állítsák bíróság elé a felelősöket, és szerezzék vissza a hűtlenül kezelt pénzeszközöket; felszólítja a tagállamokat, hogy kínáljanak jelentős segítséget a Moldovai Köztársaság számára az ügy kivizsgálásához, amennyiben felkérést kapnak rá; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli a „befektetésért állampolgárságot” program 2020. szeptember 1-jével, a jelenlegi moratórium lejártával történő megszüntetéséről szóló új törvény 2020. június 18-i elfogadását; véleménye szerint a Moldovai Köztársaságban ez egy elengedhetetlen lépés a korrupció, az adócsalás és a pénzmosás kockázatának csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy a program megszüntetéséig csak a már beérkezett kérelmek feldolgozására fog sor kerülni, és felszólítja a Bizottságot, hogy ennek módját szorosan kísérje figyelemmel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sürgeti a Moldovai Köztársaság hatóságait, hogy növeljék a politikai pártok finanszírozásának átláthatóságát, és tisztességes és elfogulatlan módon vizsgáljanak ki minden szabálytalanságot; hangsúlyozza a moldovai politikai osztályon belüli korrupció elleni küzdelem szükségességét; mély aggodalmát fejezi ki a parlamenti képviselők politikai hovatartozásuk megváltoztatása céljából történő megvesztegetésével kapcsolatos közelmúltbeli állítások, valamint a megválasztott képviselők elrablásával, megfélemlítésével és nyomás alá helyezésével kapcsolatos állítások miatt; hangsúlyozza, hogy ezeket az állításokat ki kell vizsgálni, és hogy az ilyen magatartás összeegyeztethetetlen a Moldovai Köztársasággal kötött társulási megállapodás középpontjában lévő értékekkel; ezenkívül felhívja a figyelmet arra, hogy a saját hatáskörükön belül a politikai pártok felelősek a korrupció elleni küzdelemért; ezenkívül felszólítja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a jótékonysági alapítványok pénzeszközeit ne használhassák fel választási kampányok finanszírozására; sürgeti a hatóságokat, hogy tiltsák meg az igazgatási célú pénzeszközöknek a választási kampány során a kormányzó politikai osztály javára történő felhasználását; |
| --- | --- |

56.

Emberi jogok és alapvető szabadságok

| 57. | elismeri az emberi jogok védelméről szóló jogszabályok javulását, ami különösen a 2018–2022-es időszakra szóló új emberi jogi cselekvési terv eredménye; felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy jelentősen fokozzák erőfeszítéseiket és fogadjanak el végrehajtási intézkedéseket és másodlagos jogszabályokat e jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében, különösen a kisebbségek és a kiszolgáltatott csoportok, például az emberkereskedők által kihasznált nők és gyermekek, a nyelvi kisebbségek, a fogyatékossággal élő személyek, a romák és az LMBT+ személyek tekintetében, elismerve ezzel az emberi jogok tiszteletben tartását mint a demokratikus társadalom kritikus kritériumát és alapvető feltételét; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentős emberi jogi problémák továbbra is megoldatlanok és büntetlenek maradnak, mint például a nyomásgyakorlás és a politikai indíttatású büntetőeljárások és fogva tartások, a kínzás, az önkényes fogva tartás, a zord és életveszélyes börtönkörülmények, a magánéletbe való önkényes vagy jogellenes beavatkozás, a kényszermunka vagy a kötelező gyermekmunka alkalmazása; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mély aggodalmát fejezi ki azoknak a moldovaiaknak a helyzete miatt, akik a Covid19-válság miatt szociális védelem nélkül uniós tagállamokban ragadtak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Covid19-cel összefüggésben a 2014/36/EU irányelvben (8) foglaltaknak megfelelően biztosítsák a harmadik országbeli idénymunkások és az uniós állampolgárok közötti egyenlő bánásmódot, emlékeztetve arra, hogy e munkavállalók az uniós polgárokkal azonos munkaügyi és szociális jogokkal rendelkeznek; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak minőségi lakhatást a határt átlépő munkavállalók és az idénymunkások számára, amelyet függetleníteni kell a javadalmazásuktól, és biztosítsák a munkaügyi felügyelőségek által érvényesített tisztességes körülményeket, a bérlők magánélethez való jogát és írásbeli bérleti szerződéseket, valamint hogy e tekintetben állapítsanak meg normákat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a társulási megállapodásból eredő kötelezettségvállalások teljesítése a szociális szférában, különösen a munkaügyi ellenőrzés, a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések és a társadalmi párbeszéd területén korlátozott; aggályát fejezi ki amiatt, hogy a makroszintű pénzügyi sebezhetőség kezelése terén tett előrehaladás továbbra sem elegendő az életszínvonal jelentős növeléséhez, és azt a Covid19-válság következményei is veszélyeztetik; ragaszkodik ahhoz, hogy a társulási megállapodás végrehajtásába kötelezően be kell vonni a szakszervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak felelősségre kell vonnia a Moldovai Köztársaságot a társulási megállapodás társadalmi dimenziójával kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen részletes eredményjelentéseket a társulási megállapodásban szereplő társadalmi és munkaerőpiaci kérdések kezeléséről, amely jelentések keretében nemcsak a vonatkozó uniós irányelvek és normák átültetését, hanem azok tényleges végrehajtását is elemzi; felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a munkaügyi szakértők javaslatait a megállapodás tárgyát képező normák megsértésének szankcionálására szolgáló mechanizmus bevezetéséről; javasolja, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását olyan ösztönzőként vagy feltételként alkalmazzák, amelynek segítségével a Moldovai Köztársaságot rávehetik a munkavállalók munkakörülményeinek javítására; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aggodalmát fejezi ki az emberi jogoknak a Dnyeszter-melléki régióban történő tiszteletben tartásával kapcsolatban, különösen a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a társulási megállapodások által elhanyagolt területeket olyan fontos szakpolitikai területeket lefedve, mint a nemek közötti egyenlőség, az európai zöld megállapodás és az egészségügyi válságok megelőzése; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség a fenntartható és inkluzív fejlődés kulcsfontosságú előfeltétele; sürgeti a moldovai kormányt és hatóságokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket annak érdekében, hogy a nők nagyobb arányban legyenek jelen és egyenlőbb bánásmódban részesüljenek a politikai és a társadalmi élet minden szintjén; felszólítja a Bizottságot, hogy juttassa általánosan érvényre a nemek közötti egyenlőséget a Moldovai Köztársasággal kapcsolatos minden szakpolitikájában, programjában és tevékenységében, és ösztönzi a Moldovai Köztársaság hatóságait, hogy támogassák az olyan programokat, amelyek következetesen magukban foglalják a nemek közötti egyenlőség szempontjának érvényesítését, nyújtsanak több támogatást a társadalom leghátrányosabb és legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjai számára, és dolgozzanak ki jogszabályokat a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok ellen elkövetett gyűlöletbeszéd és fizikai erőszak elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, amelyet a Moldovai Köztársaság 2017. február 6-án aláírt, azonban a ratifikálása annak ellenére elmaradt, hogy azt az emberi jogokra vonatkozó, 2018–2022-es nemzeti cselekvési terv, valamint a nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak megelőzésére és felszámolására vonatkozó, 2018–2023-as nemzeti cselekvési terv kifejezett célkitűzéseként említi; emlékeztet arra, hogy a Moldovai Köztársaságban általános a nők és a lányok elleni erőszak, és öt nőből kettő 15 éves kora óta elszenvedője fizikai és/vagy szexuális erőszaknak partner vagy nem partner részéről; |
| --- | --- |

64.

| 65. | további lépésekre szólít fel az emberkereskedelem megelőzését és az ellene való küzdelmet célzó nemzeti jogszabályok végrehajtása, az áldozatoknak nyújtott szolgáltatások minőségének jelentős javítása, valamint a bűncselekmények áldozatainak – különösen a gyermekeknek – a nyomozások során és a bírósági eljárást követően nyújtott védelem, segítség és támogatás fokozása érdekében; emellett több támogatást kér az áldozatok társadalomba történő visszailleszkedése során; szorgalmazza a Moldovai Köztársaság és az uniós tagállamok igazságügyi hatóságai és bűnüldöző hatóságai közötti fokozott együttműködést a határokon átnyúló bűncselekmények, különösen az ember- és kábítószerkereskedelem csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sürgeti a hatóságot, hogy garantálják a tisztességes eljáráshoz való jogot és az emberi jogok tiszteletben tartását a fogdákban és javítóintézetekben, többek között a nem megfelelő egészségügyi előírások kezelésével; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy a fogvatartottak számára biztonságos környezetet kell biztosítani; felszólít továbbá a szelektív és a politikai indíttatású igazságszolgáltatás elkerülését célzó intézkedések meghatározására; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ismételten kéri a moldovai hatóságokat annak biztosítására, hogy a harmadik országokból érkező kiadatási kérelmeket átlátható módon, az európai elvekkel és normákkal teljes összhangban lévő bírósági eljárásokat követve dolgozzák fel; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kéri, hogy határozzanak meg konkrétabb intézkedéseket a fogvatartási körülmények javítása, valamint a fogyatékossággal élő személyek pszichiátriai intézetekbe akaratuk ellenére történő bezárásának megszüntetése érdekében; felszólít a börtönökben a bebörtönzött személyekre vagy az őrizetbe vett ellenzékiekre történő nyomásgyakorlás eszközeként alkalmazott kínzás és rossz bánásmód maradéktalan felszámolására; |
| --- | --- |

68.

| 69. | elismeri a kínzások megelőzése és felszámolása céljából nemzeti szinten hozott intézkedéseket, azonban hangsúlyozza, hogy a Moldovai Köztársaságot az Emberi Jogok Európai Bíróságán továbbra is gyakran ítélik el kínzás és rossz bánásmód miatt; sürgeti ezért egy teljesen független ügynökség létrehozását kifejezetten a rendőrség és más bűnüldöző szervek tagjai által állítólagosan elkövetett kínzások és egyéb, az emberi jogokat sértő cselekmények kivizsgálására; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nyilvános vitákban folyamatosan jelen van a politikusoktól, valamint a vallási és közösségi vezetőktől egyaránt eredő gyűlöletbeszéd; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a gyűlöletbeszéd különösen a nők és az LMBTI+ személyek ellen irányul; felszólítja a hivatalos személyeket, hogy tartózkodjanak a gyűlöletbeszédtől, és annak minden előfordulása esetén nyilvánosan határolódjanak el tőle, továbbá felhívja a hatóságokat, hogy igazítsák ki a gyűlöletbeszéd elleni küzdelem jogi és intézményi keretét annak érdekében, hogy a jelenség ellen minden rendelkezésre álló eszközzel fel lehessen lépni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | emlékeztet arra, hogy a moldovai parlamentben már előterjesztettek egy, a Magnyickij-törvényhez hasonló jogszabályról szóló tervezetet; ösztönzi a jogalkotó szervet, hogy vizsgálja meg a törvényjavaslatot, amely – elfogadása esetén – hozzájárulna az emberi jogok megsértése, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

71.

Kereskedelmi és gazdasági együttműködés

| 72. | véleménye szerint az EU által a Moldovai Köztársaságnak biztosított segítségnyújtásnak továbbra is a polgárok életszínvonalának javítását kell előtérbe helyeznie, és olyan területeket kell megcéloznia, mint a kkv-k fejlesztésének elősegítése, a fiatalok támogatása, valamint az oktatási és az egészségügyi ágazatok általános reformja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | üdvözli a moldovai induló innovatív vállalkozások fejlesztésére irányuló vállalkozási kezdeményezéseket; felismeri azonban, hogy az állami szektorra irányuló további reformokra és pénzügyi támogatásra van szükség olyan további foglalkoztatási lehetőségek megteremtése érdekében, amelyek a fiatalokat és a képzett munkavállalókat arra ösztönzik, hogy visszatérjenek származási országukba; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felhívja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá a moldovai köztársasági fiatalokat érintő gazdasági kihívások kezeléséhez a fiatalok vállalkozóvá válását és a szociális vállalkozásokat támogató programokba történő befektetés révén, valamint erősítse meg az oktatási rendszerekre irányuló reformok és a munkaerőpiaci igények közötti kapcsolatot; hangsúlyozza, hogy szükség van az olyan programokba történő befektetésre, amelyek a vidéki területekről származó fiatalokat célozzák meg, mivel ez a csoport az egyik legkiszolgáltatottabb, és a városi területeken élő fiatalokkal ellentétben nincsenek társadalmi-gazdasági lehetőségeik; |
| --- | --- |

74.

| 75. | elismeri, hogy az „agyelszívás” jelensége, amelyet gyakran az igazságszolgáltatásba vetett bizalom hiánya, a nepotizmus és a megfelelő reformok hiánya okoz az országban, komoly fenyegetést jelent Moldova jövőjére nézve, és aggodalmát fejezi ki a moldovai állampolgárok nagyarányú kivándorlása miatt, amely súlyosbítja a negatív demográfiai tendenciákat; ösztönzi a moldovai kormányt, hogy hajtson végre további intézkedéseket az ilyen jelenség megelőzése és leküzdése érdekében, különösen azáltal, hogy lehetőségeket teremt, valamint javítja a fiatal munkavállalók körülményeit és bérét hazájukban, hogy külföldi tanulmányaik vagy képzésük után hazatérhessenek, továbbá támogatja a fiatalok vállalkozói készségét; felszólítja a Bizottságot, hogy a programjaiban erre a problémára is összpontosítson; |
| --- | --- |

75.

| 76. | üdvözli a moldovai gazdaság diverzifikációját és a Moldovai Köztársaság és az Unió közötti kereskedelem jelentős növekedését, valamint azt, hogy az Unió a legnagyobb beruházó az országban; üdvözli, hogy 2018-ban a Moldovai Köztársaság összes exportjának 70 %-a az Unióba irányult, és teljes kereskedelmi forgalmának 56 %-át az Unióval bonyolította le; további előrehaladást szorgalmaz az olyan területeken, mint például a vámkódex, a szellemi tulajdonjogok, köztük a földrajzi jelzések védelme, a higiéniai és növényegészségügyi előírások javítása, a piaci feltételek javítása az energia területén, a közbeszerzés, valamint a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ösztönzi a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás teljes körű végrehajtását annak érdekében, hogy tovább erősödjön az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolat, többek között a kereskedelem nem vámjellegű akadályainak felszámolása, az egységes piachoz való hozzáférés megkönnyítése és az abba való integráció terén történő előrelépés révén; emlékeztet arra, hogy a Moldovai Köztársasággal kötött mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak tiszteletben kell tartania a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekben meghatározott szabályokat, összhangban a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, különösen a Párizsi Megállapodással és a WTO szabályaival; |
| --- | --- |

77.

| 78. | üdvözli, hogy a moldovai parlament elfogadta az európai LEADER-megközelítést nemzeti vidékfejlesztési politikájának alapjaként; ösztönzi a Moldovai Köztársaságot, hogy többek között a következő mezőgazdasági és vidékfejlesztési nemzeti stratégia célzott intézkedései révén használja ki teljes mértékben az EU-ba irányuló preferenciális exportlehetőségeket a mezőgazdasági földterületek hatékonyabb és fenntarthatóbb művelése, valamint a földhasználathoz való demokratikusabb hozzáférés biztosítása által, hogy olyan mezőgazdasági termékeket állíthasson elő, amelyek felerősítik a Moldovai Köztársaság viszonylagos mezőgazdasági előnyeit; |
| --- | --- |

78.

| 79. | üdvözli a jogszabályok uniós vívmányokhoz való közelítését, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi segítséget e törekvéshez és a későbbi végrehajtáshoz a moldovai intézmények és közigazgatás számára; hangsúlyozza, hogy az ilyen segélyeket az emberi jogokkal és a jogállamisággal kapcsolatos ismeretek bővítésére kell felhasználni, és felhívja a moldovai hatóságokat, hogy haladjanak gyorsabban a társulási megállapodáshoz/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodáshoz való közelítés terén, beleértve az állat-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági normákat is; |
| --- | --- |

79.

| 80. | üdvözli a „Digitális Moldova 2020” elnevezésű nemzeti stratégiát, azonban felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa és segítse a média- és információs műveltséggel kapcsolatos programokat és reformokat, hogy azok a jelenlegi digitális kort tükrözzék, továbbá mélyítse el az ágazati együttműködést a digitális gazdaságban; felhívja a Moldovai Köztársaságot megbízható digitális piacgazdaság kiépítésére, a nyílt adatok terén zajló fejlesztés iránti szükségletek bővítésére, a digitális rendszerekhez való hozzáférés kiszélesítésére, és a polgároknak nyújtott elektronikus szolgáltatások és különböző kommunikációs megoldásokhoz való hozzáférés bővítésére; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az olyan ágazatokba történő beruházásokat, amelyek fejlődési, növekedési és versenyképességi potenciállal rendelkeznek az EU-ban, különösen három stratégiai jelentőségű ágazat vonatkozásában, mint a fenntartható energia és az éghajlat, a digitális egységes piac és a kiberbiztonság, valamint a közlekedés; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felhívja a moldovai kormányt, hogy összpontosítson a kereskedelem és a fenntartható fejlődés szociális dimenziójára is, azáltal, hogy tiszteletben tartja és betartatja a munkaügyi normákat, ratifikálja és maradéktalanul végrehajtja az ILO-egyezményeket, és megszünteti a munkaügyi ellenőrzési rendszer még fennmaradó hiányosságait, valamint kezeli a munkaügyi felügyeleti rendszer korlátait és hiányosságait, továbbá az igazságszolgáltatási rendszer problémáit, amelyek negatív hatással vannak a munkaügyi normák végrehajtására; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy fogadjanak el és hajtsanak végre olyan szakpolitikákat, amelyek célja a nemzetközi átláthatósági normáknak meg nem felelő joghatóságokból (offshore joghatóságokból) származó jogalanyok, vagy az ilyen vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló vállalkozások állami hatóságokkal folytatott ügyletekben (közbeszerzésekben, privatizációban, koncesszióban, illetve a köz- és magánszféra közötti partnerségben) való részvételének szabályozása; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja az EU-t, hogy mérlegelje annak lehetőségét, hogy a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó országok csatlakozzanak az egységes eurófizetési térséghez (SEPA), mivel az elsősorban a polgárok javát fogja szolgálni, és új lehetőségeket kínál a kkv-k fejlődése számára; |
| --- | --- |

84.

Energia, környezetvédelem és éghajlatváltozás

| 85. | felszólítja a moldovai kormányt az energiaszektor további megreformálására az ágazati ellenálló képesség, költségek és szerződések átláthatóságának fokozása érdekében, továbbá növelje az energiafüggetlenséget és -hatékonyságot, az EU energiahálózataival való összekapcsoltság növelése, az energiaforrások, köztük a megújuló energia diverzifikálása, valamint a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése révén; hangsúlyozza, hogy ezen szempontok mindegyike kiemelkedően fontos az ország energiabiztonságának növelése szempontjából; |
| --- | --- |

85.

| 86. | üdvözli az energiaszabályozó hatóság intézményi kapacitásának és függetlenségének megerősítésére irányuló fellépéseket, és szorgalmazza a harmadik energiacsomag végrehajtása érdekében szükséges és sürgős intézkedések meghozatalát, különösen a földgáz területén, valamint az energiaközösségi vívmányoknak való maradéktalan megfelelés biztosítását; felszólítja különösen a Moldovai Köztársaság nemzeti energiaszabályozási ügynökségét, hogy hagyja jóvá a tisztességes versenyen alapuló energiapiaci szabályokat és biztosítsa, hogy az összes piaci szereplő, köztük az állami tulajdonban lévő kereskedők betartsák azokat; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza az infrastruktúrák terén folytatott együttműködés elmélyítésének jelentőségét a régióban, többek között a Moldovai Köztársaság energiaforrásainak diverzifikálása és a moldovai köztársasági energiaágazat összekapcsoltságának javítása céljából, a környezeti fenntarthatóság biztosítása mellett; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza a Moldovai Köztársaság villamosenergia-rendszere diverzifikációjának fontosságát; sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy a szükséges támogatás és erőforrások biztosítása révén gondoskodjanak a Moldovai Köztársaság és Románia villamosenergia-hálózatainak összekapcsolására irányuló projektek kellő időben történő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ösztönzi a moldovai hatóságokat, hogy folytassák az ország energiabiztonságának megerősítése érdekében tett erőfeszítéseiket, és üdvözli az Ungheni és Chișinău közötti gázvezeték 2020 végéig történő befejezését; ezenkívül felhívja a Bizottságot, hogy a Moldovai Köztársaságot is vonja be a belső energiapiac tekintetében elvégzett stressztesztekbe; |
| --- | --- |

89.

| 90. | elismerését fejezi ki a Moldovai Köztársaság, Ukrajna és Románia között 2019 decemberében létrejött megállapodásokért, amelyek lehetővé teszik a transzbalkáni gázvezetéken keresztül Ukrajnába és Moldovába irányuló gázszállításokat, valamint elismeri a Moldovatransgaz szállításirendszer-üzemeltető függetlenségének biztosítására irányuló 2020. februári cselekvési tervet; |
| --- | --- |

90.

| 91. | üdvözli a moldovai köztársasági villamosenergia-rendszernek az EU-val Románián keresztül történő aszinkron összekapcsolására tett lépéseket, mivel ez egy jelentős mérföldkő a Moldovai Köztársaság energetikai infrastruktúrájának megerősítése és diverzifikálása felé vezető úton. Felszólítja a hatóságokat, hogy teljesítsék azt a célkitűzést, hogy a Moldovai Köztársaságot az EU támogatásával 2024-ig össze kell kötni Románia energiahálózatával; |
| --- | --- |

91.

| 92. | üdvözli a Moldovai Köztársaság éghajlatváltozásról és a környezetről szóló 2019. februári csomagját és nemzeti szintű válaszát, mivel az összes ország közül negyedikként nyújtotta be a naprakésszé tett, nemzetileg meghatározott hozzájárulását az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) Titkársága számára, amelyben az ÜHG-kibocsátások csökkentésére vonatkozó ambíciószintet is növelték; fokozott erőfeszítésekre szólít fel a 2015. évi Párizsi Megállapodással kapcsolatos nemzeti kötelezettségvállalások tekintetében az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, továbbá szorgalmazza, hogy az éghajlati szempontokat a szakpolitikai döntéshozatal valamennyi területén érvényesítsék; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felszólítja a Moldovai Köztársaságot, hogy erősítse meg az éghajlatváltozás elleni küzdelemben történő szerepvállalását, különöse tekintettel a hulladékgazdálkodásra és a Dnyeszter folyó vizével való gazdálkodásra, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a Moldovai Köztársaság részvételét az európai zöld megállapodásban, és biztosítsa, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás ne legyen ellentétes az abban foglalt környezetvédelmi célkitűzésekkel és kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

93.

| 94. | elismeri a Moldovai Köztársaság oktatási rendszere további korszerűsítésének jelentőségét, valamint a fiataloknak az élet minden területén egyre növekvő szerepét, és felhívja az EU-t, hogy biztosítson további támogatást, különösen a szakképzés területén a munkaerőpiaci igényeknek való megfelelés érdekében; hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára lehetőséget kell biztosítani az önkénteskedésre és polgári szerepvállalásra, és nagyobb mértékben kell befektetni a fiatalokba a meglévő mobilitási programok, például az Erasmus+, a Kreatív Európa és a Horizont 2020 moldovai résztvevőinek nyújtott finanszírozás kibővítése és az e programokban való moldovai részvétel növelése révén; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ösztönzi a Bizottságot, hogy hajtson végre konzultációt, készítsen elő és dolgozzon ki a polgároknak szóló egyedi programokat többek között a kedvezményezettekkel a programok keretében nyújtott finanszírozás kérelmezésére és felhasználásának jelentésére szolgáló online platform használatával történő közvetlen kapcsolattartás révén; ebben a tekintetben felszólít a zöld megállapodás céljainak és a Moldovai Köztársaság polgárai mindennapi igényeinek figyelembevételére; |
| --- | --- |

95.

Átmeneti rendelkezések

| 96. | hangsúlyozza, hogy amíg a politikai osztály nem kötelezi el valóban magát az ország megreformálása és az Unióval kötött társulási megállapodás tényleges végrehajtása mellett, addig valódi és tartós fejlődés nem érhető el; e tekintetben arra ösztönzi az ország összes politikai szereplőjét és politikai erőit, hogy kezdeményezzék és támogassák a Moldovai Köztársaság stratégiai céljaival kapcsolatos jóhiszemű többpárti egyeztetést és együttműködést, hogy ezáltal hozzájáruljanak a demokrácia magasabb szintre emeléséhez és a polgárok életminőségének javításához; ennek fényében ösztönzi a moldovai hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a Jean Monnet párbeszéd alkalmazását a pártok közötti párbeszéd és a parlamenti kapacitásépítés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

96.

| 97. | felhívja valamennyi uniós intézményt és a tagállamokat, hogy a Moldovai Köztársaság hatóságaival szorosan együttműködve jobban tájékoztassák a Moldovai Köztársaság polgárait a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás és az uniós segítségnyújtás előnyeiről; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az Európai Unió moldovai köztársasági küldöttségét, erősítse meg az ellenőrzést és a chișinăui projektcsapatot annak érdekében, hogy segítse a Moldovai Köztársaságot az uniós jogszabályokhoz való közelítésének hatékony kommunikálásában, a félretájékoztatás elleni küzdelmében, és az EU-ról és Moldovai Köztársaságról alkotott pozitív kép valamennyi érintett fél előtti népszerűsítésében; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a Moldovai Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0458.

(3)  HL C 118., 2020.4.8., 109. o.

(4)  HL C 356., 2018.10.4., 130. o.

(5)  HL C 334., 2018.9.19., 199. o.

(6)  HL C 11., 2018.1.12., 82. o.

(7)  HL L 165., 2020.5.27., 31. o.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/36/EU irányelve (2014. február 26.) a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 94., 2014.3.28., 375. o.).

---

2020. október 22., csütörtök

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/152

---

P9_TA(2020)0282

Az európai oktatás jövője a Covid19-járvánnyal összefüggésben

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása: az európai oktatás jövője a Covid19 fényében (2020/2760(RSP))

(2021/C 404/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvéről szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvéről szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14. cikkére,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetésére (1),

| — | tekintettel az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0625),

| — | tekintettel a Bizottság „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027: Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i közleményére (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027: Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i közleményére (COM(2020)0624),

| — | tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274),

| — | tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2018)0022),

| — | tekintettel „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című, 2017. november 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0673),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Covid19 fényében az európai oktatás jövőjével kapcsolatban a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000052/2020 – B9-0020/2020 és O-000053/2020 – B9-0021/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 fényében az európai oktatás jövőjével kapcsolatban a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000052/2020 – B9-0020/2020 és O-000053/2020 – B9-0021/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| A. | mivel a szociális jogok európai pillérével összhangban a minőségi és inkluzív oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés alapvető emberi jog, és elengedhetetlen a készségek elsajátításához és fenntartásához, a társadalomban való teljes körű és aktív részvételhez, valamint a változó munkaerőpiachoz való tényleges hozzáféréshez; |
| --- | --- |

A.

mivel a szociális jogok európai pillérével összhangban a minőségi és inkluzív oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés alapvető emberi jog, és elengedhetetlen a készségek elsajátításához és fenntartásához, a társadalomban való teljes körű és aktív részvételhez, valamint a változó munkaerőpiachoz való tényleges hozzáféréshez;

| B. | mivel az UNESCO szerint a Covid19-világjárvány csúcspontján több mint 190 országban közel 1,6 milliárd diákot – a világ összes tanulójának 94 %-át – érintett az oktatási és képzési intézmények bezárása; mivel az intézmények bezárása világszerte a diákok több mint 60 %-át még mindig érinti; mivel az alacsony jövedelmű országok kevesebb mint 25 %-a biztosította a távtanulás valamilyen formáját; mivel a legfejlettebb országokban a digitális oktatáshoz való hozzáférés 90 % körül volt, ami azt jelenti, hogy így is lemaradt a diákok 10 %-a (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az UNESCO szerint a Covid19-világjárvány csúcspontján több mint 190 országban közel 1,6 milliárd diákot – a világ összes tanulójának 94 %-át – érintett az oktatási és képzési intézmények bezárása; mivel az intézmények bezárása világszerte a diákok több mint 60 %-át még mindig érinti; mivel az alacsony jövedelmű országok kevesebb mint 25 %-a biztosította a távtanulás valamilyen formáját; mivel a legfejlettebb országokban a digitális oktatáshoz való hozzáférés 90 % körül volt, ami azt jelenti, hogy így is lemaradt a diákok 10 %-a (5);

| C. | mivel uniós szinten még mindig súlyos eltérések tapasztalhatók, és egyes tagállamokban a tanulók akár 32 %-a nem fért hozzá az oktatáshoz több hónapig; mivel sok tanuló számára a hozzáférés hiánya a digitális eszközök hiányából, a nem megfelelő digitális készségekből vagy a korábban fennálló hátrányokból ered; mivel még azokban az esetekben is, amikor a tanulók hozzáfértek a digitális oktatáshoz, úgy is gyakran tanár, társ vagy otthoni támogatás nélkül, néha instabil otthoni környezetben kellett tanulniuk; |
| --- | --- |

C.

mivel uniós szinten még mindig súlyos eltérések tapasztalhatók, és egyes tagállamokban a tanulók akár 32 %-a nem fért hozzá az oktatáshoz több hónapig; mivel sok tanuló számára a hozzáférés hiánya a digitális eszközök hiányából, a nem megfelelő digitális készségekből vagy a korábban fennálló hátrányokból ered; mivel még azokban az esetekben is, amikor a tanulók hozzáfértek a digitális oktatáshoz, úgy is gyakran tanár, társ vagy otthoni támogatás nélkül, néha instabil otthoni környezetben kellett tanulniuk;

| D. | mivel a Covid19-világjárvány talán az eddigi legsúlyosabb zavart okozta a világ oktatási és képzési rendszereiben, és ennek következtében a diákok egész generációját fenyegette a veszély, hogy kimarad az oktatásból, és lehet, hogy több évtized alatt elért fejlődést semmisít meg; mivel az oktatás elmaradása valószínűleg csökkenteni fogja az érintett generáció jövőbeli jövedelmi szintjét, és potenciálisan negatív hatással lesz az egész Unió munkatermelékenységének növekedésére és versenyképességére; mivel ugyanennek a generációnak azzal kell szembenéznie, hogy a Covid19 miatt kialakult gazdasági válság által súlyosan érintett munkaerőpiacra kell belépnie; |
| --- | --- |

D.

mivel a Covid19-világjárvány talán az eddigi legsúlyosabb zavart okozta a világ oktatási és képzési rendszereiben, és ennek következtében a diákok egész generációját fenyegette a veszély, hogy kimarad az oktatásból, és lehet, hogy több évtized alatt elért fejlődést semmisít meg; mivel az oktatás elmaradása valószínűleg csökkenteni fogja az érintett generáció jövőbeli jövedelmi szintjét, és potenciálisan negatív hatással lesz az egész Unió munkatermelékenységének növekedésére és versenyképességére; mivel ugyanennek a generációnak azzal kell szembenéznie, hogy a Covid19 miatt kialakult gazdasági válság által súlyosan érintett munkaerőpiacra kell belépnie;

| E. | mivel az oktatási intézmények sokkal szélesebb körű társadalmi és támogató szerepet töltenek be, és hozzájárulnak a tanulók fizikai és mentális egészségéhez; mivel a tanárok és a diákok közötti közvetlen interakció hiánya gyakran kihat a tanulók jóllétére és mentális egészségére; mivel a világjárvány rávilágított a tanárok oktatásban és társadalomban betöltött alapvető fontosságú szerepére; mivel a tanárokat és az egyéb oktatási személyzetet gyakran túlterhelték, ami rávilágít arra, hogy nagyobb támogatásra és munkájuk nagyobb mértékű elismerésére van szükség; |
| --- | --- |

E.

mivel az oktatási intézmények sokkal szélesebb körű társadalmi és támogató szerepet töltenek be, és hozzájárulnak a tanulók fizikai és mentális egészségéhez; mivel a tanárok és a diákok közötti közvetlen interakció hiánya gyakran kihat a tanulók jóllétére és mentális egészségére; mivel a világjárvány rávilágított a tanárok oktatásban és társadalomban betöltött alapvető fontosságú szerepére; mivel a tanárokat és az egyéb oktatási személyzetet gyakran túlterhelték, ami rávilágít arra, hogy nagyobb támogatásra és munkájuk nagyobb mértékű elismerésére van szükség;

| F. | mivel a válság felgyorsította a digitális tanulásra való átállást és ösztönözte az innovációt az oktatási ágazatban, például az e-tanulási lehetőségek javítása révén; mivel az elmúlt években a tanulási technológiával foglalkozó vállalatokba történő beruházások javították az online oktatást és az e-tanulási megoldásokat; mivel a vállalkozások és az oktatási intézmények közötti partnerségek szerepet játszanak az innováció oktatási ágazatbeli előmozdításában; mivel továbbra is az oktatási intézménynek kell a végső döntéshozónak lennie az oktatási tartalom tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a válság felgyorsította a digitális tanulásra való átállást és ösztönözte az innovációt az oktatási ágazatban, például az e-tanulási lehetőségek javítása révén; mivel az elmúlt években a tanulási technológiával foglalkozó vállalatokba történő beruházások javították az online oktatást és az e-tanulási megoldásokat; mivel a vállalkozások és az oktatási intézmények közötti partnerségek szerepet játszanak az innováció oktatási ágazatbeli előmozdításában; mivel továbbra is az oktatási intézménynek kell a végső döntéshozónak lennie az oktatási tartalom tekintetében;

| G. | mivel ugyanakkor a tömeges online és távoktatásra való, a válság által kiváltott hirtelen átállás hatalmas hiányosságokat tárt fel a digitális oktatási politika kialakítása és megvalósítása terén az Európai Unión belül és a tagállamokban; mivel a válság hasonlóképpen rávilágított az oktatási és képzési politikák terén a tagállamok közötti nagyobb mértékű együttműködés és koordináció szükségességére; |
| --- | --- |

G.

mivel ugyanakkor a tömeges online és távoktatásra való, a válság által kiváltott hirtelen átállás hatalmas hiányosságokat tárt fel a digitális oktatási politika kialakítása és megvalósítása terén az Európai Unión belül és a tagállamokban; mivel a válság hasonlóképpen rávilágított az oktatási és képzési politikák terén a tagállamok közötti nagyobb mértékű együttműködés és koordináció szükségességére;

| H. | mivel az egyikről a másik napra történő digitális átállás olyan körülmények között zajlott, ahol az európaiak 43 %-a nem rendelkezett alapvető digitális készségekkel (6); mivel közvetlen összefüggés van egyrészt aközött, hogy az emberek mely tagállamban élnek, az egyes tagállamokon belül hol élnek, társadalmi-gazdasági helyzetük, életkoruk, jövedelmük, iskolázottsági szintjük és foglalkoztatásuk, másrészt pedig digitális jártasságuk között; mivel a digitális transzformáció és az új technológiák használata hatással van a munkaerőpiacra, ami magasabb szintű digitális jártasságot tesz szükségessé; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyikről a másik napra történő digitális átállás olyan körülmények között zajlott, ahol az európaiak 43 %-a nem rendelkezett alapvető digitális készségekkel (6); mivel közvetlen összefüggés van egyrészt aközött, hogy az emberek mely tagállamban élnek, az egyes tagállamokon belül hol élnek, társadalmi-gazdasági helyzetük, életkoruk, jövedelmük, iskolázottsági szintjük és foglalkoztatásuk, másrészt pedig digitális jártasságuk között; mivel a digitális transzformáció és az új technológiák használata hatással van a munkaerőpiacra, ami magasabb szintű digitális jártasságot tesz szükségessé;

| I. | mivel a világjárvány lehetőséget kínál az oktatás jövőjének újragondolására; |
| --- | --- |

I.

mivel a világjárvány lehetőséget kínál az oktatás jövőjének újragondolására;

| J. | mivel a Bizottság célja az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozása; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság célja az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozása;

| K. | mivel az Európai Tanács által a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről elért politikai megállapodás jelentősen csökkentené az olyan kiemelt oktatási programok költségvetését, mint az Erasmus+; mivel a Parlament több alkalommal is nagyratörőbb költségvetést kért az oktatási programok számára; mivel a jelenlegi gazdasági válság nem vezethet az oktatásra fordított közkiadások csökkentéséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Tanács által a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről elért politikai megállapodás jelentősen csökkentené az olyan kiemelt oktatási programok költségvetését, mint az Erasmus+; mivel a Parlament több alkalommal is nagyratörőbb költségvetést kért az oktatási programok számára; mivel a jelenlegi gazdasági válság nem vezethet az oktatásra fordított közkiadások csökkentéséhez;

| L. | mivel a szubszidiaritás elvével összhangban az oktatáspolitika a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, és az Unió támogató és koordináló szerepet játszik; |
| --- | --- |

L.

mivel a szubszidiaritás elvével összhangban az oktatáspolitika a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, és az Unió támogató és koordináló szerepet játszik;

| 1. | üdvözli az oktatási és képzési intézmények és különösen azok oktatói és tanárai, valamint a diákok és a szülők által az online és távoktatáshoz való alkalmazkodás terén mutatott kreativitást és találékonyságot, különösen a gyorsan változó körülmények és a bizonytalan idők fényében; hasonlóképpen üdvözli a polgárok, a civil társadalom és a nem formális oktatási szolgáltatók által az oktatási gyakorlataik kiigazítása és a tanulás folytatását lehetővé tevő kezdeményezések kidolgozása terén mutatott pozitív példákat; nagyobb erőfeszítésre szólít fel a hatékony kezdeményezések fokozása és láthatóságának növelése, valamint a bevált gyakorlatok előmozdítása érdekében valamennyi oktatási ágazatban; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson platformot a tagállamok számára a bevált gyakorlatok megosztására, és e tekintetben tárja fel az olyan új kezdeményezések lehetőségeit, mint például egy európai online egyetem létrehozása; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza azonban, hogy az oktatás és képzés terén történt hirtelen digitális átállás szembetűnő hiányosságokat is feltárt a digitális infrastruktúrához és eszközökhöz való hozzáférés, az online oktatás minősége, valamint a diákok, a tanárok és az oktatók készségei tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Európában még mindig vannak olyan tanulók és diákok, akik nem férnek hozzá a digitális oktatáshoz; megismétli, hogy európai szinten javítani kell a konnektivitást, különösen a vidéki és a távoli területeken, és hogy javítani kell a digitális eszközökhöz való hozzáférést; rámutat az európai oktatási számítógépek, táblagépek és szoftverek élvonalbeli innovációjára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki a tanárok és a diákok digitális készségeinek hiánya miatt, ami akadályozza a hatékony digitális oktatást; emlékeztet ezért arra, hogy Európa-szerte be kell ruházni a tanárok és az oktatók továbbképzési és szakmai képzési lehetőségeibe annak biztosítása érdekében, hogy a tanárok és oktatók ne csak rendelkezzenek a digitális készségekkel, hanem oktatni is tudják azokat; rámutat a tanári mobilitás és a tudásmegosztás mint az e tekintetben kulcsfontosságú eszköz értékére, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezeket a tevékenységeket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a válság különböző mértékben érintette a különböző oktatási és képzési ágazatokat, és a felsőoktatási intézmények a meglévő infrastruktúrának, erőforrásoknak és a digitális eszközökkel kapcsolatos tapasztalatoknak köszönhetően gyakran jobban boldogulnak; kiemeli, hogy a koragyermekkori nevelésben, az iskolai oktatásban, a szakoktatásban és -képzésben, a felnőttoktatásban és a nem formális oktatásban súlyosabbak a zavarok, és további erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy hatékony távoktatás valósuljon meg ezekben az ágazatokban; emlékeztet arra, hogy e tekintetben megfelelő pénzügyi támogatásra van szükség; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze, értékelje és tegye közzé a különböző tagállamokból származó, a világjárvány által a tanulók távoktatásban való részvételére gyakorolt hatásra vonatkozó adatokat, különös figyelmet fordítva oda ahol a digitális eszközök hiánya miatt nem tudtak abban részt venni; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy gyűjtsön adatokat a tanárok digitális készségeiről a tagállamokban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalommal állapítja meg, hogy a digitális oktatásbeli hiányosságok súlyosbították a meglévő egyenlőtlenségeket – mind a tagállamok között, mind a tagállamokon belül –, és aránytalan hatást gyakoroltak a már így is szociális, gazdasági vagy egyéb hátrányban lévőkre, a tanulási nehézségekkel küzdőkre, a fogyatékossággal élőkre, valamint a veszélyeztetett vagy kisebbségi csoportokhoz tartozó diákokra; hangsúlyozza, hogy a digitális szakadék megszüntetése azonnali figyelmet érdemel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet továbbá arra, hogy az iskolák és más oktatási intézmények alapvető társadalmi szerepet játszanak például a rendszeres étkezésekhez és lelki támogatáshoz való hozzáférés biztosításában; kiemeli, hogy a korlátozó intézkedések negatív hatást gyakorolnak a tanulók mentális egészségére és jóllétére, amellett, hogy az értékelést és osztályozást is stressz övezi és el vannak szigetelve a kortársaktól; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli ezért a tagállamok által annak biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket, hogy a személyes részvétellel zajló tanulás a Covid19 tekintetében biztonságos környezetben újrakezdődhessen; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy mindenki számára garantálják a személyes tanulást; elismeri az oktatási intézmények újbóli megnyitásával kapcsolatos jelentős kihívást, és sajnálatát fejezi ki az európai szintű koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének hiánya miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a személyzet és a tanulók egészségügyi kockázatait, és maximalizálják a személyes oktatás folytatásának esélyeit; ugyanakkor úgy véli, hogy egy újabb lezárás esetén az oktatási intézményeket fel kell vértezni arra, hogy minőségi digitális oktatást biztosítsanak valamennyi tanuló számára, és a szülőkkel és más érdekelt felekkel együttműködve foglalkozzanak a mentális egészséggel és a jólléttel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi és oktatási egyenlőtlenségek gyakran a kisgyermekkorban gyökereznek, és általában a felnőttkorig tendenciózusan nőnek, mivel az alacsonyabb iskolai végzettség jellemzően rosszabb foglalkoztatási kilátásokhoz vezet, amelyek viszont általában csökkentik a munkahelyi képzéshez és az előmeneteli lehetőségekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki a digitális analfabetizmus válság által felszínre hozott, egyenlőtlen mértéke miatt, mivel sokan nincsenek az alapvető online adatvédelemmel, a kiberbiztonsággal kapcsolatos tudás és az információs jártasság birtokában; kiemeli e tekintetben a félretájékoztatás és az álhírek jelentette különleges kihívást; hangsúlyozza az alapvető digitális és információs készségek oktatásának fontosságát az egész életen át tartó tanulás valódi megközelítése révén, és hangsúlyozza, hogy javítani kell az idősebbek és a hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozók digitális készségekhez való hozzáférését; kéri, hogy a digitális jártassággal kapcsolatos nagyszabású európai kezdeményezéseket építsék be a felülvizsgált digitális oktatási cselekvési tervbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a válságból levonandó elsődleges tanulság az, hogy a befogadást és az esélyegyenlőséget az Unió jövőbeli oktatási és képzési politikáinak középpontjába kell helyezni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a válság rámutatott az oktatáspolitika többszereplős és közös alkotásra vonatkozó megközelítésének szükségességére, amely a tanárokat és az oktatókat, a tanulókat, a nem formális oktatási és képzési szolgáltatókat, a szülőket, a vállalkozásokat, a civil társadalmat, a szakszervezeteket és az önkormányzatokat is bevonja a tervezésbe és a megvalósításba egyaránt; emlékeztet arra, hogy a tanulás formális, nem formális és informális keretek között zajlik, és hogy a politikai döntéshozatalnak e többfelé kerettel számoló megközelítésre kell irányulnia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meggyőződése, hogy a válság az oktatási és képzési politika jövőbeli irányának és a világjárvány utáni átfogóbb helyreállítási menetrendben elfoglalt helyének mélyreható átgondolására kínál lehetőséget; hangsúlyozza, hogy az oktatás központi szerepet játszik a zöld és a digitális átállásban; emlékeztet arra, hogy az európai zöld megállapodás elismeri az iskolák, képzési intézmények és egyetemek kulcsfontosságú szerepét a változás előmozdításában; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli továbbá, hogy eljött az ideje annak, hogy újragondoljuk és korszerűsítsük a tanterveket és a tanulási módszereket, és felgyorsítsuk a változás ütemét; ösztönzi a tagállamokat, hogy aknázzák ki a digitalizációt és az innovációt, valamint oktatási rendszereikbe építsék be az olyan új és kialakulóban lévő technológiákat, mint a mesterséges intelligencia, a blokklánc-technológia, az adaptív tanulási megoldások és a játékosítás; hangsúlyozza, hogy tanulmányozni kell az innovatív technológiák oktatásra gyakorolt hatását, és európai szinten elő kell mozdítani a legjobb példákat; emlékeztet a szellemi tulajdont alátámasztó jogi és etikai elvek fontosságára a digitális oktatási tartalmakkal összefüggésben; hangsúlyozza, hogy a digitális technológiák használatát már fiatal kortól be kell építeni az oktatásba, megfelelő felnőtt- és szakmai felügyelet mellett, a legmagasabb szintű adat- és szerzői jogi védelemmel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tanárok és a tanulók közötti közvetlen interakció nem helyettesíthető, és hogy csak a személyes tanulás képes hatékonyan biztosítani az interperszonális és szociális készségek elsajátítását; ezért úgy véli, hogy míg a világjárvány valószínűleg egy hibridebb oktatási modell felé való elmozduláshoz vezet, amely ötvözi a személyes tantermi tanulást az e-tanulási megoldásokkal, továbbra is a személyes tanulásnak kell az oktatás és képzés középpontjában maradnia; emlékeztet a bölcsészettudományi tanulmányok fontosságára, amelyeket alapvető fontosságúnak tart a tantervben, mivel kiegészítik a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint a vállalkozói készségek területét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a tagállamok közötti jobb együttműködés és koordináció, valamint egy nagyratörőbb uniós oktatási és képzési politika javította volna a Covid19-válságra adott válasz hatékonyságát, és sürgeti az Uniót, hogy a továbbiakban játsszon aktívabb koordinátori szerepet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy merész szakpolitikai keretet javasoljon a jövőbeli európai oktatáspolitikához, amely az európai oktatási térséget egy átfogó elveken alapuló laza jövőképből mérhető célkitűzéseket tartalmazó konkrét munkaprogrammá alakítja át, beleértve – elsődleges prioritásként — a képesítések, oklevelek és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésének legkésőbb 2025-ig történő megvalósítását az Unióban; sürgeti a Bizottságot, hogy hasonlóan bátor megközelítést alkalmazzon a korszerűsített digitális oktatási cselekvési tervvel kapcsolatban is, a különféle fellépések gyűjteményéről egy teljes körű digitális készségfejlesztési és oktatási stratégiára térve át; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság aktívan vonja be a Parlamentet a politikai döntéshozatal valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kitart amellett, hogy a jövőbeli európai oktatáspolitikát olyan közös szakpolitikai keretre kell építeni, amely biztosítja, hogy a vonatkozó szakpolitikai kezdeményezések – például az európai készségfejlesztési program, az európai oktatási térség, a digitális oktatási cselekvési terv, az ifjúsági garancia és a gyermekgarancia – kiegészítsék egymást, és egyértelmű, átfogó szakpolitikai célokat támogassanak; úgy véli, hogy a polgárokkal folytatott párbeszéd során – például az Európa jövőjéről szóló konferencia keretében – foglalkozni kell az oktatási dimenzióval; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy az európai felsőoktatási térség irányába jóval nagyobb az előrelépés, mint az oktatás többi ágazatának hasonló folyamataiban; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb erőfeszítést más oktatási ágazatokra, különösen a kisgyermekkori nevelésre, az iskolai oktatásra, a felnőttoktatásra, valamint a szakoktatásra és -képzésre, az egész életen át tartó tanulás megközelítésén keresztül; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Erasmus+ program az európai oktatási térség kiépítésének elsődleges finanszírozási eszköze; hangsúlyozza az Erasmus+ támogatásával kifejlesztett eszközök értékét az oktatási erőforrások – például e-twinningen keresztüli – létrehozása és megosztása, valamint a tanárképzési modulok – például a School Education Gateway portálon történő – kidolgozása terén; úgy véli, hogy az ilyen eszközök kibővítése, jobb finanszírozása és az oktatási közösségen belüli előmozdítása valódi változást hozhat az online oktatás és tanulás terén; emlékeztet arra, hogy támogatja az Erasmus+ programot, amely a mobilitást virtuális tanulási és együttműködési eszközökkel egészíti ki, de azt nem helyettesíti; rámutat a Parlament által javasolt, oktatással kapcsolatos számos kísérleti projekt és előkészítő intézkedés értékes hozzájárulására, és kéri, hogy a sikeres kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket építsék be a politikákba és a programokba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza továbbá, hogy a szakképzési kiválósági központok, a DiscoverEU és az európai egyetemek kezdeményezései hozzájárulhatnak az európai oktatási térséghez; sajnálja azonban, hogy a Bizottság 2020. májusi, felülvizsgált többéves pénzügyi keretre irányuló, az Európai Tanács által 2020 júliusában még tovább csökkentett javaslata megfosztja az Erasmus+ programot az ahhoz szükséges finanszírozástól, hogy a program központi – különösen a tanulási mobilitási lehetőségek bővítésére és a program inkluzívabbá tételére irányuló – elemeinek sérelme nélkül valósítsa meg a kiemelt kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat arra, hogy számos uniós finanszírozási program támogathatja az oktatáspolitikát; felhívja a Bizottságot, hogy részesítse előnyben az oktatási intézmények és a tanulók digitális infrastruktúrájára és felszereléseire irányuló célzott beruházásokat a táv- és online tanulás lehetővé tétele érdekében, különös tekintettel a digitális eszközökre és az internet-hozzáférésre a távoli és a vidéki területeken; kiemeli, hogy erre a célra fel lehet használni az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a magas színvonalú oktatási rendszerek képezik az EU globális versenyképességének alapját, és emlékeztet arra, hogy a jól működő oktatási és képzési rendszerek magas szintű állami beruházásokat igényelnek; e tekintetben kiemeli, hogy nem tartja hitelesnek azokat a nagyratörő politikákat, amelyeket nem kísér megfelelő finanszírozás; mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló, az Európai Tanács júliusi ülésén elért politikai megállapodásban szereplő költségvetési megszorítások által érintett programok közé különösen az oktatási és képzési politikákat támogató programok tartoznak, nevezetesen az Erasmus+, az Európai horizont és az Európai Szociális Alap Plusz; ismételten kéri, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi kerethez képest növeljék háromszorosára az Erasmus+ költségvetését; felhívja a tagállamokat, hogy nagyratörően használják fel a helyreállítási terv keretében rendelkezésre álló forrásokat az oktatásba történő beruházások ösztönzésére; ösztönzi a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék az oktatásra fordított közkiadásokat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  HL C 428., 2017.12.13., 10. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0485.

(4)  HL C 28., 2020.1.27., 8. o.

(5)  Brookings Institution, 2020. április.

(6)  A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2019. évi mutató.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/157 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/157

---

P9_TA(2020)0283

A Bizottságnak a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségei az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről (2020/2605(RSP))

(2021/C 404/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1806 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen annak 7. bekezdésére („kölcsönösségi mechanizmus”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2018. november 14-i (EU) 2018/1806 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), különösen annak 7. bekezdésére („kölcsönösségi mechanizmus”),

| — | tekintettel az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a viszonosság nélküli helyzetekről szóló, 2016. április 12-i (COM(2016)0221), 2016. július 13-i (COM(2016)0481), 2016. december 21-i (COM(2016)0816), 2017. május 2-i (COM(2017)0227), 2017. december 20-i (COM(2017)0813) és 2018. december 19-i (COM(2018)0855) bizottsági közleményre, valamint „A vízumpolitika területén a viszonosság nélküli helyzet jelenlegi állása” című, 2020. március 23-i legfrissebb bizottsági közleményre (COM(2020)0119)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a viszonosság nélküli helyzetekről szóló, 2016. április 12-i (COM(2016)0221), 2016. július 13-i (COM(2016)0481), 2016. december 21-i (COM(2016)0816), 2017. május 2-i (COM(2017)0227), 2017. december 20-i (COM(2017)0813) és 2018. december 19-i (COM(2018)0855) bizottsági közleményre, valamint „A vízumpolitika területén a viszonosság nélküli helyzet jelenlegi állása” című, 2020. március 23-i legfrissebb bizottsági közleményre (COM(2020)0119)),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80., 265. és 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 80., 265. és 290. cikkére,

| — | tekintettel a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségekről szóló, 2020. október 19-én tartott vitájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségekről szóló, 2020. október 19-én tartott vitájára,

| — | tekintettel az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében a Bizottságnak a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségei tárgyában a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000049/2020 – B9-0022/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2018/1806 rendelet 7. cikke értelmében a Bizottságnak a vízumkölcsönösség területén fennálló kötelezettségei tárgyában a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000049/2020 – B9-0022/2020),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió vízumpolitikájának egyik iránymutató kritériumaként a vízumkölcsönösség általánosságban azt jelenti, hogy az uniós polgárokra ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, amikor egy harmadik országba utaznak, mint annak a harmadik országnak az állampolgáraira, amikor az Európai Unióba utaznak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió vízumpolitikájának egyik iránymutató kritériumaként a vízumkölcsönösség általánosságban azt jelenti, hogy az uniós polgárokra ugyanazok a feltételek vonatkozzanak, amikor egy harmadik országba utaznak, mint annak a harmadik országnak az állampolgáraira, amikor az Európai Unióba utaznak;

| B. | mivel a vízumkölcsönösségi mechanizmus célja egy ilyen vízumkölcsönösség megvalósítása; mivel az Unió vízumpolitikája megtiltja az egyes tagállamok számára, hogy vízumkötelezettséget vezessenek be az (EU) 2018/1806 rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország állampolgárai tekintetében (azon országok, amelyek állampolgárai rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól); |
| --- | --- |

B.

mivel a vízumkölcsönösségi mechanizmus célja egy ilyen vízumkölcsönösség megvalósítása; mivel az Unió vízumpolitikája megtiltja az egyes tagállamok számára, hogy vízumkötelezettséget vezessenek be az (EU) 2018/1806 rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország állampolgárai tekintetében (azon országok, amelyek állampolgárai rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól);

| C. | mivel a kölcsönösségi mechanizmust 2013-ban a Parlament társjogalkotóként való közreműködésével felülvizsgálták, tekintettel arra, hogy azt ki kellett igazítani a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, valamint az Európai Unió Bíróságának a másodlagos jogalapokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának megfelelően, továbbá azért, hogy „a szolidaritás jegyében uniós válaszként szolgáljon abban az esetben, ha az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország vízumkötelezettséget ír elő legalább egy tagállam állampolgáraival szemben” (az 1289/2013/EU rendelet (1) preaumbulumbekezdése); |
| --- | --- |

C.

mivel a kölcsönösségi mechanizmust 2013-ban a Parlament társjogalkotóként való közreműködésével felülvizsgálták, tekintettel arra, hogy azt ki kellett igazítani a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének fényében, valamint az Európai Unió Bíróságának a másodlagos jogalapokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának megfelelően, továbbá azért, hogy „a szolidaritás jegyében uniós válaszként szolgáljon abban az esetben, ha az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország vízumkötelezettséget ír elő legalább egy tagállam állampolgáraival szemben” (az 1289/2013/EU rendelet (1) preaumbulumbekezdése);

| D. | mivel a kölcsönösségi mechanizmus egy kölcsönösség nélküli helyzetből kiinduló, konkrét határidőket és intézkedéseket előíró eljárást határoz meg, amelynek célja, hogy a kölcsönösség nélküli kiindulási helyzetet megszüntesse; mivel ennek belső logikája olyan intézkedéseket von maga után, amelyek az érintett harmadik országgal szembeni fokozott szigorúságot eredményeznek, beleértve végső soron az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztését (a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakasza); |
| --- | --- |

D.

mivel a kölcsönösségi mechanizmus egy kölcsönösség nélküli helyzetből kiinduló, konkrét határidőket és intézkedéseket előíró eljárást határoz meg, amelynek célja, hogy a kölcsönösség nélküli kiindulási helyzetet megszüntesse; mivel ennek belső logikája olyan intézkedéseket von maga után, amelyek az érintett harmadik országgal szembeni fokozott szigorúságot eredményeznek, beleértve végső soron az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztését (a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakasza);

| E. | mivel „a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában való megfelelő európai parlamenti és tanácsi részvétel biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztése és annak a tagállamokra, a schengeni társult országokra és magára az Unióra, konkrétan a külkapcsolatokra és a schengeni térség általános működésére gyakorolt horizontális hatásai politikailag különösen érzékeny kérdésnek minősülnek – a Bizottságot fel [kellett] hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönösségi mechanizmus egyes elemeire vonatkozóan”, beleértve vízummentesség felfüggesztését az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében; |
| --- | --- |

E.

mivel „a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában való megfelelő európai parlamenti és tanácsi részvétel biztosítása érdekében – tekintettel arra, hogy az 539/2001/EK rendelet II. mellékletében szereplő valamely harmadik ország valamennyi állampolgára esetében a vízummentesség felfüggesztése és annak a tagállamokra, a schengeni társult országokra és magára az Unióra, konkrétan a külkapcsolatokra és a schengeni térség általános működésére gyakorolt horizontális hatásai politikailag különösen érzékeny kérdésnek minősülnek – a Bizottságot fel [kellett] hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerint jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönösségi mechanizmus egyes elemeire vonatkozóan”, beleértve vízummentesség felfüggesztését az érintett harmadik ország valamennyi állampolgára esetében;

| F. | mivel „az Európai Parlament vagy a Tanács úgy határozhat, hogy a felhatalmazást visszavonja” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének a) pontja); |
| --- | --- |

F.

mivel „az Európai Parlament vagy a Tanács úgy határozhat, hogy a felhatalmazást visszavonja” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének a) pontja);

| G. | mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus „csak akkor léphet hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács a jogalkotási aktusban előírt határidőn belül nem emel ellene kifogást” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének b) pontja); |
| --- | --- |

G.

mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus „csak akkor léphet hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács a jogalkotási aktusban előírt határidőn belül nem emel ellene kifogást” (EUMSZ 290. cikke (2) bekezdésének b) pontja);

| H. | mivel a Bizottság az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok választására vonatkozó jogalkotói döntést, és mivel a Bíróság azonban helyesnek ítélte a jogalkotó választását (C-88/14. sz. ügy); |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta a kölcsönösségi mechanizmus alkalmazásának második szakaszában a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok választására vonatkozó jogalkotói döntést, és mivel a Bíróság azonban helyesnek ítélte a jogalkotó választását (C-88/14. sz. ügy);

| I. | mivel a mechanizmus egyértelműen kötelezettségeket és feladatokat jelent a Parlament és a Tanács, valamint a Bizottság számára a kölcsönösségi mechanizmus különböző szakaszaiban; |
| --- | --- |

I.

mivel a mechanizmus egyértelműen kötelezettségeket és feladatokat jelent a Parlament és a Tanács, valamint a Bizottság számára a kölcsönösségi mechanizmus különböző szakaszaiban;

| J. | mivel ezért az uniós tagállamok közötti szolidaritásról van szó, és olyan intézményi kérdésről, amelynek révén a Parlamentet és a Tanácsot jelenleg megfosztják azon előjoguktól, hogy „megfelelő módon [...] részt vegyenek a viszonossági mechanizmus alkalmazásának második szakaszában”; |
| --- | --- |

J.

mivel ezért az uniós tagállamok közötti szolidaritásról van szó, és olyan intézményi kérdésről, amelynek révén a Parlamentet és a Tanácsot jelenleg megfosztják azon előjoguktól, hogy „megfelelő módon [...] részt vegyenek a viszonossági mechanizmus alkalmazásának második szakaszában”;

| K. | mivel a Bizottságot nem szabad olyan helyzetbe hozni, amelyben késedelmei és az uniós jogszabályok végrehajtásának megtagadása a Szerződések őreként való hitelessége gyengüléséhez vezethet, hanem emlékeztetni kell intézményi és jogi kötelezettségeire; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottságot nem szabad olyan helyzetbe hozni, amelyben késedelmei és az uniós jogszabályok végrehajtásának megtagadása a Szerződések őreként való hitelessége gyengüléséhez vezethet, hanem emlékeztetni kell intézményi és jogi kötelezettségeire;

| 1. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a Bizottság köteles felhatalmazáson alapuló jogi aktust elfogadni – amelyben ideiglenesen felfüggeszti a vízummentesség alkalmazását azon harmadik országok állampolgárai esetében, amelyek nem oldották fel a vízumkötelezettséget bizonyos uniós tagállamok állampolgárai számára – a vonatkozó értesítések közzétételének időpontját követő 24 hónapon belül, amely időszak 2016. április 12-én lezárult; |
| --- | --- |

1.

| 2. | az EUMSZ 265. cikke alapján felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb az ezen állásfoglalás elfogadásától számított két hónapon belül fogadja el a szükséges felhatalmazáson alapuló jogi aktust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 303., 2018.11.28., 39. o.

(2)  HL C 263., 2018.7.25., 2. o.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/159

---

P9_TA(2020)0284

Az euróövezet 2020. évi foglalkoztatási és szociális politikája

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása Az euróövezet 2020-as foglalkoztatási és szociális politikájáról (2020/2079(INI))

(2021/C 404/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2, 3. és 5. cikkére és 6. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2, 3. és 5. cikkére és 6. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 6., 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 156., 158., 165., 166., 168., 174. és 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4., 6., 9., 145., 148., 149., 151., 152., 153., 154., 155., 156., 158., 165., 166., 168., 174. és 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), valamint a (faji egyenlőségről szóló) 2000/43/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), valamint a (faji egyenlőségről szóló) 2000/43/EK irányelvre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra,

| — | tekintettel a Tanács a Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló, 2020. május 19-i (EU) 2020/672 rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló, 2020. május 19-i (EU) 2020/672 rendeletére (2),

| — | tekintettel a 223/2014/EU rendeletnek a Covid19-járvány kezelése érdekében bevezetendő egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. április 23-i (EU) 2020/559 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 223/2014/EU rendeletnek a Covid19-járvány kezelése érdekében bevezetendő egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. április 23-i (EU) 2020/559 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Válaszintézkedések a koronavírus ellen – Minden rendelkezésre álló eurót az emberéletek és a megélhetés védelmére kell felhasználni minden lehetséges módon” című, 2020. április 2-i közleményére (COM(2020)0143), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Válaszintézkedések a koronavírus ellen – Minden rendelkezésre álló eurót az emberéletek és a megélhetés védelmére kell felhasználni minden lehetséges módon” című, 2020. április 2-i közleményére (COM(2020)0143),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendeletére (4) (a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a Covid19-járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendeletére (4) (a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés),

| — | tekintettel „A Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések” című, 2020. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedések” című, 2020. március 13-i bizottsági közleményre (COM(2020)0112),

| — | tekintettel a Közös Kutatóközpont által „A Covid19 karanténintézkedések és az EU munkaerőpiaca” címmel 2020-ban készített jelentésre, és különösen az Európai Unióban a távmunka mintáiról rendelkezésre álló legújabb bizonyítékokról szóló elemzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Kutatóközpont által „A Covid19 karanténintézkedések és az EU munkaerőpiaca” címmel 2020-ban készített jelentésre, és különösen az Európai Unióban a távmunka mintáiról rendelkezésre álló legújabb bizonyítékokról szóló elemzésére,

| — | tekintettel „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: Az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2019. június 21-i euróövezeti csúcstalálkozóhoz” című, 2019. június 12-i bizottsági közleményre (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítése: Az öt elnök jelentése óta eltelt négy év eredményeinek áttekintése – Az Európai Bizottság hozzájárulása a 2019. június 21-i euróövezeti csúcstalálkozóhoz” című, 2019. június 12-i bizottsági közleményre (COM(2019)0279),

| — | tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése” című, 2015. június 22-i jelentésére,

| — | tekintettel a „2020. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2020. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0500),

| — | tekintettel a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának aktiválásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2020)0123) és a Tanács ezt követő, 2020. március 23-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának aktiválásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2020)0123) és a Tanács ezt követő, 2020. március 23-i határozatára,

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2020. február 26-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2020. február 26-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0070),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. november 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0677) és a Parlament erről szóló, 2018. április 19-i álláspontjára (5),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2019. július 8-i (EU) 2019/1181 tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2019. július 8-i (EU) 2019/1181 tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2019. december 17-i bizottsági közleményre (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2019. december 17-i bizottsági közleményre (COM(2019)0650),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a Tanács együttes foglalkoztatási jelentésére irányuló, 2019. december 17-i javaslatra (COM(2019)0653), amely a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló bizottsági közleményt kísérte, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a Tanács együttes foglalkoztatási jelentésére irányuló, 2019. december 17-i javaslatra (COM(2019)0653), amely a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló bizottsági közleményt kísérte,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2019. december 17-i bizottsági ajánlásra (COM(2019)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2019. december 17-i bizottsági ajánlásra (COM(2019)0652),

| — | tekintettel a Bizottság „A riasztási mechanizmus keretében készült 2020. évi jelentés” című, 2019. december 17-i jelentésére (COM(2019)0651), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A riasztási mechanizmus keretében készült 2020. évi jelentés” című, 2019. december 17-i jelentésére (COM(2019)0651),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „2020. évi előzetes költségvetési tervek: átfogó értékelés” című, 2019. november 20-i közleményére (COM(2019)0900), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „2020. évi előzetes költségvetési tervek: átfogó értékelés” című, 2019. november 20-i közleményére (COM(2019)0900),

| — | tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által a 2019–2024-es Európai Bizottság számára előterjesztett, „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára” című politikai iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által a 2019–2024-es Európai Bizottság számára előterjesztett, „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára” című politikai iránymutatásra,

| — | tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által az „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára – Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024)” című iránymutatásban tett bejelentésre: „A rászoruló gyermekek támogatása érdekében – az Európai Parlament által javasolt elképzelést felkarolva – létre fogom hozni az európai gyermekgaranciát”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által az „Ambiciózusabb Unió. Programom Európa számára – Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024)” című iránymutatásban tett bejelentésre: „A rászoruló gyermekek támogatása érdekében – az Európai Parlament által javasolt elképzelést felkarolva – létre fogom hozni az európai gyermekgaranciát”,

| — | tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250) és különösen a gyermekjogok előmozdításának fontosságát megerősítő 11. elvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális jogok európai pillérének létrehozása” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0250) és különösen a gyermekjogok előmozdításának fontosságát megerősítő 11. elvre,

| — | tekintettel a Tanács „Demográfiai kihívások – az előttünk álló út” című, 2020. június 8-i következtetéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „Demográfiai kihívások – az előttünk álló út” című, 2020. június 8-i következtetéseire (7),

| — | tekintettel a demográfiai változással összefüggésben a munka és a családi élet összeegyeztetéséről szóló, 2011. június 20-i tanácsi következtetésekre (11841/11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai változással összefüggésben a munka és a családi élet összeegyeztetéséről szóló, 2011. június 20-i tanácsi következtetésekre (11841/11),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i bizottsági közleményre (COM(2017)0252),

| — | tekintettel a 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről szóló 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről szóló 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

| — | tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. március 13-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2018. március 13-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0132),

| — | tekintettel a Bizottság 2013-as szociális beruházási csomagjára, amelyet „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című közleményében (COM(2013)0083) ismertet részletesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013-as szociális beruházási csomagjára, amelyet „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című közleményében (COM(2013)0083) ismertet részletesen,

| — | tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című, 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173) és az azt követő végrehajtási és értékelési jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című, 2011. április 5-i bizottsági közleményre (COM(2011)0173) és az azt követő végrehajtási és értékelési jelentésekre,

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (9),

| — | tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről, valamint a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1158 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013. évi ajánlás eredményeinek értékeléséről szóló, 2017. április 26-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0258),

| — | tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentuma, a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács ezekkel kapcsolatos, 2011. március 7-i következtetéseire (11) és „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című bizottsági munkadokumentuma, a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó európai paktumra, valamint a Tanács ezekkel kapcsolatos, 2011. március 7-i következtetéseire (11) és „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel a Bizottságnak a barcelonai célokról szóló, „A gyermekgondozási ellátás fejlesztése Európában a fenntartható és inkluzív növekedésért” című, 2013. május 29-i eredményjelentésére (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a barcelonai célokról szóló, „A gyermekgondozási ellátás fejlesztése Európában a fenntartható és inkluzív növekedésért” című, 2013. május 29-i eredményjelentésére (COM(2013)0322),

| — | tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002-es barcelonai gyermekgondozási célokra, miszerint 2010-ig hároméves kortól az iskolaköteles korig a gyermekek legalább 90 %-ának, hároméves kor alatt pedig a gyermekek legalább 33 %-ának kell gyermekgondozásban részesülnie;

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai beruházások megerősítése a munkahelyteremtés és a növekedés érdekében: Az Európai Stratégiai Beruházási Alap második fázisa és az új külső beruházási terv felé” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0581),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program – Közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274),

| — | tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend” című, 2016. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2016)0356),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra ((EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) és (EU) 2018/852 (15) irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló intézkedéscsomagra ((EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) és (EU) 2018/852 (15) irányelv),

| — | tekintettel „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Európa ismét beruház – Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0359),

| — | tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő, biztonságos és fenntartható európai nyugdíjak menetrendje” című, 2012. február 16-i bizottsági fehér könyvre (COM(2012)0055),

| — | tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című 2009. október 20-i közleményére (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című 2009. október 20-i közleményére (COM(2009)0567),

| — | tekintettel a Tanács az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló 2015. december 7-i következtetéseire (15071/15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló 2015. december 7-i következtetéseire (15071/15),

| — | tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Oktatás a digitális korszakban: kihívások, lehetőségek és tanulságok az uniós politika kidolgozásához” című, 2018. december 11-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sérülésből és betegségből felépülő munkavállalók minőségi foglalkoztatásba való visszailleszkedésének lehetőségeiről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről szóló, 2017. november 16-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a garantált minimáljövedelemmel mint a szegénység elleni küzdelem eszközével kapcsolatos szakpolitikákról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. február 2-i álláspontjára (25),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2014–2020 közötti EU stratégiai keretről szóló, 2015. november 25-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel az OECD és az Európai Bizottság „Egészségügyi helyzet az Európai Unióban” című kezdeményezésére és az ehhez kapcsolódó, „Egészségügyi pillanatkép: Európa 2018” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD és az Európai Bizottság „Egészségügyi helyzet az Európai Unióban” című kezdeményezésére és az ehhez kapcsolódó, „Egészségügyi pillanatkép: Európa 2018” című jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság 2018. évi, „A nyugdíjak megfelelőségéről: az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelősége az Európai Unióban” című, 2018. április 26-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. évi, „A nyugdíjak megfelelőségéről: az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelősége az Európai Unióban” című, 2018. április 26-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság az idősödésről szóló, „Gazdasági és költségvetési előrejelzések az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2016–2070)” címmel 2018. május 28-án közzétett 2018. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az idősödésről szóló, „Gazdasági és költségvetési előrejelzések az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2016–2070)” címmel 2018. május 28-án közzétett 2018. évi jelentésére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában,

| — | tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására (27) az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására (27) az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban,

| — | tekintettel a Covid19-járvány utáni uniós népegészségügyi stratégiáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-járvány utáni uniós népegészségügyi stratégiáról szóló, 2020. július 10-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió 2014. júniusi bevezető jelentéséhez kapcsolódó 2015. szeptemberi záró megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottságnak az Európai Unió 2014. júniusi bevezető jelentéséhez kapcsolódó 2015. szeptemberi záró megjegyzéseire,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (29) (a nemek közötti egyenlő bánásmódról szóló irányelv), valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek (1992) az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvéről szóló 141. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (29) (a nemek közötti egyenlő bánásmódról szóló irányelv), valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek (1992) az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvéről szóló 141. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács 2018. november 26-i állásfoglalásán alapuló, a 2019–2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiára, valamint az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésére, hogy az oktatásból és képzésből lemorzsolódók aránya 10 % alá csökkenjen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. november 26-i állásfoglalásán alapuló, a 2019–2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégiára, valamint az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésére, hogy az oktatásból és képzésből lemorzsolódók aránya 10 % alá csökkenjen,

| — | tekintettel a Bizottságnak a gyermekgarancia megvalósíthatósági tanulmányáról szóló, 2020. márciusi végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a gyermekgarancia megvalósíthatósági tanulmányáról szóló, 2020. márciusi végleges jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. áprilisi 5/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2017. áprilisi 5/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára” című, 2020. július 1-jei közleményére (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára” című, 2020. július 1-jei közleményére (COM(2020)0276),

| — | tekintettel a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (30) (európai akadálymentesítési irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (30) (európai akadálymentesítési irányelv),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Európai Szociálpolitikai Hálózat „A dolgozói szegénység Európában. A nemzeti szakpolitikák vizsgálata” című, 2019. májusban közzétett tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociálpolitikai Hálózat „A dolgozói szegénység Európában. A nemzeti szakpolitikák vizsgálata” című, 2019. májusban közzétett tanulmányára,

| — | tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2018. évi tanácsi ajánlásra (14582/18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2018. évi tanácsi ajánlásra (14582/18),

| — | tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1152 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (31),

| — | tekintettel a határon át ingázó és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határon át ingázó és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (32),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. nyári gazdasági előrejelzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. nyári gazdasági előrejelzéseire,

| — | tekintettel az Európa helyreállítási szükségleteinek azonosításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa helyreállítási szükségleteinek azonosításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0098),

| — | tekintettel a Tanácsnak az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről levont, 2020. február 18-i következtetéseire (6129/20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről levont, 2020. február 18-i következtetéseire (6129/20),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0183/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0183/2020),

| A. | mivel az EU a történetének legsúlyosabb gazdasági recessziójába süllyedt, és a gazdasági tevékenység szokatlanul gyorsan esik vissza Európában; mivel a 2020. nyári gazdasági előrejelzés szerint az EU GDP-je 2020-ban 8,3 %-kal fog zsugorodni, míg az euróövezeté 8,7 %-kal; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a történetének legsúlyosabb gazdasági recessziójába süllyedt, és a gazdasági tevékenység szokatlanul gyorsan esik vissza Európában; mivel a 2020. nyári gazdasági előrejelzés szerint az EU GDP-je 2020-ban 8,3 %-kal fog zsugorodni, míg az euróövezeté 8,7 %-kal;

| B. | mivel a Covid19-válságot szimmetrikus sokk idézi elő, amely minden tagállamot érint, bár a válság hatása várhatóan egyenlőtlen lesz, és erősebb hatást fog kifejteni arra a több mint 109 millió polgárra, akik már a világjárvány előtt is ki voltak téve a szegénység kockázatának; mivel a válság komoly nyomást gyakorolt a szociális védelmi rendszerekre, hogy azok enyhítsék társadalmi hatásait, valamint mindenki számára biztosítsák a tisztességes életkörülményeket és az alapvető szolgáltatásokhoz, mint például az egészségügyhöz, az oktatáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférést; mivel a Covid19-válság valószínűleg növelni fogja a meglévő egyenlőtlenségeket, és európai szintű és összehangolt választ kell rá adni a társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-válságot szimmetrikus sokk idézi elő, amely minden tagállamot érint, bár a válság hatása várhatóan egyenlőtlen lesz, és erősebb hatást fog kifejteni arra a több mint 109 millió polgárra, akik már a világjárvány előtt is ki voltak téve a szegénység kockázatának; mivel a válság komoly nyomást gyakorolt a szociális védelmi rendszerekre, hogy azok enyhítsék társadalmi hatásait, valamint mindenki számára biztosítsák a tisztességes életkörülményeket és az alapvető szolgáltatásokhoz, mint például az egészségügyhöz, az oktatáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférést; mivel a Covid19-válság valószínűleg növelni fogja a meglévő egyenlőtlenségeket, és európai szintű és összehangolt választ kell rá adni a társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében;

| C. | mivel a jelenlegi válság azzal a kockázattal is jár, hogy tovább szélesíti a regionális és területi egyenlőtlenségeket a tagállamok között és a tagállamokon belül; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi válság azzal a kockázattal is jár, hogy tovább szélesíti a regionális és területi egyenlőtlenségeket a tagállamok között és a tagállamokon belül;

| D. | mivel a válság hatásainak enyhítéséhez elengedhetetlen az európai gazdasági, szociális és egészségügyi politika, illetve az európai szemeszter és a szociális jogok európai pillére közötti hatékony koordináció és a gazdaságilag innovatív, társadalmilag igazságos és ökológiai szempontból felelősségteljes helyreállítás biztosítása; mivel a Parlament szorosabb bevonása erősíti a szemeszter demokratikus felügyeletét; |
| --- | --- |

D.

mivel a válság hatásainak enyhítéséhez elengedhetetlen az európai gazdasági, szociális és egészségügyi politika, illetve az európai szemeszter és a szociális jogok európai pillére közötti hatékony koordináció és a gazdaságilag innovatív, társadalmilag igazságos és ökológiai szempontból felelősségteljes helyreállítás biztosítása; mivel a Parlament szorosabb bevonása erősíti a szemeszter demokratikus felügyeletét;

| E. | mivel a 2020. március 23-i tanácsi határozat aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékát, lehetővé téve az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy meghozzák a gazdaságok és az egészségügyi rendszerek támogatásához szükséges összes intézkedést; mivel a szociális beruházások elengedhetetlenek a fenntartható fejlődés, a szegénység felszámolása és a befogadó társadalmak biztosításához; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2020. március 23-i tanácsi határozat aktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékát, lehetővé téve az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy meghozzák a gazdaságok és az egészségügyi rendszerek támogatásához szükséges összes intézkedést; mivel a szociális beruházások elengedhetetlenek a fenntartható fejlődés, a szegénység felszámolása és a befogadó társadalmak biztosításához;

| F. | mivel a pénzügyi és gazdasági válságot követően hozott bizonyos politikai döntések és korlátozó beruházások sajnálatos következményekkel jártak a bizonyos esetekben alulfinanszírozott – a szegénységet és egyenlőtlenségeket kellőképpen visszaszorítani nem képes – szociális és egészségügyi rendszerek által nyújtott védelmi szintre, ami egyes tagállamokban súlyosbította a pandémia hatásait; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi és gazdasági válságot követően hozott bizonyos politikai döntések és korlátozó beruházások sajnálatos következményekkel jártak a bizonyos esetekben alulfinanszírozott – a szegénységet és egyenlőtlenségeket kellőképpen visszaszorítani nem képes – szociális és egészségügyi rendszerek által nyújtott védelmi szintre, ami egyes tagállamokban súlyosbította a pandémia hatásait;

| G. | mivel a gyors helyreállításhoz határozott intézkedésekre és beruházásokra van szükség, amelyeknek a világjárvány gazdasági és szociális hatásainak mérséklésére, a gazdasági tevékenység újraindítására, a fenntartható fejlődés előmozdítására, a zöld átállásra, a digitális átalakulásra, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak, a zöld megállapodás célkitűzéseinek és a Párizsi Megállapodásnak, akárcsak a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására kell összpontosítaniuk, hogy hatékonyabb és erősebb jóléti államokat valósítsanak meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a gyors helyreállításhoz határozott intézkedésekre és beruházásokra van szükség, amelyeknek a világjárvány gazdasági és szociális hatásainak mérséklésére, a gazdasági tevékenység újraindítására, a fenntartható fejlődés előmozdítására, a zöld átállásra, a digitális átalakulásra, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak, a zöld megállapodás célkitűzéseinek és a Párizsi Megállapodásnak, akárcsak a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására kell összpontosítaniuk, hogy hatékonyabb és erősebb jóléti államokat valósítsanak meg;

| H. | mivel a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kihasználása érdekében a tagállamoknak a nemzeti reformprogramjaikhoz csatolandó helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell készíteniük, figyelembe véve az európai szemeszter megállapításait, valamint nemzeti energia- és klímaterveket és méltányos átállásra vonatkozó terveket dolgoznak ki, és az európai szemeszter keretében beszámolnak a tervek végrehajtása terén elért haladásukról; mivel a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozóan az Európai Bizottság elnöke által bejelentett cselekvési terv elfogadását követően a tagállamoknak egyértelmű célokat tartalmazó terveket kell kidolgozniuk, amelyek körvonalazzák a szociális beruházások célterületeit és azt, hogy hogyan fogják végrehajtani a szociális jogok európai pillérének elveit; |
| --- | --- |

H.

mivel a javasolt Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kihasználása érdekében a tagállamoknak a nemzeti reformprogramjaikhoz csatolandó helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell készíteniük, figyelembe véve az európai szemeszter megállapításait, valamint nemzeti energia- és klímaterveket és méltányos átállásra vonatkozó terveket dolgoznak ki, és az európai szemeszter keretében beszámolnak a tervek végrehajtása terén elért haladásukról; mivel a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozóan az Európai Bizottság elnöke által bejelentett cselekvési terv elfogadását követően a tagállamoknak egyértelmű célokat tartalmazó terveket kell kidolgozniuk, amelyek körvonalazzák a szociális beruházások célterületeit és azt, hogy hogyan fogják végrehajtani a szociális jogok európai pillérének elveit;

| I. | mivel a társadalmilag fenntartható reformok a szolidaritáson, az integráción, a társadalmi igazságosságon, a javak igazságos elosztásán, a nemek közötti egyenlőségen, a jó minőségű közoktatási rendszeren, a jó minőségű foglalkoztatáson és a fenntartható növekedésen alapulnak – ez az a modell, amely biztosítja az egyenlőséget és a szociális védelmet, emancipálja a veszélyeztetett csoportokat, javítja a részvételt és a polgári szerepvállalást, és javítja az életszínvonalat mindenki számára; mivel a megerősített szociális védelmi rendszerek döntő szerepet játszanak a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemben, akárcsak a befogadó és fenntartható növekedés támogatásában; |
| --- | --- |

I.

mivel a társadalmilag fenntartható reformok a szolidaritáson, az integráción, a társadalmi igazságosságon, a javak igazságos elosztásán, a nemek közötti egyenlőségen, a jó minőségű közoktatási rendszeren, a jó minőségű foglalkoztatáson és a fenntartható növekedésen alapulnak – ez az a modell, amely biztosítja az egyenlőséget és a szociális védelmet, emancipálja a veszélyeztetett csoportokat, javítja a részvételt és a polgári szerepvállalást, és javítja az életszínvonalat mindenki számára; mivel a megerősített szociális védelmi rendszerek döntő szerepet játszanak a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemben, akárcsak a befogadó és fenntartható növekedés támogatásában;

| J. | mivel az Európa helyreállítási szükségleteinek azonosításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum szerint a legsürgetőbb társadalmi igény a munkanélküliség kezelése; mivel a Bizottság ebben a dokumentumban úgy becsüli, hogy a szociális infrastruktúra 192 milliárd EUR beruházást igényel; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európa helyreállítási szükségleteinek azonosításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum szerint a legsürgetőbb társadalmi igény a munkanélküliség kezelése; mivel a Bizottság ebben a dokumentumban úgy becsüli, hogy a szociális infrastruktúra 192 milliárd EUR beruházást igényel;

| K. | mivel az euróövezet munkanélküliségi rátája a 2019. évi 7,5 %-ról 2020-ra várhatóan 9,5 %-ra emelkedik, a tagállamok között jelentős különbségekkel; mivel a munkanélküliség ágazatoktól, nemektől, életkortól és népességcsoportoktól függően egyenetlenül növekszik; mivel az európai intézkedések által támogatott csökkentett munkaidős nemzeti rendszerek, a bértámogatások és a vállalkozásoknak juttatott segélyek lehetővé teszik a munkahelyek megőrzését és nagy részben a bérek megőrzését; mivel középtávon sok munkahely továbbra is súlyos veszélyben van és jelentős erőfeszítésekre lesz szükség a munkanélküliség leküzdése érdekében; mivel a jövőben az európai munkanélküliségi viszontbiztosítási rendszer csökkentheti ezeket a különbségeket azzal, hogy támogatja a tagállamokat a csökkentett munkaidős foglalkoztatás nemzeti rendszereinek létrehozásához vagy kibővítéséhez közvetlenül kapcsolódó költségek fedezésében; |
| --- | --- |

K.

mivel az euróövezet munkanélküliségi rátája a 2019. évi 7,5 %-ról 2020-ra várhatóan 9,5 %-ra emelkedik, a tagállamok között jelentős különbségekkel; mivel a munkanélküliség ágazatoktól, nemektől, életkortól és népességcsoportoktól függően egyenetlenül növekszik; mivel az európai intézkedések által támogatott csökkentett munkaidős nemzeti rendszerek, a bértámogatások és a vállalkozásoknak juttatott segélyek lehetővé teszik a munkahelyek megőrzését és nagy részben a bérek megőrzését; mivel középtávon sok munkahely továbbra is súlyos veszélyben van és jelentős erőfeszítésekre lesz szükség a munkanélküliség leküzdése érdekében; mivel a jövőben az európai munkanélküliségi viszontbiztosítási rendszer csökkentheti ezeket a különbségeket azzal, hogy támogatja a tagállamokat a csökkentett munkaidős foglalkoztatás nemzeti rendszereinek létrehozásához vagy kibővítéséhez közvetlenül kapcsolódó költségek fedezésében;

| L. | mivel 2020 első felében az euróövezet munkaerőpiaca súlyos romláson esett át a Covid19-világjárvány és a járvány megállítása érdekében hozott intézkedések miatt; mivel 2020-ban a foglalkoztatás mintegy 4 %-os visszaesése elrejti azt, hogy a ledolgozott órák számában jóval jelentősebb romlás ment végbe, mivel a csökkentett munkaidős foglalkoztatásban dolgozó munkavállalók lényegében munkanélküliek, de statisztikai szempontból foglalkoztatottak maradnak; mivel ahhoz, hogy munkanélküliként tartsák nyilván, az adott személynek elérhetőnek kell lennie a munkaerőpiacon, ami nem volt mindenhol lehetséges a szigorú karanténintézkedések miatt, és a munkaerőpiachoz csak lazán kötődő személyeket visszariasztották attól, hogy aktívan munkát keressenek, és ezért nem vették nyilvántartásba őket munkanélküliként; |
| --- | --- |

L.

mivel 2020 első felében az euróövezet munkaerőpiaca súlyos romláson esett át a Covid19-világjárvány és a járvány megállítása érdekében hozott intézkedések miatt; mivel 2020-ban a foglalkoztatás mintegy 4 %-os visszaesése elrejti azt, hogy a ledolgozott órák számában jóval jelentősebb romlás ment végbe, mivel a csökkentett munkaidős foglalkoztatásban dolgozó munkavállalók lényegében munkanélküliek, de statisztikai szempontból foglalkoztatottak maradnak; mivel ahhoz, hogy munkanélküliként tartsák nyilván, az adott személynek elérhetőnek kell lennie a munkaerőpiacon, ami nem volt mindenhol lehetséges a szigorú karanténintézkedések miatt, és a munkaerőpiachoz csak lazán kötődő személyeket visszariasztották attól, hogy aktívan munkát keressenek, és ezért nem vették nyilvántartásba őket munkanélküliként;

| M. | mivel e munkaerőpiaci romlás terhe egyenlőtlenül oszlik meg a munkaerőpiaci kategóriák között; mivel a bizonytalan munkafeltételekkel és munkaszerződésekkel dolgozó munkavállalók, köztük a szerződéses munkavállalók és a munkaerő-kölcsönzés keretében foglalkoztatott munkavállalók az elsők között veszítették el a munkájukat; mivel ők gyakran nem tudják érvényesíteni jogaikat, az állásbiztonságuk és társadalombiztosításuk csekély, vagy egyáltalán nincs, és nagyobb egészségügyi és biztonsági kockázatokkal szembesülnek; mivel az ifjúsági munkanélküliség nagyobb mértékben nőtt, mint az általános munkanélküliségi ráta, és az önfoglalkoztatók is nagyon megszenvedték a kijárási korlátozásokat; |
| --- | --- |

M.

mivel e munkaerőpiaci romlás terhe egyenlőtlenül oszlik meg a munkaerőpiaci kategóriák között; mivel a bizonytalan munkafeltételekkel és munkaszerződésekkel dolgozó munkavállalók, köztük a szerződéses munkavállalók és a munkaerő-kölcsönzés keretében foglalkoztatott munkavállalók az elsők között veszítették el a munkájukat; mivel ők gyakran nem tudják érvényesíteni jogaikat, az állásbiztonságuk és társadalombiztosításuk csekély, vagy egyáltalán nincs, és nagyobb egészségügyi és biztonsági kockázatokkal szembesülnek; mivel az ifjúsági munkanélküliség nagyobb mértékben nőtt, mint az általános munkanélküliségi ráta, és az önfoglalkoztatók is nagyon megszenvedték a kijárási korlátozásokat;

| N. | mivel a munkaerőpiaci szabályozási keretek kidolgozása és végrehajtása, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politika vonatkozásában az ifjúsági munkanélküliség kezeléséért elsősorban a tagállamok felelősek; |
| --- | --- |

N.

mivel a munkaerőpiaci szabályozási keretek kidolgozása és végrehajtása, az oktatási és képzési rendszerek és az aktív munkaerőpiaci politika vonatkozásában az ifjúsági munkanélküliség kezeléséért elsősorban a tagállamok felelősek;

| O. | mivel a 2020. nyári előrejelzés szerint várhatóan számos tényező fogja lassítani a munkaerőpiac visszatérését a világjárvány előtti helyzetbe, például a csökkentett munkaidős foglalkoztatást támogató rendszerek korlátozott időtartama; mivel ha elhúzódik a gyenge gazdasági tevékenység időszaka, és nő azoknak a cégeknek a számra, amelyek várhatóan csökkentik tevékenységüket vagy kivonulnak az üzletből, akkor ezek a rendszerek nem tudják teljesen megakadályozni a munkanélküliség tényleges növekedését; mivel a munkanélküliségi ráta Unió-szerte várható növekedését különösen nehéz lehet leküzdeni azokban a tagállamokban, ahol a munkanélküliség már a világjárvány előtt is viszonylag magas volt, ahol a gazdasági fellendülés várhatóan lassú lesz, illetve ahol a munkaerőpiac és a szociális védőháló nem hatékony és eredményes; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2020. nyári előrejelzés szerint várhatóan számos tényező fogja lassítani a munkaerőpiac visszatérését a világjárvány előtti helyzetbe, például a csökkentett munkaidős foglalkoztatást támogató rendszerek korlátozott időtartama; mivel ha elhúzódik a gyenge gazdasági tevékenység időszaka, és nő azoknak a cégeknek a számra, amelyek várhatóan csökkentik tevékenységüket vagy kivonulnak az üzletből, akkor ezek a rendszerek nem tudják teljesen megakadályozni a munkanélküliség tényleges növekedését; mivel a munkanélküliségi ráta Unió-szerte várható növekedését különösen nehéz lehet leküzdeni azokban a tagállamokban, ahol a munkanélküliség már a világjárvány előtt is viszonylag magas volt, ahol a gazdasági fellendülés várhatóan lassú lesz, illetve ahol a munkaerőpiac és a szociális védőháló nem hatékony és eredményes;

| P. | mivel az Eurostat szerint 2018-ban 8,3 millió alulfoglalkoztatott részidős munkavállaló volt az EU-28-ban, 7,6 millió ember volt foglalkoztatható, de nem keresett munkát, és további 2,2 millió ember volt, aki munkát keresett, de rövid időn belül nem tudta felvenni a munkát; mivel 2018-ban az EU-28-ban összesen 18,1 millióan kerültek munkanélküliséghez hasonló helyzetbe; |
| --- | --- |

P.

mivel az Eurostat szerint 2018-ban 8,3 millió alulfoglalkoztatott részidős munkavállaló volt az EU-28-ban, 7,6 millió ember volt foglalkoztatható, de nem keresett munkát, és további 2,2 millió ember volt, aki munkát keresett, de rövid időn belül nem tudta felvenni a munkát; mivel 2018-ban az EU-28-ban összesen 18,1 millióan kerültek munkanélküliséghez hasonló helyzetbe;

| Q. | mivel 2002 és 2018 között a közepesen fizetett munkahelyek uniós aránya 13 százalékponttal csökkent; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2002 és 2018 között a közepesen fizetett munkahelyek uniós aránya 13 százalékponttal csökkent;

| R. | mivel a tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint a készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerőpiaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

R.

mivel a tagállamok olyan strukturális problémákkal néznek szembe a munkaerőpiacon, mint az alacsony részvételi arány, valamint a készségek és képesítések kereslete és kínálata közötti eltérés; mivel a növekvő munkaerőpiaci kereslet kielégítése érdekében egyre nagyobb szükség lenne az inaktív munkaerő beilleszkedését vagy újrabeilleszkedését célzó konkrét intézkedésekre;

| S. | mivel a munkaerőpiaci helyzet romlása az előrejelzések szerint korlátozza a bérek és fizetések növekedését, és gyengíti a munkavállalók alkupozícióját; mivel a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköz a munkaadók és a szakszervezetek számára ahhoz, hogy tisztességes béreket és munkafeltételeket tudjanak kialakítani, és a szilárd kollektív tárgyalási rendszerek növelik a tagállamok rezilienciáját gazdasági válságok idején; |
| --- | --- |

S.

mivel a munkaerőpiaci helyzet romlása az előrejelzések szerint korlátozza a bérek és fizetések növekedését, és gyengíti a munkavállalók alkupozícióját; mivel a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköz a munkaadók és a szakszervezetek számára ahhoz, hogy tisztességes béreket és munkafeltételeket tudjanak kialakítani, és a szilárd kollektív tárgyalási rendszerek növelik a tagállamok rezilienciáját gazdasági válságok idején;

| T. | mivel a kollektív tárgyaláshoz való jog olyan kérdés, amely minden európai munkavállalót érint, alapvető következményekkel a demokráciára és a jogállamiságra – és ezen belül az alapvető szociális jogok tiszteletben tartására – nézve; mivel a kollektív tárgyalás alapvető európai jog, amelyet az Alapjogi Charta 28. cikke értelmében az európai intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk; mivel ezzel összefüggésben azok a szakpolitikai intézkedések, amelyek tiszteletben tartják, előmozdítják és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, fontos szerepet játszanak a magas színvonalú munkakörülmények elérésében; |
| --- | --- |

T.

mivel a kollektív tárgyaláshoz való jog olyan kérdés, amely minden európai munkavállalót érint, alapvető következményekkel a demokráciára és a jogállamiságra – és ezen belül az alapvető szociális jogok tiszteletben tartására – nézve; mivel a kollektív tárgyalás alapvető európai jog, amelyet az Alapjogi Charta 28. cikke értelmében az európai intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk; mivel ezzel összefüggésben azok a szakpolitikai intézkedések, amelyek tiszteletben tartják, előmozdítják és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, fontos szerepet játszanak a magas színvonalú munkakörülmények elérésében;

| U. | mivel a kollektív tárgyalások hatóköre 27 tagállam közül 22-ben romlott 2000 óta; mivel a szakszervezeti tagság általános szintje 23 % körüli az Európai Unióban, de a tagállamok között nagy különbségek vannak (74 % és 8 % között ingadozik ez az arány); |
| --- | --- |

U.

mivel a kollektív tárgyalások hatóköre 27 tagállam közül 22-ben romlott 2000 óta; mivel a szakszervezeti tagság általános szintje 23 % körüli az Európai Unióban, de a tagállamok között nagy különbségek vannak (74 % és 8 % között ingadozik ez az arány);

| V. | mivel a tisztességes megélhetést biztosító bérek, az erős kollektív tárgyalási rendszerek, a munkahelyi demokrácia, a bérek átláthatósága, az előre kiszámítható munkaidő, a rugalmas munkafeltételek és a megfelelő szociális védelem csökkenthetik az aktív keresők szegénységét, csökkenthetik az egyenlőtlenségeket, keresletet generálhatnak és javíthatják az egészséget és a jóllétet; |
| --- | --- |

V.

mivel a tisztességes megélhetést biztosító bérek, az erős kollektív tárgyalási rendszerek, a munkahelyi demokrácia, a bérek átláthatósága, az előre kiszámítható munkaidő, a rugalmas munkafeltételek és a megfelelő szociális védelem csökkenthetik az aktív keresők szegénységét, csökkenthetik az egyenlőtlenségeket, keresletet generálhatnak és javíthatják az egészséget és a jóllétet;

| W. | mivel az Egyesült Nemzetek 1948-as egyetemes nyilatkozata az emberi jogokról az 1919-ben alapított ILO alapokmányához hasonlóan elismeri, hogy a munkavállalóknak megélhetésüket biztosító munkabért kell kapniuk; mivel az Eurofound fogalommeghatározása szerint a létminimum az a jövedelemösszeg, amely ahhoz szükséges, hogy alapszintű, de szociálisan elfogadható életszínvonalat lehessen biztosítani a munkavállalóknak; mivel a minimálbérek a legtöbb országban a szegénységi küszöb alatt maradnak; |
| --- | --- |

W.

mivel az Egyesült Nemzetek 1948-as egyetemes nyilatkozata az emberi jogokról az 1919-ben alapított ILO alapokmányához hasonlóan elismeri, hogy a munkavállalóknak megélhetésüket biztosító munkabért kell kapniuk; mivel az Eurofound fogalommeghatározása szerint a létminimum az a jövedelemösszeg, amely ahhoz szükséges, hogy alapszintű, de szociálisan elfogadható életszínvonalat lehessen biztosítani a munkavállalóknak; mivel a minimálbérek a legtöbb országban a szegénységi küszöb alatt maradnak;

| X. | mivel a válság jelentős hatással lesz a szociális feltételekre, különösen a női munkavállalókra, az idősebb emberekre és kiszolgáltatott csoportokra, növelve az egyenlőtlenségeket, a bizonytalanságot, a szegénységet, a munkanélküliséget és a társadalmi különbségeket, valamint veszélyeztetve az európai szociális és foglalkoztatási normákat; mivel többek között a fiatalok, a bizonytalan munkakörülmények között dolgozó, nem hagyományos és ideiglenes szerződéssel foglalkoztatott munkavállalók, az alacsony képzettségű személyek, a nem önként vállalt részmunkaidős munkavállalók és az önálló vállalkozók, valamint a platformokon dolgozók és a migráns munkavállalók vannak leginkább kitéve annak a veszélynek, hogy elveszítik munkahelyüket és elszegényednek; mivel sok olyan munkavállaló tartozik ezekbe a kiszolgáltatott kategóriákba, akik alapvető fontosságú foglalkozásokat töltenek be, és élvonalban reagálnak a Covid19-világjárványra; |
| --- | --- |

X.

mivel a válság jelentős hatással lesz a szociális feltételekre, különösen a női munkavállalókra, az idősebb emberekre és kiszolgáltatott csoportokra, növelve az egyenlőtlenségeket, a bizonytalanságot, a szegénységet, a munkanélküliséget és a társadalmi különbségeket, valamint veszélyeztetve az európai szociális és foglalkoztatási normákat; mivel többek között a fiatalok, a bizonytalan munkakörülmények között dolgozó, nem hagyományos és ideiglenes szerződéssel foglalkoztatott munkavállalók, az alacsony képzettségű személyek, a nem önként vállalt részmunkaidős munkavállalók és az önálló vállalkozók, valamint a platformokon dolgozók és a migráns munkavállalók vannak leginkább kitéve annak a veszélynek, hogy elveszítik munkahelyüket és elszegényednek; mivel sok olyan munkavállaló tartozik ezekbe a kiszolgáltatott kategóriákba, akik alapvető fontosságú foglalkozásokat töltenek be, és élvonalban reagálnak a Covid19-világjárványra;

| Y. | mivel a válság megmutatta, hogy minden munkavállaló létfontosságú, és ha a társadalmaink működőképesek a karanténban, az nem csak az egészségügyi dolgozóknak, kutatóknak és biztonsági erőknek köszönhető, hanem nagymértékben a takarítóknak, a szállításban dolgozóknak, a bolti pénztárosoknak, a gondozóknak, a kézbesítőknek, a háztartási alkalmazottaknak, a platform-munkavállalóknak, az telefonos ügyfélszolgálatokon dolgozóknak, az élelmiszeripari és mezőgazdasági munkavállalóknak, halászoknak és még sokaknak, akiknek közreműködése megkerülhetetlen; mivel ez a munkavállalók túlságosan is gyakran dolgoznak rossz munkakörülmények között és alacsony fizetéssel, sok ágazatban pedig a többségük nő; |
| --- | --- |

Y.

mivel a válság megmutatta, hogy minden munkavállaló létfontosságú, és ha a társadalmaink működőképesek a karanténban, az nem csak az egészségügyi dolgozóknak, kutatóknak és biztonsági erőknek köszönhető, hanem nagymértékben a takarítóknak, a szállításban dolgozóknak, a bolti pénztárosoknak, a gondozóknak, a kézbesítőknek, a háztartási alkalmazottaknak, a platform-munkavállalóknak, az telefonos ügyfélszolgálatokon dolgozóknak, az élelmiszeripari és mezőgazdasági munkavállalóknak, halászoknak és még sokaknak, akiknek közreműködése megkerülhetetlen; mivel ez a munkavállalók túlságosan is gyakran dolgoznak rossz munkakörülmények között és alacsony fizetéssel, sok ágazatban pedig a többségük nő;

| Z. | mivel a nők és a férfiak bére és nyugdíja közötti különbségek továbbra is fennállnak, és a Covid19-válsággal fennáll az esély, hogy tovább nőnek; mivel az EU-ban a nők továbbra is átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, a férfiak és nők nyugdíja közötti különbség az EU-ban pedig megközelíti a 37,2 %-ot; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nők és a férfiak bére és nyugdíja közötti különbségek továbbra is fennállnak, és a Covid19-válsággal fennáll az esély, hogy tovább nőnek; mivel az EU-ban a nők továbbra is átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, a férfiak és nők nyugdíja közötti különbség az EU-ban pedig megközelíti a 37,2 %-ot;

| AA. | mivel az EU-ban tilos az életkoron, nemen, fogyatékosságon, etnikai vagy faji származáson, valláson és világnézeti meggyőződésen vagy szexuális irányultságon alapuló munkahelyi megkülönböztetés, és mindenki jogosult az egyenlő bánásmódra a munkaerő-felvétel, a munkakörülmények, az előléptetés, a fizetés, a képzéshez való hozzáférés és a foglalkoztatói nyugdíjak terén; |
| --- | --- |

AA.

mivel az EU-ban tilos az életkoron, nemen, fogyatékosságon, etnikai vagy faji származáson, valláson és világnézeti meggyőződésen vagy szexuális irányultságon alapuló munkahelyi megkülönböztetés, és mindenki jogosult az egyenlő bánásmódra a munkaerő-felvétel, a munkakörülmények, az előléptetés, a fizetés, a képzéshez való hozzáférés és a foglalkoztatói nyugdíjak terén;

| AB. | mivel az elkövetkező évtizedben várhatóan tovább fog növekedni a munkahelyek polarizálódása, és várhatóan nőni fog a munkahelyek számra a magasabb és alacsonyabb készségspektrumban; mivel a világjárvány valószínűleg tovább fogja erősíteni ezt a tendenciát; mivel a progresszív adózás szükséges előfeltétele az általános egyenlőtlenség csökkentésének és a jól működő jóléti államok finanszírozásának; |
| --- | --- |

AB.

mivel az elkövetkező évtizedben várhatóan tovább fog növekedni a munkahelyek polarizálódása, és várhatóan nőni fog a munkahelyek számra a magasabb és alacsonyabb készségspektrumban; mivel a világjárvány valószínűleg tovább fogja erősíteni ezt a tendenciát; mivel a progresszív adózás szükséges előfeltétele az általános egyenlőtlenség csökkentésének és a jól működő jóléti államok finanszírozásának;

| AC. | mivel a munka világa a technológiai innováció, a digitalizálás, a demográfiai eltolódás, az éghajlatváltozás és a globalizáció által előidézett átalakuláson megy keresztül; mivel emellett a jelenlegi válság óriási hatást gyakorolt munkavégzési szokásainkra; mivel a digitális technológiák inkluzív módon történő használata és előmozdítása hosszú távon gazdasági és társadalmi szempontból előnyös, növelheti a versenyképességet és munkalehetőségeket teremthet, de olyan kihívásokat is teremt, mint a társadalmi elszigeteltség, a digitális kirekesztés, a fokozott egyenlőtlenségek, az adatvédelem, a munkavállalók egészségének és munkakörülményeinek romlása, valamint jogaik védelme; mivel a digitális készségekbe, képesítésekbe és formális felnőttképzésbe történő befektetés erősíti a munkavállalók foglalkoztathatóságát, a bérfejlesztést és a vállalkozások versenyképességét; mivel a fent említett globális kihívások méltányos átállást tesznek szükségessé, amelyben senki nem marad hátra; |
| --- | --- |

AC.

mivel a munka világa a technológiai innováció, a digitalizálás, a demográfiai eltolódás, az éghajlatváltozás és a globalizáció által előidézett átalakuláson megy keresztül; mivel emellett a jelenlegi válság óriási hatást gyakorolt munkavégzési szokásainkra; mivel a digitális technológiák inkluzív módon történő használata és előmozdítása hosszú távon gazdasági és társadalmi szempontból előnyös, növelheti a versenyképességet és munkalehetőségeket teremthet, de olyan kihívásokat is teremt, mint a társadalmi elszigeteltség, a digitális kirekesztés, a fokozott egyenlőtlenségek, az adatvédelem, a munkavállalók egészségének és munkakörülményeinek romlása, valamint jogaik védelme; mivel a digitális készségekbe, képesítésekbe és formális felnőttképzésbe történő befektetés erősíti a munkavállalók foglalkoztathatóságát, a bérfejlesztést és a vállalkozások versenyképességét; mivel a fent említett globális kihívások méltányos átállást tesznek szükségessé, amelyben senki nem marad hátra;

| AD. | mivel a munkavállalók szabad mozgása az Európai Unió egyik alapelve, és elengedhetetlen a belső piac megfelelő működéséhez; |
| --- | --- |

AD.

mivel a munkavállalók szabad mozgása az Európai Unió egyik alapelve, és elengedhetetlen a belső piac megfelelő működéséhez;

| AE. | mivel a gyermekekbe történő befektetésről szóló, 2013. évi uniós ajánlás végrehajtása nem érte el a várt hatást; mivel az európai szemeszter nem kezelte kellő prioritásként a gyermekszegénységet és társadalmi kirekesztést, és az uniós forrásokat nem használták ki olyan széles körűen és stratégiai módon, ahogyan tehették volna; mivel a gyermekekre vonatkozó európai uniós garancia konkrét célokkal történő bevezetése hatékony mód lenne annak biztosítására, hogy a tagállamok magas szintű politikai kötelezettségvállalásról tegyenek tanúbizonyságot a gyermekek szociális jogainak garantálására (különös tekintettel a veszélyeztetett helyzetű gyermekekre), valamint a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

AE.

mivel a gyermekekbe történő befektetésről szóló, 2013. évi uniós ajánlás végrehajtása nem érte el a várt hatást; mivel az európai szemeszter nem kezelte kellő prioritásként a gyermekszegénységet és társadalmi kirekesztést, és az uniós forrásokat nem használták ki olyan széles körűen és stratégiai módon, ahogyan tehették volna; mivel a gyermekekre vonatkozó európai uniós garancia konkrét célokkal történő bevezetése hatékony mód lenne annak biztosítására, hogy a tagállamok magas szintű politikai kötelezettségvállalásról tegyenek tanúbizonyságot a gyermekek szociális jogainak garantálására (különös tekintettel a veszélyeztetett helyzetű gyermekekre), valamint a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre;

| AF. | mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek okai a társadalmi egyenlőtlenségek és különösen a nemekkel, az oktatási normákkal, a foglalkoztatással, a jövedelemmel, a lakhatási feltételekkel, valamint az orvosi segítségnyújtáshoz, a betegségmegelőzéshez és az egészségfejlesztéshez való egyenlőtlen hozzáféréssel függenek össze; |
| --- | --- |

AF.

mivel az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek okai a társadalmi egyenlőtlenségek és különösen a nemekkel, az oktatási normákkal, a foglalkoztatással, a jövedelemmel, a lakhatási feltételekkel, valamint az orvosi segítségnyújtáshoz, a betegségmegelőzéshez és az egészségfejlesztéshez való egyenlőtlen hozzáféréssel függenek össze;

| AG. | mivel minden uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét; |
| --- | --- |

AG.

mivel minden uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség védelmének magas szintjét;

| AH. | mivel a tagállamok többségében léteznek különféle minimumjövedelmi rendszerek, hogy biztonsági háló hozzanak létre a a szegénységben élők számára; |
| --- | --- |

AH.

mivel a tagállamok többségében léteznek különféle minimumjövedelmi rendszerek, hogy biztonsági háló hozzanak létre a a szegénységben élők számára;

| AI. | mivel a hajléktalanság következetesen növekedett a legtöbb tagállamban az elmúlt évtizedben; mivel az EU-ban minden egyes éjjel legalább 700 000 hajléktalan van, 70 %-kal több, mint egy évtizeddel ezelőtt; mivel a Covid19-világjárvány bizonyította, hogy a hajléktalanság szociális és közegészségügyi válság is; |
| --- | --- |

AI.

mivel a hajléktalanság következetesen növekedett a legtöbb tagállamban az elmúlt évtizedben; mivel az EU-ban minden egyes éjjel legalább 700 000 hajléktalan van, 70 %-kal több, mint egy évtizeddel ezelőtt; mivel a Covid19-világjárvány bizonyította, hogy a hajléktalanság szociális és közegészségügyi válság is;

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki politikai stratégiát az Európa 2020 stratégia felváltására, amelynek célja a szegénység felszámolása, és egyesíti az olyan kulcsfontosságú eszközöket, mint az európai zöld megállapodás, a szociális jogok európai pillére és az európai szemeszter, és amely egy hosszabb távú jövőképet vázol fel egy jóléti gazdaságról és a környezetünk és szociális modellünk fenntarthatóságáról, összhangban az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság 2020-ra vonatkozó országspecifikus ajánlásait (CSR); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2019-ben nekik címzett 10 országspecifikus ajánlás közül hatban a tagállamok csak korlátozott mértékben vagy egyáltalán nem tettek előrelépést, és különösen lassú a haladás az adóalap kiszélesítése terén, valamint az egészségügyben és a tartós ápolás-gondozásban; kiemeli, hogy az országspecifikus ajánlásoknak összhangban kell lenniük a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi uniós célkitűzésekkel; hangsúlyozza, hogy az országspecifikus ajánlások végrehajtása döntő fontosságú a társadalmi befogadás előmozdítása és a szociális jogok javítása, valamint a teljes körű és minőségi foglalkoztatás és a társadalmilag igazságos átmenet megvalósítása szempontjából; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy euróövezeti tagságuktól függetlenül jobban hajtsák végre az ajánlásokat, különösen a foglalkoztatási és szociális kérdésekre vonatkozókat; hangsúlyozza, hogy a korábbi válság tanulságainak levonása és a Covid19 gazdasági és társadalmi válságra való reagálás révén az országspecifikus ajánlásoknak elő kell mozdítaniuk a munkaerő-piaci szabályozást, meg kell erősíteniük gazdaságpolitikáink ellenálló képességét, és támogatniuk kell közszolgáltatásainkat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki a Covid19-válság által különösen a nőkre, az alacsony jövedelmű háztartásokra és családokra, valamint a kiszolgáltatott csoportokra, például az idősekre, a fogyatékossággal élőkre, a kisebbségekhez tartozó személyekre, a menekültekre és a migránsokra, valamint a válság során a frontvonalban lévő munkavállalókra gyakorolt pusztító társadalmi hatások miatt, amelyek tovább növelik a már meglévő egyenlőtlenségeket és újakat teremtenek, és veszélyeztethetik a szociális és foglalkoztatási normákat Európában; hangsúlyozza, hogy csak egy határozott és összehangolt európai válasz ellensúlyozza a jelenlegi válság szociális következményeit, és bizonyítaná, hogy az EU egy társadalmi igazságosságon, szolidaritáson és integráción alapuló megkerülhetetlen projekt; felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatás (REACT-EU) intézkedéscsomagot a leginkább hátrányos helyzetűek megsegítésére, biztosítva a megfelelő finanszírozást a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból (FEAD), támogatva a foglalkoztatást, különösen a fiatalok foglalkoztatását az Európai Szociális Alap (ESZA) által nyújtott finanszírozásból, és fellépve az EU kohéziója érdekében, elsősorban a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a tagállamok azon döntését, hogy aktiválják az általános mentesítési záradékot annak érdekében, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak az európai polgárok egészségének és a polgári védelmi rendszereknek a támogatásához, a munkahelyek megőrzéséhez, az erőteljes fellendülés támogatásához és az európai szociális piacgazdaság stabilizálásához szükséges intézkedések meghozatalához; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki ezt a rugalmasságot, a válság társadalmi következményeinek megelőzése és enyhítése, a jó minőségű munkahelyek, közszolgáltatások finanszírozása, illetve a szegénység elleni küzdelem és a környezetbarát átállás érdekében; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint széles körű nyilvános konzultációt indít valamennyi érdekelt fél bevonásával, hogy megvizsgálja az uniós költségvetési szabályok fejlesztésének lehetséges irányait; felkéri a tagállamokat, hogy vegyenek részt a vitában annak érdekében, hogy a költségvetési fenntarthatóság megóvása mellett ösztönözzék a fenntartható növekedést elősegítő szociális beruházásokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza a szilárd és felelősségteljes költségvetési eljárás fontosságát, és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az egészségügyi válságra válaszul erősítsék meg az állami beruházásokat, különösen az oktatási, szociális és egészségügyi rendszerek terén; rámutat, hogy az európai szemeszter még mindig nem rendelkezik menetrenddel az Európában növekvő egyenlőtlenségek nyomon követésére; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy jobban mérje fel a közpolitikák elosztási hatását és a jövedelmek és a vagyon elosztásában tapasztalható egyensúlytalanságokat, mégpedig az egyéni részletes vizsgálati (IDR) jelentések keretében is, ha észlelik ezeket az egyensúlytalanságokat, ami az egyik módja annak, hogy összekapcsolják a gazdasági koordinációt a foglalkoztatási és szociális teljesítménnyel; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy melyik legyen a gazdasági egyenlőtlenség legpontosabb mutatója, és arra, hogy kövesse nyomon az egyenlőtlenségek alakulását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a Next Generation EU-t (az Európai Helyreállítási Eszközt), az EU gazdaságélénkítő tervét; ugyanakkor kiegyensúlyozott megközelítést szorgalmaz egyrészt a zöld és digitális átállás, másrészt az oktatás és a szociális és egészségügyi ellátási infrastruktúra között; kitart amellett, hogy a gazdaságélénkítési tervnek teljes mértékben összhangban kell lennie a szociális jogok európai pillérével, és hozzá kell járulnia az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak és az európai zöld megállapodásnak a megvalósításához; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki arra az általános mentesítési záradékot, hogy az emberekbe és a szociális jóléti rendszerekbe fektessenek be, illetve, hogy a nehézségekkel küzdő életképes vállalkozásokat támogassák a munkahelyek és bérek fenntartása érdekében; konkrét társadalmi előrehaladási tervekre szólít fel a hatékonyabb, igazságosabb és erősebb jóléti államok biztosítása érdekében; ambiciózus többéves pénzügyi keretet kér, amelyet új saját források erősítenek meg, és elutasítja a kohézióra összpontosító programok, például az ESZA+ finanszírozásának bármilyen csökkentését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a szociális jogok európai pillére végrehajtásának, valamint az európai helyreállítási tervvel összefüggésben az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai elérésének fontosságát a társadalmi igazságosság, a társadalmi kohézió és a mindenkit megillető jólét biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válságban a jóléti rendszerek miden eddigit meghaladó nyomás alá kerültek, és ehhez kapcsolódóan exponenciálisan nőnek az állami kiadások; hangsúlyozza, hogy a fellendülés ösztönzése érdekében a gazdaságélénkítő terv és a többéves pénzügyi terv keretében tett uniós beruházási erőfeszítéseknek az erős szociális dimenzióval rendelkező gazdasági növekedést kell ösztönözniük, különösen a jóléti rendszerek megerősítése révén és azáltal, hogy befektetnek a stabil szociális biztonsági rendszerekbe, az egészségügyi ellátásba, az oktatásba, a lakhatásba, a foglalkoztatásba, a kultúrába, az igazságszolgáltatásba, valamint megfelelő és hozzáférhető szociális szolgáltatásokba azzal a céllal, hogy fellépjenek a válság szociális hatásaival szemben, és hogy felszámolják a szegénységet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a Bizottság SURE javaslatát mint a tagállamok által a Covid19-válsággal kapcsolatban bevezetett csökkentett munkaidős foglalkoztatás támogatását, és ennek következtében a vállalatok likviditási lehetőségeinek növelését, ami a gazdasági tevékenység újraindításához és a foglalkoztatás fenntartásához szükséges; tudomásul veszi az eszköz ideiglenes jellegét; ezért felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy állandó különleges eszköz a tagállamok kérésére történő aktiválásának lehetőségét, arra az esetre, ha bármilyen váratlan válság merülne fel, ami miatt megnövekednének a csökkentett munkaidős foglalkoztatással és hasonló intézkedésekkel kapcsolatos kiadások; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az Európai Bizottság elkötelezettségét, miszerint mobilizálja az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy reagáljon a Covid19-válság foglalkoztatásra gyakorolt következményeire; ezért felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul nyújtsanak be finanszírozási kérelmet a Bizottsághoz, hogy támogatni tudják a Covid19 következtében a munkájukat elvesztő európai munkavállalókat az átképzésükben, továbbképzésükbe és a munkaerőpiacra való visszailleszkedésükben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy csak olyan vállalkozások kapjanak pénzügyi támogatást, amelyeket nem az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések 1. mellékletében felsorolt országokban vettek nyilvántartásba; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek tartsák tiszteletben a Szerződésekben rögzített alapvető értékeket, és hogy az állami pénzügyi támogatásban részesülő vállalatok védjék a munkavállalókat, biztosítsák a tisztességes munkakörülményeket, tiszteljék a szakszervezeteket és az alkalmazandó közös megállapodásokat, fizessék meg a rájuk eső adókat, és tartózkodjanak a részvények visszavásárlásától, valamint attól, hogy bónuszokat fizessenek ki a menedzsmentnek, illetve osztalékot fizessenek a részvényeseknek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a szociális eredménytábla európai szemeszterben betöltött központi szerepét; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a szociális eredménytáblát, hogy az tükrözze a szociális jogok európai pillérének mind a 20 alapelvét, és dolgozzon ki kötelező szociális célokat, többek között a szegénység leküzdését, illetve dolgozzon ki módszert a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) tényezők szociális szempontjainak integrálására; hangsúlyozza a nemzeti reformprogramok előzetes értékelésének és alapos utólagos értékelésének fontosságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggódik a Covid19-válságnak az európai munkaerőpiacra gyakorolt negatív hatása, valamint a munkahelyek példa nélküli megszűnése miatt, különösen a stratégiai ágazatokban, továbbá a szegénység növekedése és az életszínvonalbeli eltérések miatt is, amelyek különösen a fiatalokat, a nőket és az alacsony képzettséget igénylő pozíciókban, az informális gazdaságban és a bizonytalan foglalkoztatásban lévő munkavállalókat fogják érinteni; emlékeztet a Bizottság elnökének azon bejelentésére, mely szerint elő fogják terjeszteni az európai munkanélküli-járadék viszontbiztosítási rendszert; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre foglalkoztatásmegőrző intézkedéseket, valamint támogassanak rugalmas munkaszervezési formákat a munkahelyek megőrzése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy – különösen a jelentős demográfiai hátrányokkal küzdő régiókban, mint például a vidéki térségek – a tartós munkanélküliség megelőzése érdekében megfelelően fektessenek be a hatékony aktív munkaerő-piaci politikákba, az oktatásba, szakképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba; sürgeti a tagállamokat, hogy többek között állami beruházási és foglalkoztatási programok révén teremtsenek új foglalkoztatási lehetőségeket is, és erősítsék meg az állami foglalkoztatási szolgálatok szerepét, különös tekintettel a fiatalok, a fogyatékossággal élő személyek és a hátrányos megkülönböztetéssel szembesülő személyek munkaerőpiacra való belépésének segítésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy sok tagállamban magas az ifjúsági munkanélküliség, és hogy a fiatalok munkaszerződései törékenyek, különösen azokban az ágazatokban, amelyeket súlyosan érintett a Covid19-válság; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket a fiatalok munkanélküliségének kezelésére, teljes mértékben kihasználva az olyan pénzügyi eszközöket, mint az ifjúsági garancia és az Erasmus +; hatékonyabb és inkluzívabb ifjúsági garanciára szólít fel, különös tekintettel a tisztességes javadalmazással járó minőségi foglalkoztatásra, különösen a munkaerőpiacról leginkább kiszorultakat megcélozva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a Covid19-világjárvány nem súlyosbítsa a munkaerőpiactól legtávolabb lévő csoportok helyzetét, mint amilyenek az informális gondozók, a tartós betegségben szenvedő emberek, a fogyatékossággal élők, az egészségügyi problémákban vagy komplex krónikus betegségben szenvedők, migránsok és menekültek, valamint az etnikai és vallási kisebbségekhez tartozó személyek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) rendkívül fontosak az EU-ban a fenntartható és befogadó fejlődés, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a kkv-knak és alkalmazottaiknak nyújtott támogatást gazdasági tevékenységük újraindítása, valamint a digitálisabb és zöldebb gazdaságra való áttérés során; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan mozdítsák elő a körforgásos és szociális gazdaságok fejlesztését, támogassák a szociális innovációt és szociális vállalkozásokat, és erősítsék meg azok fenntarthatóságát, és bátorítsák a jó minőségű munkalehetőségeket létrehozó munkaformákat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a globális versenyképesség fenntartásához és növeléséhez a tagállami munkaerőpiaci szabályozási keretnek világosnak, egyszerűnek és rugalmasnak kell lennie, a magas szintű munkaügyi normák fenntartása mellett; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az uniós gazdaságélénkítő terv sikeres végrehajtásához minden szinten megfelelő szociális párbeszédre és a szociális partnerek hatékony bevonására, valamint a munkavállalók és szakszervezetek jogainak és a kollektív tárgyalás és a munkavállalói részvétel erősítésére van szükség, amelyek a demokrácia és a beilleszkedés alapvető eszközei; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szociális partnerek kapacitásépítését, többek között az ESZA+ révén is a szakszervezetek sűrűségének, a szociális párbeszédnek, a kollektív tárgyalásoknak és a munkavállalók vállalati ügyekbe való bevonásának a megerősítése érdekében, valamint hogy tartsák tiszteletben a kollektív szerződéseket a közbeszerzésben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a szociális partnereknek a szakpolitikák kidolgozásába való teljes mértékű bevonásáról is, többek között az európai szemeszter során is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a minimálbérek uniós keretrendszeréről a szociális partnerekkel a Bizottság által folytatott konzultáció második szakaszát; megjegyzi, hogy a tisztességes béreknek fontos szerepük van a tisztességes munkakörülmények és a virágzó szociális piacgazdaság szempontjából; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak kollektív szerződések vagy nemzeti jogszabályok révén a szegénységi küszöb feletti tisztességes megélhetést megengedő béreket valamennyi munkavállaló számára; úgy véli, hogy a megerősített kollektív tárgyalás a legjobb módja annak, hogy előmozdítsák a tisztességes béreket az Unióban; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg a szociális párbeszéd Unión belüli akadályait, és hogy terjesszen elő egy európai minimálbér-keretet az aktív keresők szegénységének felszámolása érdekében azáltal, hogy a nemzeti hagyományokkal összhangban, kellően tiszteletben tartva a nemzeti szintű szociális partnerek autonómiáját és a jól működő kollektív tárgyalási modelleket; hangsúlyozza, hogy semmilyen kezdeményezés nem sértheti a szociális partnerek autonómiáját és a kollektív tárgyalási rendszerek keretében való bérmeghatározást; kéri egy összehangolt uniós szintű megközelítés alkalmazását az egészségtelen munkaerőköltség-verseny elkerülése és a mindenkire kiterjedő, felfelé irányuló társadalmi konvergencia növelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a béreknek lehetővé kell tenniük, hogy a munkavállalók kielégítsék saját és családjuk szükségleteit, és hogy az Unióban minden munkavállalónak meg kell kapnia a létminimumot; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehet meghatározni, hogy mit foglalhat magában a létminimum, és hogyan kell azt mérni, ami referenciaeszközként szolgálhat a szociális partnerek számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | szolidaritáson alapuló, a szegénységi küszöb feletti, állami és megfelelő öregségi nyugdíjhoz való hozzáférést szorgalmaz minden munkavállaló és önálló vállalkozó számára; felhívja a tagállamokat, hogy garantálják meg nyugellátási rendszerük megfelelőségét és fenntarthatóságát; úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek reformjának a tényleges nyugdíjkorhatárra kellene összpontosítania, és tükröznie kellene a munkaerőpiaci tendenciákat, a születési rátákat, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is egyebek mellett, valamint aktív idősödésre vonatkozó stratégiákkal kell társulniuk; úgy véli, hogy e reformoknak figyelembe kell venniük a munkavállalók millióinak – különösen a nők, a fiatalok, az önálló vállalkozók – helyzetét Európában, akik ki vannak szolgáltatva a bizonytalan foglalkoztatásnak, az önhibájukon kívüli munkanélküliségnek és a csökkentett munkaidőnek; úgy véli, hogy a tagállamoknak konstruktív párbeszédet kell kialakítaniuk a szociális partnerekkel és a téma más érdekeltjeivel, és gondoskodniuk kell a reformok kellően fokozatos bevezetéséről; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen átfogó felmérést a frontvonalon és a kulcsfontosságú szakmákban, a platformokon dolgozók, az atipikus munkavállalók és a bizonytalan foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók foglalkoztatási és munkakörülményeiről, megállapítva bizonytalan helyzetük okait, annak érdekében, hogy előterjesszen egy érthető és egyszerű iránymutatásokat tartalmazó európai szabályozói keretet a megfelelő munkaidő, a minden munkavállaló számára tisztességes munkafeltételek, jogok és a szociális védelemhez való egyetemes hozzáférés biztosításáért, a kollektív tárgyalási fedezet erősítéséért, és a bizonytalan szerződések, a színlelt önfoglalkoztatás, a nulla órás szerződések, illetve az atipikus szerződések nem megfelelő alkalmazása ellen; felhívja a Bizottságot, hogy szabjon szigorú korlátokat az alvállalkozói gyakorlatoknak, és javítsa a szociális védelmi normákat, valamint nyújtson iránymutatást a független vállalkozók foglalkoztatási státuszának teszteléséhez a színlelt önfoglalkoztatás elleni küzdelem érdekében; hangsúlyozza, hogy a határozott időre szóló vagy rugalmas szerződéssel foglalkoztatott munkavállalóknak ugyanolyan szintű védelmet kell élvezniük, mint minden más munkavállalónak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalommal állapítja meg, hogy az atipikus munkavállalók és az önálló vállalkozók nem rendelkeznek hozzáféréssel a szociális védelmi rendszerekhez; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket e kérdések kezelésére, különösen a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi ajánlást követően; hangsúlyozza, hogy a szociális védelemhez való hozzáférést egyetemessé kell tenni, különösen a jelenlegi nehéz helyzetben; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy a közelmúltbeli világjárvány igazolta a digitális megoldások, különösen a távmunka fontosságát, valamint arra, hogy európai szintű iránymutatásokat és szabályozást kell e tekintetben kidolgozni; úgy véli, hogy megfelelően szabályozott, rugalmas munkakörülmények, a távmunka és a helyszíntől nem függő munkahelyek fontos szerepet játszhatnak a munkahelyek megőrzése, a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elősegítése, a napi ingázásból származó szén-dioxid-kibocsátás csökkenése, valamint a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatási lehetőségeinek javulása, továbbá a vidéki elnéptelenedés elleni küzdelem eszközeiként; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon európai uniós távmunka-menetrendet, amely magában foglal egy jogalkotási keretet is a tisztességes munkakörülmények, többek között a munkaidő, a szabadság, a munka és a magánélet közötti egyensúly és a munkahelyi hálózatból való kijelentkezés jogának biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kell fordítani a kisgyermekeket nevelő szülők, egyedülálló szülők és informális gondozók helyzetére, akik folyamatos ellátásban részesítik eltartott hozzátartozókat, mivel a Covid19-világjárvány bebizonyította, hogy ezeknek a csoportoknak okozta a legtöbb nehézséget a munka és a családi élet összeegyeztetése a távmunka során; ezért hangsúlyozza a megfelelő gyermekgondozási megoldások fontosságát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aggodalmának ad hangot különösen az alacsonyan fizetett ágazatokban dolgozó idénymunkások és más határokon át ingázó munkavállalók élet- és munkakörülményei miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a jogosultságok hordozhatóságát, és garantálják a tisztességes és méltányos munkakörülményeket az utazó és határmenti munkavállalók, valamint idénymunkások számára az EU-ban; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben kötelezzék el magukat a közszolgáltatások digitalizálása mellett a méltányos munkavállalói mobilitás előmozdítása érdekében, különösen ami a szociális biztonsági rendszerek koordinációját illeti; ezért kéri a Bizottságot, hogy megfelelő hatásvizsgálatot követően terjesszen elő javaslatot egy digitális uniós társadalombiztosítási számra vonatkozóan, amely magában hordozza annak lehetőségét is, hogy ellenőrzési mechanizmust hozzon létre mind az egyének, mind az illetékes hatóságok számára annak biztosítása érdekében, hogy a társadalombiztosítást a kötelezettségekkel összhangban fizessék ki; ezenfelül úgy véli, hogy a munkavállalóknak teljes áttekintést kell kapniuk a munkáltatóik kilétéről, valamint a saját fizetésükhöz és a munkájukhoz kapcsolódó jogaikról, amelyek vagy az ágazati kollektív szerződések, vagy adott esetben a nemzeti jogszabályok alapján illetik meg őket; továbbá egy uniós szintű alvállalkozói felelősség bevezetését szorgalmazza bizonyos ágazatokban, például a mezőgazdaságban és a húsiparban, különösen a helyben kötött munkaszerződések esetében, és világos szabályok bevezetését kéri általában az alvállalkozói gyakorlatokban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a Covid19 világjárvány munkavállalók milliói számára okozott komoly egészségügyi és biztonsági kockázatokat; üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását a biológiai anyagokról szóló 2000/54/EK irányelv felülvizsgálatára abból a célból, hogy hozzáigazítsák azt a világjárványokhoz és más rendkívüli körülményekhez, hogy biztosítsák a munkavállalók teljes körű védelmét az expozíciós kockázattal szemben; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő új egészségügyi és biztonsági stratégiai keretet, egy irányelvet a munkahelyi stresszről és váz- és izomrendszeri megbetegedésekről, egy irányelvet a munkahelyi mentális jólétről, valamint egy uniós mentális egészségügyi stratégiát minden munkavállaló munkahelyi védelme érdekében; kéri az EU-OSHA szerepének megerősítését, hogy Unió-szerte mozdítsa elő az egészséges és biztonságos munkahelyeket; hangsúlyozza, hogy a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági beruházások javítják a munkahelyek minőségét és a munkavállalók jóllétét, és hozzájárulnak az európai gazdaság termelékenységéhez és versenyképességéhez; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggályosnak tartja a generációk közötti korlátozott társadalmi mobilitást és a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségeket; rámutat arra, hogy a nagyfokú egyenlőtlenségek csökkentik a gazdaság teljesítményét és a fenntartható fejlődés lehetőségét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak az egyenlőtlenségek problémájával és küzdjenek a hátrányos megkülönböztetés ellen; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak olyan módon kell kialakítaniuk nemzeti adó- és juttatási rendszereiket, amely csökkenti az egyenlőtlenségeket, előmozdítja a méltányosságot, védi a háztartásokat és a családokat, valamint ösztönzőket biztosít az oktatás és a munkaerő-piaci részvétel számára, ugyanakkor biztosítja az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival, valamint az európai zöld megállapodásban meghatározott éghajlati és környezetvédelmi célkitűzésekkel való teljes összhangot; hangsúlyozza, hogy az oktatásba és a készségekbe történő befektetések, valamint a jobban megtervezett adózási és ellátási rendszerek kulcsfontosságú politikai eszközök az egyenlőtlenség csökkentése és az esélyegyenlőség előmozdítása terén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen eleget a gyermekek jogaival kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségeinek, amelyek garantálására a tagállamok kötelezettséget vállaltak (valamint némelyik jog tekintetében az Unió egésze vállalt kötelezettséget); felszólítja a Bizottságot, hogy 2020-ban terjessze elő az európai uniós gyermekgaranciát; szorgalmazza, hogy használják ki a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret által adott lehetőségeket a gyermekekbe történő befektetések felfejlesztésére, és azt, hogy forrásait az uniós gyermekgarancia lehetséges hozzáadott értékének fejlesztése érdekében hasznosítsák, a szegénységgel és az európai demográfiai változáshoz kapcsolódó káros negatív tendenciákkal szembeni fellépés során; kéri, hogy a tagállamo hozzanak létre európai és nemzeti cselekvési tervet, hogy biztosítsák a gyermekek hozzáférését az öt fő szociális joghoz (hozzáférés az ingyenes egészségügyi ellátáshoz, az ingyenes oktatáshoz, az ingyenes gyermekgondozáshoz, tisztességes lakhatás és a megfelelő táplálkozás); |
| --- | --- |

27.

| 28. | felkéri a Bizottságot, hogy a gyermekekbe történő befektetésről szóló, 2013. évi uniós ajánlás 3 pilléres megközelítés alapján mielőbb terjesszen elő egy uniós gyermekgaranciát, egy jogokon alapuló, átfogó és integrált szegénységelleni stratégiát, amelyben a szegénység csökkentésére külön konkrét célt tűznek ki, valamint egy uniós keretet a hajléktalansággal kapcsolatos nemzeti stratégiák összefogására a „Housing First” (Első a lakhatás) elv elfogadásával, akárcsak egy, a 2020 utáni időszakra szóló roma stratégiai keretet, amely konkrét célkitűzéseket és nemzeti finanszírozást ír elő; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen összehasonlító tanulmányt a szociális biztonságos talajt és védőhálót nyújtó tagállamok különböző minimáljövedelmi rendszereiről, és emelje ki a leginkább bevált gyakorlatokat, egy ilyen szempontú keret előterjesztése céljából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a jóléti rendszerek automatikus stabilizációs képességének jelentőségét, hogy felfoghassák a külső hatások, például a recesszió okozta társadalmi lökéshullámokat; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy vezessenek be szakpolitikai intézkedéseket a foglalkoztatás biztonságának helyreállítására – az elbocsátás esetében is – a szociális védelem minden munkavállaló-típus számára történő biztosításával; felszólítja a tagállamokat is, hogy – az ILO 202. számú ajánlásában meghatározott szociális védelmi minimumnak megfelelően – biztosítsák és növeljék a szociális védelmi rendszerekkel kapcsolatos befektetéseiket, hogy garantálják azok teljesítőképességét a szegénység és az egyenlőtlenségek megelőzése és gyökeres felszámolása terén, biztosítva eközben e rendszerek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli, hogy a Covid19-világjárvány során sok tagállam rendkívüli intézkedéseket hozott a hajléktalanság megakadályozása és kezelése érdekében azzal, hogy leállították a kilakoltatásokat és szükséghelyzeti lakhatást biztosítottak; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsanak hozzáférést a lakhatáshoz és kínáljanak fenntartható, megelőző és reagáló megoldásokat a hajléktalanság 2030-ig történő felszámolása érdekében; sürgeti a Bizottságot és tagállamokat, hogy gyűjtsenek hasznosabb és jobban harmonizált adatokat a hajléktalanságról, és általános érvényesítsék a hajléktalanság kérdését minden idevágó politikában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lakások energiahatékonyságának javítása szempontjából méltányos átmenet biztosítása érdekében terjesszenek elő konkrét javaslatokat, valamint kezeljék megfelelően az energiaszegénység problémáját, összhangban a zöld megállapodás célkitűzéseivel és elveivel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a bérek átláthatósága elengedhetetlen a tisztességtelen bérkülönbségek és a megkülönböztetés elleni küzdelemben; ezért üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy kötelező erejű intézkedéseket vezessen be a fizetések átláthatóságára vonatkozóan, amelyeknek ki kell térniük a nők és férfiak egyenlő béreinek indexére is, és teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti szociális partnerek autonómiáját; sürgeti ezen intézkedések gyors elfogadását a nemek közötti bérszakadék megszüntetésére, illetve a további, nemi alapú egyenlőtlenségek és a munkaerőpiaci megkülönböztetés elkerülése érdekében; ismétli, hogy minden költségvetési és szakpolitikai javaslatban érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő a nők körében a vállalkozókészséget és könnyítsék meg számukra a finanszírozáshoz való hozzáférését; felhívja a tagállamokat, hogy indítsák újra a Tanácsban a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelvről folytatott tárgyalásokat; kéri, hogy a szülési és szülői szabadság időszakait jobban számítsák be a nyugdíjjogosultságokba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Európa-szerte nő a megkülönböztetés és a rasszizmus; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a megkülönböztetésellenes jogszabályok, politikák és gyakorlatok végrehajtását, vessenek véget a kisebbségek ellen a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén és a munkahelyeken alkalmazott strukturális megkülönböztetésnek; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő közleményt a kisebbségek és köztük az etnikai kisebbségek munkaerőpiaci szegregációjának megakadályozására szolgáló iránymutatásról, akárcsak a tagállamok és a munkaadók által alkalmazandó megkülönböztetésmentes munkaerő-felvételi politikákról szóló szabványokról, ezek közt pedig ajánlásokat az egyenlőségi tervek vállalati szintű és ágazati kollektív szerződések formájában történő elfogadására, valamint a sokszínűséggel foglalkozó munkacsoportok munkahelyi létrehozására, amely munkacsoportok feladata a sztereotípiák, az előítéletek és a negatív hozzáállás kezelése, a munkaerő-felvétel, az előléptetés során és a képzéshez való hozzáférés terén a diszkrimináció megakadályozása; kiemeli, hogy ezeket az esélyegyenlőségi cselekvési terveket fel kell használni a munkahelyi etnikai és kulturális sokszínűség előmozdítására, a rasszizmus, a kapcsolódó megkülönböztetés és zaklatás elleni belső szabályok kidolgozására, valamint a munkaerő toborzásának, előrelépésének és megtartásának az esélyegyenlőség területén történő figyelemmel kísérésére és felülvizsgálatára is, a közvetlen vagy közvetett megkülönböztető gyakorlatok azonosítása és korrekciós intézkedések elfogadása érdekében, hogy e területek mindegyikén csökkenthető legyen az egyenlőtlenség; kéri, hogy ezek az esélyegyenlőségi cselekvési tervek tartalmazzanak egyenlőségre vonatkozó adatgyűjtést, a magánélet és az alapvető jogok normáinak tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat arra, hogy fel kell lépni az életkor alapján történő munkaerőpiaci megkülönböztetés ellen, többek között a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelvre való figyelemfelhívás, valamint az egész életen át tartó tanulás lehetőségeihez való, személyre szabott tanfolyamokon és képzéseken keresztül megvalósított hozzáférés biztosítása révén; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a tagállamokat hozzáférhető és megfizethető, minőségi gyermekgondozási és kisgyermekkori nevelési szolgáltatások, valamint rövid és hosszú távú gondozási és szociális szolgáltatások biztosítására, többek között az idősek és a fogyatékossággal élő személyek számára az önálló élet és a nők munkaerőpiaci részvételének megkönnyítése érdekében; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy gyorsan és teljes mértékben hajtsák végre a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről szóló irányelvet; felszólít a gondozási szolgáltatások uniós keretének kidolgozására a minimumkövetelmények és minőségi iránymutatások meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri az európai ápolók által a világjárvány alatt ellátott döntő fontosságú szerepet; egy ápolókra irányuló európai stratégiát szorgalmaz, hogy biztosítsák a méltányos munkavállalói mobilitást ebben a szektorban, és javítsák a gondozó munkakörülményeit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat, hogy a Covid19-világjárvány okozta válság rontotta a fogyatékkal élők életszínvonalát; felhívja a Bizottságot, hogy a 2020 utáni időszakra terjesszen elő átfogó és hosszú távú európai uniós fogyatékosságügyi stratégiát a fogyatékossággal élő személyekkel és az őket képviselő családtagokkal vagy szervezetekkel folytatott konzultáció alapján; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban hozzanak válságenyhítő intézkedéseket annak érdekében, hogy hogy gondoskodjanak a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről, a társadalomban való teljes jogú és érdemi részvételükről, egyenlő esélyeikről és a szolgáltatásokhoz való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférésükről; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a fogyatékossággal élők munkaerőpiaci hozzáférésének biztosítására az akadályok felszámolása, a digitális munka jelentette lehetőségek megragadása és foglalkoztatásuk ösztönzése útján; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aggodalmát fejezi ki a korai iskolaelhagyók arányának – különösen a marginalizált csoportok körében megfigyelhető – változatlansága és az alulteljesítő tanulók arányának növekedése miatt; hangsúlyozza, hogy az alapvető matematikai készségekben, írástudásban és digitális készségekben meglévő hiányosságok súlyosan akadályozzák a társadalomban és a munkaerőpiacon való értelmes részvételt; felhívja a tagállamokat annak garantálására, hogy a jó minőségű, hozzáférhető és inkluzív oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás mindenkit megillető jog legyen; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kettőzzék meg a hozzáférhető és magas színvonalú oktatásba és a személyre szabott támogatással járó képzésbe való beruházásra irányuló erőfeszítéseiket, megerősítve a továbbképzési és átképzési intézkedéseket, különös tekintettel a digitális készségek megszerzésére, valamint mozdítsák elő az egész életen át tartó tanulást, hogy a munkaerő alkalmazkodni tudjon a változó munkaerőpiaci körülményekhez; hangsúlyozza, hogy az oktatási eredményeket negatívan befolyásolja a társadalmi kirekesztés, a megkülönböztetés, a sztereotípiákon alapuló attitűd, a szegénység és a szegregáció, amelyeket szintén kezelni kell; felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a korai iskolaelhagyáshoz vezető tényezők átfogó elemzését, ideértve a társadalmi szempontokat is, továbbá ezek alapján nyújtson be a probléma kezelésére irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a képesítések összehangolása a készségekkel és a munkalehetőségekkel, valamint a szakmai képesítések gyors elismerése és jobb tanúsítása az EU-ban hozzájárulhat egy jól működő és befogadó európai munkaerőpiac létrehozásához, az oktatási rendszerek és a vállalatok közötti szorosabb együttműködés pedig hozzájárulhat e cél eléréséhez; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki a digitális megoldásokat az oktatás terén, figyelembe véve a technológia gyors fejlődését és a jövőbeli munkaerőpiaci igényeket; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat arra, hogy a képesítések és az igazolt kompetenciák hozzáadott értéket biztosítanak a munkavállalóknak, javítva a helyzetüket a munkaerőpiacon, és a munkaerőpiaci átmenet idején áthelyezhetők; szorgalmazza, hogy a készségekkel kapcsolatos közpolitika a képesítések és kompetenciák igazolására és validálására összpontosítson; hangsúlyozza, hogy készségalapú kompenzációs rendszereket kell kialakítani a munkavállalók készségfejlesztése céljából közpénzeket igénybe vevő vállalatokban, és ezt a rendszer a munkavállalók képviselőivel egyeztetve kell létrehozni, mivel ez a rendszer biztosítaná, hogy a közberuházás megtérüljön; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli az új európai készségfejlesztési programot, amelynek célja az uniós munkaerőpiac, a társadalom valamint az ökológiai és digitális átállás készségigényeinek kielégítése és a jövő kihívásainak leküzdése; hangsúlyozza, hogy a megfelelő készségek támogatása – a hangsúlyt a digitális készségekre helyezve – javítani fogja a munkaerő termelékenységét, megkönnyítve ezzel a zöldebb és intelligensebb gazdaságra való ökológiai és digitális átállást; felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék a digitalizálást, az automatizálást, a szakemberhiányt, a strukturális munkaerőhiányt és a digitális kirekesztést; hangsúlyozza, hogy különös hangsúlyt kell helyezni a fiatalokra, a tartósan munkanélküliekre, a nemi alapú erőszak áldozataira, a fogyatékossággal élő emberekre és a megkülönböztetés kockázatának kitett más csoportokra; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia elveivel összhangban létre kell hozni a készséggaranciát, hogy minden európai előtt jó minőségű készségfejlesztési és átképzési lehetőségek álljanak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rámutat arra, hogy kezelni kell az egészséget érintő negatív társadalmi, gazdasági és környezeti hatásokat; szorgalmazza egy európai egészségügyi unió létrehozását, az EU egészségügyi ellátási rendszereinek stressztesztelését, a jó minőségű egészségügyi ellátásra vonatkozó minimumkövetelmények bevezetését, valamint egy európai egészségügyi reagálási mechanizmus és megerősített uniós egészségügyi ügynökségek és polgári védelmi képességek létrehozását, amelyek mind a szolidaritás, a megkülönböztetésmentesség, a stratégiai autonómia és az együttműködés elvein alapulnak, és amelyek a Szerződésben foglaltak szerint valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározásának és végrehajtásának középpontjába helyezik a népegészségügyi megfontolásokat, valamennyi vonatkozó politika szisztematikus egészségügyi hatásvizsgálatával, valamint külön figyelmet fordítanak az időseknek nyújtott egészségügyi ellátásra és kezelésre; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a mindenki számára megfizethető, emberközpontú, magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, beleértve a hatékony és erőforrásokkal megfelelően ellátott megelőző ellátást és az egészségtámogató megközelítéseket is; üdvözli, hogy az európai szemeszter keretében az egészségügy terén a hangsúly a költségmegtakarításról a teljesítményorientáltságra és az egészségügyi eredményekre helyeződött át; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az uniós tagállamok közötti és tagállamokon belüli egészségi egyenlőtlenség leküzdése érdekében tett erőfeszítéseket, hogy dolgozzon ki az egészségügy és az egészségügyi rendszerek teljesítményének nyomon követésére szolgáló közös mutatókat és módszereket, szem előtt tartva az egyenlőtlenségek csökkentését, és azon területek azonosítását és rangsorolását, ahol fejlesztésekre és a finanszírozás növelésére van szükség; úgy véli, hogy a Bizottságnak értékelnie kell az intézkedések hatékonyságát a társadalmi, gazdasági és környezeti kockázati tényezőkre vonatkozó politikákból eredő egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | újólag megerősíti a jogállamiság fontosságát a stabil üzleti környezet, a működő munkaerőpiacok és az uniós források megfelelő felhasználásának alapjaként, ideértve a független és hatékony igazságszolgáltatási rendszereket, a minőségi közigazgatást és közbeszerzést, továbbá a szilárd korrupcióellenes kereteket; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának értékelését ezért továbbra is az európai szemeszter napirendjén kell tartani; felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; |
| --- | --- |

43.

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  HL L 159., 2020.5.20., 1. o.

(3)  HL L 130., 2020.4.24., 7. o.

(4)  HL L 99., 2020.3.31., 5. o.

(5)  HL C 390., 2019.11.18., 196. o.

(6)  HL L 185., 2019.7.11., 44. o.

(7)  HL C 205., 2020.6.19., 3. o.

(8)  HL L 138., 2014.5.13., 5. o.

(9)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(10)  HL L 188., 2019.7.12., 79. o.

(11)  HL C 155., 2011.5.25., 10. o.

(12)  HL L 150., 2018.6.14., 93. o.

(13)  HL L 150., 2018.6.14., 100. o.

(14)  HL L 150., 2018.6.14., 109. o.

(15)  HL L 150., 2018.6.14., 141. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0033.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0202.

(18)  HL C 134., 2020.4.24., 16. o.

(19)  HL C 433., 2019.12.23., 9. o.

(20)  HL C 356., 2018.10.4., 89. o.

(21)  HL C 346., 2018.9.27., 156. o.

(22)  HL C 337., 2018.9.20., 135. o.

(23)  HL C 242., 2018.7.10., 24. o.

(24)  HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(25)  HL C 35., 2018.1.31., 157. o.

(26)  HL C 366., 2017.10.27., 117. o.

(27)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(28)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0205.

(29)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(30)  HL L 151., 2019.6.7., 70. o.

(31)  HL L 186., 2019.7.11., 105. o.

(32)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0176.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/175 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/175

---

P9_TA(2020)0285

Erdőirtás

Az Európai Parlament 2020. október 22-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretről (2020/2006(INL))

(2021/C 404/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére (FLEGT) vonatkozó uniós cselekvési tervre irányuló javaslatról szóló, 2003. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére (FLEGT) vonatkozó uniós cselekvési tervre irányuló javaslatról szóló, 2003. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0251),

| — | tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (uniós fa- és fatermékpiaci rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (uniós fa- és fatermékpiaci rendelet) (1),

| — | tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) , |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) ,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlődési céljaira, különösen a felelősségteljes fogyasztásra és a termelésre irányuló 12. célra és a szárazföldi ökoszisztémák védelmére, helyreállítására és fenntartható használatának támogatására, a fenntartható erdőgazdálkodásra, a sivatagosodás leküzdésére, a talajdegradáció megállítására és visszafordítására, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló 15. célra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlődési céljaira, különösen a felelősségteljes fogyasztásra és a termelésre irányuló 12. célra és a szárazföldi ökoszisztémák védelmére, helyreállítására és fenntartható használatának támogatására, a fenntartható erdőgazdálkodásra, a sivatagosodás leküzdésére, a talajdegradáció megállítására és visszafordítására, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló 15. célra;

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során kidolgozott Párizsi Megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciája (COP21) során kidolgozott Párizsi Megállapodásra;

| — | tekintettel a Bizottság Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóságának megbízásából az ellátási láncban végzett átvilágításra vonatkozó követelményekről készített tanulmányra (2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóságának megbízásából az ellátási láncban végzett átvilágításra vonatkozó követelményekről készített tanulmányra (2020),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására irányuló jogi keretről és az európai hozzáadott értékről szóló 2020. szeptemberi tanulmányára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására irányuló jogi keretről és az európai hozzáadott értékről szóló 2020. szeptemberi tanulmányára (4),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által „A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról” című közleményről 2019. december 16-én elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által „A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról” című közleményről 2019. december 16-én elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel az európai országok körében az erdőirtásnak a mezőgazdasági termékláncokból való eltávolításáról szóló, 2015. december 7-i amszterdami nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai országok körében az erdőirtásnak a mezőgazdasági termékláncokból való eltávolításáról szóló, 2015. december 7-i amszterdami nyilatkozatra,

| — | tekintettel az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentésére vonatkozó ENSZ-program (REDD+) mechanizmusára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentésére vonatkozó ENSZ-program (REDD+) mechanizmusára,

| — | tekintettel az ENSZ 2017–2030-as időszakra vonatkozó erdészeti stratégiai tervére (UNSPF), amely hat globális erdészeti cél és 26 kapcsolódó célszám elérését írja elő 2030-ig, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2017–2030-as időszakra vonatkozó erdészeti stratégiai tervére (UNSPF), amely hat globális erdészeti cél és 26 kapcsolódó célszám elérését írja elő 2030-ig,

| — | tekintettel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló, 1994. június 17-én elfogadott ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló, 1994. június 17-én elfogadott ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által kidolgozott fenntartható nemzeti áruplatformokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által kidolgozott fenntartható nemzeti áruplatformokra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (5),

| — | tekintettel az 1969. évi Emberi Jogok Amerikai Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1969. évi Emberi Jogok Amerikai Egyezményére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1987. évi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1987. évi afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. számú egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. számú egyezményére,

| — | tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az OECD/FAO felelős mezőgazdasági ellátási láncokról szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD/FAO felelős mezőgazdasági ellátási láncokról szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel a FAO világ erdőinek állapotáról szóló 2020-as jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO világ erdőinek állapotáról szóló 2020-as jelentésére,

| — | tekintettel a FAO „The State of the World’s Forests 2018 – Forest Pathways to Sustainable Development” (A világ erdőinek állapota, 2018 – Erdei ösvények a fenntartható fejlődés felé) című, 2018-as kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO „The State of the World’s Forests 2018 – Forest Pathways to Sustainable Development” (A világ erdőinek állapota, 2018 – Erdei ösvények a fenntartható fejlődés felé) című, 2018-as kiadványára,

| — | tekintettel a FAO-nak a globális erdészeti erőforrásokra vonatkozó 2015-ös felmérésére („FRA 2015 Desk Reference”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO-nak a globális erdészeti erőforrásokra vonatkozó 2015-ös felmérésére („FRA 2015 Desk Reference”),

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. évi egyezményre (CITES), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. évi egyezményre (CITES),

| — | tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre, valamint az ahhoz kapcsolódó, a biológiai biztonságról szóló 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyvre, továbbá a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezményre, valamint az ahhoz kapcsolódó, a biológiai biztonságról szóló 2000. évi Cartagena Jegyzőkönyvre, továbbá a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló 2010. évi Nagojai Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek biológiai sokféleséggel és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platformjának a biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. május 6-i globális értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek biológiai sokféleséggel és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platformjának a biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. május 6-i globális értékelő jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 2006. évi Felelős Befektetési Elveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2006. évi Felelős Befektetési Elveire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó 2011. évi irányelvekre, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, 2011-ben frissített iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011-ben jóváhagyott, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó 2011. évi irányelvekre, valamint az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó, 2011-ben frissített iránymutatásaira,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Kormányközi Testületének éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló, 2019. augusztus 8-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Kormányközi Testületének éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló, 2019. augusztus 8-i különjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) a vadvilág és az erdők elleni bűncselekmények leküzdésére vonatkozó átfogó programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) a vadvilág és az erdők elleni bűncselekmények leküzdésére vonatkozó átfogó programjára,

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által 1998. június 25-én, Aarhusban elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által 1998. június 25-én, Aarhusban elfogadott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „A világban az őslakos népeket érő jogsértések, beleértve a nagyarányú földszerzést” című, 2018. július 3-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A világban az őslakos népeket érő jogsértések, beleértve a nagyarányú földszerzést” című, 2018. július 3-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A fejlődő országok természeti erőforrásaival való átlátható és elszámoltatható gazdálkodásról: az erdők kérdése” című, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országok természeti erőforrásaival való átlátható és elszámoltatható gazdálkodásról: az erdők kérdése” című, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a világ erdőinek védelmében és helyreállításában az EU szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ erdőinek védelmében és helyreállításában az EU szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a 2019. március 21-i, az erdőkre vonatkozó fogadalomra, amely révén az Európai Parlament számos képviselője fogadalmat tett az erdők világszerte történő védelmére és helyreállítására, valamint az erdőkben élő emberek területei és jogai elismerését és biztosítását célzó szakpolitikák előmozdítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. március 21-i, az erdőkre vonatkozó fogadalomra, amely révén az Európai Parlament számos képviselője fogadalmat tett az erdők világszerte történő védelmére és helyreállítására, valamint az erdőkben élő emberek területei és jogai elismerését és biztosítását célzó szakpolitikák előmozdítására,

| — | tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló, 2018. június 28-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló, 2018. június 28-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottságnak a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról szóló, 2019. július 23-i közleményére (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról szóló, 2019. július 23-i közleményére (COM(2019)0352),

| — | tekintettel a Bizottságnak az erdőirtás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépés fokozásának lehetőségeiről szóló, 2018. januári megvalósíthatósági tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az erdőirtás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépés fokozásának lehetőségeiről szóló, 2018. januári megvalósíthatósági tanulmányára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i közleményére (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i közleményére (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia – Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i közleményére (COM(2020)0380),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i közleményére (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i közleményére (COM(2020)0381),

| — | tekintettel a civil társadalom képviselőinek az EU erdő- és jogvédelemben betöltött szerepéről szóló, 2018. áprilisi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a civil társadalom képviselőinek az EU erdő- és jogvédelemben betöltött szerepéről szóló, 2018. áprilisi nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0179/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0179/2020),

| A. | mivel a nagy biológiai sokféleséget felvonultató erdők természetes szénelnyelők, és elengedhetetlenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, összhangban a Párizsi Megállapodás azon céljával, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését az iparosodás előtti szinthez képest jóval 2 oC alatt tartsák, és törekedjenek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 oC-ra szorítsák vissza, valamint mivel a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos ismeretek szerint az emelkedés 1,5 oC-ra való korlátozása a 2 oC-ra vonatkozó forgatókönyvhöz képest jelentősen csökkentené az emberekre és a természetes ökoszisztémákra gyakorolt káros hatásokat (15), továbbá elengedhetetlenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a biológiai sokféleség megőrzéséhez; mivel nem csupán a kiirtott erdőterületek, hanem az emberi beavatkozás miatt pusztuló erdők is szén-dioxid-forrásokká válhatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a nagy biológiai sokféleséget felvonultató erdők természetes szénelnyelők, és elengedhetetlenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, összhangban a Párizsi Megállapodás azon céljával, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését az iparosodás előtti szinthez képest jóval 2 oC alatt tartsák, és törekedjenek arra, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 oC-ra szorítsák vissza, valamint mivel a rendelkezésre álló legfrissebb tudományos ismeretek szerint az emelkedés 1,5 oC-ra való korlátozása a 2 oC-ra vonatkozó forgatókönyvhöz képest jelentősen csökkentené az emberekre és a természetes ökoszisztémákra gyakorolt káros hatásokat (15), továbbá elengedhetetlenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a biológiai sokféleség megőrzéséhez; mivel nem csupán a kiirtott erdőterületek, hanem az emberi beavatkozás miatt pusztuló erdők is szén-dioxid-forrásokká válhatnak;

| B. | mivel az erdők a Föld biológiai sokféleségének 80 %-át adják, és felszínének 30 %-át borítják (16); mivel az erdők biztosítják a bolygó néhány legsűrűbb, legérzékenyebb és legváltozatosabb ökoszisztémájának létfontosságú organikus infrastruktúráját; mivel a fenyegetett vagy veszélyeztetett fajok 85 %-a számára az erdőirtás jelenti a legsúlyosabb fenyegetést, és 1970 és 2012 között a gerinces állatok 58 %-a már eltűnt a föld színéről erdőirtás miatt (17); |
| --- | --- |

B.

mivel az erdők a Föld biológiai sokféleségének 80 %-át adják, és felszínének 30 %-át borítják (16); mivel az erdők biztosítják a bolygó néhány legsűrűbb, legérzékenyebb és legváltozatosabb ökoszisztémájának létfontosságú organikus infrastruktúráját; mivel a fenyegetett vagy veszélyeztetett fajok 85 %-a számára az erdőirtás jelenti a legsúlyosabb fenyegetést, és 1970 és 2012 között a gerinces állatok 58 %-a már eltűnt a föld színéről erdőirtás miatt (17);

| C. | mivel az erdők a világ népességének mintegy 25 %-a számára megélhetési és bevételi forrást jelentenek (18), és pusztításuk súlyos következményekkel jár a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő emberek – köztük az erdei ökoszisztémáktól nagymértékben függő őslakos népek – megélhetésére nézve; |
| --- | --- |

C.

mivel az erdők a világ népességének mintegy 25 %-a számára megélhetési és bevételi forrást jelentenek (18), és pusztításuk súlyos következményekkel jár a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő emberek – köztük az erdei ökoszisztémáktól nagymértékben függő őslakos népek – megélhetésére nézve;

| D. | mivel a földhasználat változásából származó kibocsátás – főként az erdőirtás miatt – a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás megközelítőleg 12 %-áért felel, és a szén-, olaj- és gáztüzelés után az éghajlatváltozás második legjelentősebb kiváltó okát képezi (19); |
| --- | --- |

D.

mivel a földhasználat változásából származó kibocsátás – főként az erdőirtás miatt – a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás megközelítőleg 12 %-áért felel, és a szén-, olaj- és gáztüzelés után az éghajlatváltozás második legjelentősebb kiváltó okát képezi (19);

| E. | mivel az elsődleges erdőket különösen sújtja az erdőirtás; mivel az elsődleges erdők nagy szénkészlettel rendelkeznek, továbbá egyedülálló biológiai sokféleség és ökológiai feltételek jellemzik őket, ezért nem helyettesíthetők újonnan ültetett erdőkkel; mivel a helyi ökoszisztémák védelmével és fejlesztésével összeegyeztethető módon végrehajtott erdőtelepítés szerepet játszhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

E.

mivel az elsődleges erdőket különösen sújtja az erdőirtás; mivel az elsődleges erdők nagy szénkészlettel rendelkeznek, továbbá egyedülálló biológiai sokféleség és ökológiai feltételek jellemzik őket, ezért nem helyettesíthetők újonnan ültetett erdőkkel; mivel a helyi ökoszisztémák védelmével és fejlesztésével összeegyeztethető módon végrehajtott erdőtelepítés szerepet játszhat az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;

| F. | mivel a biodiverzitás csökkenésének és az éghajlati válságnak a kezelése érdekében elengedhetetlen, hogy az erdőket olyan módon védjék és állítsák helyre, amely maximalizálja a szén-dioxid-tárolási és a biodiverzitást megvédő kapacitásaikat; mivel ez többféle előnyt eredményez, hiszen kedvez annak, hogy a jelenlegi erdők addig növekedjenek, amíg el nem érik a maximális szén-dioxid-tárolási potenciáljukat, egyúttal helyreállítva korábban leromlott ökoszisztémákat és lehetővé téve a szerves anyagok lebomlását, valamint védve a biológiai sokféleséget, továbbá a talajt, a levegőt, a földet és a vizeket is; |
| --- | --- |

F.

mivel a biodiverzitás csökkenésének és az éghajlati válságnak a kezelése érdekében elengedhetetlen, hogy az erdőket olyan módon védjék és állítsák helyre, amely maximalizálja a szén-dioxid-tárolási és a biodiverzitást megvédő kapacitásaikat; mivel ez többféle előnyt eredményez, hiszen kedvez annak, hogy a jelenlegi erdők addig növekedjenek, amíg el nem érik a maximális szén-dioxid-tárolási potenciáljukat, egyúttal helyreállítva korábban leromlott ökoszisztémákat és lehetővé téve a szerves anyagok lebomlását, valamint védve a biológiai sokféleséget, továbbá a talajt, a levegőt, a földet és a vizeket is;

| G. | mivel világszerte egyre nagyobb a közvélemény nyomása annak érdekében, hogy az erdők teljesítsék nem termelő funkcióikat, ami gyakran éles ellentétben áll az erdők romló állapotával; |
| --- | --- |

G.

mivel világszerte egyre nagyobb a közvélemény nyomása annak érdekében, hogy az erdők teljesítsék nem termelő funkcióikat, ami gyakran éles ellentétben áll az erdők romló állapotával;

| H. | mivel az erdők fontos ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtanak a társadalom számára, például tiszta levegőt, a vízáramlás szabályozását, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését, a víz- és szélerózió elleni védelmet, az állatok és növények számára biztosított élőhelyeket, a leromlott földterületek helyreállítását és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet; mivel az erdei vízfolyások természetes szabályozásának értékét hektáronként és évenként 1 360 és 5 235 USD közé tették (2007-es érték) (20), ezt a „természeti szolgáltatást” pedig jelentősen befolyásolja az erdőirtás; mivel az erdők és a biológiai sokféleség – beleértve a szénkészleteket is – az emberi használati értéken túl pénzben ki nem fejezhető és nem számszerűsíthető belső értékkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

H.

mivel az erdők fontos ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtanak a társadalom számára, például tiszta levegőt, a vízáramlás szabályozását, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését, a víz- és szélerózió elleni védelmet, az állatok és növények számára biztosított élőhelyeket, a leromlott földterületek helyreállítását és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet; mivel az erdei vízfolyások természetes szabályozásának értékét hektáronként és évenként 1 360 és 5 235 USD közé tették (2007-es érték) (20), ezt a „természeti szolgáltatást” pedig jelentősen befolyásolja az erdőirtás; mivel az erdők és a biológiai sokféleség – beleértve a szénkészleteket is – az emberi használati értéken túl pénzben ki nem fejezhető és nem számszerűsíthető belső értékkel rendelkeznek;

| I. | mivel az erdők számos ember és nép számára kulturális, társadalmi és spirituális értékkel is bírnak; |
| --- | --- |

I.

mivel az erdők számos ember és nép számára kulturális, társadalmi és spirituális értékkel is bírnak;

| J. | mivel míg az Unióban az elmúlt évtizedekben nőtt az erdőtakaró, a világ fákkal borított területeinek aránya folyamatosan csökkent az elmúlt 18 évben, egyedül 2019-ben pedig 3,8 millió hektárnyi őshonos esőerdő semmisült meg (21); |
| --- | --- |

J.

mivel míg az Unióban az elmúlt évtizedekben nőtt az erdőtakaró, a világ fákkal borított területeinek aránya folyamatosan csökkent az elmúlt 18 évben, egyedül 2019-ben pedig 3,8 millió hektárnyi őshonos esőerdő semmisült meg (21);

| K. | mivel a világ erdeinek irtása, pusztulása és átalakulása súlyosbítja az őslakos népeket és a helyi közösségeket fenyegető veszélyeket, akiket az erdők, földek és környezetük védelmére irányuló erőfeszítéseik nyomán emberi jogi jogsértések, támadások és gyilkosságok sújtanak, és 2018-ban hetente átlagosan több mint három föld- és környezetvédőt gyilkoltak meg, akik közül csak az Amazonas régiójában több mint 300 ember vesztette életét az erőforrásokkal és a földhasználattal kapcsolatos konfliktusokban (22); |
| --- | --- |

K.

mivel a világ erdeinek irtása, pusztulása és átalakulása súlyosbítja az őslakos népeket és a helyi közösségeket fenyegető veszélyeket, akiket az erdők, földek és környezetük védelmére irányuló erőfeszítéseik nyomán emberi jogi jogsértések, támadások és gyilkosságok sújtanak, és 2018-ban hetente átlagosan több mint három föld- és környezetvédőt gyilkoltak meg, akik közül csak az Amazonas régiójában több mint 300 ember vesztette életét az erőforrásokkal és a földhasználattal kapcsolatos konfliktusokban (22);

| L. | mivel az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség világszerte bekövetkező csökkenése, valamint a természetes ökoszisztémák, köztük az erdők pusztítása és átalakítása súlyos hatással van a vadon élő állatok élőhelyeire, és a vadon élő állatok, az emberek és a háziasított állatok közötti fokozott érintkezéshez vezet, ami növeli a vadon élő állatoktól eredő újabb járványok és pandémiák kitörésének kockázatát; mivel a FAO megerősíti, hogy az újonnan megjelenő fertőző betegségek számának növekedése egybeesik a trópusi erdőirtás fokozott ütemével, ami különösen az olajpálma vagy a szójabab ültetésével függ össze (23); mivel az újonnan megjelenő fertőző betegségek több mint kétharmada állatoktól származik, amelyek túlnyomó többsége vadon élő állat; mivel a biológiai sokféleség és a jól működő ökoszisztémák védelme és helyreállítása ezért kulcsfontosságú a társadalmak ellenállóképességének fokozásához és a jövőbeni betegségek megjelenésének és terjedésének megelőzéséhez; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség világszerte bekövetkező csökkenése, valamint a természetes ökoszisztémák, köztük az erdők pusztítása és átalakítása súlyos hatással van a vadon élő állatok élőhelyeire, és a vadon élő állatok, az emberek és a háziasított állatok közötti fokozott érintkezéshez vezet, ami növeli a vadon élő állatoktól eredő újabb járványok és pandémiák kitörésének kockázatát; mivel a FAO megerősíti, hogy az újonnan megjelenő fertőző betegségek számának növekedése egybeesik a trópusi erdőirtás fokozott ütemével, ami különösen az olajpálma vagy a szójabab ültetésével függ össze (23); mivel az újonnan megjelenő fertőző betegségek több mint kétharmada állatoktól származik, amelyek túlnyomó többsége vadon élő állat; mivel a biológiai sokféleség és a jól működő ökoszisztémák védelme és helyreállítása ezért kulcsfontosságú a társadalmak ellenállóképességének fokozásához és a jövőbeni betegségek megjelenésének és terjedésének megelőzéséhez;

| M. | mivel a víz értékes erőforrás; mivel a vízkészletek védelmére irányuló jogi keret végrehajtásának hiánya vagy nem megfelelő végrehajtása lehetetlenné teszi a szóban forgó erőforrás használatának ellenőrzését, valamint lehetővé teszi a víz túlzott kivételét, szennyezését és a vízkészletek felvásárlását; mivel ez káros a downstream ökoszisztémákra és a helyi közösségekre; mivel előfordulnak olyan esetek, amikor a vízkészletek felvásárlására az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk termelése miatt kerül sor (24); |
| --- | --- |

M.

mivel a víz értékes erőforrás; mivel a vízkészletek védelmére irányuló jogi keret végrehajtásának hiánya vagy nem megfelelő végrehajtása lehetetlenné teszi a szóban forgó erőforrás használatának ellenőrzését, valamint lehetővé teszi a víz túlzott kivételét, szennyezését és a vízkészletek felvásárlását; mivel ez káros a downstream ökoszisztémákra és a helyi közösségekre; mivel előfordulnak olyan esetek, amikor a vízkészletek felvásárlására az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk termelése miatt kerül sor (24);

| N. | mivel uniós és globális szinten egyaránt fontos eleme az erdőirtás megállítására irányuló átfogó politikai megközelítésnek az erdészeti erőforrásokkal és a megújuló nyersanyagokkal való fenntartható gazdálkodás, valamint az erdőterületek olyan módon és olyan ütemben történő használata, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, megújulási képességét, életképességét és a releváns jelenlegi és jövőbeli ökológiai, gazdasági és társadalmi funkcióinak helyi, nemzeti és globális szintű ellátására való képességét, továbbá amely nem okoz kárt más ökoszisztémákban; |
| --- | --- |

N.

mivel uniós és globális szinten egyaránt fontos eleme az erdőirtás megállítására irányuló átfogó politikai megközelítésnek az erdészeti erőforrásokkal és a megújuló nyersanyagokkal való fenntartható gazdálkodás, valamint az erdőterületek olyan módon és olyan ütemben történő használata, amely fenntartja azok biológiai sokféleségét, megújulási képességét, életképességét és a releváns jelenlegi és jövőbeli ökológiai, gazdasági és társadalmi funkcióinak helyi, nemzeti és globális szintű ellátására való képességét, továbbá amely nem okoz kárt más ökoszisztémákban;

| O. | mivel az uniós fogyasztás a becslések szerint legalább 10 %-kal járul hozzá a globális erdőirtáshoz; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós fogyasztás a becslések szerint legalább 10 %-kal járul hozzá a globális erdőirtáshoz;

| P. | mivel fontos a fenntartható étrendek annak révén történő előmozdítása, hogy felhívják a fogyasztók figyelmét a fogyasztási minták hatásaira, és tájékoztatást nyújtsanak az emberi egészség szempontjából jobb és alacsonyabb környezeti lábnyommal rendelkező étrendekről; |
| --- | --- |

P.

mivel fontos a fenntartható étrendek annak révén történő előmozdítása, hogy felhívják a fogyasztók figyelmét a fogyasztási minták hatásaira, és tájékoztatást nyújtsanak az emberi egészség szempontjából jobb és alacsonyabb környezeti lábnyommal rendelkező étrendekről;

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy a globális erdőirtás mintegy 80 %-ára a mezőgazdasági hasznosítású földterületek növelése érdekében kerül sor (25); ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról szóló, 2019. júliusi bizottsági közlemény elismeri, hogy az olyan termékek, mint a pálmaolaj, a hús, a szója, a kakaó, a kukorica, a faanyag és gumi iránti uniós kereslet – feldolgozott termékek vagy szolgáltatások formájában is – jelentős mértékben ösztönzi az erdőirtást, az erdőpusztulást, az ökoszisztéma rombolását és az emberi jogok ehhez kapcsolódó megsértését szerte a világban, és globális szinten a teljes végső fogyasztásra vetített erdőirtás 10 %-át teszi ki (26); megjegyzi továbbá, hogy az egyéb áruk, például a gyapot, a kávé, a cukornád, a repcemag és a mangroveerdőkben tenyésztett garnélarákok uniós fogyasztása szintén hozzájárul a globális erdőirtáshoz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az erdők világszerte történő megőrzése és az erdőpusztulás megelőzése korunk legnagyobb fenntarthatósági kihívásai közé tartozik, amely nélkül a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend, a Párizsi Megállapodás és a zöld megállapodás célkitűzései nem érhetők el; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi politikákkal a világ számos részén nem biztosítható az erdők és az ökoszisztémák fenntartható használata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalommal állapítja meg, hogy a 2002 és 2013 közötti időszakban tapasztalt évi 18,3 millió hektáros csökkenéshez képest a 2014 és 2018 közötti időszakban a fákkal borított terület csökkenése 43 %-kal, évente átlagosan 26,1 millió hektárra nőtt; különösen aggasztónak tartja a természetes erdők pusztulását, mivel az elmúlt három évben (2016, 2017 és 2018) az elérhető adatok az évszázad legnagyobb arányú csökkenését mutatták, és csak az Amazonas brazíliai területén az erdőirtás mértéke 2018 júniusához képest 2019 júniusára 88 %-kal emelkedett; rámutat, hogy a természetes erdők megsemmisülése és pusztulása nem csupán a trópusi területeken zajlik, hanem világszerte, beleértve az Uniót és közvetlen szomszédságát is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a világ erdőterületei az iparosodás előtti becsült szintnek jelenleg csupán 68 %-át teszik ki, hogy 1990 és 2015 között a földterületek megtisztítása és a fakitermelés következtében 290 millió hektárral csökkent az erdővel borított terület, valamint hogy az érintetlen erdők területe (azok az 500 km2-nél nagyobb területek, ahol a műholdak nem találják nyomát emberi tevékenységeknek) 2000 és 2013 között mintegy 7 %-kal csökkent (27); |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi továbbá, hogy az élőhelyek megváltoztatása és elpusztítása, amely a természetes erdőterületeket is fenyegeti, világszerte súlyos következményekkel jár az emberi és állati egészségre, valamint a biológiai sokféleségre nézve, különös tekintettel a zoonózisok megnövekedett előfordulására (ami az elmúlt 30 évben 50 járványt okozott), melynek legfrissebb példája a Covid19-világjárvány; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a tragikus Covid19-járványt követően a kutatások továbbra is megerősítik a zoonótikus betegségek és az erdőirtás, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése közötti aggasztó kapcsolatot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a természetes erdők pótolhatatlanok, és hogy a természetes erdők elvesztése nem ellensúlyozható egy új erdőkön alapuló megközelítéssel; megjegyzi, hogy az erdőirtás és az erdőpusztulás megállítása a meglévő erdők védelmére, a fenntartható helyreállításra, az erdőtelepítésre és újraerdősítésre irányuló, olyan módon végzett tevékenységekkel együtt, amelyek maximalizálják az erdők szén-dioxid-tárolásra és a biológiai sokféleség védelmére való képességét, megélhetést biztosíthat, növelheti a helyi közösségek jövedelmét és gazdasági fejlődési lehetőségeket kínálhat; hangsúlyozza e célból az agroökológia és a fenntartható mezőgazdasági termelés globális, nemzeti, regionális és helyi szintű előmozdításának, a fenntarthatatlan földhasználati és területgazdálkodási gyakorlatok megelőzésének, a természetes bolygatások kezelésének és az éghajlatváltozás enyhítésének fontosságát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a nagy kiterjedésű erdők segítenek megelőzni a kontinentális régiók elsivatagosodását; javasolja, hogy az erdők – többek között nedvességforrásként való – védelmét komolyan vegyék figyelembe a fejlesztési és kereskedelmi szakpolitikákban; kiemeli, hogy az etióp fennsíkok – a Nílus fő vízforrása – összes csapadékának 40 %-át a Kongó-medence erdeiből felszálló nedvesség biztosítja, valamint hogy az erdőirtás megállítása a régióban a klímamenekült-válság kérdése szempontjából is releváns; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az erdőirtás kiváltó okai túlmutatnak az erdészeti ágazaton, és számos kérdéshez kapcsolódnak, például a földbirtokláshoz, a kormányzás és bűnüldözés gyengeségéhez, az őslakos népek jogainak védelméhez, az éghajlatváltozáshoz, a demokráciához, az emberi jogokhoz és a politikai szabadsághoz, az árucikkek fogyasztási szintjéhez, a takarmányimporttól való nagyfokú függéshez, a mezőgazdasági politikákhoz, valamint a fenntartható és legális forrásból származó és előállított árucikkeket előmozdító és ösztönző közpolitikák hiányához; emlékeztet arra, hogy az őslakos nők és a női mezőgazdasági termelők központi szerepet töltenek be az erdei ökoszisztémák védelmében; felhívja a Bizottságot, hogy egy koherens és jogi kötelező erővel rendelkező szakpolitikai keret révén az ökoszisztémák megőrzésének biztosítása mellett fokozza az erdőirtás holisztikus kezelésére irányuló erőfeszítéseit; úgy véli, hogy az erdészeti oktatás terén a nemek közötti egyenlőség kulcsfontosságú kérdés a fenntartható erdőgazdálkodás szempontjából, amit az uniós politikákban is tükrözni kell; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy az erdőirtás számos országban a megfelelő politikák (például a földhasználat tervezése) hiányának, a tulajdonviszonyok és a földtulajdonhoz fűződő egyéb jogok rendezetlenségének, a nem megfelelő kormányzásnak és bűnüldözésnek, az illegális tevékenységeknek és a fenntartható erdőgazdálkodásba való elégtelen beruházásoknak tudható be; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament 2015 decembere óta 40 kifogást fogadott el genetikailag módosított élelmiszerek és takarmányok importja kapcsán, melyek közül 11 genetikailag módosított szója importjára vonatkozott; emlékeztet, hogy az e behozatalokkal szembeni kifogás egyik oka a termesztésükhöz kapcsolódó erdőirtás volt az olyan országokban, mint Brazília és Argentína, ahol szinte kizárólag genetikailag módosított, növényvédőszerek használatával termesztendő szóját állítanak elő; megjegyzi, hogy egy nemrégiben uniós kutatók által készített, szakértői értékelésen alapuló tudományos tanulmány megállapította, hogy a Brazíliából származó szójaimport miatt az Uniónak a legnagyobb a szén-dioxid-lábnyoma a világon, 13,8 %-kal nagyobb, mint a legnagyobb szójaimportőr Kínáé; megjegyzi, hogy az Unió jelentős szénlábnyomát a szójatermeléshez kapcsolódó erdőirtásból származó kibocsátások részaránya okozza (28); megjegyzi továbbá, hogy a Bizottság szerint a történelem során az Unió – a teljes uniós importhoz kapcsolódó erdőirtások közel feléért felelős – szója révén járult hozzá a legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és az ahhoz kapcsolódó kibocsátásokhoz (29); |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a GMO-k termesztése az erdőirtás egyik fő mozgatórugója, különösen Brazíliában és Argentínában, és úgy véli, hogy véget kell vetni a GMO-k Unióba történő behozatalának; emlékeztet arra, hogy az olcsó, géntechnológiával módosított takarmányok iránti kereslet növekedése – különösen a géntechnológiával módosított szójabab behozatala – révén még az Unión belüli húsfogyasztás is hozzájárul az Unión kívüli erdőirtáshoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy az eredetileg élelmiszerek és takarmányok előállításához használt legelők és mezőgazdasági földterületek biomassza-üzemanyagok előállítására történő átalakítása (a földhasználat közvetett változása) negatív hatással lehet az erdőkre is; |
| --- | --- |

13.

Harmadik fél általi önkéntes tanúsítás és címkék

| 14. | üdvözli, hogy a vállalkozások egyre inkább tisztában vannak a globális erdőirtás, az erdőpusztulás és az ökoszisztéma pusztulásának problémájával, a vállalati fellépés és a kapcsolódó kötelezettségvállalások szükségességével, valamint hogy egyre nagyobb igény mutatkozik a fenntartható ellátási láncokra vonatkozó átlátható, következetes, egységes, megbízható és érvényesíthető követelményekre, ideértve az erdőkre kockázatot jelentő áruk iránti kereslet csökkenését is; megjegyzi, hogy egyes piaci szereplők elfogadták az erdőkről szóló, 2014. évi New York-i nyilatkozatot, és lépéseket tettek az erdőirtás kezelése érdekében, de sajnálatos módon ezek gyakran nem elég ambiciózusak, csak az ellátási lánc egyes részeire terjednek ki, és nem úgy tervezték őket, hogy az erdőirtás számos, egymással összefüggő mozgatórugóját kezeljék (30), ezért nem tesznek eleget a fenntarthatósággal kapcsolatos állításaiknak és a bejelentett kötelezettségvállalásoknak; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a vállalatok erdőirtás elleni önkéntes kötelezettségvállalásai eddig nem voltak elegendőek a globális erdőirtás megállításához; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat arra, hogy a harmadik felek tanúsítási rendszerei fontos szerepet játszottak abban, hogy a vállalkozások és a civil társadalom közös értelmezést alakítsanak ki az erdőirtás problémájával kapcsolatban; megjegyzi azonban, hogy míg a harmadik felek önkéntes tanúsítási rendszerei hozzájárultak a bevált gyakorlatok kialakításához, ezek a rendszerek önmagukban nem képesek megállítani és visszafordítani a globális erdőirtást és az ökoszisztéma pusztulását, és csak kiegészíthetik a kötelező erejű intézkedéseket; megjegyzi, hogy a harmadik fél általi önkéntes tanúsítás kiegészítő eszköz lehet az erdőirtással kapcsolatos kockázatok értékeléséhez és csökkentéséhez, amennyiben jól meghatározott, mérhető és nagyra törő fenntarthatósági kritériumokon, a tanúsítási és akkreditációs folyamat szilárdságán, a független nyomon követési és megfelelési mechanizmusokon, az ellátási lánc nyomon követésének lehetőségein, valamint az elsődleges erdők és más természetes erdők védelmére és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítására vonatkozó megalapozott követelményeken alapul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a harmadik fél általi tanúsítás és címkézés önmagában nem hatékony az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk és termékek uniós belső piacra való belépésének megakadályozásában; ezért hangsúlyozza, hogy a harmadik fél általi tanúsítás csak kiegészítheti, de nem helyettesítheti a piaci szereplők alapos, kötelező átvilágítási eljárásait, amelyek az EUMSZ 191. cikkében foglalt „szennyező fizet” elvvel összhangban a társadalmi és környezeti felelősségüket is biztosítják; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggályosnak tartja, hogy a meglévő számos tanúsítási rendszer és címke összezavarja a fogyasztókat és csökkenti esélyeiket a megalapozott döntésre; e tekintetben hangsúlyozza, hogy fontolóra kell venni a tájékoztatási kötelezettség harmonizálását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli, hogy a kizárólag a fogyasztói döntéstől függő szakpolitikai intézkedések indokolatlanul a fogyasztókra hárítják az erdőirtásmentes termékek vásárlásának felelősségét, ami nem eléggé hatékony a fenntarthatóbb termelés általános érvényesítéséhez; úgy véli, hogy az erdőirtástól mentes termékekre vonatkozó fogyasztói tájékoztatás hatékony eszköz lehet az átvilágításra vonatkozó jogi keret kiegészítésére és a téma keresleti oldalának kezelésére; sürgeti a Bizottságot, hogy az erdőirtásmentes ellátási láncok biztosítására irányuló átfogó fellépések és kezdeményezések részeként még inkább építse be az erdőirtással kapcsolatos szempontokat az uniós ökocímkébe, a zöld közbeszerzésbe és a körforgásos gazdasággal összefüggő egyéb kezdeményezésekbe; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy foglalja bele a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvbe (31) a környezetbarát jellegre utaló kijelentésekre vonatkozó kritériumok tekintetében az erdőirtás és az ökoszisztéma pusztulásának kockázatát, valamint hogy hozzon létre egy uniós előzetes jóváhagyási rendszert a környezetbarát jellegre utaló kijelentések használatának engedélyezéséhez; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy nincsenek érvényben olyan előírások, amelyek megtiltják az erdőirtáshoz hozzájáruló termékek uniós piacon való forgalomba hozatalát; megjegyzi, hogy még a származási ország jogával összhangban, jogszerűen kitermelt faanyag is hozzájárulhat az erdőirtáshoz, és továbbra is szabadon bejuthat az uniós piacra; megjegyzi, hogy ezért az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő számos áru fogyasztói számára az Unióban nem áll rendelkezésére arra vonatkozó garancia, hogy ezek a termékek nem járultak hozzá az erdőirtáshoz, és ennek következtében a fogyasztók önhibájukon kívül, akaratlanul és tudtukon kívül ösztönzik az erdőirtást; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a tanúsítási rendszerek alapjául szolgáló, arra vonatkozó kritériumok, hogy mi minősül „erdőirtásmentes” árucikknek vagy terméknek, nem mindig bizonyultak kellően átfogónak, mivel bizonyos esetekben csupán a termék egyes releváns összetevőire, életciklusának bizonyos részeire terjedtek ki, vagy az „erdőirtásmentesség” fogalmának nem megfelelő meghatározását alkalmazták, ami a vállalatok általi címkézési arbitrázshoz és általában véve a tanúsítási törekvések gyengüléséhez vezethet; |
| --- | --- |

20.

Az átvilágítással kapcsolatos kötelező szabályok

| 21. | e tekintetben üdvözli számos vállalat arra irányuló felhívását, hogy az erdőkre kockázatot jelentő áruk ellátási láncában vezessenek be a kötelező átvilágításra vonatkozó uniós szabályokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására, valamint a Bizottsághoz intézett azon kérésére, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatot egy kellő gondosságon alapuló uniós jogi keretre az uniós piacon forgalomba hozott termékek fenntartható és erdőirtástól mentes ellátási láncának biztosítása érdekében, különös figyelmet fordítva az importált erdőirtás fő mozgatórugóinak kezelésére és ehelyett az olyan import ösztönzésére, amely nem okoz erdőirtást külföldön, figyelembe véve az áruexport gazdasági jelentőségét a fejlődő országok, különösen a kistermelők számára, és figyelembe véve az összes érdekelt fél, különösen a kkv-k visszajelzéseit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy az erdőirtásról szóló, 2008. évi közleményében a Bizottság azt a célt tűzte ki, hogy legkésőbb 2030-ra megállítsák a Föld erdővel borított területeinek visszaszorulását, és 2020-ra a jelenlegi szinthez képest legalább 50 %-kal csökkentsék a bruttó trópusi erdőirtást, és arra figyelmeztet, hogy a második célkitűzés szinte biztosan nem érhető el; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a Bizottság szándékát, hogy fellépjen a globális erdőirtással és az erdőpusztulással szemben, azonban ambiciózusabb szakpolitikai megközelítést kér; felhívja a Bizottságot, hogy hatásvizsgálat kíséretében terjesszen elő javaslatot egy olyan uniós jogi keretre, amely az átvilágításra, a jelentéstételre, a közzétételre és a harmadik felek részvételére vonatkozó kötelező követelményeken, valamint az erdőkre és az ökoszisztémákra kockázatot jelentő árukat és az ezen árukból származó termékeket az uniós piacon első alkalommal forgalomba hozó valamennyi vállalat felelősségén és a kötelezettségszegések esetén alkalmazandó szankciókon, továbbá az igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz való hozzáférésen alapul; a fenntartható és erdőirtástól mentes értékláncok biztosítása érdekében az uniós piacon működő kereskedők számára nyomonkövethetőségi kötelezettségeket kell előírni, különösen az áruk és az azokból származó termékek származásának az uniós belső piacon való forgalomba hozataluk pillanatában történő azonosítása tekintetében, az ezen állásfoglalás mellékletében meghatározottak szerint; hangsúlyozza, hogy ugyanezt a jogi keretet kell alkalmazni minden olyan, az Unióban működési engedéllyel rendelkező pénzügyi intézményre is, amely pénzt biztosít az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk és származtatott termékek betakarításával, kitermelésével, előállításával, feldolgozásával vagy kereskedelmével foglalkozó vállalatoknak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az Uniónak biztosítania kell, hogy csak olyan globális ellátási láncokat és pénzmozgásokat támogasson, amelyek fenntarthatók és erdőirtástól mentesek, és amelyek nem vezetnek az emberi jogok megsértéséhez; meggyőződéssel állítja, hogy egy nagy piacon – például az uniós piacon – bevezetett kötelező fenntarthatósági szabályok lehetőséget kínálnak arra, hogy a globális termelési gyakorlatokat a fenntarthatóbbak felé tereljék; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rámutat, hogy az említett uniós jogi keret hatálya alá tartozó, erdőkre és ökoszisztémára kockázatot jelentő árukat olyan objektív, átlátható és tudományosan megalapozott megfontolások alapján kell meghatározni, amelyek figyelembe veszik, hogy ezekhez az árukhoz az erdők és a nagy szénkészletet felhalmozó és gazdag biodiverzitású ökoszisztémák megsemmisülése és pusztulása társulhat, és amelyek tekintettel vannak az őshonos népek jogaira és általában az emberi jogokra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy ennek az uniós jogi keretnek nem csak az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk és azokból származó termékek betakarításának, kitermelésének, gyártásának és feldolgozásának jogszerűségét kell garantálnia a származási országban, hanem betakarításuk, előállításuk, kitermelésük és feldolgozásuk jogszerűségét is; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy számos tanulmány (32) szerint az erdőirtással összefüggő termékek uniós belső piacra kerülésének megelőzésére irányuló jogi keret nem lesz hatással az Unióban eladott és a szóban forgó állásfoglalás mellékletében szereplő áruk mennyiségére és árára, és az ezen jogi előírások végrehajtása kapcsán a piaci szereplőkre háruló terhek minimálisak lesznek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a nem kormányzati szervezetek, környezetvédelmi aktivisták, iparági szövetségek és visszaélést bejelentő személyek hozzájárulását az erdőirtáshoz, a biológiai sokféleség csökkenéséhez és az üvegházhatású gázok kibocsátásának növekedéséhez vezető illegális fakitermelés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy ezt az uniós jogi keretet ki kellene terjeszteni az erdőkön kívüli – nevezetesen a tengeri és tengerparti, ártéri, tőzeglápi és szavannás –, nagy szénkészletet felhalmozó és gazdag biodiverzitású ökoszisztémákra is annak érdekében, hogy a nyomás ne tevődjön át ezekre a tájakra; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy ezeket a kötelezettségeket a méretétől és székhelyétől függetlenül minden olyan vállalatra alkalmazni kellene, amely az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatos árukat (a továbbiakban: FERC) hoz forgalomba az uniós piacon, amint a gondos értékelés megállapítja, hogy működőképes és valamennyi piaci szereplőre, köztük a kkv-kra is alkalmazandó; bár elismeri, hogy a piaci szereplők kockázatértékelését követő intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük az adott áruhoz kapcsolódó kockázatok szintjével, úgy véli, hogy a töredezett végfelhasználói piacon a kisebb és nagyobb vállalatok bevonása kulcsfontosságú mind a jelentős hatás, mind a fogyasztói bizalom biztosításához; hangsúlyozza, hogy a szabályozási keret nem háríthat indokolatlan terheket a kis és közepes méretű gyártókra (a kistermelőket is beleértve), illetve a felkészültség hiánya miatt nem akadályozhatja meg piacra jutásukat és a nemzetközi kereskedelemben való részvételüket; hangsúlyozza ezért, hogy uniós szinten összehangolt támogatási mechanizmusra van szükség a kkv-k számára annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k megértsék, felkészüljenek és képesek legyenek a környezetvédelmi és emberi jogi követelményeknek megfelelő termelésre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az uniós vállalkozások közül sok az élelmiszer-ellátási láncban működő kkv, ezért olyan, a kkv-k számára kedvező végrehajtást szorgalmaz, amely az adminisztratív terheket az elkerülhetetlen minimumra korlátozza; úgy véli, hogy a vállalkozások számára korai előrejelző rendszert kell létrehozni, amely figyelmezteti őket, valahányszor olyan régiókból hoznak be terméket, ahol erdőirtás folyhat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy az uniós szintű kötelező átvilágítási követelmények előnyöket biztosítanának a vállalkozások számára azáltal, hogy a különböző nemzeti szintű intézkedések kavalkádjával szemben a versenytársak ugyanazon szabványok betartására kötelezésével egyenlő versenyfeltételeket teremtenének és jogbiztonságot nyújtanának; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet a Bizottság Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatósága által megrendelt, az átvilágítási követelményekről szóló tanulmánynak az ellátási lánc egészét vizsgálva feltárt eredményeire, amelyek azt mutatják, hogy a vállalkozói válaszadók többsége egyetért abban, hogy a kötelező átvilágítás pozitív hatást gyakorolna az emberi jogokra és a környezetre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció és az új technológiai eszközök magukban hordozzák annak lehetőségét, hogy eddig nem alkalmazott megoldásokat biztosítsanak a vállalatoknak az emberi jogi és környezetvédelmi hatások azonosításhoz, megelőzéséhez, mérsékléséhez, valamint az azokkal kapcsolatos elszámoltathatósághoz; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy az erdőket veszélyeztető árukról szóló jövőbeli jogi keretnek a FLEGT cselekvési tervből, az uniós fa- és fatermékpiaci rendeletből, az Európai parlament és a Tanács (EU) 2017/821 rendeletéből (33) (a konfliktusövezetekből származó ásványokról szóló rendelet), az Európai parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelvéből (34) (a nem pénzügyi jelentéstételről szóló irányelv), a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló jogszabályokból és az ellátási láncok szabályozására irányuló egyéb uniós kezdeményezésekből levont tanulságokra kell épülniük; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv folyamatban lévő felülvizsgálatát, és felkéri a Bizottságot, hogy fejlessze a nem pénzügyi információk nyilvánosságra hozatalának minőségét és hatókörét, különösen a pénzintézetek környezetvédelmi jelentéstétele szempontjából, valamint hogy mozdítsa elő az erdők szempontjából releváns megfontolásoknak a vállalati társadalmi felelősségvállalásba történő integrációját; |
| --- | --- |

37.

Az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet és a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásai

| 38. | meggyőződése, hogy az uniós fakitermelési rendelet, és különösen annak átvilágítási követelményei jó mintát kínálnak, amelyre az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keret épülhet, azonban az uniós fakitermelési rendelet végrehajtásának és érvényesítésének elmaradása, illetve a hatálya alá tartozó termékek szűk köre azt jelenti, hogy még nem nőtt fel a jogszabály szelleméhez és szándékához; úgy véli ezért, hogy az uniós fakitermelési rendeletből le lehet vonni a tanulságokat az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keret jobb végrehajtásához és érvényesítéséhez; emlékeztet arra, hogy az erdészeti termékek kitermelésének és kereskedelmének jogszerűsége jelenleg az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet hatálya alá tartozik, ezért hangsúlyozza, hogy a jövőbeli uniós jogi keretben el kell kerülni a kettős szabályozást, és harmonizálni kell az erdészeti termékek legális és illegális kitermelését és kereskedelmét szabályozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet hatálya alá tartozó árukat az EU által irányított globális erdőirtás megállítását és visszafordítását célzó uniós jogi keretre irányuló javaslat hatálya alá vonja, figyelembe véve az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet közelgő célravezetőségi vizsgálatát, és biztosítva a FLEGT cselekvési terv célkitűzéseinek megvalósítását; ennek során a Bizottságnak értékelnie kell a jelenlegi önkéntes partnerségi megállapodásokra gyakorolt lehetséges hatásokat is. Az Unió fakitermelő partnerországait szorosan be kell vonni ebbe a kötelezettségvállalásba; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli, hogy az uniós FLEGT cselekvési terv és az önkéntes partnerségi megállapodások keretében a harmadik országokkal folytatott együttműködés jó eredményeket hozott az illegális fakitermelés kínálati oldali kihívásainak kezelése terén, és hangsúlyozza, hogy ezt a munkát fokozni kell különösen a nyomon követés, az ellenőrzés és a kontroll, valamint a kapacitásépítési lehetőségek tekintetében is; hangsúlyozza, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások rendkívül hatékony keretet biztosítanak ahhoz, hogy jó partnerség alakuljon ki ezekkel az országokkal, és hogy támogatni kell az új önkéntes partnerségi megállapodások létrehozását további partnerekkel; felhívja az EU-t, hogy növelje a FLEGT finanszírozását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a 2018 és 2022 közötti időszakra szóló uniós FLEGT munkaterv teljes körű végrehajtását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli a FLEGT-rendelet és az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet Bizottság általi, közelgő célravezetőségi vizsgálatát, amely lehetőséget kínálhat arra, hogy megerősítsék végrehajtásukat, tovább javítsák érvényesítésüket és kiterjesszék a hatályukat, hogy pl. a nyomtatott termékekre és a fatermékekre, a konfliktusövezetből származó fára is vonatkozzanak, és hogy erősödjön a civil társadalom szerepe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megismétli azon kérését, hogy meg kell erősíteni a behozott faanyagok és fatermékek ellenőrzését az uniós határokon annak biztosítása érdekében, hogy a behozott termékek valóban megfeleljenek az Unióba való behozatal kritériumainak; kéri az Uniós Vámkódex időben történő és hatékony végrehajtását, valamint a nemzeti vámhatóságok kapacitásainak megerősítését az Uniós Vámkódex jobb harmonizációja és végrehajtása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vámellenőrzésekre egy közvetlen egységes vámellenőrzési mechanizmus keretében Unió-szerte ugyanazon szabályok szerint, a tagállamokkal egyeztetve és a szubszidiaritás elvével teljes összhangban kerüljön sor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy az erdőkre vagy az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk fő termelő országaival kötött kereskedelmi alapú partnerségi megállapodások hasznosak lehetnek az erdőirtás kínálati oldali mozgatórugóinak kezelésében, megjegyzi, hogy az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás modellje az egyik lehetőség; |
| --- | --- |

44.

| 45. | a javaslatnak jogbiztonságot kell garantálnia valamennyi érdekelt fél számára a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásaira és az engedélyezés jelenlegi alkalmazására vonatkozó új uniós szintű intézkedésekkel és kerettel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa az EU-ba irányuló, erdőirtástól mentes kivitelbe való beruházáshoz fűződő érdeket; ösztönzi a Bizottságot, hogy az erdőirtás kínálati oldali mozgatórugóinak kezelése érdekében kössön kereskedelmi alapú partnerségi megállapodásokat a mezőgazdasági nyersanyagok jelentős termelő országaival; |
| --- | --- |

45.

Kereskedelmi és nemzetközi együttműködés

| 46. | hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a kereskedelem- és a beruházáspolitikát e globális erdőirtási kihívás hatékonyabb kezelése érdekében, valamint azáltal, hogy globális szinten egyenlő versenyfeltételeket alakítanak ki, és figyelembe veszik a kereskedelmi megállapodások, valamint a globális biológiai sokféleség és az erdei ökoszisztémák közötti összefüggést; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megismétli, hogy az EU kereskedelem- és beruházáspolitikájának, valamint a Mercosurral kötendő kereskedelmi megállapodásnak kötelező erejű és érvényesíthető fenntartható fejlődési fejezeteket kell tartalmaznia, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, különösen a Párizsi Megállapodást és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendet, megfelelnek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályainak és tiszteletben tartják az emberi jogokat; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden jövőbeli kereskedelmi megállapodás tartalmazzon az erdők irtásának és pusztításának, illetve az ökoszisztéma károsításának és pusztításának megelőzésére vonatkozó kötelező erejű és érvényesíthető rendelkezéseket, az illegális fakitermeléssel kapcsolatos korrupcióellenes rendelkezéseket is beleértve; |
| --- | --- |

47.

| 48. | javasolja, hogy az európai zöld megállapodásról szóló közleményben kiemelt „ne árts” elvvel összefüggésben a Bizottság jobban és rendszeresen értékelje a meglévő kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak az erdőirtásra, az erdők és az ökoszisztémák pusztulására, a nagyarányú földszerzésre és az emberi jogokra gyakorolt hatását, és biztosítsa, hogy az erdők és az ökoszisztémák védelmére, a biológiai sokféleségre, a nagyarányú földszerzés megszüntetésére és a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó ambiciózusabb, kötelező erejű és végrehajtható rendelkezések szerepeljenek valamennyi szabadkereskedelmi és beruházási megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a figyelmet arra, hogy az árdömping elkerülése és a fa fenntartható felhasználásának biztosítása, a dömpingárakon alapuló kétoldalú megállapodások elterjedésének megakadályozása, valamint a további fakitermelés elkerülése érdekében megoldási lehetőségeket kell keresni, többek között egy közös faárverési rendszer létrehozását, amely lehetővé teszi annak nyomon követését, hogy az anyag honnan származik, és figyelembe veszi az éghajlattal, a biológiai sokféleséggel és az emberi jogokkal kapcsolatos megfontolásokat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | úgy véli, hogy a kereskedelem és a nemzetközi együttműködés fontos eszköze a magasabb szintű fenntarthatósági normák megszilárdításának, különösen az erdőkhöz és a származtatott értékláncokhoz kapcsolódó ágazatok tekintetében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy technikai segítségnyújtás, információcsere és a bevált gyakorlatok cseréje révén erősítsék meg a harmadik országokkal folytatott együttműködést az erdők védelme, megőrzése és fenntartható hasznosítása terén, különös tekintettel a szervezett bűnözés és az erdőirtáshoz kapcsolódó áruk közötti kapcsolatra, továbbá mozdítsák elő és könnyítsék meg a harmadik országokkal folytatott tudományos és egyetemi együttműködést, valamint a biológiai sokféleséggel, a „zöld vállalkozásokkal” és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos ismeretek és innováció előmozdítását célzó kutatási programokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék az intézkedéseknek az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk előállításától függő, legkevésbé fejlett országok (LDC-országok) foglalkoztatására és növekedésére gyakorolt hatásait; felhívja az EU-t, hogy támogassa a harmadik országok kormányait és civil társadalmát az erdőirtás elleni küzdelemben, és működjön együtt velük, különösen a GSP+ rendszeren keresztül; felszólítja a Bizottságot annak értékelésére, hogy ki kell-e dolgozni egy új, kereskedelemösztönző támogatási eszközt a kereskedelem megkönnyítése érdekében, az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk előállításával kapcsolatos kockázatok csökkentésével összefüggésben; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri a Bizottságot, hogy az elfogadandó intézkedések átfogó és differenciált megközelítést alkalmazzanak az erdőirtás tekintetében, figyelembe véve annak számos dimenzióját, valamint a fenntartható vállalkozások létrehozásával és az illegális gazdaságok elleni küzdelemmel való kapcsolatát; e célból párbeszédre szólít fel a harmadik országokkal annak érdekében, hogy eseti alapon vizsgálják meg az erdővel borított területek csökkenésének fő okait és a végrehajtandó intézkedések relevanciáját; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő közbeszerzési rendelkezéseknek figyelembe kell venniük a szociális, a környezetvédelmi és a felelős üzleti magatartásra vonatkozó kritériumokat a szerződések odaítélésekor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kitart amellett, hogy az uniós szintű kötelező előírásokat ki kell egészíteni kibővített és megerősített globális együttműködéssel, valamint fokozott globális környezetvédelmi irányítással és a harmadik országokkal technikai segítségnyújtás révén folytatott együttműködéssel, továbbá az erdők védelmével, megőrzésével és fenntartható hasznosításával kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjével, különös figyelmet fordítva a magánszféra által végrehajtott fenntarthatósági kezdeményezésekre; a kulcsfontosságú nemzetközi fórumokon – többek között a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetben (OECD) – az erdőirtás és az erdőpusztulás megállítására, az erdők helyreállítására, valamint azon fordított hatás elkerülésére irányuló erőfeszítések fokozása révén, hogy az erdőirtásban érintett, nem kívánatos ellátási láncokat a világ más régióiba irányítsák át; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kereskedelem és a nemzetközi együttműködés révén ösztönözzék az erdészeti ágazatok és értékláncaik magasabb szintű fenntarthatósági normáinak megszilárdításához szükséges beruházásokat, előmozdítva a harmadik országokban is a körforgásos biogazdaságot, a zöld turizmust, a megújuló energiát, az intelligens mezőgazdaságot és más releváns területeket; |
| --- | --- |

54.

| 55. | a javaslatnak jogbiztonságot kell garantálnia valamennyi érdekelt fél számára a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásaira és az engedélyezés jelenlegi alkalmazására vonatkozó új uniós szintű intézkedésekkel és kerettel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa az EU-ba irányuló, erdőirtástól mentes kivitelbe való beruházáshoz fűződő érdeket; ösztönzi a Bizottságot, hogy az erdőirtás kínálati oldali mozgatórugóinak kezelése érdekében kössön kereskedelmi alapú partnerségi megállapodásokat a mezőgazdasági nyersanyagok jelentős termelő országaival; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy fontos lenne biztosítani, hogy az erdőirtás szerepeljen a nemzeti szintű szakpolitikai párbeszédekben, valamint segítséget nyújtani a partnerországoknak az erdészettel és a fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos nemzeti keretrendszerek kialakításához és végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy ezeknek a nemzeti keretrendszereknek egyaránt tükrözniük kell a belföldi igényeket és a globális kötelezettségvállalásokat; hangsúlyozza, hogy a kisgazdálkodókat megcélzó ösztönző mechanizmusokra van szükség a fenntartható erdőgazdálkodás és mezőgazdaság által biztosított ökoszisztéma és termékek fenntartásához és továbbfejlesztéséhez; |
| --- | --- |

56.

| 57. | azon a véleményen van, hogy az Unió belső piacán belüli határozott fellépésnek együtt kell járnia a nemzetközi szintű határozott fellépéssel; a nemzeti indikatív programoknak ezért az Unió külső tevékenysége keretében rendelkezéseket kell integrálnia a FERC-árukat az Unió belső piacán forgalomba hozó piaci szereplőkkel dolgozó harmadik országbeli vállalatok és kistermelők segítése érdekében, a tevékenységek erdők és ökoszisztémák pusztítása nélküli elvégzése céljából; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az ezen állásfoglalás mellékletében javasolt rendeletet a mezőgazdasági árucikkek fő termelő országaival kötött kereskedelmi alapú partnerségi megállapodásoknak kellene kísérniük, az erdőirtás kínálati oldali mozgatórugóinak kezelése érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | javasolja, hogy a nemzeti indikatív programokról (NIP) harmadik országokkal folytatott tárgyalások során a Bizottság kezelje prioritásként a harmadik országok olyan társaságainak és kisgazdálkodóinak támogatását, amelyek/akik együttműködnek a FERC-termékeket az uniós belső piacon forgalomba hozó piaci szereplőkkel olyan tevékenységek végrehajtása érdekében, amelyek nem ártanak az erdőknek, az ökoszisztémáknak és az emberi jogoknak; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rámutat, hogy az erdőirtással kapcsolatos uniós jogi keret megerősítése jelentős hatást gyakorolhat a földterületek árára a harmadik országokban, és hogy a spekuláció megelőzése érdekében a határidő nem tehető az ezen állásfoglalás mellékletében részletezett javaslat Bizottság általi közzététele utáni időpontra; |
| --- | --- |

60.

Erdőirtás és emberi jogok

| 61. | kiemeli, hogy a szabályozási keret bizonyos területhasználatok legalizálása érdekében történő módosítása, valamint a földbirtoklási jogok módosítása nem teszi semlegesíti az emberi jogokra és a környezetre a szóban forgó módosítás végrehajtása által gyakorolt negatív hatást; hangsúlyozza ezért, hogy az átvilágítási kritériumoknak a fellépés jogszerűségén felül egyéb összetevőket is magukban kell foglalniuk; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megjegyzi, hogy az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk önmagukban nem, csak a közvetlen erdőirtás, az ökoszisztéma pusztulása és a földszerzés, valamint az erdőket és egyéb ökoszisztémákat esetlegesen érintő vízkészlet-felvásárlások révén járnak negatív hatással a helyi közösségekre; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy a helyi közösségek, őshonos népek, a földterületek védői és a környezetvédők gyakran állnak az ökoszisztémák megőrzéséért folyó küzdelem frontvonalában; megjegyzi, hogy egyes régiókban a földek és erőforrások használatával kapcsolatos konfliktusok jelentik az őslakos népek elleni erőszak fő okát (35), és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az erdők és más értékes ökoszisztémák pusztulása és pusztítása gyakran együtt jár az emberi jogok megsértésével, vagy abból ered; elítéli a környezet védelmét célzó tevékenységekben való részvétel miatti felelősségre vonás, zaklatás és üldöztetés minden formáját; sürgeti ezért, hogy a jövőbeli uniós keretbe építsék be az emberi jogok védelmét, különös tekintettel a birtokjogi viszonyokra, a földhasználati és munkajogra, valamint az őshonos népek és a helyi közösségek jogaira; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a valamennyi érdekelt fél (beleértve a civil társadalmat, az őshonos népeket és a helyi közösségeket) hatékony és érdemi részvételével zajló jogi reformfolyamatokat a termelő országokban; kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy a következő ENSZ-közgyűlésen támogassák az egészséges környezethez való jog globális elismerését; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre uniós szintű gyorsreagálási mechanizmust a környezet. és erdővédők támogatására az Unióban és világszerte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a vállalati emberi jogi és környezeti ártalmak áldozatai számára az igazságszolgáltatáshoz és a jogorvoslathoz való hozzáférés hatékony biztosításának is az ilyen jogi keret részét kell képeznie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy az erdőirtást okozó árukra vonatkozó uniós jogi keret létrehozása mellett az Uniónak határozottabban kell foglalkoznia az emberi jogok érvényesítésével, a környezetvédelmi felelősséggel és a jogállamisággal, mint az érintett országokkal és más fontosabb importáló országokkal kapcsolatos horizontális kérdésekkel; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy e jogi keretet az EU által az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok vonatkozásában tett nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban kell kialakítani, és figyelembe kell venni a Cotonoui Megállapodást követő új megállapodás célkitűzéseinek meghatározásakor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | emlékeztet az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek tiszteletben tartásának fontosságára; támogatja a transznacionális vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységének emberi jogi vonatkozásaira irányuló, kötelező érvényű ENSZ-eszköz létrehozásáról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat, és hangsúlyozza, hogy fontos, hogy az EU proaktívan vegyen részt e folyamatban; |
| --- | --- |

68.

Uniós intézkedések és szakpolitikai koherencia

| 69. | hangsúlyozza, hogy az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk uniós fogyasztása által okozott hatást megfelelően kezelni kell a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a KAP stratégiai terv rendelkezéseinek – beleértve a tagállamok nemzeti stratégiai terveit – minden utókövetési, szabályozási és nem szabályozási fellépésében és intézkedésében; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza a fenntartható étrendek előmozdításának fontosságát azáltal, hogy felhívják a fogyasztók figyelmét az élelmiszerfogyasztási szokások hatásaira, és tájékoztatást nyújtanak az emberi egészség szempontjából jobb és alacsonyabb környezeti lábnyomú étrendekről; szükségesnek tartja olyan hatékony intézkedések beépítését, amelyek célja az agroökológiai gyakorlatok támogatásának növelése és az élelmiszer-pazarlás csökkentése az ellátási lánc egészének mentén; hangsúlyozza az olyan célzott figyelemfelkeltő intézkedések fontosságát, amelyek növelik a fogyasztók érzékenységét és tudatosságát a fogyasztási szokásoknak az erdőkre, a biodiverzitásra és az éghajlatra gyakorolhatását illetően, valamint előmozdítják és támogatják a növényi eredetű termékekre alapozott élelmiszer-választásokat; |
| --- | --- |

70.

| 71. | úgy véli, hogy a harmadik országokból behozott áruk szállításával keletkező szénlábnyom minimalizálása, és a fenntartható helyi termelés és munkahelyteremtés előmozdítása érdekében az Uniónak ösztönöznie kell a helyben beszerzett faanyagok, a fakitermelésből származó termékek és az erdészeti eredetű biomassza felhasználását; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az erdőket és ökoszisztémákat veszélyeztető áruk behozatalától való függőséget a helyben előállított növényi fehérjék, a legeltetéses állattartás, valamint a legális és fenntartható forrásból származó takarmányok használatának előmozdítása révén, nevezetesen a fehérjeforrásokra vonatkozó uniós terv végrehajtása révén; |
| --- | --- |

72.

| 73. | egyetért a nitrogénmegkötő/hüvelyes/fehérjenövények népszerűsítésével a KAP új stratégiai terveiben vetésforgórendszerek, feltételhez kötöttség, ökorendszerek és agrár-környezetvédelmi vidékfejlesztési intézkedések, új ágazati beavatkozások és termeléstől függő támogatások révén, hogy javítani lehessen az Unió fehérjenövény-önellátását, egyúttal hozzájárulva a biológiai sokféleséggel és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával kapcsolatos célkitűzések eléréséhez is; megjegyzi továbbá, hogy az állattartó gazdaságok jövedelmét és jövedelmezőségét össze kell egyeztetni a legeltetéses tartással vagy a gazdaságon belül termesztett takarmánynövényekkel fenntartható termelési szintekkel; szorgalmazza olyan, innovatív termelési rendszerek és módszerek további kutatását és előmozdítását, amelyek csökkenthetik a külső ráfordításokat és költségeket, például a takarmányalapú legeltetési rendszereket, így többek között a vetésforgóban történő legeltetést, még akkor is, ha a termelési mennyiség alacsonyabb lehet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kiemeli a fenntartható biogazdaság fejlesztésének jelentőségét, az ugyanis magas gazdasági értékkel ruházza fel a fenntarthatóan előállított termékeket; |
| --- | --- |

74.

| 75. | hangsúlyozza, hogy az Unió bioenergia-politikájának szigorú szociális és környezetvédelmi kritériumoknak kell megfelelnie; |
| --- | --- |

75.

| 76. | emlékeztet rá, hogy az Unió az erdőirtás kockázatával az uniós fa- és fatermékpiaci rendelet, a FLEGT uniós cselekvési terv, a termelő országokban több érdekelt felet bevonó folyamatokat előmozdító önkéntes partnerségi megállapodások és a megújuló energiáról szóló irányelv (RED II) (36) révén foglalkozik, amelyek számos szabályt tartalmaznak, és értékes alapként szolgálhatnak az erdőirtás és az illegális fakitermelés kockázatának minimalizálásához; megjegyzi, hogy a RED II az uniós fenntarthatósági kritériumok teljesítésére való kötelezettséget a bioüzemanyagokról kiterjeszti a bioenergia minden végfelhasználására, ideértve a fűtést/hűtést és a villamos energiát, ugyanakkor mivel csak a bioenergia-termelésre használt nyersanyagokra vonatkozik, jelenleg nem tudja biztosítani azt, hogy az erdőirtással vagy az ökoszisztémák átalakításával összefüggésben álló áruk bioüzemanyagként való, nem energetikai célú felhasználása ne legyen megengedett; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza, hogy a „Tiszta energia minden európainak” csomagban meghatározott célkitűzések elérésére alkalmazott módszerek nem vezethetnek erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz a világ más részein; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy tudományos ismeretek alapján és az elővigyázatosság elvével összhangban 2021-ig vizsgálja felül az (EU) 2019/807 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez (37) csatolt jelentés vonatkozó szempontjait, és szükség esetén haladéktalanul, de legkésőbb 2023 előtt vizsgálja felül ezt a rendeletet; kéri a Bizottságot, hogy mielőbb, de legkésőbb 2030-ig értékelje újra a szójára vonatkozó adatokat, és fokozatosan szüntesse meg a közvetett földhasználat-változás szempontjából nagy kockázatot jelentő bioüzemanyagokat; |
| --- | --- |

77.

| 78. | úgy véli, hogy a bioüzemanyagok széles körű uniós felhasználását megfelelő fenntarthatósági kritériumoknak kell kísérniük a földhasználat közvetlen és közvetett megváltozásának, többek között az erdőirtásnak az elkerülése érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a jelenlegi kritériumok nem veszik kellőképpen figyelembe a bioüzemanyagok előállításához felhasznált fosszilis nyersanyagokat; ezért kéri a felülvizsgált megújulóenergia-irányelv hatásának nyomon követését és értékelését annak folyamatban lévő végrehajtása során, beleértve a bioenergiára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok hatékonyságát is; megjegyzi, hogy a helyi nyersanyag-ellátási láncok fontos szerepet játszanak a hosszú távú fenntarthatóság elérésében; |
| --- | --- |

78.

| 79. | úgy véli, hogy az ősi és természetes erdőket globális közjavaknak kell tekinteni és védeni kell azokat, továbbá hogy ökoszisztémáikat jogi státusszal kell felruházni; |
| --- | --- |

79.

Kommunikáció és tudatosítás

| 80. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák az erdőirtástól mentes ellátási láncokból származó termékek fogyasztását az Unióban, és folyamatosan értékeljék e termékek uniós fogyasztásának hatásait; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokat az importált árucikkekről és termékekről, valamint azoknak a világ erdeire és a biológiai sokféleséget biztosító ökoszisztémákra gyakorolt hatásáról, továbbá az erdőirtás és az ökoszisztéma-megsemmisülés, valamint az erdőkkel kapcsolatos bűncselekmények társadalmi-gazdasági következményeiről az Unióban és a harmadik országokban; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rámutat, hogy a Bizottságnak meg kellene fontolnia annak lehetőségét, hogy javasolja az őserdők UNESCO örökségi területté minősítését, ezzel segítve az erdőirtás elleni védelmüket, és növelve annak esélyét, hogy a nyilvánosság figyelmét is felkelti az erdők védelmére; amennyiben ez nem megvalósítható, e célok eléréséhez más jogi lehetőségeket kell keresni; |
| --- | --- |

81.

Fogalommeghatározások, erdészeti adatok és nyomon követés

| 82. | megjegyzi, hogy az erdő fogalmának jelenlegi meghatározása, kategorizálása, valamint a fenntartható erdőgazdálkodás által az erdőirtással kapcsolatos egyéb fogalmak és alapelvek, amelyeket az illetékes testületek, például az Egyesült Nemzetek Mezőgazdasági Szervezete (FAO) elfogadtak, tisztán technikai jellegűek és nem tesznek megfelelő különbséget a természetes erdők és az erdőültetvények között, amely utóbbi esetében az erdő gazdasági funkciója jelentősen meghaladja az egyéb funkciókat, és hangsúlyozza, hogy ez a világ erdeinek területére és állapotára vonatkozó adatok torzulását eredményezheti; felhívja az érdekelt feleket, hogy az állásfoglalás-tervezet mellékletében szereplő szövegezésnek megfelelően egységesítsék a terminológia használatát, és hangsúlyozza e pontosítás jelentőségét a kapcsolódó eszközök hatékony felhasználása szempontjából; |
| --- | --- |

82.

| 83. | hangsúlyozza különösen az erdőirtással kapcsolatos áruk előállítása és kereskedelme független nyomon követésének szükségességét; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai horizont programon keresztül fokozza az e kérdésekkel kapcsolatos erőfeszítéseit, és támogassa a termelő országokban folyó független nyomon követést, valamint a bevált gyakorlatok és tanulságok cseréjét ezen országok között az alkalmazott módszerek továbbfejlesztése és az információk granularitásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen szükség van azon mechanizmusok javítására, amelyek elősegítik a belső piacon forgalomba hozott faanyag forrásának vagy származásának azonosítását; |
| --- | --- |

84.

| 85. | megállapítja, hogy az Unióba érkező importra vonatkozó vámadatokhoz való hozzáférés megkönnyítése növelné a globális értékláncok átláthatóságát és elszámoltathatóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre vámügyi partnerséget az Unión belül, egyúttal terjessze ki a vámügyi adatokra vonatkozó követelményeket, azaz az exportőr és a gyártó nevét tegye a vámadatok kötelező elemévé, így növelve a globális értékláncok átláthatóságát és nyomon követhetőségét; |
| --- | --- |

85.

| 86. | megjegyzi, hogy a hatékony végrehajtás érdekében megbízhatóan rendelkezésre kell állniuk és pontosnak kell lenniük azon adatoknak, amelyeket annak vizsgálatára használnak, hogy mikor irtották ki az erdőket az adott területről/alakították át a területet eltérő használat céljából; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felhívja az EU-t, hogy az áruellátási lánc felügyelete érdekében dolgozzon ki további kutatási és nyomonkövetési programokat, mint például a Kopernikusz, az Unió Föld-megfigyelési programja és más nyomonkövetési programok, hogy fel tudja tárni azokat a termékeket, amelyek előállítási szakaszuk során erdőirtást vagy környezetromlást okoztak, és időben figyelmeztetni tudjon rájuk; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Kopernikusz műholdas rendszer fokozott használatát az erdők megfigyelése, valamint az erdőtüzek és az erdőkárok megelőzése terén, ideértve az erdőtüzeknek, az erdőkároknak, az erdőirtásnak és az ökoszisztémák átalakításának nyomon követését és azok okainak azonosítását, az egyes tagállamok illetékes hatóságai számára a hozzáférés megkönnyítését, valamint a nyílt hozzáférésű adatok közvetlen forrásának biztosítását a kkv-k és az induló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

88.

| 89. | üdvözli egy erdőmegfigyelő központ létrehozását, amely adatokat és információkat gyűjt az európai és a globális erdőirtásokról, és kéri, hogy ez a megfigyelőközpont hozzon létre mechanizmust az erdővédők oltalmára; |
| --- | --- |

89.

| 90. | szorgalmazza, hogy hozzanak létre korai figyelmeztető mechanizmusokat annak érdekében, hogy értesítsék a hatóságokat, a vállalatokat – beleértve a harmadik felek rendszereit is – és az ökoszisztéma-átalakítás kockázatának kitett területekről származó áruk fogyasztóit az erdők és a szavannák elvesztéséről és állapotromlásáról, valamint hogy az érintett harmadik országokkal folytatott párbeszéd és adatmegosztás fokozása révén segítsék e kérdések megoldását; |
| --- | --- |

90.

| 91. | felhívja a Bizottságot, hogy állítson fel egy olyan európai adatbázist, ami összegyűjti az EU és harmadik országok közötti, illetve az uniós tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú, folyamatban lévő vagy már lezajlott projekteket, annak érdekében, hogy felmérje a világ erdeire gyakorolt hatásukat; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságokat be kell vonni e projektek megvalósításába; |
| --- | --- |

91.

Erdőgazdálkodás, kutatás és innováció

| 92. | hangsúlyozza, hogy az erdőirtás nyomon követéséhez figyelembe kell venni az erdőalapú ágazat és más ágazatok közötti kapcsolatokat, illetve a digitalizáció és a kutatást és innovációt előmozdító beruházások jelentőségét; |
| --- | --- |

92.

| 93. | megjegyzi, hogy az erdészeti ágazat legalább 500 000 embert foglalkoztat közvetlenül (38) az Unióban és 13 millió embert világszerte (39), és hogy ezek a munkahelyek különösen a vidéki térségekben találhatók; |
| --- | --- |

93.

| 94. | megjegyzi, hogy uniós szinten egyes tagállami szakpolitikák azt tükrözik, hogy az erdőkre és az erdőgazdálkodásra vonatkozó keretrendszerek esetenként széttöredezettek és nem kapcsolódnak egymáshoz, ezért jobb és szorosabb koordinációra van szükség a fenntarthatóság ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

94.

| 95. | szorosabb együttműködésre szólít fel a kormányok, a vállalkozások, a termelők és a civil társadalom között a magánszférabeli projektek támogatását célzó szakpolitikák elfogadása és keretfeltételek kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

95.

| 96. | hangsúlyozza a kutatás és innováció alapvető szerepét a fenntartható erdőgazdálkodás és az erdőalapú ágazat által az erdőirtással kapcsolatos kihívások és az éghajlatváltozás kezeléséhez nyújtott hozzájárulás előmozdításában; |
| --- | --- |

96.

| 97. | nemkívánatos események bekövetkezte esetén kutatáson és tapasztalatcserén keresztül megvalósuló kölcsönös segítségnyújtásra szólít fel olyan, a földrajzi feltételekhez igazított intézkedések meghozatala érdekében, amelyek képesek védelmet nyújtani a nagy kiterjedésű tűzvészek ellen vagy megelőzni a kártevőfertőzéseket; |
| --- | --- |

97.

| 98. | üdvözli az ültetvények éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodását elősegítő intézkedéseket; üdvözli, hogy számos országban már javasolt és alkalmazott gyakorlat az egészséges és a nagy biológiai sokféleséget felvonultató erdőkben a reziliens őshonos fafajok számának növelése; |
| --- | --- |

98.

| 99. | hangsúlyozza az Unión belül és a harmadik országokban a fenntartható erdőgazdálkodással, az ültetvényekkel és az agrárerdészettel, többek között a folyamatos növénytakaróval kapcsolatos képzés fontosságát; úgy véli, hogy ezek alapvető szerepet játszanak a biológiai sokféleség, valamint az erdőtől függő közösségek és az agrárerdészetet folytató mezőgazdasági termelők jövedelmének biztosításában; |
| --- | --- |

99.

| 100. | hangsúlyozza, hogy az oktatás, valamint a szakképzett és jól képzett munkaerő fontos szerepet játszik a fenntartható erdőgazdálkodás sikeres gyakorlati megvalósításában; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az e területen bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése céljából hajtsanak végre megfelelő intézkedéseket és használják ki a meglévő partnerségeket; |
| --- | --- |

100.

| 101. | a globális együttműködés megerősítését szorgalmazza a többfunkciós erdőkkel való gazdálkodás fenntarthatóságának javításával kapcsolatos ismeretek és tapasztalatok jobb megosztása érdekében; |
| --- | --- |

101.

| 102. | felszólítja ezért az Uniót, hogy alakítson ki nemzetközi szövetségeket harmadik országokkal az erdők védelme érdekében, az erdőirtás megszüntetését, az integrált földtervezést, a földbirtoklás átláthatóságát és az erdő mezőgazdasági földterületté való átalakításának megakadályozását célzó, szilárd politikákra törekedve; ezért szorgalmazza, hogy a globális erdővédelmi megállapodások keretében biztosítsák a nemzetközi finanszírozást, az európai kormányokkal és a nemzetközi szereplőkkel szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kéri, hogy világszerte dolgozzanak ki koncepciókat az erdők fenntartható jövőjére vonatkozóan, amelyek összeegyeztetik a gazdasági és környezetvédelmi érdekeket, tekintettel arra, hogy az erdők számos ország számára fontos erőforrást jelentenek, és hogy ezek az országok nem hajlandóak önként lemondani erről az erőforrásról; |
| --- | --- |

103.

| 104. | holisztikusabb megközelítés kialakítását szorgalmazza az Unión belül, amelynek keretében az Unió közvetlen támogatást nyújtana a helyi hatóságoknak az erdősítés és a fenntartható erdészeti gyakorlatok alkalmazása céljára; kéri, hogy az Unió vállaljon nagyobb szerepet a helyi és regionális hatóságok támogatásában a hatályos erdővédelmi jogszabályok érvényesítése terén; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kéri, hogy biztosítsanak erőteljes pénzügyi támogatást és ösztönzőprogramokat a leromlott minőségű és mezőgazdasági termelésre alkalmatlan földterületek újraerdősítését célzó intézkedésekhez. |
| --- | --- |

105.

Finanszírozás

| 106. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egy klíma- és környezetvédelmi szempontból megfelelő többéves pénzügyi keretet; különös figyelmet fordítva az erdőirtáshoz és az ökoszisztéma pusztulásához potenciálisan hozzájáruló, külső fellépésekhez kapcsolódó alapok, valamint egyes kutatási és fejlesztési alapok hatására; kéri a többéves pénzügyi keret és az összes európai költségvetés esetében a zöld megállapodásnak való megfelelés vizsgálatát; |
| --- | --- |

106.

| 107. | úgy véli, hogy az uniós zöld közbeszerzési kritériumok között szerepelnie kellene az erdőirtásra és a kellő gondosság elvének való megfelelésre vonatkozó rendelkezéseknek; a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelv (40) felülvizsgálata során az odaítélési szempontok közé be kell illeszteni a kellő gondosság elvének való megfelelést; |
| --- | --- |

107.

| 108. | sürgeti az összes uniós intézményt és ügynökséget, hogy mutassanak példát magatartásuk, beszerzéseik és keretszerződéseik olyan módon történő módosításával, amely garantálja a „kizárólag erdőirtásmentes” termékek használatát; |
| --- | --- |

108.

| 109. | felszólítja különösen a Bizottságot, hogy tegyen kezdeményezéseket az erdőirtáshoz vezető importált termékek közbeszerzésének betiltására a WTO közbeszerzésről szóló többoldalú megállapodása (GPA) és a 2014/24/EU irányelv keretében; |
| --- | --- |

109.

| 110. | felkéri az Uniót, hogy nyújtson kellő támogatást a meglévő területek védelméhez és a megfelelő módon, újonnan kijelölt védett területek létrehozásához, különösen a legnagyobb fakitermelő országokban; |
| --- | --- |

110.

| 111. | felszólítja az Uniót, hogy a partnerországoknak nyújtott pénzügyi támogatást tegye függővé egy olyan funkcionális rendszer bevezetésétől, amely a fenntartható erdőgazdálkodást elősegítő, kötelező érvényű elméleti eszközök (például erdőgazdálkodási tervek) alkalmazását írja elő; hangsúlyozza, hogy ezek csak akkor működnek, ha kellő szakértelemmel készülnek, és felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki egyértelmű szabályokat azok betartására, és hajtsa is végre azokat; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kéri, hogy az erdészeti ágazat határozottan jelenjen meg a jövendő Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközben (NDICI), és hogy a külső beruházási tervben és a regionális támogatásötvözési eszközökben rejlő összes lehetőséget használják ki a fenntartható erdőgazdálkodásra irányuló magánfinanszírozás mozgósítására; kéri, hogy újak bevezetése helyett erősítsék meg a már létező szabványokat és tanúsítási rendszereket, és hangsúlyozza, hogy e szabványok és tanúsítási rendszerek esetében írják elő a WTO szabályainak való megfelelést; |
| --- | --- |

112.

| 113. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az erdőtől függő közösségek és az őslakos népek szokásjogon alapuló földtulajdon- és földhasználati jogainak tényleges elismerését és tiszteletben tartását, amit a társadalmi igazságosság kérdésének kell tekinteni, összhangban a FAO földtulajdon és -használat, a halászat, valamint az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányításával kapcsolatos önkéntes iránymutatásaival (VGGT), az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal (UNDRIP) és a 169. sz. ILO-egyezménnyel; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a VGGT terjesztését, alkalmazását és végrehajtását globális, regionális és országos szinten, többek között a külső beruházási terven keresztül; |
| --- | --- |

113.

| 114. | felszólít az EU és az AKCS közötti együttműködés megerősítésére az erdőirtás és az elsivatagosodás növekvő problémájának megoldása érdekében az AKCS-országokban, az erdőgazdálkodás és -megőrzés javítását célzó cselekvési tervek kidolgozása és ellenőrzési rendszerek felállítása révén; felszólítja az Uniót, hogy gondoskodjon arról, hogy az erdőirtás bekerüljön az országos szintű politikai párbeszédekbe, és segítse a partnerországokat az erdőkre és a fenntartható ellátási láncokra vonatkozó nemzeti keretek kidolgozásában és végrehajtásában, és egyben támogassa a partnerországok nemzetileg meghatározott hozzájárulásainak hatékony végrehajtását a Párizsi Megállapodásnak megfelelően; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtson be javaslatot az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretre az állásfoglaláshoz csatolt ajánlásokat szem előtt tartva; |
| --- | --- |

115.

o

o o

| 116. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

116.

---

(1)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(2)  HL L 198., 2020.6.22., 13. o.

(3)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(4)  EPRS: An EU legal framework to halt and reverse EU-driven global deforestation – European added value assessment („Uniós jogi keret az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására – európai hozzáadott érték”), PE 654.174, 2020. szeptember.

(5)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0226.

(7)  Elfogadott szövegek. P8_TA(2016)0405.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0098.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0330.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0279.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0333.

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(13)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0015.

(14)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0212.

(15)  Az IPCC különjelentése az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 oC-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákról, az éghajlatváltozás veszélyeire adott globális válasz megerősítésével, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekkel összefüggésben.

(16)  Közlemény a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról, Európai Bizottság, 2019.

(17)  „Living planet 2016”, WWF, Zoological society of London, Stockholm Resilience Centre.

(18)  Közlemény a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról, Európai Bizottság, 2019.

(19)  Smith P et al. (2014) Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU). In: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Contribution of Working Group III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Edenhofer O et al (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, UK and New York, NY, USA.

(20)  Cook, NASA Goddard Institute for Space Studies, 2005.

(21)  We Lost a Football Pitch of Primary Rainforest Every 6 Seconds in 2019, World Resoruces Institute, online, 2 June 2020.

(22)  Rainforest Mafias: How Violence and Impunity Fuel Deforestation in Brazil’s Amazon, Human Rights Watch, online, 17 September 2019.

(23)  Bruce A. Wilcox and Brett Ellis, Center for Infectious Disease Ecology, Asia-Pacific Institute for Tropical Medicine and Infectious Diseases, University of Hawaii, Manoa, USA; 2006.

(24)  Erről számol be például az Environmental Justice Atlas (Környezeti igazságossági atlasz) Guatemala esetében (cukornád, pálmaolaj és banán): https://ejatlas.org/conflict/water-grabbing-and-agribusiness-in-the-south-coast-of-guatemala

(25)  FAO. 2016. A világ erdőinek állapota, 2016. Erdők és mezőgazdaság: a földhasználattal kapcsolatos kihívások és lehetőségek. Róma. http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf

(26)  Európai Bizottság, 2013. Az uniós fogyasztás hatása az erdőirtásra: átfogó elemzés az uniós fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról. Végleges jelentés. A tanulmányt az Európai Bizottság finanszírozta, és a VITO – International Institute for Applied Systems Analysis, a HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving és az International Union for the Conservation of Nature NL végezte.

(27)  Az IPBES 2019. évi jelentése.

(28)  Escobar, N., Tizado, E.J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., & Godar, J. (2020): Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports. Global Environmental Change, 62, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  A Bizottság 2013 – 063. sz. technikai jelentése: The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Az EU fogyasztásának hatása az erdőirtásra: Átfogó elemzés az uniós fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról), az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága által finanszírozott, a VITO, az IIASA, a HIVA és az IUCN NL által készített tanulmány, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, 23–24. o.

(30)  „Protecting and restoring forests. A Story of Large Commitments yet Limited Progress”, ötéves értékelő jelentés a New York-i nyilatkozatról, 2019. szeptember

https://forestdeclaration.org/images/uploads/resource/2019NYDFReport.pdf

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”)

(HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

(32)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378014001046

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/821 rendelete (2017. május 17.) a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról (HL L 130., 2017.5.19., 1. o.).

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve (2014. október 22.) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 1. o.).

(35)  A brazil államügyészi hivatal jelentése http://www.mpf.mp.br/pgr/noticias-pgr/conflitos-associados-a-terra-sao-principal-causa-de-violencia-contra-indigenas-e-comunidades-tradicionais-no-brasil-segundo-mpf

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

(37)  A Bizottság (EU) 2019/807 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 13.) az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közvetett földhasználat-változás szempontjából magas kockázatot jelentő azon alapanyagok meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről, amelyek esetében a termőterület számottevő bővülése figyelhető meg a jelentős szénkészletekkel rendelkező földterületek rovására, továbbá az irányelvnek a közvetett földhasználat-változás szempontjából alacsony kockázatot jelentő bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomasszából előállított üzemanyagok tanúsítása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 133., 2019.5.21., 1. o.).

(38)  Az Eurostat erdészeti adatbázisa: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(39)  http://www.fao.org/rural-employment/agricultural-sub-sectors/forestry/en

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.   
  Célkitűzés

A rendeletre irányuló javaslatnak (a továbbiakban: a javaslat) alapul kell szolgálnia a természeti erőforrások – például a természetes erdők, a biológiai sokféleség és a természetes ökoszisztémák – magas szintű védelmének biztosításához, valamint hozzá kell járulnia az ilyen erőforrások fenntartható kezelésének megerősített keretéhez annak érdekében, hogy elkerülhető legyen azok romlása és átalakulása, biztosítva, hogy az uniós piac és a fogyasztási minták ne befolyásolják hátrányosan azokat. A javaslat hatálya alá kell tartoznia a termékek betakarítása, kitermelése és előállítása által érintett emberi jogok, valamint az őslakos népek és helyi közösségek földterületekre, területekre és erőforrásokra vonatkozó formális és szokásjogon alapuló jogai védelmének is.

A javaslatnak átláthatóságot és bizonyosságot kell teremtenie a következők tekintetében:

| a) | a javaslat hatálya alá tartozó áruk és az azokból származó termékek, amelyeket forgalomba hoznak az Unió belső piacán; |
| --- | --- |

a)

a javaslat hatálya alá tartozó áruk és az azokból származó termékek, amelyeket forgalomba hoznak az Unió belső piacán;

| b) | az uniós belső piacon működő összes piaci szereplő szállítási gyakorlatai és finanszírozása; |
| --- | --- |

b)

az uniós belső piacon működő összes piaci szereplő szállítási gyakorlatai és finanszírozása;

| c) | az Unió belső piacán az e javaslat hatálya alá tartozó, az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő árukat (FERC-ket) betakarító, kitermelő, beszállító és feldolgozó, illetve a FERC-kből származtatott termékeket előállító piaci szereplők termelési gyakorlatai – ideértve a vízkivételt érintő gyakorlatokat –, valamint a finanszírozóik gyakorlatai; |
| --- | --- |

c)

az Unió belső piacán az e javaslat hatálya alá tartozó, az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő árukat (FERC-ket) betakarító, kitermelő, beszállító és feldolgozó, illetve a FERC-kből származtatott termékeket előállító piaci szereplők termelési gyakorlatai – ideértve a vízkivételt érintő gyakorlatokat –, valamint a finanszírozóik gyakorlatai;

A javaslatnak hozzá kell járulnia az Unió és tagállamai által tett nemzetközi környezetvédelmi és emberi jogi kötelezettségvállalások – mint például a Párizsi Megállapodás, a fenntartható fejlődési célok és a nemzetközi emberi jogi szerződésekben meghatározott emberi jogi kötelezettségek – teljesítéséhez, és jogilag kötelező erejű fenntarthatósági kritériumokat kell megállapítania az emberi jogokra, valamint a természetes erdőknek és ökoszisztémáknak az átalakulásukkal és állapotromlásukkal szembeni védelmére vonatkozóan, a javaslatban foglaltaknak megfelelően. A javaslatnak kockázatalapúnak, arányosnak és végrehajthatónak kell lennie.

2.   
  Hatály

A javaslatot minden piaci szereplőre alkalmazni kell, jogi formájától, méretétől vagy az értékláncuk összetettségétől függetlenül, azaz minden olyan természetes vagy jogi személyre (kivéve a nem kereskedelmi fogyasztókat), akik a javaslat hatálya alá tartozó árukat és azok származtatott termékeit első alkalommal hozzák forgalomba az Unió belső piacán, vagy akik finanszírozást nyújtanak azok számára, akik ezeket a tevékenységeket végzik. Ez az uniós és nem uniós székhelyű szereplőkre egyaránt érvényes. A nem uniós székhelyű piaci szereplőknek egy meghatalmazott képviselőt kell megbízniuk a feladatok ellátásával (az (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően (1))

Minden piaci szereplő csak akkor jogosult jogszerűen FERC-ket és FERC-kből származtatott termékeket forgalomba hozni az uniós piacon, ha az e melléklet 4. részében említett rendelkezésekkel összhangban bizonyítani tudják, hogy a tevékenységi körükben és a teljes értékláncukban részt vevő üzleti partnerekhez és szervezetekhez (pl. szállítmányozási cégek, beszállítók, kereskedők, a franchise jogok birtokosai, engedélyesek, közös vállalkozások, befektetők, ügyfelek, vállalkozók, kereskedelmi ügyfelek, tanácsadók, pénzügyi, jogi és egyéb tanácsadók) fűződő üzleti viszonyaik minden típusában csupán elhanyagolható a kockázata annak, hogy az uniós piacon forgalomba hozott áruk

| — | olyan földterületről származnak, amely természetes erdők vagy más természetes ökoszisztémák átalakításával jött létre; |
| --- | --- |

—

olyan földterületről származnak, amely természetes erdők vagy más természetes ökoszisztémák átalakításával jött létre;

| — | romló állapotú természetes erdőkből és természetes ökoszisztémákból származnak, és |
| --- | --- |

—

romló állapotú természetes erdőkből és természetes ökoszisztémákból származnak, és

| — | az emberi jogokat megsértve készültek, illetve összefüggésbe hozhatók ilyen jogsértésekkel; |
| --- | --- |

—

az emberi jogokat megsértve készültek, illetve összefüggésbe hozhatók ilyen jogsértésekkel;

Az áruellátási láncban részt vevő piaci szereplőknek pénzügyi, befektetési, biztosítási vagy egyéb szolgáltatásokat nyújtó pénzügyi intézmények szintén kötelesek kellő gondossággal eljárni, annak biztosítása érdekében, hogy az ellátási láncban részt vevő vállalkozások betartsák az e javaslatban meghatározott kötelezettségeket.

A piaci szereplőknek megfelelő és átlátható lépéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a normákat a teljes ellátási láncban tiszteletben tartsák.

A javaslatnak ki kell terjednie minden olyan árura, amely többnyire összefüggésbe hozható erdőirtással, a természetes erdők pusztulásával és a természetes ökoszisztémák emberi tevékenység okozta átalakulásával és romlásával. Független, szakértői értékelés alapján össze kell állítani ezen áruk listáját, figyelembe véve az elővigyázatosság elvét, és azt csatolni kell mellékletként e javaslathoz, továbbá azon szerepeltetni kell legalább a pálmaolajat, a szóját, a húst, a bőrt, a kakaót, a kávét, a gumit és a kukoricát, valamint az ezekből az árukból származó összes köztes vagy készterméket, valamint az ezeket az árukat tartalmazó termékeket. Amennyiben a származó termékek a javaslat hatálya alá tartozó, egynél több áruból készült alapanyagokat tartalmaznak, akkor az átvilágítás mindegyik áru tekintetében el kell végezni. A 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) („uniós fa- és fatermékpiaci rendelet”) hatálya alá tartozó árukat a független, szakértői értékelés alapján és az elővigyázatosság elvének figyelembevételével készített bizottsági értékelést követően a javaslat hatálybalépésétől számított három éven belül be kell vonni a javaslat alkalmazási körébe.

A Bizottságnak – független szakértői értékelés alapján és az elővigyázatosság elvét figyelembe véve – kellő időben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia a listának a javaslat hatálya alá vonandó bármely további áru és az azokból származó termékek tekintetében történő felülvizsgálata és módosítása céljából, amennyiben bizonyítható vagy határozott jelek utalnak arra, hogy betakarításuk, kitermelésük vagy előállításuk káros hatást gyakorol a természetes erdőkre, a természetes ökoszisztémákra vagy az emberi jogokra, illetve az őslakos népek és a helyi közösségek földhöz, területekhez és erőforrásokhoz fűződő formális és szokásjogon alapuló jogára. A Bizottságnak éber és proaktív szerepet kell játszania a felmerülő kockázatok azonosításában, és aktívan konzultációt kell folytatnia releváns tapasztalatokkal rendelkező érdekelt felek széles körével, hogy az áruk olyan listáját tartsa fenn, amely tükrözi az emberi jogokkal és a környezeti kockázatokkal kapcsolatos ismereteink aktuális állását az érintett ágazatokban.

A javaslatnak ugyanúgy érvényesnek kell lennie minden az Unió területén működési engedéllyel rendelkező pénzügyi intézményre, amely finanszírozást, befektetést, illetve biztosítást vagy egyéb szolgáltatásokat nyújt az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő árukat és azokból származó termékeket betakarító, kitermelő, előállító, feldolgozó vagy értékesítő piaci szereplőknek, annak biztosítása érdekében, hogy ezek a pénzintézetek és az ellátási láncukba tartozó vállalkozások tiszteletben tartsák a környezetre és az emberi jogokra vonatkozó, a javaslatban meghatározott kötelezettségeket.

A javaslat hatálya alá kell tartoznia a kereskedőknek, azaz minden olyan természetes vagy jogi személynek, aki kereskedelmi tevékenység keretében az uniós belső piacon olyan, a javaslat hatálya alá tartozó árut vagy származtatott terméket értékesít piaci szereplőknek, vagy vásárol azoktól, amelyet már forgalomba hoztak az uniós belső piacon. Az uniós belső piac szereplői számára csak akkor szabad lehetővé tenni, hogy kereskedőkkel megállapodásokat kössenek, ha a kereskedők

| — | azonosítani tudják azokat a piaci szereplőket vagy kereskedőket, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó árukat vagy származtatott termékeket szállították; valamint |
| --- | --- |

—

azonosítani tudják azokat a piaci szereplőket vagy kereskedőket, amelyek a rendelet hatálya alá tartozó árukat vagy származtatott termékeket szállították; valamint

| — | adott esetben azonosítani tudják azokat a kereskedőket, akik részére a rendelet hatálya alá tartozó árukat vagy származtatott termékeket szállították; valamint |
| --- | --- |

—

adott esetben azonosítani tudják azokat a kereskedőket, akik részére a rendelet hatálya alá tartozó árukat vagy származtatott termékeket szállították; valamint

| — | biztosítani tudják termékeik nyomon követhetőségét annak érdekében, hogy az Unió belső piacán való forgalomba hozataluk során azonosítani lehessen azok eredetét. |
| --- | --- |

—

biztosítani tudják termékeik nyomon követhetőségét annak érdekében, hogy az Unió belső piacán való forgalomba hozataluk során azonosítani lehessen azok eredetét.

3.   
  Általános kötelezettségek

3.1.   
  Erdőirtás és a természetes ökoszisztémák átalakítása

Az uniós piacon forgalomba hozott, a javaslat hatálya alá tartozó áruk és az azokból származó termékek nem vezethetnek erdőirtáshoz vagy a természetes ökoszisztémák átalakításához, illetve nem származhatnak ebből.

E célból az uniós piacon – nyersanyagként vagy ilyen árukból származó vagy ilyen árukat tartalmazó termékként – forgalomba hozott FERC-ket nem szabad olyan földterületen betakarítani, kitermelni vagy előállítani, amely egy tudományosan megalapozott, indokolható, a gyakorlatban végrehajtható és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban lévő múltbeli, de 2015-nél nem későbbi határidőig a „Fogalommeghatározások” című 3.3. szakaszban foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban természetes erdő vagy természetes ökoszisztéma státuszú volt, de azóta az erdőirtás vagy az átalakítás miatt elvesztette ezt a státuszt.

3.2.   
  Természetes erdők és természetes ökoszisztémák romlása

Az uniós piacon forgalomba hozott, a javaslat hatálya alá tartozó áruk és az azokból származó termékek nem vezethetnek a természetes erdők vagy természetes ökoszisztémák emberi tevékenység okozta romlásához, illetve nem származhatnak abból.

E célból az uniós piacon – nyersanyagként vagy ilyen árukból származó vagy ilyen árukat tartalmazó termékként – forgalomba hozott FERC-ket nem szabad olyan földterületen betakarítani, kitermelni vagy előállítani, amely egy meghatározott határnapig a 3.3. szakaszban foglalt fogalommeghatározásokkal összhangban természetes erdő vagy természetes ökoszisztéma státuszú volt. Az említett határnapnak múltbeli időpontnak kell lennie, de nem lehet 2015-nél későbbi, és tudományosan megalapozottnak, indokolhatónak, a gyakorlatban végrehajthatónak kell lennie, és összhangban kell lennie az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival. Csak olyan áru jogszerű forgalomba hozatalát szabad lehetővé tenni az uniós piacon, amelyet a természetvédelmi célkitűzéseket betartva takarítottak be, termeltek ki vagy állítottak elő, és amely nem eredményezte az ökoszisztéma-funkciók megszűnését vagy romlását azon a földterületen vagy annak környékén, ahol betakarították, kitermelték vagy előállították.

3.3.   
  Fogalommeghatározások

A Bizottság jogalkotási javaslatában meg kell határozni, hogy mi minősül „erdőnek”, „természetes erdőnek” – amely még emberi tevékenységek jelenlétében is rendelkezik az adott területen őshonos erdő sok vagy legtöbb jellemzőjével –, „erdőirtásnak”, „erdőpusztulásnak”, „természetes ökoszisztémának”, „az ökoszisztéma romlásának” és „az ökoszisztéma átalakításának”. E fogalommeghatározásoknak objektív és tudományos megfontolásokon kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a nemzetközi jog és a nemzetközi szervezetek vonatkozó forrásait, valamint a megfelelő fogalommeghatározásokat tartalmazó egyéb kezdeményezéseket, például az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetét, az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, az Elszámoltathatósági Keret nevű kezdeményezést vagy az erdő által tárolt szénkészlet nagyságán (High Carbon Stock) alapuló megközelítést.

A fogalommeghatározásokkal szemben a következő elvi elvárások fogalmazódnak meg:

| — | lehetővé kell tenniük a környezetvédelem legmagasabb szintjének elérését, különösen az erdők és más természetes ökoszisztémák tekintetében, és összhangban kell lenniük az Unió erdőkre, biológiai sokféleségre és éghajlatvédelemre vonatkozó nemzetközi és belső kötelezettségvállalásával, |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tenniük a környezetvédelem legmagasabb szintjének elérését, különösen az erdők és más természetes ökoszisztémák tekintetében, és összhangban kell lenniük az Unió erdőkre, biológiai sokféleségre és éghajlatvédelemre vonatkozó nemzetközi és belső kötelezettségvállalásával,

| — | támogatniuk kell a természetes erdők és ökoszisztémák – különösen a primer erdők és a helyreállított erdők – megőrzésére irányuló uniós célkitűzést, és meg kell akadályozniuk, hogy ezek helyét ember alkotta erdők és ökoszisztémák, például faültetvények vegyék át, |
| --- | --- |

—

támogatniuk kell a természetes erdők és ökoszisztémák – különösen a primer erdők és a helyreállított erdők – megőrzésére irányuló uniós célkitűzést, és meg kell akadályozniuk, hogy ezek helyét ember alkotta erdők és ökoszisztémák, például faültetvények vegyék át,

| — | kellően átfogónak kell lenniük ahhoz, hogy védelmet nyújtsanak más olyan természetes ökoszisztémáknak, amelyek az erdőkhöz hasonlóan fontosak a biológiai sokféleség megőrzése vagy a Párizsi Megállapodásban meghatározott éghajlat-politikai célkitűzések elérése szempontjából, |
| --- | --- |

—

kellően átfogónak kell lenniük ahhoz, hogy védelmet nyújtsanak más olyan természetes ökoszisztémáknak, amelyek az erdőkhöz hasonlóan fontosak a biológiai sokféleség megőrzése vagy a Párizsi Megállapodásban meghatározott éghajlat-politikai célkitűzések elérése szempontjából,

| — | céljuk annak biztosítása, hogy a világ erdeinek védelmére irányuló uniós intézkedések elfogadása ne eredményezze azt, hogy az átalakítás és leromlás problémája más olyan természetes ökoszisztémákban bukkan fel, amelyek a biológiai sokféleség, az éghajlat és az emberi jogok védelme szempontjából ugyanolyan fontosak, mint a természetes erdők. |
| --- | --- |

—

céljuk annak biztosítása, hogy a világ erdeinek védelmére irányuló uniós intézkedések elfogadása ne eredményezze azt, hogy az átalakítás és leromlás problémája más olyan természetes ökoszisztémákban bukkan fel, amelyek a biológiai sokféleség, az éghajlat és az emberi jogok védelme szempontjából ugyanolyan fontosak, mint a természetes erdők.

3.4.   
  Az emberi jogok megsértése

Az uniós piacon – nyersanyagként vagy ilyen árukból származó vagy ilyen árukat tartalmazó termékként – forgalomba hozott FERC-ket nem szabad olyan földterületen betakarítani, kitermelni vagy előállítani, amelyet a nemzeti jogban rögzített vagy az Európai Unió Alapjogi Chartájában vagy nemzetközi egyezményekben minimumként előírt emberi jogokkal ellentétes körülmények között hoztak létre vagy használnak, mely jogok magukban foglalják pl. az őslakosok és helyi közösségek jogait, beleértve az ENSZ Őslakos Népeket Érintő Ügyek Állandó Fóruma és az ENSZ vagy regionális egyezmények által létrehozott testületek által lefektetett birtokhasználati és eljárási jogokat a szabad és előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyás megadására vagy visszatartására, a vízhez való jogot, a természetvédelemhez és a fenntartható fejlődéshez való jogot, az emberi jogok és a környezet védelméhez való jogot az üldözés és zaklatás minden formájától mentesen, az ILO alapvető egyezményeiben rögzített munkajogokat és a földhasználathoz, a hozzáféréshez vagy tulajdonjoghoz kapcsolódó egyéb, nemzetközileg elismert emberi jogokat és az emberi jogokra és a környezetre vonatkozó keretelvekben lefektetett egészséges környezethez való emberi jogot, valamint az ENSZ emberi jogi és környezetvédelmi különleges előadója által azonosított normákat és bevált gyakorlatokat.

Különös figyelmet kell fordítani a gyermekmunkára annak megszüntetése érdekében.

A javaslat hatálya alá tartozó áruk betakarításának, kitermelésének vagy előállításának minden szakaszában tiszteletben kell tartani a helyi közösségek és őshonos népek közösségi és földbirtoklási jogait, legyen szó állami, magán-, önkormányzati vagy kollektív jogokról, az őslakosok jogairól, a nők jogairól vagy a szokásjogon alapuló jogokról. Azonosítani kell és tiszteletben kell tartani az őslakos népek és helyi közösségek földhöz, területekhez és erőforrásokhoz fűződő formális és szokásjogon alapuló jogait, valamint azt, hogy jogaik védelmében megtorlás nélkül felléphessenek. E jogok közé tartoznak e földek, területek és erőforrások tulajdonlásához, birtoklásához, használatához és kezeléséhez fűződő jogok.

A javaslat hatálya alá tartozó árukat nem szabad olyan földterületen előállítani, amelyek megszerzése és használata sérti a közösségi és földbirtoklási jogokat. Az uniós piacon forgalomba hozott árukat nem szabad különösen az őshonos népek és helyi közösségek földterületeiről betakarítani, kitermelni vagy előállítani az ő szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyásuk nélkül, legyen szó akár a formális jog szerinti, akár a szokásjogon alapuló földtulajdonról.

4.   
  A kár kötelező azonosítása, megakadályozása és mérséklése az értékláncban

4.1.   
  Kötelező gondosság

A piaci szereplőknek minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a javaslatban foglaltaknak megfelelően teljes értékláncuk mentén biztosítsák az emberi jogok, a természetes erdők és a természetes ökoszisztémák tiszteletben tartását és védelmét. Ennek ki kell terjednie a vállalkozásnak az értékláncában részt vevő üzleti partnerekhez és szervezetekhez (pl. beszállítók, kereskedők, franchise jogok birtokosai, engedélyesek, közös vállalkozások, befektetők, ügyfelek, vállalkozók, kereskedelmi ügyfelek, szállítmányozási cégek, tanácsadók, pénzügyi, jogi és egyéb tanácsadók) fűződő üzleti viszonyának minden típusára és minden más állami és nem állami szervezetre, amely közvetlen kapcsolatban van üzleti tevékenységeivel, termékeivel vagy szolgáltatásaival.

Ennek során a piaci szereplőknek kockázatalapú szemlélettel kell hozzáállniuk az átvilágításhoz, vagyis az átvilágítás jellegét és mértékét a káros hatások kockázatának típusához és szintjéhez kell igazítani. A nagyobb kockázatú területeket fokozottabb átvilágításnak kell alávetni.

A következő intézkedéseket kell megfelelően és eredményesen végrehajtani:

a)   A teljes értéklánc feltérképezése

A piaci szereplőknek – az áruk pontos származási területére (területeire) vonatkozó információ megismerése és kiértékelése révén – meg kell határozniuk, hogy a teljes értékláncukban szereplő áruk és termékek megfelelnek-e a javaslat fenntarthatósági és emberi jogokra vonatkozó kritériumainak. A környezeti kritériumokon túl az információhoz való hozzáférésnek lehetővé kell tennie a piaci szereplő számára annak megállapítását, hogy a földterületet a FERC-k előállítására használók jogosultak-e erre, és hogy szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást (FPIC) szereztek az ezen földterületeken jogokat birtokló személyektől, továbbá nem sértik, vagy nem sértették meg a javaslatban említett emberi jogokat.

A piaci szereplőknek rendelkezniük kell – különösképpen – az alábbi információkkal és elérhetővé kell tenniük azokat:

| i. | az áruk betakarításának, kitermelésének vagy előállításának pontos területe vagy területei; a szarvasmarha, a marhahús és a bőr vonatkozásában a piaci szereplőknek képesnek kell lenniük arra, hogy információt szerezzenek a különböző legelőterületekről, ahol a szarvasmarhákat legeltették, vagy a takarmányon nevelt szarvasmarhák esetében a felhasznált takarmány eredetéről; |
| --- | --- |

i.

az áruk betakarításának, kitermelésének vagy előállításának pontos területe vagy területei; a szarvasmarha, a marhahús és a bőr vonatkozásában a piaci szereplőknek képesnek kell lenniük arra, hogy információt szerezzenek a különböző legelőterületekről, ahol a szarvasmarhákat legeltették, vagy a takarmányon nevelt szarvasmarhák esetében a felhasznált takarmány eredetéről;

| ii. | azon terület aktuális ökológiai státusza, ahol a betakarítás, kitermelés vagy előállítás történt; |
| --- | --- |

ii.

azon terület aktuális ökológiai státusza, ahol a betakarítás, kitermelés vagy előállítás történt;

| iii. | a terület ökológiai állapota az e javaslatban megadott határnapon; |
| --- | --- |

iii.

a terület ökológiai állapota az e javaslatban megadott határnapon;

| iv. | a föld jogi státusza (tulajdonjog/jogcím, beleértve az őslakos népek és helyi közösségek földterületekre, területekre és erőforrásokra vonatkozó formális és szokásjogon alapuló jogait), valamint a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulás (FPIC) bizonyítéka; |
| --- | --- |

iv.

a föld jogi státusza (tulajdonjog/jogcím, beleértve az őslakos népek és helyi közösségek földterületekre, területekre és erőforrásokra vonatkozó formális és szokásjogon alapuló jogait), valamint a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulás (FPIC) bizonyítéka;

| v. | a szóban forgó áru ellátási láncának elemei, hogy rendelkezésre álljon információ arra vonatkozóan, hogy fennáll-e ismeretlen eredetű vagy erdőirtással érintett területről vagy olyan területről származó termékekkel való szennyeződés kockázata ahol a természetes erdőket, erdőket és ökoszisztémákat átalakították vagy azok állapota leromlott, valamint arra vonatkozóan, hogy az árukat hol, kik és milyen körülmények között takarították be, alakították át vagy dolgozták fel, hogy megállapítható legyen az e javaslatban rögzített emberi jogi követelményeknek való megfelelés. |
| --- | --- |

v.

a szóban forgó áru ellátási láncának elemei, hogy rendelkezésre álljon információ arra vonatkozóan, hogy fennáll-e ismeretlen eredetű vagy erdőirtással érintett területről vagy olyan területről származó termékekkel való szennyeződés kockázata ahol a természetes erdőket, erdőket és ökoszisztémákat átalakították vagy azok állapota leromlott, valamint arra vonatkozóan, hogy az árukat hol, kik és milyen körülmények között takarították be, alakították át vagy dolgozták fel, hogy megállapítható legyen az e javaslatban rögzített emberi jogi követelményeknek való megfelelés.

A piaci szereplőknek hozzáféréssel kell rendelkezniük az uniós belső piacra belépő termékek származásával kapcsolatos összes információhoz az áruk GPS-koordinátáira vonatkozó rendszeres jelentéstétel révén, a javaslat hatálybalépését követően, az e melléklet 4.1. pontjában meghatározottak szerint.

b)   A javaslatban foglalt kritériumok alapján az erdőket és ökoszisztémákat érintő valós és potenciális kockázatok azonosítása és értékelése

Amikor a piaci szereplő új üzleti tevékenységet indít el, vagy üzleti partnerrel veszi fel a kapcsolatot, azonosítania kell a szereplőket az új ellátási láncban és a beruházásokban, és értékelnie kell politikáikat és gyakorlataikat, valamint betakarítási, termelési, kitermelési és feldolgozó telephelyeiket. Létező műveleteknél azonosítani és értékelni kell a folyamatban lévő hátrányos hatásokat és károkat, valamint a lehetséges kockázatokat. A kockázatelemzést azon kockázatok tekintetében kell elvégezni, amelyek a piaci szereplő tevékenységei vagy azok hatása miatt jelentkeznek a természetes erdők és ökoszisztémák, az őslakos népesség, a helyi közösségek és egyének számára, és nem a vállalati részvényesek anyagi kockázata tekintetében. Ha a piaci szereplőknek sok beszállítója van, azonosítaniuk kell azokat az általános területeket, ahol a legjelentősebb a hátrányos hatások kockázata, és e kockázatértékelés alapján prioritási sorrendet kell felállítaniuk a beszállítók átvilágítása tekintetében.

Ha a piaci szereplőknek sok szállítója van, azonosítaniuk kell azokat az általános területeket, ahol a legjelentősebb a hátrányos hatások kockázata, és e kockázatértékelés alapján prioritási sorrendet kell felállítaniuk a szállítók átvilágítása tekintetében.

c)   A kockázatok megelőzése és elhanyagolható szintre történő mérséklése

A piaci szereplőknek kockázatcsökkentési eljárásokat kell elfogadniuk, kivéve, ha a b) pontban említett kockázat-azonosítási és -értékelési eljárások során azonosított kockázat elhanyagolható, és ezért a piaci szereplőnek nincs oka feltételezni, hogy az áruk és termékek nem felelnek meg az e keretben meghatározott kritériumoknak. Ezen eljárásoknak olyan megfelelő és arányos intézkedéscsomagból kell állniuk, amelyek hatékonyan és bizonyíthatóan elhanyagolható szintre csökkentik az összes azonosított kockázatot, pl. a beszállítókkal kötött szerződések módosítása, a beszállítóknak nyújtott támogatás a gyakorlataik megváltoztatásában, a beszerzési és beruházási gyakorlatok megváltoztatása, az érintett áruk és termékek belső piacon történő törvényes forgalomba hozatalának céljából és arra tekintettel.

d)   A környezeti visszaélések és az emberi jogok megsértésének megszüntetése

Ha azt követően, hogy teljes körűen eleget tettek az a), b) és c) pontban említett követelményeknek, a piaci szereplők arra a következtetésre jutnak, hogy a tevékenységek vagy azok egy része hozzájárul az e javaslatban meghatározottak szerinti nem megelőzhető vagy enyhíthető, emberi jogokat, természetes erdőket vagy természetes ökoszisztémákat érintő káros hatásokhoz, vagy feltételezhető, hogy ilyen hatásokat okoznak vagy előmozdítanak, minden ilyen tevékenységet vagy résztevékenységet meg kell szüntetniük.

e)   Az átvilágítási rendszer és annak végrehajtása hatékonyságának nyomon követése és folyamatos javítása

A piaci szereplőknek rendszeres időközönként ellenőrizniük kell, hogy az átvilágítási rendszerük alkalmas-e a károk megelőzésére, és biztosítaniuk kell, hogy az áruk és termékek megfeleljenek a keretrendszernek, és ha nem, korrigálniuk kell azt, vagy új intézkedéseket kell kidolgozniuk. Az átvilágítási rendszer értékelésének kvalitatív és kvantitatív mutatókon, belső és külső visszajelzéseken és egyértelmű elszámoltathatósági folyamatokon kell alapulnia.

f)   Harmadik felek tanúsítási rendszereinek beépítése

A harmadik felek tanúsítási rendszerei kiegészíthetik és biztosíthatják a termékek származásának azonosítását, valamint az átvilágítási rendszerek kockázatértékelési és kockázatcsökkentési összetevőit, feltéve, hogy e rendszerek megfelelőek a természetes erdőknek és a természetes ökoszisztémáknak az átalakítással és leromlással szembeni védelmét szolgáló, e javaslatban meghatározottak szerinti fenntarthatósági kritériumok hatóköre és hatékonysága, valamint az ellátási lánc nyomon követésére való képességük tekintetében, és feltéve, hogy megfelelő szintű átláthatóságot, pártatlanságot és megbízhatóságot biztosítanak. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén minimumkövetelményeket és iránymutatásokat kell meghatároznia a piaci szereplők számára a harmadik felek tanúsítási rendszerei hitelességének és megbízhatóságának értékeléséhez. E minimumkövetelményeknek biztosítaniuk kell különösen a tanúsítási rendszerek ipartól való függetlenségét, a társadalmi és környezeti érdekek figyelembevételét a szabványok meghatározásakor, a harmadik fél által végzett független ellenőrzést, az ellenőrzési jelentések nyilvános közzétételét, a minden szakaszban biztosított átláthatóságot, valamint a nyitottságot. A tanúsítási rendszereknek csak a 100 %-ban hitelesített tartalmú termékek számára kellene odaítélnie a tanúsítványt. A piaci szereplők csak az említett követelményeknek megfelelő tanúsítási rendszereket használhatják átvilágítási rendszereikhez. A harmadik felek tanúsítási rendszereinek alkalmazása ugyanakkor nem sértheti a piaci szereplő felelősségének elvét.

g)   Az önkéntes partnerségi megállapodások szerepe

Az Unió a FERC-k tekintetében tárgyalhat olyan önkéntes partnerségi megállapodások megkötéséről a FERC-előállító országokkal (partnerországok), amelyek jogilag kötelezik a feleket egy engedélyezési rendszer bevezetésére és a FERC-kereskedelem szabályozására, összhangban a FERC-előállító ország nemzeti jogával és a javaslatban foglalt környezeti és emberi jogi kritériumokkal. Az olyan partnerországokból származó, e javaslat hatálya alá tartozó FERC-ket, amelyekkel az Unió önkéntes partnerségi megállapodást kötött a FERC-kről, a javaslat alkalmazásában elhanyagolható kockázatúnak kell tekinteni, amennyiben a partnerségi megállapodást végrehajtják. Az ilyen megállapodásoknak a több érdekelt felet bevonó nemzeti párbeszédekre kell épülniük, és azokat valamennyi érdekelt fél – köztük a civil társadalom, az őslakos népek és a helyi közösségek – hatékony és érdemi részvételével kell végrehajtani.

4.2.   
  Konzultációs kötelezettség

A piaci szereplőknek:

| a) | megfelelően, időben és közvetlenül konzultálniuk kell az érintett vagy potenciálisan érintett érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

a)

megfelelően, időben és közvetlenül konzultálniuk kell az érintett vagy potenciálisan érintett érdekelt felekkel;

| b) | az átvilágítási intézkedések meghatározása és végrehajtása során megfelelően figyelembe kell venniük az érdekelt felek szempontjait; |
| --- | --- |

b)

az átvilágítási intézkedések meghatározása és végrehajtása során megfelelően figyelembe kell venniük az érdekelt felek szempontjait;

| c) | biztosítaniuk kell, hogy a reprezentatív szakszervezeteket és a munkavállalók képviselőit bevonják az átvilágítási intézkedések meghatározásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

c)

biztosítaniuk kell, hogy a reprezentatív szakszervezeteket és a munkavállalók képviselőit bevonják az átvilágítási intézkedések meghatározásába és végrehajtásába;

| d) | létre kell hozniuk egy korai riasztási mechanizmust, amely lehetőséget ad a megalapozott aggályokat felvető munkavállalóknak és érdekelt feleknek arra, hogy tájékoztassák a piaci szereplőt az értéklánc bármely részén felmerülő, a természetes erdőket, a természetes ökoszisztémákat és az emberi jogokat érintő károk kockázatáról; a piaci szereplőnek az átvilágítási eljárásainak végrehajtása során figyelembe kell vennie ezeket az információkat; |
| --- | --- |

d)

létre kell hozniuk egy korai riasztási mechanizmust, amely lehetőséget ad a megalapozott aggályokat felvető munkavállalóknak és érdekelt feleknek arra, hogy tájékoztassák a piaci szereplőt az értéklánc bármely részén felmerülő, a természetes erdőket, a természetes ökoszisztémákat és az emberi jogokat érintő károk kockázatáról; a piaci szereplőnek az átvilágítási eljárásainak végrehajtása során figyelembe kell vennie ezeket az információkat;

| e) | megfelelően figyelembe kell venniük az őslakosok és a helyiek tudását, valamint a helyi közösségek, az őslakos népek, a föld- és környezetvédők által felvetett kockázatokat és aggályokat. |
| --- | --- |

e)

megfelelően figyelembe kell venniük az őslakosok és a helyiek tudását, valamint a helyi közösségek, az őslakos népek, a föld- és környezetvédők által felvetett kockázatokat és aggályokat.

4.3.   
  Átláthatósági és jelentéstételi kötelezettség

A piaci szereplőknek nyilvános, hozzáférhető és megfelelő – különösen a kis- és középvállalkozások számára aránytalan terhet nem jelentő – módon rendszeresen be kell számolniuk az illetékes hatóságnak az átvilágítási és konzultációs folyamatokról, az azonosított kockázatokról, a kockázatelemzési eljárásaikról, a kockázatcsökkentésről és a helyreállításról, valamint ezek végrehajtásáról és eredményéről.

A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia e jelentések formátumának és elemeinek meghatározására. A piaci szereplőknek többek között be kell számolniuk különösen az általuk használt rendszerről és a kérdéses árukra való alkalmazásának módjáról, az azonosított kockázatokról és hatásokról; a fennálló visszaélések megszüntetése és orvoslása, valamint a visszaélés kockázatának megelőzése és mérséklése érdekében hozott intézkedésekről, valamint ezek eredményéről; az ilyen fellépések végrehajtásának és eredményességének nyomon követésére szolgáló intézkedésekről és azok eredményéről, a korai előrejelzési mechanizmuson keresztül kapott figyelmeztetésekről és arról, hogy a piaci szereplők hogyan vették ezeket figyelembe az átvilágítási eljárások során, valamint az összes leányvállalatot, alvállalkozót és szállítót, terméket és ezek mennyiségét és származását felsoroló jegyzékről. A jelentések hiánytalan és határidőre történő nyilvánosságra hozatalának elmulasztását szankcionálni kell, és végső soron a termékek uniós belső piacon történő forgalomba hozatali engedélyének felfüggesztését kell eredményeznie.

4.4.   
  Dokumentálási kötelezettség

A piaci szereplőknek írásbeli nyilvántartást kell vezetniük minden átvilágítási intézkedésről és azok eredményéről, és azt kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk.

4.5.   
  Bizottsági iránymutatások

A Bizottságnak iránymutatásokat és útmutatást kell kidolgoznia a javaslatban foglalt jogi kötelezettségek betartásának megkönnyítése céljából, különösen hogy tisztázza az átvilágítással kapcsolatos elvárásokat bizonyos összefüggésekben, ágazatokban és a piaci szereplők bizonyos típusai tekintetében. Ennek során a Bizottságnak a meglévő környezetközpontú irányítási rendszerek bevált gyakorlataira kell építenie és azokat ki kell terjesztenie.

Annak érdekében, hogy támogassa a gazdasági szereplőket az átvilágítási kötelezettségeik végrehajtásában, a Bizottságnak az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk tekintetében elemzéseket kell közzétennie a regionális csomópontokról.

5.   
  Ellenőrzés, nyomon követés, végrehajtás, szankciók és az igazságszolgáltatáshoz való jog

5.1.   
  Hatósági végrehajtás

A tagállamoknak nemzeti jogszabályaikkal és gyakorlataikkal összhangban biztosítaniuk kell a 4. szakaszban említett kötelezettségek végrehajtását a következők révén:

| a) | arányos, hatékony és visszatartó erejű bírságok és szankciók bevezetése a meghatározott kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén, illetve amennyiben az említett kötelezettségeknek való meg nem felelés természetes erdők vagy természetes ökoszisztémák károsodását vagy emberi jogi visszaéléseket vagy ezek kockázatát okozza, ezekhez hozzájárul, ezekkel összefüggésbe hozható vagy ezeket súlyosbítja; ezek közé tartoznak többek között:






  i. | a javaslatban foglaltaknak megfelelően a természetes erdőket, természetes ökoszisztémákat ért kárral vagy az emberi jogi sérelemmel, a természetes erdők és természetes ökoszisztémák, valamint az emberi jogok helyreállításának költségeivel, továbbá a jogsértés nyomán az érintett közösségeket sújtó gazdasági hátrányokkal arányos hatékony és visszatartó erejű szankciók; |
| --- | --- | --- |

a)

arányos, hatékony és visszatartó erejű bírságok és szankciók bevezetése a meghatározott kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén, illetve amennyiben az említett kötelezettségeknek való meg nem felelés természetes erdők vagy természetes ökoszisztémák károsodását vagy emberi jogi visszaéléseket vagy ezek kockázatát okozza, ezekhez hozzájárul, ezekkel összefüggésbe hozható vagy ezeket súlyosbítja; ezek közé tartoznak többek között:

i.

a javaslatban foglaltaknak megfelelően a természetes erdőket, természetes ökoszisztémákat ért kárral vagy az emberi jogi sérelemmel, a természetes erdők és természetes ökoszisztémák, valamint az emberi jogok helyreállításának költségeivel, továbbá a jogsértés nyomán az érintett közösségeket sújtó gazdasági hátrányokkal arányos hatékony és visszatartó erejű szankciók;

| ii. | az érintett nyersanyagok és az azokból származó érintett termékek tartós lefoglalása; |
| --- | --- |

ii.

az érintett nyersanyagok és az azokból származó érintett termékek tartós lefoglalása;

| iii. | az uniós belső piacra érvényes forgalomba hozatali engedély azonnali felfüggesztése; |
| --- | --- |

iii.

az uniós belső piacra érvényes forgalomba hozatali engedély azonnali felfüggesztése;

| iv. | a közbeszerzési eljárásokból való kizárás; |
| --- | --- |

iv.

a közbeszerzési eljárásokból való kizárás;

| v. | a legsúlyosabb jogsértések esetén büntetőjogi szankciók magánszemélyekkel és – ha a jogszabályok megengedik – jogi személyekkel szemben; |
| --- | --- |

v.

a legsúlyosabb jogsértések esetén büntetőjogi szankciók magánszemélyekkel és – ha a jogszabályok megengedik – jogi személyekkel szemben;

| b) | az illetékes nemzeti nyomozó és végrehajtó hatóságok („illetékes hatóságok”) kijelölése; az illetékes hatóságoknak nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők ténylegesen teljesítik-e a javaslatban meghatározott kötelezettségeiket; e célból az illetékes hatóságoknak – adott esetben terv szerinti – hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük, amelyek a piaci szereplő telephelyén végzett ellenőrzéseket és helyszíni ellenőrzéseket is magukban foglalhatnak, képesnek kell lenniük ideiglenes végzések elfogadására, és ezen túlmenően a szankciók alkalmazásának sérelme nélkül hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a piaci szereplők számára előírják korrekciós intézkedések meghozatalát; az illetékes hatóságoknak releváns információk – többek között harmadik felek megalapozott aggályai – birtokában is időben történő és alapos ellenőrzéseket kell végezniük, és a tevékenységükkel kapcsolatos információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelvvel összhangban kell kezelniük; |
| --- | --- |

b)

az illetékes nemzeti nyomozó és végrehajtó hatóságok („illetékes hatóságok”) kijelölése; az illetékes hatóságoknak nyomon kell követniük, hogy a piaci szereplők ténylegesen teljesítik-e a javaslatban meghatározott kötelezettségeiket; e célból az illetékes hatóságoknak – adott esetben terv szerinti – hivatalos ellenőrzéseket kell végezniük, amelyek a piaci szereplő telephelyén végzett ellenőrzéseket és helyszíni ellenőrzéseket is magukban foglalhatnak, képesnek kell lenniük ideiglenes végzések elfogadására, és ezen túlmenően a szankciók alkalmazásának sérelme nélkül hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a piaci szereplők számára előírják korrekciós intézkedések meghozatalát; az illetékes hatóságoknak releváns információk – többek között harmadik felek megalapozott aggályai – birtokában is időben történő és alapos ellenőrzéseket kell végezniük, és a tevékenységükkel kapcsolatos információkat a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2003/4/EK irányelvvel összhangban kell kezelniük;

| c) | annak biztosítása, hogy a nyilvánosság tagjai jogosultak legyenek meg nem felelés esetén kifogást emelni az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok előtt, amely e jognak ki kell terjednie mindazokra a magánszemélyekre vagy csoportokra – ideértve alkalmazottakat, ügyfeleket, fogyasztókat és végfelhasználókat, szakszervezeteket, nemzetközi szakszervezeti szövetségeket, helyi közösségeket, nemzeti kormányokat vagy helyi önkormányzatokat vagy intézményeket, újságírókat, nem kormányzati szervezeteket és helyi civil társadalmi szervezeteket –, akiknek jogait és kötelezettségeit vagy érdekeit a kötelezettségek teljesítésének részleges vagy teljes elmulasztása közvetlenül vagy közvetve érinti. |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy a nyilvánosság tagjai jogosultak legyenek meg nem felelés esetén kifogást emelni az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok előtt, amely e jognak ki kell terjednie mindazokra a magánszemélyekre vagy csoportokra – ideértve alkalmazottakat, ügyfeleket, fogyasztókat és végfelhasználókat, szakszervezeteket, nemzetközi szakszervezeti szövetségeket, helyi közösségeket, nemzeti kormányokat vagy helyi önkormányzatokat vagy intézményeket, újságírókat, nem kormányzati szervezeteket és helyi civil társadalmi szervezeteket –, akiknek jogait és kötelezettségeit vagy érdekeit a kötelezettségek teljesítésének részleges vagy teljes elmulasztása közvetlenül vagy közvetve érinti.

A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadnia az illetékes nemzeti hatóságokra alkalmazandó, jogilag kötelező előírások és iránymutatások meghatározása céljából, hogy biztosítsa a javaslat eredményes és egységes végrehajtását és érvényesítését az Unió egészében, különösen a következők tekintetében:

| — | a javaslat hatálya alá tartozó piaci szereplők felsorolása egy nyilvános nyilvántartásban és e nyilvántartás nyilvánosságra hozatala; |
| --- | --- |

—

a javaslat hatálya alá tartozó piaci szereplők felsorolása egy nyilvános nyilvántartásban és e nyilvántartás nyilvánosságra hozatala;

| — | az illetékes nemzeti hatóságok által végzett megfelelőség-ellenőrzések minőségére és mennyiségére vonatkozó szabályok meghatározása; |
| --- | --- |

—

az illetékes nemzeti hatóságok által végzett megfelelőség-ellenőrzések minőségére és mennyiségére vonatkozó szabályok meghatározása;

| — | további iránymutatás a megfelelőség-ellenőrzés lefolytatásának módjáról, például iránymutatás az illetékes nemzeti hatóságok számára, amely a termékek kockázati szintjének jobb elemzése és értékelése, valamint a használt átvilágítási rendszerek megfelelő dokumentálása érdekében meghatározza az ellenőrzés kritériumait; |
| --- | --- |

—

további iránymutatás a megfelelőség-ellenőrzés lefolytatásának módjáról, például iránymutatás az illetékes nemzeti hatóságok számára, amely a termékek kockázati szintjének jobb elemzése és értékelése, valamint a használt átvilágítási rendszerek megfelelő dokumentálása érdekében meghatározza az ellenőrzés kritériumait;

| — | iránymutatás a harmadik felek aggályaival kapcsolatban, hogy az egész Unióra kiterjedő kritériumokat határozzanak meg annak értékelésre, hogy az adott aggály érdemi és kellően megalapozott-e ahhoz, hogy feldolgozható legyen, továbbá egyértelmű eljárási szabályok kidolgozása annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok időben, pártatlanul, hatékonyan és átlátható módon reagáljanak a harmadik felek aggályaira; |
| --- | --- |

—

iránymutatás a harmadik felek aggályaival kapcsolatban, hogy az egész Unióra kiterjedő kritériumokat határozzanak meg annak értékelésre, hogy az adott aggály érdemi és kellően megalapozott-e ahhoz, hogy feldolgozható legyen, továbbá egyértelmű eljárási szabályok kidolgozása annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok időben, pártatlanul, hatékonyan és átlátható módon reagáljanak a harmadik felek aggályaira;

| — | olyan uniós szintű kritériumok, amelyek segítik annak meghatározását, hogy mikor kell valamely piaci szereplőt korrekciós intézkedésekre felszólítani, szankcionálni, illetve hogy mikor alkalmazandók más szankciók; valamint |
| --- | --- |

—

olyan uniós szintű kritériumok, amelyek segítik annak meghatározását, hogy mikor kell valamely piaci szereplőt korrekciós intézkedésekre felszólítani, szankcionálni, illetve hogy mikor alkalmazandók más szankciók; valamint

| — | az illetékes hatóságok ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeikkel, a feltárt jogsértésekkel és az érdemi aggályokra adott válaszokkal kapcsolatos beszámolási kötelezettségei. |
| --- | --- |

—

az illetékes hatóságok ellenőrzési és végrehajtási tevékenységeikkel, a feltárt jogsértésekkel és az érdemi aggályokra adott válaszokkal kapcsolatos beszámolási kötelezettségei.

5.2.   
  Polgári jogi felelősség és a jogorvoslathoz való hozzáférés

a)   Polgári jogi felelősség

A piaci szereplőknek:

| i. | egyetemleges felelősséget kell viselniük a javaslatban meghatározott, emberi jogi visszaélésekből, illetve a természetes erdők és a természetes ökoszisztémák rongálásából eredő olyan károkért, amelyet általuk ellenőrzött vagy tőlük gazdasági szempontból függő szervezetek okoztak súlyosbítottak, vagy amelyhez ilyen szervezet hozzájárult vagy amellyel összefüggésbe hozható; |
| --- | --- |

i.

egyetemleges felelősséget kell viselniük a javaslatban meghatározott, emberi jogi visszaélésekből, illetve a természetes erdők és a természetes ökoszisztémák rongálásából eredő olyan károkért, amelyet általuk ellenőrzött vagy tőlük gazdasági szempontból függő szervezetek okoztak súlyosbítottak, vagy amelyhez ilyen szervezet hozzájárult vagy amellyel összefüggésbe hozható;

| ii. | felelősséget kell viselniük azokért az emberi jogi visszaélésekből, illetve a természetes erdők és természetes ökoszisztémák rongálásából eredő, a javaslatban meghatározott károkért, amelyek üzleti viszonyon keresztül közvetlenül kapcsolódnak termékeikhez, szolgáltatásaikhoz vagy műveleteikhez, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy kellő gondossággal jártak el, és a körülményeket figyelembe véve megtettek minden olyan észszerű intézkedést, amellyel a kár elkerülhető lett volna; a piaci szereplők ezért mentesülhetnek a felelősség alól, ha bizonyították, hogy kellő gondossággal jártak el a kár azonosítása és elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

ii.

felelősséget kell viselniük azokért az emberi jogi visszaélésekből, illetve a természetes erdők és természetes ökoszisztémák rongálásából eredő, a javaslatban meghatározott károkért, amelyek üzleti viszonyon keresztül közvetlenül kapcsolódnak termékeikhez, szolgáltatásaikhoz vagy műveleteikhez, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy kellő gondossággal jártak el, és a körülményeket figyelembe véve megtettek minden olyan észszerű intézkedést, amellyel a kár elkerülhető lett volna; a piaci szereplők ezért mentesülhetnek a felelősség alól, ha bizonyították, hogy kellő gondossággal jártak el a kár azonosítása és elkerülése érdekében.

b)   Bizonyítékok közlése

Amennyiben a felperes keresete alátámasztására előterjesztette az észszerűség keretein belül beszerezhető tényeket és bizonyítékokat, az alperesre hárul a bizonyítási teher a következők tekintetében:

| i. | a károkozásban érintett szervezetekhez fűződő viszonyának jellege; |
| --- | --- |

i.

a károkozásban érintett szervezetekhez fűződő viszonyának jellege;

| ii. | annak bizonyítása, hogy kellő gondossággal járt-e el, és minden észszerűen elvárható intézkedést megtett-e a kár bekövetkeztének elhárítása érdekében. |
| --- | --- |

ii.

annak bizonyítása, hogy kellő gondossággal járt-e el, és minden észszerűen elvárható intézkedést megtett-e a kár bekövetkeztének elhárítása érdekében.

c)   Jogorvoslatokhoz való hozzáférés

A károsult felek számára biztosítani kell a hozzáférhető és hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogot annak érdekében, hogy jogorvoslatért folyamodjanak a jogaikat érintő negatív hatást okozó, súlyosbító, illetve azzal összefüggésbe hozató vagy ahhoz hozzájáruló piaci szereplőkkel szemben. Az elszámoltathatóság és a jogorvoslathoz való hozzáférés javítása érdekében a bírósági jogorvoslati mechanizmusoknak nem állami panasztételi mechanizmusokkal kell kiegészülniük.

6.   
  Záró rendelkezések

6.1.   
  A védelem szintjének csökkentését kizáró rendelkezés

A javaslat végrehajtása semmilyen módon nem szolgálhat indokként az emberi jogok, az őslakos népek és a helyi közösségek földhöz, területekhez és erőforrásokhoz fűződő formális és szokásjoga, illetve a környezet védelme általános szintjének csökkentésére. Nem érintheti különösen az alvállalkozókkal vagy az ellátási lánccal kapcsolatos felelősség egyéb meglévő kereteit.

6.2.   
  Előnyösebb rendelkezések

A tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak olyan rendelkezéseket, amelyek az emberi jogok védelme és az erdőkre és az ökoszisztémára kockázatot jelentő áruk ellátási láncában előírt környezetvédelmi normák tekintetében meghaladják a javaslatban foglalt rendelkezéseket.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.)

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 995/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 295., 2010.11.12., 23. o.).

---

2020. október 23., péntek

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/202 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/202

---

P9_TA(2020)0286

A nemek közötti egyenlőség az EU kül- és biztonságpolitikájában

Az Európai Parlament 2020. október 23-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségről az EU kül- és biztonságpolitikájában (2019/2167(INI))

(2021/C 404/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, és különösen az 5. és 16. számú célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, és különösen az 5. és 16. számú célra,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel, az EU és az ENSZ közötti stratégiai partnerség 2019–2021-re meghatározott prioritásaira, amelyeket a Tanács 2018. szeptember 18-án hagyott jóvá, és amelyek fő elemét a nők, a béke és a biztonság képezi, |
| --- | --- |

—

tekintettel, az EU és az ENSZ közötti stratégiai partnerség 2019–2021-re meghatározott prioritásaira, amelyeket a Tanács 2018. szeptember 18-án hagyott jóvá, és amelyek fő elemét a nők, a béke és a biztonság képezi,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, és az ezek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, és az ezek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i 1325. sz. határozatára és az azt követő 2008. június 19-i 1820. sz. határozatára; 2009. szeptember 30-i 1888. sz. határozatára; 2009. október 5-i 1889. sz. határozatára; 2010. december 16-i 1960. sz. határozatára; 2013. június 24-i 2106. sz. határozatára; 2013. október 18-i 2122. sz. határozatára; 2015. október 13-i 2242. sz. határozatára; 2019. április 23-i 2467. sz. határozatára és 2019. október 29-i 2493. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i 1325. sz. határozatára és az azt követő 2008. június 19-i 1820. sz. határozatára; 2009. szeptember 30-i 1888. sz. határozatára; 2009. október 5-i 1889. sz. határozatára; 2010. december 16-i 1960. sz. határozatára; 2013. június 24-i 2106. sz. határozatára; 2013. október 18-i 2122. sz. határozatára; 2015. október 13-i 2242. sz. határozatára; 2019. április 23-i 2467. sz. határozatára és 2019. október 29-i 2493. sz. határozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), valamint a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), valamint a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és az azt kiegészítő jegyzőkönyvekre, elsősorban az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményre és az azt kiegészítő jegyzőkönyvekre, elsősorban az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezésre,

| — | tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2018. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2018. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó új uniós stratégiai megközelítésre és a 2019–2024-es időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó új uniós stratégiai megközelítésre és a 2019–2024-es időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra,

| — | tekintettel az LMBTI-személyekkel kapcsolatos intézkedések 2015 decemberében a Bizottság által közzétett listájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az LMBTI-személyekkel kapcsolatos intézkedések 2015 decemberében a Bizottság által közzétett listájára,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016–2020 közötti időszakra szóló II. uniós cselekvési tervre (II. cselekvési terv) és az arról szóló éves végrehajtási jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2016–2020 közötti időszakra szóló II. uniós cselekvési tervre (II. cselekvési terv) és az arról szóló éves végrehajtási jelentésekre,

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” című együttes szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0182) végrehajtásáról szóló, 2018. május 31-i (3), valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatának 10. évfordulójáról szóló, 2010. november 25-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” című együttes szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0182) végrehajtásáról szóló, 2018. május 31-i (3), valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. határozatának 10. évfordulójáról szóló, 2010. november 25-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló, 2017. május 19-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló, 2017. május 19-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel az EU nemi esélyegyenlőségi stratégiájáról szóló, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU nemi esélyegyenlőségi stratégiájáról szóló, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) polgári műveleti parancsnoka által 2018. október 8-án kiadott, „A missziók vezetői és személyi állománya számára a nemek közötti egyenlőség elvének általános érvényesítéséről” című operatív iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) polgári műveleti parancsnoka által 2018. október 8-án kiadott, „A missziók vezetői és személyi állománya számára a nemek közötti egyenlőség elvének általános érvényesítéséről” című operatív iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Tanács által 2012. március 22-én elfogadott, „A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatok végrehajtása a KBVP-missziók és -műveletek összefüggésében” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2012. március 22-én elfogadott, „A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatok végrehajtása a KBVP-missziók és -műveletek összefüggésében” című dokumentumra,

| — | tekintettel a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó, 2018. január 22-i felülvizsgált általános magatartási normákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó, 2018. január 22-i felülvizsgált általános magatartási normákra,

| — | tekintettel az EKSZ nemek közötti egyenlőségre és esélyegyenlőségre vonatkozó, 2017. novemberi stratégiájára (2018–2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ nemek közötti egyenlőségre és esélyegyenlőségre vonatkozó, 2017. novemberi stratégiájára (2018–2023),

| — | tekintettel az emberi jogoknak és a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikájában való érvényesítéséről szóló, 2016. november 10-i EKSZ-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogoknak és a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikájában való érvényesítéséről szóló, 2016. november 10-i EKSZ-jelentésre,

| — | tekintettel az EKSZ 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére és 21. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére és 21. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0145/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0145/2020),

| A. | mivel a férfiak és a nők közötti egyenlőség elve az Európai Unió egyik alapértéke, amelyet a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít; mivel ezért a nemek közötti egyenlőség érvényesítését horizontális elvként valamennyi uniós tevékenységben és politikában végre kell hajtani és azokba be kell építeni; mivel az EU-nak hozzá kell járulnia egy olyan világ megteremtéséhez, amelyben nemre, fajra, színre, etnikai vagy társadalmi származásra, genetikai tulajdonságra, nyelvre, vallásra vagy meggyőződésre, politikai vagy más véleményre, nemzeti kisebbséghez tartozásra, vagyoni helyzetre, születésre, fogyatékosságra, korra, szexuális irányultságra vagy nemi identitásra való tekintet nélkül minden ember békésen élhet, egyenlő jogokat élvez, és azonos lehetőségeket kap a benne rejlő potenciál kiaknázására; |
| --- | --- |

A.

mivel a férfiak és a nők közötti egyenlőség elve az Európai Unió egyik alapértéke, amelyet a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít; mivel ezért a nemek közötti egyenlőség érvényesítését horizontális elvként valamennyi uniós tevékenységben és politikában végre kell hajtani és azokba be kell építeni; mivel az EU-nak hozzá kell járulnia egy olyan világ megteremtéséhez, amelyben nemre, fajra, színre, etnikai vagy társadalmi származásra, genetikai tulajdonságra, nyelvre, vallásra vagy meggyőződésre, politikai vagy más véleményre, nemzeti kisebbséghez tartozásra, vagyoni helyzetre, születésre, fogyatékosságra, korra, szexuális irányultságra vagy nemi identitásra való tekintet nélkül minden ember békésen élhet, egyenlő jogokat élvez, és azonos lehetőségeket kap a benne rejlő potenciál kiaknázására;

| B. | mivel az ötödik fenntartható fejlesztési cél a nemek közötti egyenlőség elérése és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése világszerte; mivel egyetlen fejlesztési stratégia sem lehet eredményes mindaddig, amíg a nők és a lányok nem kapnak bennük központi szerepet, és mivel az ötödik fenntartható fejlődési célt átfogó módon be kell építeni az EU intézkedési hatáskörébe tartozó különböző szakpolitikai területekbe; |
| --- | --- |

B.

mivel az ötödik fenntartható fejlesztési cél a nemek közötti egyenlőség elérése és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése világszerte; mivel egyetlen fejlesztési stratégia sem lehet eredményes mindaddig, amíg a nők és a lányok nem kapnak bennük központi szerepet, és mivel az ötödik fenntartható fejlődési célt átfogó módon be kell építeni az EU intézkedési hatáskörébe tartozó különböző szakpolitikai területekbe;

| C. | mivel több ország – például Svédország, Dánia, Svájc és Norvégia – a nemek közötti egyenlőségre összpontosító külpolitika irányába történő előrelépést szolgáló kereteket fogadott el, és mivel többek között Franciaország, Spanyolország, Luxemburg, Írország, Ciprus és Németország bejelentette, hogy a nemek közötti egyenlőséget külpolitikája egyik prioritásává kívánja tenni; mivel egy ilyen típusú politikának a nemi sztereotípiák ellen ható szemléletet is elő kell mozdítania a külpolitikában, amely védi és előmozdítja a nők és más, hagyományosan marginalizált csoportok emberi jogait, biztosítja a szociális, gazdasági és politikai erőforrásokhoz való méltányos hozzáférésüket és minden szinten való részvételüket, megfelelő forrásokat különít el e jövőkép megvalósítására, és figyelembe veszi az emberi jogok női védelmezőinek és a civil társadalomnak a véleményét; mivel minden jövőbeli uniós kül- és biztonságpolitikának e célok elérésére kell törekednie; |
| --- | --- |

C.

mivel több ország – például Svédország, Dánia, Svájc és Norvégia – a nemek közötti egyenlőségre összpontosító külpolitika irányába történő előrelépést szolgáló kereteket fogadott el, és mivel többek között Franciaország, Spanyolország, Luxemburg, Írország, Ciprus és Németország bejelentette, hogy a nemek közötti egyenlőséget külpolitikája egyik prioritásává kívánja tenni; mivel egy ilyen típusú politikának a nemi sztereotípiák ellen ható szemléletet is elő kell mozdítania a külpolitikában, amely védi és előmozdítja a nők és más, hagyományosan marginalizált csoportok emberi jogait, biztosítja a szociális, gazdasági és politikai erőforrásokhoz való méltányos hozzáférésüket és minden szinten való részvételüket, megfelelő forrásokat különít el e jövőkép megvalósítására, és figyelembe veszi az emberi jogok női védelmezőinek és a civil társadalomnak a véleményét; mivel minden jövőbeli uniós kül- és biztonságpolitikának e célok elérésére kell törekednie;

| D. | mivel a nőket és lányokat különösen érinti a fizikai, pszichológiai és nemi erőszak, a szegénység, a fegyveres konfliktusok és az éghajlati és egészségügyi, illetve egyéb vészhelyzetek hatása, és szerepvállalásuk fokozása elengedhetetlen e problémák leküzdéséhez; mivel visszaesés tapasztalható a nők és az LMBTIQ+-személyek jogainak érvényesítése terén; mivel a biztonsági igényekre vonatkozó minden értelmezésben az emberi jogoknak kiemelt helyet kell kapniuk a békéhez vezető fellépések előmozdítása érdekében; mivel a Tanácsnak az LMBTI-személyekre vonatkozó iránymutatásai hatékony eszközt jelentenek annak előmozdítására, hogy az LMBTI-személyek teljes mértékben élhessenek emberi jogaikkal, valamint jó alapot képeznek az LMBTI-személyek egyenlőségére vonatkozó, hamarosan elkészülő ambiciózus stratégia számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a nőket és lányokat különösen érinti a fizikai, pszichológiai és nemi erőszak, a szegénység, a fegyveres konfliktusok és az éghajlati és egészségügyi, illetve egyéb vészhelyzetek hatása, és szerepvállalásuk fokozása elengedhetetlen e problémák leküzdéséhez; mivel visszaesés tapasztalható a nők és az LMBTIQ+-személyek jogainak érvényesítése terén; mivel a biztonsági igényekre vonatkozó minden értelmezésben az emberi jogoknak kiemelt helyet kell kapniuk a békéhez vezető fellépések előmozdítása érdekében; mivel a Tanácsnak az LMBTI-személyekre vonatkozó iránymutatásai hatékony eszközt jelentenek annak előmozdítására, hogy az LMBTI-személyek teljes mértékben élhessenek emberi jogaikkal, valamint jó alapot képeznek az LMBTI-személyek egyenlőségére vonatkozó, hamarosan elkészülő ambiciózus stratégia számára;

| E. | mivel az olyan kül- és biztonságpolitika, amely nem képviseli a nők, lányok és LMBTI+-személyek jogait, és nem kezeli a jelenleg fennálló igazságtalanságokat, tovább erősíti az egyensúlyhiányokat; mivel bárkinek, aki véget kíván vetni ezeknek az igazságtalanságoknak, el kell ismernie a nemek közötti egyenlőtlen erőviszonyokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az olyan kül- és biztonságpolitika, amely nem képviseli a nők, lányok és LMBTI+-személyek jogait, és nem kezeli a jelenleg fennálló igazságtalanságokat, tovább erősíti az egyensúlyhiányokat; mivel bárkinek, aki véget kíván vetni ezeknek az igazságtalanságoknak, el kell ismernie a nemek közötti egyenlőtlen erőviszonyokat;

| F. | mivel a közbeszéd a nőket és lányokat gyakran hozza összefüggésbe az áldozattá válással, ami miatt nem tekintik őket képesnek önálló döntéshozatalra és pozitív változások előidézésére; mivel egyre több bizonyíték támasztja alá, hogy a nők és lányok konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, békeépítésben és a konfliktust követő újjáépítésben való érdemi részvétele növeli a béke fenntarthatóságát, minőségét és tartósságát, valamint a helyi közösségek ellenálló képességét, és segít megelőzni a nemi alapú erőszak minden formáját; mivel annak ellenére, hogy a nőknek ennyire meghatározó szerepük van a tartós béke kialakítása szempontjából, az 1992 és 2018 közötti időszak legfőbb békefolyamataiban részt vevő tárgyalók mindössze 13 %-a, az aláírók csak 4 %-a és a közvetítők csupán 3 %-a volt nő; |
| --- | --- |

F.

mivel a közbeszéd a nőket és lányokat gyakran hozza összefüggésbe az áldozattá válással, ami miatt nem tekintik őket képesnek önálló döntéshozatalra és pozitív változások előidézésére; mivel egyre több bizonyíték támasztja alá, hogy a nők és lányok konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, békeépítésben és a konfliktust követő újjáépítésben való érdemi részvétele növeli a béke fenntarthatóságát, minőségét és tartósságát, valamint a helyi közösségek ellenálló képességét, és segít megelőzni a nemi alapú erőszak minden formáját; mivel annak ellenére, hogy a nőknek ennyire meghatározó szerepük van a tartós béke kialakítása szempontjából, az 1992 és 2018 közötti időszak legfőbb békefolyamataiban részt vevő tárgyalók mindössze 13 %-a, az aláírók csak 4 %-a és a közvetítők csupán 3 %-a volt nő;

| G. | mivel a nők és lányok a hátrányos megkülönböztetés több formájával is szembesülhetnek; mivel a nemi alapú erőszak, beleértve a korai és kényszerházasságot, és a női nemi szervek megcsonkítását, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a tiszta vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez és a táplálkozáshoz való nem megfelelő hozzáférés, a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés, valamint a politikai döntéshozatalban, illetve a köz- és magánintézményekben való egyenlőtlen részvétel hozzájárul a megkülönböztetéshez és a marginalizálódáshoz; mivel a lányok erőszak és hátrányos megkülönböztetés elleni védelme, különös tekintettel az oktatásra, a tájékoztatásra és az egészségügyi szolgáltatásokra, ideértve a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, különösen fontos annak biztosításához, hogy a lányok maradéktalanul érvényesíthessék emberi jogaikat; mivel a menekült és migráns lányok különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; |
| --- | --- |

G.

mivel a nők és lányok a hátrányos megkülönböztetés több formájával is szembesülhetnek; mivel a nemi alapú erőszak, beleértve a korai és kényszerházasságot, és a női nemi szervek megcsonkítását, az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a tiszta vízhez, a megfelelő higiénés körülményekhez és a táplálkozáshoz való nem megfelelő hozzáférés, a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés, valamint a politikai döntéshozatalban, illetve a köz- és magánintézményekben való egyenlőtlen részvétel hozzájárul a megkülönböztetéshez és a marginalizálódáshoz; mivel a lányok erőszak és hátrányos megkülönböztetés elleni védelme, különös tekintettel az oktatásra, a tájékoztatásra és az egészségügyi szolgáltatásokra, ideértve a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, különösen fontos annak biztosításához, hogy a lányok maradéktalanul érvényesíthessék emberi jogaikat; mivel a menekült és migráns lányok különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak;

| H. | mivel a mai lányok lesznek azok, akiknek a jövőben meg kell majd küzdeniük a konfliktusok és vészhelyzetek következményeivel, és elhúzódó konfliktusok esetén pedig ők lesznek azok, akik hosszú távú hatással járó, káros körülmények között fognak felnőni; mivel a lányoknak egyedi szükségleteik vannak, és olyan egyedi kihívásokkal néznek szembe, amelyek különböznek a felnőtt nőkétől, és amelyeket a „gyermekek” és a „nők” tágabb kategóriáiban gyakran nem ismernek fel; |
| --- | --- |

H.

mivel a mai lányok lesznek azok, akiknek a jövőben meg kell majd küzdeniük a konfliktusok és vészhelyzetek következményeivel, és elhúzódó konfliktusok esetén pedig ők lesznek azok, akik hosszú távú hatással járó, káros körülmények között fognak felnőni; mivel a lányoknak egyedi szükségleteik vannak, és olyan egyedi kihívásokkal néznek szembe, amelyek különböznek a felnőtt nőkétől, és amelyeket a „gyermekek” és a „nők” tágabb kategóriáiban gyakran nem ismernek fel;

| I. | mivel a 2020-as év a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos keretrendszerek, többek között az 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000-ben elfogadott 1325. sz. határozata létrejöttének fontos évfordulója; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2020-as év a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos keretrendszerek, többek között az 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000-ben elfogadott 1325. sz. határozata létrejöttének fontos évfordulója;

| J. | mivel a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós stratégiai megközelítés jelentős előrelépést jelent a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendben való uniós szerepvállalás tekintetében; mivel e megközelítés hangsúlyozza, hogy a tartós béke és biztonság elérése érdekében konkrét kötelezettségvállalásokra és fellépésekre, továbbá a nők és lányok bevonására, védelmére és támogatására van szükség; mivel e stratégiai megközelítés végrehajtása érdekében 2019-ben elfogadták a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, ám a szakpolitikai kötelezettségvállalásnak a gyakorlatba történő átültetése továbbra is kihívást jelent; mivel rendkívül fontos, hogy az uniós alkalmazottak fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a nők, a béke és a biztonság szempontjait beépítsék munkájukba nemcsak a missziók eredményességének javítása céljából, hanem azért is, hogy önmagukban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség biztosítva legyen; |
| --- | --- |

J.

mivel a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós stratégiai megközelítés jelentős előrelépést jelent a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendben való uniós szerepvállalás tekintetében; mivel e megközelítés hangsúlyozza, hogy a tartós béke és biztonság elérése érdekében konkrét kötelezettségvállalásokra és fellépésekre, továbbá a nők és lányok bevonására, védelmére és támogatására van szükség; mivel e stratégiai megközelítés végrehajtása érdekében 2019-ben elfogadták a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, ám a szakpolitikai kötelezettségvállalásnak a gyakorlatba történő átültetése továbbra is kihívást jelent; mivel rendkívül fontos, hogy az uniós alkalmazottak fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a nők, a béke és a biztonság szempontjait beépítsék munkájukba nemcsak a missziók eredményességének javítása céljából, hanem azért is, hogy önmagukban a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség biztosítva legyen;

| K. | mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési terv (GAP II) a Parlament azon ajánlásainak eredményeként jött létre, amelyek az EU intézményi kultúrájának a székhelyen és a küldöttségek szintjén történő megváltoztatására helyezték a hangsúlyt annak érdekében, hogy rendszerszinten változtassák meg a nemek közötti egyenlőség elvének EU általi megközelítését, illetve amelyek a nők és lányok életének a négy fő területen hozott intézkedések révén történő átalakítására koncentráltak; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése és előmozdítása az EU kül- és biztonságpolitikájában nagyban függ a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési terv sikeres végrehajtásától és értékelésétől, amely értékelés célja, hogy javaslatokat tegyen a továbbfejlesztett jövőbeli GAP-keretrendszerre (a 2020-ban elfogadásra kerülő, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervre) vonatkozó intézkedésekre; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési terv (GAP II) a Parlament azon ajánlásainak eredményeként jött létre, amelyek az EU intézményi kultúrájának a székhelyen és a küldöttségek szintjén történő megváltoztatására helyezték a hangsúlyt annak érdekében, hogy rendszerszinten változtassák meg a nemek közötti egyenlőség elvének EU általi megközelítését, illetve amelyek a nők és lányok életének a négy fő területen hozott intézkedések révén történő átalakítására koncentráltak; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése és előmozdítása az EU kül- és biztonságpolitikájában nagyban függ a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési terv sikeres végrehajtásától és értékelésétől, amely értékelés célja, hogy javaslatokat tegyen a továbbfejlesztett jövőbeli GAP-keretrendszerre (a 2020-ban elfogadásra kerülő, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési tervre) vonatkozó intézkedésekre;

| L. | mivel az I. cselekvési terv (GAP I) hozott ugyan némi előrelépést, számos hiányossága is volt: szűk hatály, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hiánya, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó keret megértésének hiánya az uniós küldöttségek részéről, az uniós vezetők elkötelezettségének hiánya, valamint az intézményi struktúra, és a személyzet motiválására és megfelelő támogatására irányuló ösztönzők hiánya; mivel a II. cselekvési terv (GAP II) fontos előrelépést jelentett a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén az EU külkapcsolataiban, számos pozitív tendenciával, ám az EU és a tagállamok részéről teljes mértékű tudatosságot és szilárd elköteleződést igényel ahhoz, hogy megelőzzék a helyzet romlását és felgyorsítsák az előrelépést; mivel a II. cselekvési terv még mindig számos hiányosságot mutat a fő prioritások és a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó fenntartható fejlesztési célok végrehajtása, az összes célkitűzés terén elért haladásról és a minőségi adatokról szóló pontos jelentéstétellel kapcsolatos kihívások, valamint a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a szakpolitikai párbeszédekben való érvényesítése tekintetében; mivel továbbra is szükség van hatályának további bővítésére, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés megfelelő végrehajtására, valamint a programozási és a költségvetési ciklusok időkereteinek összehangolására; mivel az uniós vezetők nagyobb elkötelezettsége, valamint az intézményi struktúra és a személyzet motiválását és megfelelő támogatását és képzését célzó ösztönzők életbe léptetése létfontosságú ahhoz, hogy világszerte kézzelfogható eredményeket lehessen elérni a nemek közötti egyenlőség terén; |
| --- | --- |

L.

mivel az I. cselekvési terv (GAP I) hozott ugyan némi előrelépést, számos hiányossága is volt: szűk hatály, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hiánya, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó keret megértésének hiánya az uniós küldöttségek részéről, az uniós vezetők elkötelezettségének hiánya, valamint az intézményi struktúra, és a személyzet motiválására és megfelelő támogatására irányuló ösztönzők hiánya; mivel a II. cselekvési terv (GAP II) fontos előrelépést jelentett a nemek közötti egyenlőség előmozdítása terén az EU külkapcsolataiban, számos pozitív tendenciával, ám az EU és a tagállamok részéről teljes mértékű tudatosságot és szilárd elköteleződést igényel ahhoz, hogy megelőzzék a helyzet romlását és felgyorsítsák az előrelépést; mivel a II. cselekvési terv még mindig számos hiányosságot mutat a fő prioritások és a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó fenntartható fejlesztési célok végrehajtása, az összes célkitűzés terén elért haladásról és a minőségi adatokról szóló pontos jelentéstétellel kapcsolatos kihívások, valamint a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a szakpolitikai párbeszédekben való érvényesítése tekintetében; mivel továbbra is szükség van hatályának további bővítésére, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés megfelelő végrehajtására, valamint a programozási és a költségvetési ciklusok időkereteinek összehangolására; mivel az uniós vezetők nagyobb elkötelezettsége, valamint az intézményi struktúra és a személyzet motiválását és megfelelő támogatását és képzését célzó ösztönzők életbe léptetése létfontosságú ahhoz, hogy világszerte kézzelfogható eredményeket lehessen elérni a nemek közötti egyenlőség terén;

| M. | mivel a II. cselekvési terv azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ig az összes új uniós kezdeményezés 85 %-ában érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézkedéseket; mivel az előrelépés ellenére 2018-ban az új programok mindössze 55–68 %-a foglalta magában a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

M.

mivel a II. cselekvési terv azt a célt tűzte ki, hogy 2020-ig az összes új uniós kezdeményezés 85 %-ában érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézkedéseket; mivel az előrelépés ellenére 2018-ban az új programok mindössze 55–68 %-a foglalta magában a nemek közötti egyenlőséget;

| N. | mivel az uniós küldöttségek és missziók a II. cselekvési terv közvetlen végrehajtásán dolgoznak a partnerországokban, a küldetések és missziók vezetőinek és személyi állományának vezető szerepe és tudása pedig jelentős szerepet játszik a II. cselekvési terv sikeres végrehajtásának biztosításában; mivel az ajánlások szerint több nő számára kell lehetővé tenni az uniós küldöttségek vezetői és irányítói pozícióinak betöltését; |
| --- | --- |

N.

mivel az uniós küldöttségek és missziók a II. cselekvési terv közvetlen végrehajtásán dolgoznak a partnerországokban, a küldetések és missziók vezetőinek és személyi állományának vezető szerepe és tudása pedig jelentős szerepet játszik a II. cselekvési terv sikeres végrehajtásának biztosításában; mivel az ajánlások szerint több nő számára kell lehetővé tenni az uniós küldöttségek vezetői és irányítói pozícióinak betöltését;

| O. | mivel a nők továbbra is jórészt alulreprezentáltak és alulértékeltek a politikában és a döntéshozatali folyamatokban, többek között a külpolitika és a nemzetközi biztonság területén az EU-ban és világszerte; mivel az EU-ban 6 nő tölt be védelmi miniszter tisztségét, és a 27 külügyminiszterből csak 3 nő; a nemek szempontjából kiegyensúlyozott kinevezések magas szintű hozzáadott értéket képviselnek a döntéshozatali folyamatokban; |
| --- | --- |

O.

mivel a nők továbbra is jórészt alulreprezentáltak és alulértékeltek a politikában és a döntéshozatali folyamatokban, többek között a külpolitika és a nemzetközi biztonság területén az EU-ban és világszerte; mivel az EU-ban 6 nő tölt be védelmi miniszter tisztségét, és a 27 külügyminiszterből csak 3 nő; a nemek szempontjából kiegyensúlyozott kinevezések magas szintű hozzáadott értéket képviselnek a döntéshozatali folyamatokban;

| P. | mivel a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó nemi esélyegyenlőségi stratégia célul tűzte ki, hogy 2024 végére a Bizottság vezető pozícióinak 50 %-át nők töltsék be; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó nemi esélyegyenlőségi stratégia célul tűzte ki, hogy 2024 végére a Bizottság vezető pozícióinak 50 %-át nők töltsék be;

| Q. | mivel az EKSZ-ben a középvezetői álláshelyek 75 %-át és a felsővezetői álláshelyek 87 %-át férfiak töltik be; mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) elkötelezte magát azon cél elérése mellett, hogy megbízatásának végéig a vezető pozíciók 40 %-át nők töltsék be; mivel az általa végrehajtott legutóbbi kinevezések olyan struktúrát eredményeztek, amelyben kizárólag férfi főtitkárhelyettesek vannak; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EKSZ-ben a középvezetői álláshelyek 75 %-át és a felsővezetői álláshelyek 87 %-át férfiak töltik be; mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) elkötelezte magát azon cél elérése mellett, hogy megbízatásának végéig a vezető pozíciók 40 %-át nők töltsék be; mivel az általa végrehajtott legutóbbi kinevezések olyan struktúrát eredményeztek, amelyben kizárólag férfi főtitkárhelyettesek vannak;

| R. | mivel az uniós szakpolitikák hajlamosak a nőket a szexuális és nemi alapú erőszak áldozataiként bemutatni, és védelmükkel elsősorban a szexuális és nemi alapú erőszak megtörténte után foglalkozni; mivel ezen a területen javítani lehetne az uniós szakpolitikákat azáltal, hogy a szakpolitika és a működés tekintetében nagyobb hangsúlyt helyeznek az emberi jogok olyan jellegű megsértésének a megelőzésére, amely a nemek közötti egyenlőtlen erőviszonyokból ered; |
| --- | --- |

R.

mivel az uniós szakpolitikák hajlamosak a nőket a szexuális és nemi alapú erőszak áldozataiként bemutatni, és védelmükkel elsősorban a szexuális és nemi alapú erőszak megtörténte után foglalkozni; mivel ezen a területen javítani lehetne az uniós szakpolitikákat azáltal, hogy a szakpolitika és a működés tekintetében nagyobb hangsúlyt helyeznek az emberi jogok olyan jellegű megsértésének a megelőzésére, amely a nemek közötti egyenlőtlen erőviszonyokból ered;

| S. | mivel világszerte előrelépés történt a szexuális és reprodukciós egészség és jogok megvalósítása terén, de továbbra is komoly hiányosságok mutatkoznak a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztosítása és az ezekhez való hozzáférés tekintetében, és fennáll a regresszió veszélye; mivel világszerte megfigyelhetők a nők és az LMBTIQ+ személyek jogai ellen irányuló olyan aggasztó támadások, amelyekkel korlátozzák a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, és betiltják a szexuális felvilágosítást és a társadalmi nemek kutatását; mivel 2018-ban csökkent a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos uniós fellépések száma, és a Bizottság szolgálatai által a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatosan végrehajtott globális fellépések közül a legkevesebb a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos területen valósult meg; mivel határozottan szükséges megerősíteni az EU elkötelezettségét az egyének azok jogának elősegítése, védelme és érvényesülése iránt, hogy megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen teljes ellenőrzést gyakorolhassanak a szexuális és reprodukciós egészségükkel és jogaikkal kapcsolatos ügyeik felett; |
| --- | --- |

S.

mivel világszerte előrelépés történt a szexuális és reprodukciós egészség és jogok megvalósítása terén, de továbbra is komoly hiányosságok mutatkoznak a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztosítása és az ezekhez való hozzáférés tekintetében, és fennáll a regresszió veszélye; mivel világszerte megfigyelhetők a nők és az LMBTIQ+ személyek jogai ellen irányuló olyan aggasztó támadások, amelyekkel korlátozzák a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, és betiltják a szexuális felvilágosítást és a társadalmi nemek kutatását; mivel 2018-ban csökkent a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos uniós fellépések száma, és a Bizottság szolgálatai által a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatosan végrehajtott globális fellépések közül a legkevesebb a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos területen valósult meg; mivel határozottan szükséges megerősíteni az EU elkötelezettségét az egyének azok jogának elősegítése, védelme és érvényesülése iránt, hogy megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen teljes ellenőrzést gyakorolhassanak a szexuális és reprodukciós egészségükkel és jogaikkal kapcsolatos ügyeik felett;

| T. | mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadók és kapcsolattartó pontok munkája egyrészt központi szerepet játszik abban, hogy a nemek közötti egyenlőségre és a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós politikákat elemzésbe, tervezésbe, megvalósításba és értékelésbe lehessen átültetni, másrészt elősegíti a nemek közötti egyenlőség szempontjának a mindennapi feladatokba és műveletekbe való integrálását; mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadók és kapcsolattartó pontok fontos szerepet játszanak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitikák horizontális integrálásában; mivel az uniós küldöttségeken nagyobb hangsúlyt kell helyezni a nemek közötti egyenlőség prioritásként való kezelésére, elegendő időt kell biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére és biztosítani kell, hogy a projektirányítók a munkájuk során kellően figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőséget annak biztosítása érdekében, hogy a kapcsolattartó pontok megfelelően fejleszthessék feladataikat; mivel további intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pontok munkaköri leírása tükrözze a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséért és a nemek közötti egyenlőség előmozdításáért felelős feladataikat; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadók és kapcsolattartó pontok munkája egyrészt központi szerepet játszik abban, hogy a nemek közötti egyenlőségre és a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós politikákat elemzésbe, tervezésbe, megvalósításba és értékelésbe lehessen átültetni, másrészt elősegíti a nemek közötti egyenlőség szempontjának a mindennapi feladatokba és műveletekbe való integrálását; mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadók és kapcsolattartó pontok fontos szerepet játszanak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szakpolitikák horizontális integrálásában; mivel az uniós küldöttségeken nagyobb hangsúlyt kell helyezni a nemek közötti egyenlőség prioritásként való kezelésére, elegendő időt kell biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére és biztosítani kell, hogy a projektirányítók a munkájuk során kellően figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőséget annak biztosítása érdekében, hogy a kapcsolattartó pontok megfelelően fejleszthessék feladataikat; mivel további intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pontok munkaköri leírása tükrözze a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséért és a nemek közötti egyenlőség előmozdításáért felelős feladataikat;

| U. | mivel az uniós küldöttségek csupán egyharmada foglalkozik az LMBTIQ+ személyek jogaival; mivel az LMBTIQ+ személyekre vonatkozó uniós iránymutatásokat nem egységesen alkalmazzák, és végrehajtásuk erősen függ az egyes küldöttségek vezetésének tudásától és érdeklődésétől, ahelyett hogy strukturális megközelítést alkalmaznának; |
| --- | --- |

U.

mivel az uniós küldöttségek csupán egyharmada foglalkozik az LMBTIQ+ személyek jogaival; mivel az LMBTIQ+ személyekre vonatkozó uniós iránymutatásokat nem egységesen alkalmazzák, és végrehajtásuk erősen függ az egyes küldöttségek vezetésének tudásától és érdeklődésétől, ahelyett hogy strukturális megközelítést alkalmaznának;

| V. | mivel a női civil társadalmi csoportoknak és aktivistáknak döntő szerepük van a békére és biztonságra vonatkozó menetrend előmozdításában, és a részvételük elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség érvényesítése szempontjából; mivel a civil társadalom mozgástere számos területen csökken, többek között a nőszervezetek és a női emberijog-védők, a szexuális és reprodukciós egészség és jogok, valamint az LGBTIQ+ személyek jogai tekintetében; mivel a női emberijog-védők gyakran interszekcionális és berögzült nemi sztereotípiák által formált kockázatok és akadályok több fajtájával szembesülnek; mivel biztosítani kell a női szervezetekkel és a női emberijog-védőkkel való következetes együttműködést a III. cselekvési terv (GAP III) teljes tervezési, végrehajtási, ellenőrzési és értékelési ciklusa során; mivel ambiciózusabb belső és külső intézkedések megtételére van szükség a visszalépés bármely formájának aktív kezeléséhez és a nemek szempontjából egyenlő társadalmak irányába történő előrelépés folytatása érdekében; |
| --- | --- |

V.

mivel a női civil társadalmi csoportoknak és aktivistáknak döntő szerepük van a békére és biztonságra vonatkozó menetrend előmozdításában, és a részvételük elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség érvényesítése szempontjából; mivel a civil társadalom mozgástere számos területen csökken, többek között a nőszervezetek és a női emberijog-védők, a szexuális és reprodukciós egészség és jogok, valamint az LGBTIQ+ személyek jogai tekintetében; mivel a női emberijog-védők gyakran interszekcionális és berögzült nemi sztereotípiák által formált kockázatok és akadályok több fajtájával szembesülnek; mivel biztosítani kell a női szervezetekkel és a női emberijog-védőkkel való következetes együttműködést a III. cselekvési terv (GAP III) teljes tervezési, végrehajtási, ellenőrzési és értékelési ciklusa során; mivel ambiciózusabb belső és külső intézkedések megtételére van szükség a visszalépés bármely formájának aktív kezeléséhez és a nemek szempontjából egyenlő társadalmak irányába történő előrelépés folytatása érdekében;

| W. | mivel a korlátozott finanszírozás és a munkaerőhiány alapvető akadálya a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós célkitűzések megvalósításának; mivel a nemek közötti egyenlőség területén hiányzik a politikai koherencia is, és még nem létezik olyan egységes rendszer, amely lehetővé tenné a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének egységes értelmezését és végrehajtását az uniós intézményekben; |
| --- | --- |

W.

mivel a korlátozott finanszírozás és a munkaerőhiány alapvető akadálya a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós célkitűzések megvalósításának; mivel a nemek közötti egyenlőség területén hiányzik a politikai koherencia is, és még nem létezik olyan egységes rendszer, amely lehetővé tenné a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének egységes értelmezését és végrehajtását az uniós intézményekben;

| X. | mivel a nemi dimenziónak az EU kül- és biztonságpolitikájába való beépítése egyben az olyan globális jelenségek, mint az éghajlatváltozás, a migráció, illetve a kereskedelem és a biztonság egyedi nemi dimenzióinak és hatásainak elismerését és leküzdését, továbbá azt is jelenti, hogy a szakpolitikai döntéshozatal során a középpontba a diszkrimináció és marginalizáció többféle és halmozott formáival szembesülő nők és csoportok tapasztalatait és igényeit kell helyezni; |
| --- | --- |

X.

mivel a nemi dimenziónak az EU kül- és biztonságpolitikájába való beépítése egyben az olyan globális jelenségek, mint az éghajlatváltozás, a migráció, illetve a kereskedelem és a biztonság egyedi nemi dimenzióinak és hatásainak elismerését és leküzdését, továbbá azt is jelenti, hogy a szakpolitikai döntéshozatal során a középpontba a diszkrimináció és marginalizáció többféle és halmozott formáival szembesülő nők és csoportok tapasztalatait és igényeit kell helyezni;

| 1. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy folytassák a nők és lányok jogainak megerősítését, valamint mozdítsák elő olyan kül- és biztonságpolitika megvalósítását, amely a nemi sztereotípiák ellen ható szemléletet érvényesít; hangsúlyozza, hogy egy ilyen politikának a nemek közötti egyenlőség következetes érvényesítésén, nemi szempontú elemzésen – nemek szerint és életkor szerint lebontott adatokkal és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő mutatókkal –, valamint szisztematikus nemi szempontú hatásvizsgálatokon kell alapulnia a nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó intézkedések azonosítása, kidolgozása és nyomon követése érdekében valamennyi ágazatban, valamint hogy a nők és a különböző hátterű emberek számára érdemi és méltányos szerepet biztosítsanak a döntéshozatalban; ösztönzi az EU-t, hogy vizsgálja meg a nemek közötti összehasonlító elemzés szisztematikus módon történő megosztásának, kezelésének és naprakésszé tételének lehetőségeit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a Bizottságot, az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy fokozzák a nemek közötti egyenlőségre irányuló támogatásukat, továbbá a nők és lányok emberi jogai maradéktalan érvényesítésének, illetve a nők és lányok szerepvállalásának világszerte történő előmozdítását, valamint töltsenek be kiemelt és jelentősebb szerepet az erőforrásoknak a fenti célok érdekében történő észszerűsítésében és kihasználásában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a II. cselekvési terv három tematikus pillérét, nevezetesen 1) a lányok és nők testi és pszichés integritásának biztosítását, 2) a lányok és nők gazdasági és szociális jogainak és szerepvállalásának előmozdítását, valamint 3) a lányok és nők véleménynyilvánításának és társadalmi részvételének erősítését; megjegyzi, hogy az előrehaladás egyenlőtlen a tematikus prioritások és a különböző uniós szereplők között; ezért felszólítja a Bizottságot, az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a cselekvési tervet, és teljesítsék a teljesítmény tekintetében abban meghatározott előírásokat; sajnálja, hogy 2018-ban a II. cselekvési terv keretében bejelentett intézkedések közül a legkevesebb a nőkkel és lányokkal a kizsákmányolás bármely formája céljából folytatott kereskedelem felszámolása területén valósult meg, és hogy ez volt az egyetlen olyan célkitűzés, amelynek esetében a bejelentett intézkedések száma csökkent a 2017-es évhez képest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy 2020-ban végezzenek felülvizsgálatot és terjesszenek elő egy új, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervet (GAP III); hangsúlyozza, hogy a III. cselekvési tervnek a jelenlegi, a II. által kijelölt úton kell haladnia és azt tovább kell fejlesztenie, továbbá figyelembe kell vennie a jelenlegi végrehajtásából levont következtetéseket; hangsúlyozza, hogy ennek a dokumentumnak hivatalos közlemény formáját kell öltenie annak biztosítása érdekében, hogy azt hatékonyan végre lehessen hajtani; emlékeztet rá, hogy a közös kül- és biztonságpolitika egyedi szabályok és eljárások hatálya alá tartozik, és az uniós és a tagállami fejlesztési együttműködési politikáknak ki kell egészíteniük és erősíteniük kell egymást, teljes mértékben tiszteletben tartva az uniós elveket és szerződéseket, többek között az EUSZ 2., 3. és 5. cikkét; üdvözli a Bizottság tagállamok számára megfogalmazott ajánlásait azzal kapcsolatban, hogy miként közelítsék meg a nemek közötti egyenlőség kérdését külső fellépéseken keresztül annak érdekében, hogy a saját hatáskörükbe tartozó területeken a politikai célkitűzéseket a cselekvési tervvel összhangban vigyék véghez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, és felszólít annak határozott végrehajtására; üdvözli a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrend beépítését az EU–NATO-együttműködésről szóló 2018. évi együttes nyilatkozatba; üdvözli az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv megújításáról szóló határozatot, és kéri, hogy a cselekvési tervbe foglaljanak bele a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, valamint a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira, többek között a szexuális és reprodukciós egészségre és jogokra irányuló célzott intézkedéseket; üdvözli továbbá az emberkereskedelem felszámolására irányuló, 2021-re tervezett új uniós stratégiát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | további szakpolitikai koherenciára és koordinációra szólít fel az EU külső fellépéseiben szereplő, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása terén; hangsúlyozza, hogy az EU stratégiai megközelítését össze kell kapcsolni és össze kell hangolni a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új, III. cselekvési tervvel, és kéri, hogy a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó 2019. évi uniós cselekvési tervet külön fejezetként foglalják bele a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési tervbe; hangsúlyozza a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendre vonatkozó jelenlegi normatív keretrendszer fontosságát; hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós és nemzetközi szintű fellépésnek ebből a keretrendszerből kell kiindulnia, és határozottan vissza kell utasítani a meglévő kötelezettségvállalásoktól való visszalépésre vagy azok visszavonására irányuló bármilyen kísérletet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a tagállamokat egy olyan feminista kül- és biztonságpolitika elfogadására, amely felszámolja a nők előtt álló azon akadályokat, amelyek miatt nemcsak a nagyköveti és a nemzetközi béketárgyalások során betöltött közvetítő pozíciókhoz hasonló magas szintű vezetői posztokat, hanem a kezdő álláshelyeket sem tölthetik be; emlékeztet arra, hogy a nőket a részvételtől esetlegesen visszatartó tényezők, mint például a munka és a magánélet közötti jó egyensúly megteremtésére irányló szakpolitikák hiánya és a családi kötelezettségek egyenlőtlen megosztása, illetve az arra irányuló elvárás, miszerint a nők töltik majd be az elsődleges gondozó szerepét, gyakran arra késztetik a nőket, hogy szüneteltessék karrierjüket vagy részmunkaidős állást vállaljanak, továbbá hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a női vezetők globális szintű társadalmi megítélését; hangsúlyozza továbbá, hogy a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendben a női vezetőkre vonatkozóan meghatározott célkitűzések végrehajtása tekintetében az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás az EU egyik alapelve, amelyet az EU-n belül és kívül egyaránt érvényre kell juttatni a nők gazdasági és szociális jogainak előmozdítása során; hangsúlyozza, hogy az azonos vagy egyenértékű munkáért járó azonos javadalmazás valamennyi szempontja és feltétele tekintetében a tagállamok kötelesek felszámolni a nemi alapú megkülönböztetést; |
| --- | --- |

7.

A nemek közötti egyenlőség mint az EU külső tevékenységének vezérelve

| 8. | felhívja az EKSZ-t, a Bizottság illetékes szolgálatait, az EU határain kívül dolgozó európai ügynökségeket és a tagállamokat, hogy szisztematikusan építsék be a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését az EU kül- és biztonságpolitikájába és bővítési politikájába, többek között multilaterális fórumokon és a szakpolitikák kialakításában, politikai és stratégiai párbeszédekben, nyilvános nyilatkozatokban, globális emberi jogi jelentéstételekben és nyomonkövetési, értékelési és jelentéstételi folyamatokban; kitart amellett, hogy az EU külső tevékenységeinek központi értéke a nemek közötti egyenlőség kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy további elemzéseket kell végezni az EU-s szakpolitikákban és gyakorlatokban, valamint a jelenlegi programozási ciklusban megfigyelhető hatalmi dinamikákról a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásaik elemzése és kezelése érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet, hogy az EU valamennyi külső tevékenységébe fontos beépíteni egy interszekcionális szempontot, és hogy az EU fellépéseiben figyelembe kell venni a különböző háttérrel rendelkező nők tapasztalatait, különös tekintettel azokra a nőkre, akik az életkoruk, nemük, fajuk, vallásuk, társadalmi-gazdasági és jogi státuszuk, képességük, szexuális irányultságuk és nemi identitásuk miatt a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizáció halmozott formájával szembesülnek; emlékeztet arra, hogy a nők nem alkotnak homogén csoportot, és nem képviselnek egységes álláspontot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a legmagasabb politikai szinteken töretlen elkötelezettséget kell biztosítani a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési terv végrehajtása iránt; kéri, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési terv határozza meg, hogy a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) 85 %-át olyan programokra kell fordítani, amelyek jelentős vagy fő célkitűzése a nemek közötti egyenlőség, és felszólít, hogy e szélesebb körű kötelezettségvállaláson belül az ODA jelentős mennyiségét olyan programokra fordítsák, amelyek fő célkitűzése a nemek közötti egyenlőség, beleértve a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat; további célzott fellépésekre szólít fel a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében; kéri továbbá, hogy az új cselekvési terv minőségi elemzések használatával erősítse meg a megalapozott bizonyítékokon alapuló, a II. cselekvési terv által alkalmazott megközelítést, ezáltal felmérve az ilyen programoknak a nemek közötti egyenlőség előmozdítására gyakorolt tényleges hatását; kéri, hogy javítsák a partnerországokban a III. cselekvési terv keretében a nemek közötti egyenlőséghez kiutalt és folyósított uniós finanszírozásról való beszámolást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ajánlja, hogy a rövid, közép- és hosszú távú változások nyomon követése érdekében a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési tervet a siker egyértelmű, mérhető és időhöz kötött mutatói, a felelősség különböző szereplőkhöz való hozzárendelése, valamint az egyes partnerországok számára egyértelmű célkitűzések kísérjék, amelyeket a szóban forgó partnerországgal szoros együttműködésben, valamint a helyi civil társadalmi szervezetek, az egyéb érintett civil társadalmi szereplők, illetve a helyi kis- és középvállalkozások aktív bevonásával dolgoztak ki; felhívja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új cselekvési terv keretében ismételten kötelezzék el magukat a nemek közötti egyenlőség valamennyi ágazatban történő általános érvényesítése mellett; felhívja az EKSZ-t, a Bizottság illetékes szolgálatait és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot a nemek közötti egyenlőségre irányuló további célzott intézkedésekre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | szorgalmazza, hogy a III. cselekvési terv a nők és lányok oktatáshoz, információhoz és szexuális és reprodukciós egészséghez való hozzáférésének megerősítése révén küzdjön a nők jogait érő támadások ellen, és biztosítsa a kényszerítéssel, erőszakkal, hátrányos megkülönböztetéssel és bántalmazással szembeni védelmüket; úgyszintén hangsúlyozza, hogy a III. cselekvési tervnek kifejezetten ki kell terjednie a nők jogainak bármilyen körülmények közötti – ideértve az instabil államokat és a konfliktusokkal kapcsolatos helyzeteket is – védelmére és előmozdítására, valamint a nők részvételére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meggyőződése, hogy az oktatás kulcsfontosságú a nemek közötti egyenlőség megvalósításához és a nők és lányok helyzetének megerősítéséhez; felhívja ezért az EU-t, hogy a soron következő, III. cselekvési tervben vállaljon nagyobb elkötelezettséget a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nemi sztereotípiák elleni küzdelem iránt az oktatási rendszerekben és azokon keresztül; e tekintetben szorgalmazza a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területe által nyújtott lehetőségek mérlegelését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó, 2019-ben elfogadott uniós stratégiai megközelítést és a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, és felszólít azok határozott végrehajtására; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy e politikai kötelezettségvállalás gyakorlatba való átültetése a világos célkitűzések és mutatók ellenére továbbra is kihívást jelent és folyamatos erőfeszítést igényel; hangsúlyozza a nemzeti cselekvési tervek fontosságát a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrend végrehajtásában; üdvözli, hogy év végére csaknem minden uniós tagállam elfogadja majd az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. sz. határozatára vonatkozó nemzeti cselekvési tervét; sajnálja azonban, hogy közülük csak egy tagállam rendelkezik a végrehajtásra elkülönített költségvetéssel; felhívja a tagállamokat, hogy különítsenek el erre szolgáló költségvetést, és dolgozzanak ki nemzeti parlamenti felügyeleti mechanizmusokat, valamint vezessenek be kvótákat a nők ellenőrzési, értékelési és felügyeleti mechanizmusokban való részvételére vonatkozóan; sajnálja, hogy az EU személyzetének sok tagja nem építette be munkájába a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrendet, és ezt olyan menetrendnek tekinti, amelyet mérlegelése alapján alkalmazhat a missziók eredményességének javítása céljából, nem pedig önmagában a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a biztosítására szolgáló módszernek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő strukturált megközelítés végrehajtására irányuló erőfeszítéseit, hogy pontosan nyomon tudja követni az összes kapcsolódó kiadást, többek között a külső tevékenységek területére kiterjedően, valamint hogy szervezze meg az EU által finanszírozott különböző programok előzetes és utólagos, nemi szempontú hatásvizsgálatát, és erről készítsen jelentést az Európai Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy ennek az értékelésnek nemek és életkor szerint lebontott adatokon kell alapulnia, és eredményeit be kell építeni a programozási ciklusba; hangsúlyozza, hogy javítani kell a nemek közötti egyenlőség elemzésének megbízhatóságát azáltal, hogy összehasonlíthatóságuk céljából összehangolják az uniós küldöttségek által összegyűjtött adatokat; szorgalmazza ezenkívül, hogy a nemek közötti összehasonlító elemzés is szerepet kapjon a tagállamok stratégiai célkitűzéseinek, programjainak, projektjeinek és párbeszédeinek meghatározása során; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri, hogy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközről (NDICI) szóló javasolt rendelet keretében támogassák, hogy a célzott finanszírozás 85 %-át olyan programokra irányozzák elő, amelyek jelentős vagy fő célkitűzése a nemek közötti egyenlőség, valamint hogy a helyi és kis civil társadalmi szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének lehetővé tétele érdekében csökkentsék az adminisztratív korlátokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az NDICI-rendelet keretében a nemek közötti egyenlőség további érvényesítését és a célzott fellépéseket világos célkitűzésekké tegyék, és biztosítsák, hogy a partnerek elegendő politikai és pénzügyi támogatásra számíthassanak annak végrehajtásához; szorgalmazza, hogy az EU minden olyan kül- és biztonságpolitikai tevékenységének projektkiválasztási, nyomonkövetési és értékelési szakaszában alkalmazzanak nemi szempontú mutatókat, amelyek az EU költségvetéséből finanszírozásban részesülnek; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés révén fokozni kell a jelenlegi és jövőbeli uniós források hatékony felhasználását, különösen olyan kihívások idején, mint a következő többéves pénzügyi keret, a költségvetési korlátok és a Covid19 utáni válság következményei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy a lányokat és fiatal nőket a változások előmozdítóiként ismerjék el, és támogassák a civil és közéletben való biztonságos, érdemi és inkluzív részvételüket többek között azáltal, hogy figyelembe veszik a fiatalok által vezetett szervezetek visszajelzéseit és kapacitásépítés révén támogatják ezeket a szervezeteket; hangsúlyozza, hogy a lányok, fiatal nők és nők pozitív szerepet játszanak a fenntartható béke és a társadalmi kohézió elérése szempontjából, ideértve a nők és lányok által vezetett helyi kezdeményezések szerepét a konfliktusmegelőzés és a békeépítés területén; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő költségvetést a vészhelyzetekben történő oktatásra annak biztosítása érdekében, hogy a konfliktusok és természeti katasztrófák okozta körülmények ellenére minden lány sikert érhessen el; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri, hogy a humanitárius válságok fokozzák a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos kihívásokat, és emlékeztet arra, hogy a válságövezetekben, különösen a kiszolgáltatott csoportok, mint a menekültek és a migránsok körében, a nők és a lányok különösen ki vannak téve a nemi erőszaknak, a szexuális úton terjedő betegségeknek, a szexuális kizsákmányolásnak, a nemi erőszak háborús fegyverként történő alkalmazásának és a nem kívánt terhességeknek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a humanitárius segítségnyújtás során kezeljék kiemeltként a nemek közötti egyenlőséget, illetve a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, valamint a szexuális és reprodukciós jogok megsértése tekintetében az elszámoltathatóságot, illetve az igazságszolgáltatáshoz és jogorvoslathoz való jogot, többek között a humanitárius szereplők képzése, valamint a jelenlegi és jövőbeli finanszírozás vonatkozásában; kiemeli a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás terén a szexuális kizsákmányolás, a visszaélések és a zaklatás felszámolásáról szóló OECD/DAC-ajánlás jelentőségét; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás terén aktív érdekelt felek figyelmet fordítanak a konfliktushelyzetekben a visszaélések és zaklatások elleni küzdelemre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a női jogvédő szervezetek, a nők által vezetett szervezetek, valamint a női emberijog-védők bevonását a humanitárius koordinációs és döntéshozatali rendszerekbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólít az EU belső és külső programjai közötti szinergiák vizsgálatára a szakpolitikák koherens és folyamatos megközelítésének biztosítása érdekében az EU-n belül és kívül egyaránt, mint például a női nemi szervek megcsonkítása gyakorlatának esetében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy valósítson meg olyan értékalapú kereskedelempolitikát, amely biztosítja a munkaügyi és környezeti jogok magas szintű védelmét, valamint az alapvető szabadságok és az emberi jogok, többek között a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását; emlékeztet, hogy valamennyi uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásnak általánosan érvényesítenie kell a nemek közötti egyenlőséget, és tartalmaznia kell egy ambiciózus és érvényesíthető fejezetet a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások fontos eszközt jelenthetnek a nemek közötti egyenlőségnek és a nők szerepvállalásának a harmadik országokban történő előmozdításához, és kéri, hogy gyűjtsenek nemi szempontok alapján lebontott adatokat a kereskedelem hatásáról; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy az előzetes és utólagos hatásvizsgálatokba foglalják bele az uniós kereskedelempolitika és megállapodások nemek közötti egyenlőségre gyakorolt országspecifikus és ágazatspecifikus hatását; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjából elkészített elemzést figyelembe kell venni a kereskedelmi tárgyalások során – mérlegelve a tárgyalástól a végrehajtásig tartó teljes folyamat során mind a pozitív, mind a negatív hatást –, és azt a lehetséges negatív hatások megelőzésére vagy kompenzálására irányuló intézkedéseknek kell kísérniük; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy első alkalommal biztosítja az EU számára, hogy a Chile és az EU közötti korszerűsített társulási megállapodásba belefoglaljon egy, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó külön fejezetet, és felszólít e fejezetek valamennyi további uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásba való belefoglalásának előmozdítására és támogatására, a meglévő nemzetközi példákra építve és az elvégzett értékeléseket követő hozzáadott értékük alapján; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák be a fegyverexporttal kapcsolatos közös álláspontot; külön felhívja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe annak az exportált anyagok nemi alapú erőszakhoz vagy a nők és gyermekek elleni erőszakhoz való felhasználásának kockázatát, illetve annak kockázatát, hogy ezek az anyagok elősegíthetik az említett erőszakot; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítés emberközpontú megközelítést jelent, amelynek célja a nők biztonságának – többek között gazdasági, szociális és egészségügyi biztonságának – javítása; |
| --- | --- |

22.

A nemek közötti egyenlőség és a sokféleség középpontba helyezése az EU intézményi kultúrájában a székhelyeken és a küldöttségekben

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó hivatalos munkacsoportot; felhív egy olyan új hivatalos tanácsi formáció felállítására, amely egybegyűjti a nemek közötti egyenlőségért felelős uniós minisztereket és államtitkárokat, hogy elősegíthessék a nemek közötti egyenlőséget valamennyi uniós szakpolitikában, többek között a kül- és biztonságpolitikában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a társadalmi nemek kérdéséért felelős EKSZ-főtanácsadó által és a nőkkel, a békével és a biztonsággal foglalkozó informális uniós munkacsoport által eddig végzett munkát, többek között annak biztosításával, hogy az érintett civil társadalmi szervezetek részt vegyenek a megbeszélésein; sajnálja azonban, hogy a társadalmi nemek kérdéséért felelős főtanácsadó pozíciójához rendelt személyzet és erőforrások korlátozottak, és felszólítja ennek felelősét, hogy közvetlenül az alelnöknek/főképviselőnek számoljon be; hangsúlyozza, hogy az e pozícióhoz rendelt erőforrások hatékonyabb felhasználására van szükség; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy folytassa a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére irányuló erőfeszítéseit, nevezzen ki minden EKSZ-igazgatóságon a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, teljes munkaidős tanácsadót, aki közvetlenül a főtanácsadónak tesz jelentést, továbbá felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy ösztönözze a személyzetét, hogy szorosan működjön együtt a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények és ügynökségek közötti tudásmegosztás lényeges és rendkívül hatékony eszköz a magas adminisztratív költségek, és a bürokrácia szükségtelen növelésének elkerüléséhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli az EKSZ nemek közötti egyenlőségre és esélyegyenlőségre vonatkozó, 2018–2023 közötti stratégiáját, és felszólít annak aktualizálására, hogy az konkrét, mérhető és kötelező erejű politikai kötelezettségvállalásokat tartalmazzon a nők vezetői pozíciókban való jelenlétére vonatkozóan; sürgeti a nők vezetői, többek között küldöttségvezetői és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) misszióinak és műveleteinek vezetői pozíciójára vonatkozó 50 %-os célkitűzés elérését; üdvözli a Bizottság által e tekintetben elért előrehaladást, nevezetesen azt, hogy a nők által valamennyi szinten betöltött vezetői pozíciók aránya eléri a 41 %-ot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EKSZ távol áll e cél eléréstől, ahol az EU nyolc különleges képviselője közül csak kettő nő, és ahol a középvezetői beosztások 31,3 %-át és a felsővezetői beosztások 26 %-át töltik be nők; felhívja a jelenlegi alelnököt/főképviselőt, hogy tegye meg a helyzet orvoslásához szükséges lépéseket, és felhívja a tagállamokat, hogy több nőt jelöljenek a felsővezetői pozíciókra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza a megkülönböztetésmentesség és a sokszínűség elvének fontosságát az uniós intézményekben, amint azt az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke is rögzíti; kiemeli, hogy az EKSZ-nek ki kell igazítania munkaerő-toborzási és -felvételi folyamatait annak érdekében, hogy több figyelmet fordíthasson a sokszínűségre és a befogadásra; hangsúlyozza, hogy a nemi szempontokat figyelembe vevő munkaerő-felvételi eljárásokra van szükség, többek között az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal részéről is; felszólít arra, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő vezetés legyen része a közép- és felsővezetői munkaköri leírásoknak; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a külföldi uniós küldöttségek vezetői hivatalos felelősséggel rendelkezzenek annak biztosításáért, hogy a nemek közötti egyenlőség a küldöttség munkájának valamennyi aspektusában érvényesüljön, és hogy erről készítsenek jelentést; felhívja az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy az uniós küldöttségeken a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó külön kapcsolattartó pontok álljanak rendelkezésre a zökkenőmentes munkafolyamatok biztosítása és a bürokrácia lehető legalacsonyabb szinten tartása érdekében; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pontoknak elegendő erőforrással és idővel kell rendelkezniük feladataik ellátásához, a felelősségi körüket részletesen meghatározó munkaköri leírással együtt; hangsúlyozza, hogy a kapcsolattartóknak közvetlenül a vezetőknek/osztályvezetőknek kell beszámolási kötelezettséggel tartozniuk, hozzá kell férniük a feladataik ellátásához szükséges valamennyi dokumentumhoz, és adott esetben vezetői felelősségi körökkel kell rendelkezniük; szorgalmazza, hogy valamennyi uniós küldöttség számára dolgozzanak ki iránymutatásokat a nemek közötti egyenlőségről, és e tekintetben felszólít az online jelentéstétel fejlesztésére, egyértelmű sablonok kidolgozására, és útmutató kiadására a küldöttségek munkájának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség elérése nem lehetséges a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő vezetés nélkül; e tekintetben felszólít a nemek közötti egyenlőségről és a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló kötelező és egyénre szabott képzésre az EKSZ valamennyi vezetője, az uniós diplomáciai szolgálatok személyzete, valamint a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) misszióinak és műveleteinek vezetői vagy parancsnokai számára; kiemeli, hogy az uniós küldöttségek új vezetői megbízóleveleinek és munkaköri leírásainak konkrét hivatkozásokat kell tartalmazniuk a nemek közötti egyenlőségre; hangsúlyozza, hogy a vezetői értékeléseknek tartalmazniuk kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítése érdekében végzett munkára vonatkozó egyedi kritériumokat; hangsúlyozza, hogy a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek az EU valamennyi különleges képviselője számára horizontális prioritást kell képeznie, és megbízatásuk vezérelvét kell képeznie, különösen az EU emberi jogokért felelős különleges képviselője számára; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy a nők KBVP-missziókban való részvétele hozzájárul a missziók sikeréhez, és megalapozza az EU hitelességét a férfiak és nők közötti egyenjogúság támogatójaként világszerte; üdvözli, hogy mostantól minden polgári KBVP-misszióban részt vesz egy, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadó, és felszólítja a katonai KBVP-missziókat, hogy tegyék ugyanezt; ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy állítsanak női jelölteket a jelenlegi álláshelyekre; kéri, hogy az EU által alkalmazott összes katonai és polgári munkatárs kellő képzést kapjon a nemek közötti egyenlőség és a nők, a béke és a biztonság témakörét illetően, különösen azzal kapcsolatban, hogy hogyan integrálhatják a nemi dimenziót feladataikba; sajnálja, hogy a KBVP-missziókban és különösen a katonai műveletekben dolgozó nők száma továbbra is rendkívül alacsony; sürgeti az EKSZ-t, hogy támogasson olyan konkrét célkitűzést és politikai kötelezettségvállalást, amely az EU válságkezelési misszióiban és műveleteiben részt vevő nők számának növelésére irányul; sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a munkaerő-toborzási és -megtartási politikák megerősítésének módjait, támogassák a nők békeépítési és békefenntartó missziókban való részvételét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy csak néhány uniós KBVP-misszió nyújt képzést a szexuális és nemi alapú zaklatással kapcsolatban, és felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy nyújtsanak kötelező képzést az ilyen zaklatás elleni fellépésre vonatkozóan valamennyi misszió és művelet során, és gondoskodjanak az áldozatok és a visszaélést bejelentő személyek hatékony védelméről; felszólít a KBVP-missziókra és -műveletekre vonatkozó, felülvizsgált általános magatartási normák naprakésszé tételére annak érdekében, hogy azok tartalmazzák a szexuális és nemi alapú erőszak tekintetében az EU vezetői és irányítói részéről a fellépés elmaradására vonatkozó „zéró tolerancia” elvét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy a KBVP-vel kapcsolatos tanácsi határozatokba és a missziókra vonatkozó megbízatásokba foglaljanak bele az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. sz. határozatára és az azt követő határozatokra történő hivatkozásokat, és gondoskodjanak arról, hogy valamennyi KBVP-misszió és -művelet rendelkezzen éves cselekvési tervvel arra vonatkozóan, hogy miként kell végrehajtani a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jövőbeli III. cselekvési terv, illetve a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós cselekvési terv célkitűzéseit; kéri, hogy a KVBP új eszközeibe, köztük az Európai Védelmi Alapba és a javasolt Európai Békekeretbe építsenek be nemek közötti összehasonlító elemzést; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartók egyre bővülő hálózatát, amely vezetői támogatással és képzéshez való hozzáféréssel rendelkezik; megjegyzi e tekintetben, hogy egy regionális találkozót szerveztek a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó nyugat-balkáni és törökországi kapcsolattartók számára azzal a céllal, hogy erősítsék a nemek közötti egyenlőségre és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló munkát; üdvözli a G7 partnerségi kezdeményezés keretében a Nyugat-Balkánnal folytatott jobb együttműködést, amelynek részeként az EU vállalta, hogy partnerségre lép Bosznia-Hercegovinával a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó menetrend előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség – többek között a Parlament harmadik országokkal fenntartott kapcsolatai révén való – előmozdításának fontosságát az EU külpolitikájában; üdvözli e tekintetben a Parlament küldöttségeinek azt a határozatát, amely szerint minden küldöttségben ki kell nevezni egy-egy képviselőt a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdések kezelésére; hangsúlyozza, hogy a küldöttségek valamennyi tevékenysége során elő kell mozdítani az egyenlőséget és a sokszínűséget, többek között a harmadik országokkal tartott hivatalos parlamenti találkozók alatt is; |
| --- | --- |

33.

A nők és lányok jogai és részvétele védelmének és előmozdításának előtérbe helyezése

| 34. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget a nemek közötti egyenlőség globális menetrendjével kapcsolatos valamennyi nemzetközi kötelezettségvállalásnak; felszólítja továbbá őket, hogy ösztönözzék és támogassák a partnerállamokat, hogy helyezzék hatályon kívül a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménnyel (CEDAW) kapcsolatos fenntartásaikat, és többek között jogszabályok révén hajtsák végre az ENSZ 1995-ben Pekingben megrendezett Nők Negyedik Világkonferenciáján elfogadott nyilatkozatot és cselekvési tervet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet a nők békeépítésben betöltött központi szerepére, és kiemeli, hogy a nők fontos szerepet játszanak a párbeszéd előmozdításában, a békeépítésben, valamint a béke és a biztonság jelentésére vonatkozó különböző nézőpontok bemutatásában; kiemeli, hogy a nők érdemi és méltányos részvételének biztosítása az EU külpolitikai tárgyalásaiban, valamint biztonsági és békefolyamataiban összefügg a nagyobb mértékű gazdasági növekedéssel, az emberi jogok megsértése eseteinek csökkenésével, valamint a globális biztonság, a demokrácia és a fenntartható béke előmozdításával; megjegyzi, hogy a nők jogainak előmozdítása a válság vagy konfliktus sújtotta országokban elősegíti a közösségek megerősítését és ellenállóképesebbé tételét; felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy védelmezzék a lányok és nők jogait, és az EU konfliktusmegelőzési és közvetítési tevékenységeivel összefüggésben biztosítsák teljes körű és érdemi részvételüket a konfliktusciklus különböző szakaszaiban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiemeli, hogy elengedhetetlen a szexuális és nemi alapú erőszak – ezen belül a kapcsolati erőszak, az online erőszak, az olyan káros gyakorlatok, mint a női nemi szervek megcsonkítása, a gyermek-, a korai és a kényszerházasság, a becsület nevében elkövetett erőszak, továbbá a konfliktushelyzetben elkövetett szexuális, illetve nemi alapú erőszak, az emberkereskedelem, a szexuális kizsákmányolás, a bántalmazás és zaklatás – minden formájának megelőzése, az ellenük való küzdelem és az elkövetők büntetőeljárás alá vonása iránti kötelezettségvállalás; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az erőszak túlélőinek segítséget kell nyújtani; kiemeli, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a nőkre és lányokra, akik a diszkrimináció többféle és halmozott formájával kénytelenek szembesülni; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, amely az első olyan, jogilag kötelező érvényű nemzetközi jogi eszköz, amelynek célja a nők elleni erőszak megelőzése és az ellene való küzdelem, és ezzel világszerte példaként szolgál, és biztosítja az ilyen jellegű erőszak felszámolására irányuló kötelezettségvállalásaik hitelességét az EU külkapcsolataiban; felszólít a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatások felülvizsgálatára és aktualizálására; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség elérése nem lehetséges a férfiak és fiúk bevonása nélkül; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdításának folyamatában a férfiakat és fiúkat fel kell kérni, hogy vegyenek részt és a változás szereplőiként aktívan járuljanak hozzá, ezáltal kezelve a nemi sztereotípiákat; emlékeztet különösen a férfiak és fiúk szerepére és felelősségére a szexuális és nemi alapú erőszak elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások teljes körű végrehajtását, és fogadjanak el mellékletet, amelynek célja olyan további stratégiák és eszközök elismerése és kidolgozása, amelyek a nők emberi jogainak védelmezőit, köztük az aktivista lányokat és fiatal nőket érintő konkrét helyzetek, fenyegetések és kockázati tényezők megelőzésére irányuló jobb és hatékonyabb reagálást biztosítanak; szorgalmazza a nemi dimenziónak és a női emberijog-védők támogatására irányuló konkrét intézkedéseknek az emberijog-védők védelmét célzó valamennyi programba és eszközbe történő haladéktalan alkalmazását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a világ számos részén a nők és lányok emberi jogai nem biztosítottak teljes mértékben, és a civil társadalmi szervezetek – köztük a nő- és lányjogi szervezetek – egyre nagyobb kihívásokkal néznek szembe a világszerte zsugorodó demokratikus térben; emlékeztet a civil társadalmi szervezetek által a béke fenntartása, valamint a nők békefolyamatokban, politikában, kormányzásban, intézményfejlesztésben, jogállamiságban és a biztonsági ágazatban történő szerepvállalásának előmozdítása érdekében folytatott elengedhetetlen helyszíni munkára; felhívja az uniós küldöttségeket, hogy kövessék nyomon a nemek közötti egyenlőség és a szexuális és reprodukciós egészség és jogok területén tapasztalható visszaesést, valamint a civil társadalom mozgásterének szűkülésére irányuló tendenciát, és tegyenek konkrét lépéseket a civil társadalommal szembeni fenyegetésekkel, zaklatással, erőszakkal és gyűlöletbeszéddel szembeni védelem érdekében; sürgeti a Bizottságot, az EKSZ-t, a tagállamokat és az uniós küldöttségek vezetőit, hogy a kapacitásépítés megfelelő szintjének előmozdítása révén biztosítsanak támogatást a helyi civil társadalmi szervezetek számára, beleértve a nőszervezeteket és az emberi jogi jogvédőket, valamint hogy a velük folytatott együttműködést és konzultációt tegyék munkájuk standard elemévé; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a negatív nemi normák és sztereotípiák minden tekintetben történő felszámolása és átalakítása; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy szisztematikusan támogassák a szexuális és reprodukciós egészséget és jogokat, ami hozzájárul az egészséggel kapcsolatos valamennyi fenntartható fejlődési cél eléréséhez, mint például a terhesgondozásra, valamint a magas kockázatot jelentő szülések elkerülésére és a csecsemő- és gyermekhalálozás csökkentésére irányuló intézkedések; rámutat, hogy szisztematikusan támogatni kell a családtervezéshez és az anyáknak járó egészségügyi szolgáltatásokhoz, az átfogó, életkornak megfelelő szexuális felvilágosításhoz, a fogamzásgátláshoz, a családtervezési szolgáltatásokhoz, a biztonságos és törvényes terhességmegszakítással kapcsolatos szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és tiszteletben kell tartani a nők saját testük felett való rendelkezésének jogát, továbbá ebben a tekintetben a hátrányos megkülönböztetéssel, a kényszerítéssel, illetve az erőszakkal szembeni védelemhez való jogát; felszólítja a Bizottságot, hogy ellensúlyozza az „általános tilalmi szabály” hatását azáltal, hogy az EU külső dimenziójában rendelkezésre álló finanszírozási eszközökön keresztül jelentősen támogatja a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos finanszírozást; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy a nőket és lányokat a nemek közötti kulturális és strukturális egyenlőtlenségek miatt aránytalan mértékben érinti a klímaváltozás; elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető fontosságú a béke, a biztonság, a fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások hatékony kezelése szempontjából, és egy méltányos és igazságos, a „senki se maradjon ki” elvét követő átmenet biztosítása érdekében interszekcionális dimenziót kell alkalmazni; rámutat, hogy az éghajlat-politikai tárgyalók mindössze 30 %-a nő, és emlékeztet rá, hogy a nőknek a döntéshozatali szervekben való érdemi és egyenlő részvétele az uniós, nemzeti és helyi szintű éghajlat-politikai fellépések területén elengedhetetlen a hosszú távú éghajlat-politikai célok eléréséhez; kifejezetten ajánlja, hogy a III. cselekvési terv alakítson ki világos kapcsolatokat a Párizsi Megállapodással, és kéri az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a női szervezetek hozzáférjenek a nemzetközi éghajlat-politikai forrásokhoz; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sajnálja, hogy a nők és a lányok világszerte még mindig többféle formában megvalósuló, módszeres megkülönböztetésnek vannak kitéve; megjegyzi, hogy fel kell lépni a nők szegénysége ellen, biztosítva számukra a gazdasági erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférést; emlékeztet rá, hogy nők nagyobb munkaerőpiaci részvétele, a női vállalkozók fokozottabb támogatása, a női vállalkozók tőkéhez való egyenjogú hozzáférése, a férfiak és nők esélyegyenlőségének és az egyenlő munkáért járó egyenlő bérezésének a védelme, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly elősegítése kulcsfontosságú tényezők a hosszú távon fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődés eléréséhez, az egyenlőtlenségek felszámolásához és a nők pénzügyi függetlenségének ösztönzéséhez; e tekintetben felszóltja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy adott esetben többek között mikrohitelek révén növeljék a finanszírozás rendelkezésre állását, és működjenek együtt a partnerországokkal a nők helyzetének előmozdítása érdekében, többek között olyan területeken, mint az ingatlan- és földtulajdon-öröklési jogok, a jogálláshoz és a pénzügyi és digitális jártassághoz való hozzáférés, valamint a gyermekmunkával és a kizsákmányolás egyéb formáival szembeni védelem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy az EU migrációs politikáján belül a menedékkérő és menekült nők és lányok jogait garantáló nemi dimenziót kell érvényesíteni, haladéktalanul be kell vezetni a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő menedékügyi és migrációs eljárásokat, és fel kell gyorsítani az európai befogadó állomásokon a megfelelő azonosítás biztosítása, és a potenciális erőszakkal, zaklatással, nemi erőszakkal és nőkereskedelemmel szembeni védelem biztosítására irányuló munkát; |
| --- | --- |

43.

| 44. | elítéli a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formáját, beleértve az emberkereskedelmet is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket a harmadik országokkal az emberkereskedelem valamennyi formája elleni küzdelem érdekében, és kifejezetten a gyermekházasság, a nők és lányok szexuális kizsákmányolása és a szexturizmus felszámolása céljából fordítsanak különös figyelmet az emberkereskedelem nemi dimenziójára; felszólít arra, hogy alakítsák ki az emberkereskedelemnek a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítését az emberi jogok széles köre érvényesítésére gyakorolt hatásának átfogó kezelése révén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a háborúk alatt elkövetett nemi erőszak áldozatává vált lányoknak és nőknek hozzáférést kell biztosítani a megkülönböztetésmentes ápoláshoz, és különösen az átfogó egészségügyi ellátáshoz; ezzel összefüggésben nyomatékosítja, hogy biztosítani kell az összes nő és lány élethez és méltósághoz való jogát azáltal, hogy aktívan küzdenek a káros gyakorlatokkal szemben; kiemeli, hogy fel kell számolni a nemi erőszak háborús fegyverként és az elnyomás eszközeként történő alkalmazását, és e gyakorlat felszámolása, az erőszak elkövetőinek büntetőeljárás alá vonása, valamint az erőszak túlélőivel, az érintett nőkkel és közösségekkel a gyógyulásuk és felépülésük segítése céljából történő együttműködés érdekében az EU-nak nyomást kell gyakorolnia azon harmadik országok kormányaira és azokra az érdekelt felekre, amelyek érintettek azokban a régiókban, ahol a nemi alapú erőszak ezen formája előfordul; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tudomásul veszi a folyamatos előrehaladást a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak globális szintű felszámolására irányuló, Reflektorfény EU–ENSZ-kezdeményezés terén, amelynek keretében 2018-ban 270 millió EUR állt rendelkezésre az afrikai és latin-amerikai programokra; felszólít arra, hogy az Uniónak a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakkal szembeni védelem biztosítására irányuló cselekvési felhívás terén határozott vezető szerepet kell betöltenie; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a humanitárius válságok során elkövetett szexuális és nemi alapú erőszak felszámolásáról szóló oslói konferencia eredményeinek fontosságára; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy az EU és az ENSZ 2018-ban az előretekintő prioritások új készletéről állapodtak meg a béketámogató műveletekkel és válságkezeléssel kapcsolatos 2019–2021-es együttműködés tekintetében; hangsúlyozza, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal foglalkozó EU–ENSZ együttműködési platform létrehozását a kül- és biztonságpolitikai menetrend fontos részévé kell tenni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy az ENSZ figyelmeztetett arra, hogy a Covid19-világjárvány mindenfajta egyenlőtlenséget napvilágra hoz és elmélyít, így a nemek közötti egyenlőtlenséget is; mélységes aggodalmának ad hangot az otthon és az állami egészségügyben végzett ápolási munka egyenlőtlen elosztása miatt – minthogy a világban az egészségügyben dolgozó munkaerő körülbelül 70 %-át nők adják –, a nemi alapú erőszak aggasztó megugrása miatt, amely részben a hosszabb ideig tartó bezártságnak tudható be, valamint a reproduktív és anyai egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés korlátozottsága miatt; felszólít ezért célzott és konkrét intézkedések kidolgozására a Covid19 nőkre és lányokra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatásának kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy sürgősen megfelelő finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani azt biztosítandó, hogy a női szervezetek, az emberijog-védők és a békeépítők maradéktalanul és akadálytalanul hozzáférjenek a jó minőségű technológiához, amely ahhoz szükséges, hogy a Covid19-válság alatt érdemben részt tudjanak venni a döntéshozatali folyamatokban; hangsúlyozza, hogy az alelnöknek/főképviselőnek és a Bizottságnak el kell ismernie az emberi biztonság szükségességét, amely magában foglalja a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós stratégiai megközelítés valamennyi szempontját; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az EU Covid19-re adott globális válaszának végrehajtása ne hagyja figyelmen kívül a nemi aspektust, és hogy megfelelően kezeljék a nők és más marginalizált csoportok sajátos szükségleteit, és biztosítsák részvételüket a teljes programozási ciklusban; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(2)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(3)  HL C 76., 2020.3.9., 168. o.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 56. o.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/215 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/215

---

P9_TA(2020)0278

Ajánlás a Tanácsnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az állandó strukturált együttműködés (PESCO) végrehajtásáról és irányításáról

Az Európai Parlament 2020. október 20-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az állandó strukturált együttműködés (PESCO) végrehajtásáról és irányításáról szóló ajánlásáról (2020/2080(INI))

(2021/C 404/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 36. cikkére, 42. cikkének (6) bekezdésére, 46. cikkére és az állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 36. cikkére, 42. cikkének (6) bekezdésére, 46. cikkére és az állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló, 2018. március 6-i (KKBP) 2018/340 tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló, 2018. március 6-i (KKBP) 2018/340 tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a PESCO-projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészlet létrehozásáról szóló, 2018. június 25-i (KKBP) 2018/909 tanács határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a PESCO-projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészlet létrehozásáról szóló, 2018. június 25-i (KKBP) 2018/909 tanács határozatra (3),

| — | tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló (KKBP) 2018/340 határozat módosításáról és aktualizálásáról szóló, 2018. november 19-i (KKPB) 2018/1797 tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló (KKBP) 2018/340 határozat módosításáról és aktualizálásáról szóló, 2018. november 19-i (KKPB) 2018/1797 tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló (KKBP) 2018/340 határozat módosításáról és aktualizálásáról szóló, 2019. november 12-i (KKPB) 2019/1909 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról szóló (KKBP) 2018/340 határozat módosításáról és aktualizálásáról szóló, 2019. november 12-i (KKPB) 2019/1909 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2017. november 13-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2017. november 13-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2018. november 19-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2018. november 19-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2019. június 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című, 2019. június 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról szóló, 2018. október 15-i tanácsi ajánlásra (2018/C374/01) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról szóló, 2018. október 15-i tanácsi ajánlásra (2018/C374/01) (6),

| — | tekintettel „A közös biztonsági és védelmi politika alkotmányos, jogi és intézményi kihatásai: a Lisszaboni Szerződés által kínált lehetőségek” című, 2017. március 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös biztonsági és védelmi politika alkotmányos, jogi és intézményi kihatásai: a Lisszaboni Szerződés által kínált lehetőségek” című, 2017. március 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Fegyverkereskedelmi Szerződésre, amely 2014. decemberben lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fegyverkereskedelmi Szerződésre, amely 2014. decemberben lépett hatályba,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 09/2019. sz. „Európai védelem” című, 2019. szeptemberi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 09/2019. sz. „Európai védelem” című, 2019. szeptemberi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0165/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0165/2020),

| A. | mivel az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdése szerint a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) magában foglalja egy közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítását, amely közös védelem létrehozásához fog vezetni, amennyiben az Európai Tanács egyhangúlag úgy határoz; mivel a PESCO fontos lépést jelent e cél elérése felé; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdése szerint a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) magában foglalja egy közös uniós védelempolitika fokozatos kialakítását, amely közös védelem létrehozásához fog vezetni, amennyiben az Európai Tanács egyhangúlag úgy határoz; mivel a PESCO fontos lépést jelent e cél elérése felé;

| B. | mivel a PESCO-t az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése szerinti kötelezettség gyakorlati végrehajtásának előmozdítására és továbbfejlesztésére kell használni kölcsönös segítségnyújtás és támogatás céljából – ahogy arra a PESCO-ról szóló, 2017. november 13-án 23 tagállam által aláírt, közös bejelentés is emlékeztetett –, annak érdekében, hogy javítsák a tagállamok arra való hajlandóságát, hogy szolidaritást mutassanak valamely másik tagállam felé, amennyiben az saját területén fegyveres agresszió áldozatává válik; |
| --- | --- |

B.

mivel a PESCO-t az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése szerinti kötelezettség gyakorlati végrehajtásának előmozdítására és továbbfejlesztésére kell használni kölcsönös segítségnyújtás és támogatás céljából – ahogy arra a PESCO-ról szóló, 2017. november 13-án 23 tagállam által aláírt, közös bejelentés is emlékeztetett –, annak érdekében, hogy javítsák a tagállamok arra való hajlandóságát, hogy szolidaritást mutassanak valamely másik tagállam felé, amennyiben az saját területén fegyveres agresszió áldozatává válik;

| C. | mivel az EUSZ 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyv 1. cikkének a) pontja szerint a PESCO egyik célja az, hogy a tagállamok védelmi képességeiket intenzívebben fejlesszék a többnemzetiségű erők, a fő európai fejlesztési programok, valamint az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységéhez való nemzeti hozzájárulásaik, illetve – adott esetben – az azokban való részvételük fejlesztésével; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUSZ 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyv 1. cikkének a) pontja szerint a PESCO egyik célja az, hogy a tagállamok védelmi képességeiket intenzívebben fejlesszék a többnemzetiségű erők, a fő európai fejlesztési programok, valamint az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységéhez való nemzeti hozzájárulásaik, illetve – adott esetben – az azokban való részvételük fejlesztésével;

| D. | mivel a 10. jegyzőkönyv 1. cikkének b) pontja kimondja, hogy minden tagállam „rendelkezik az ahhoz szükséges képességekkel, hogy legkésőbb 2010-ig – akár nemzeti szinten, akár egy többnemzetiségű erőkből álló csoport részeként – olyan célzott harci egységeket bocsásson a tervezett missziók rendelkezésére, amelyek taktikai szinten gyorsreagálású taktikai csoportként épülnek fel a támogató elemekkel, köztük a közlekedés- és a logisztikabiztosító elemekkel együtt, és amelyek – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének felkérésére – alkalmasak az EUSZ 43. cikkében említett feladatok 5–30 napon belüli végrehajtására, továbbá amelyek egy kezdeti 30 napos időszakon át fenntarthatók, és legalább 120 napra meghosszabbíthatók”; mivel a kihívásokkal teli geopolitikai környezetre való megfelelő reagálás érdekében felül kell vizsgálni az 1. cikk b) pontját; mivel a tagállamok még messze vannak e cél elérésétől; |
| --- | --- |

D.

mivel a 10. jegyzőkönyv 1. cikkének b) pontja kimondja, hogy minden tagállam „rendelkezik az ahhoz szükséges képességekkel, hogy legkésőbb 2010-ig – akár nemzeti szinten, akár egy többnemzetiségű erőkből álló csoport részeként – olyan célzott harci egységeket bocsásson a tervezett missziók rendelkezésére, amelyek taktikai szinten gyorsreagálású taktikai csoportként épülnek fel a támogató elemekkel, köztük a közlekedés- és a logisztikabiztosító elemekkel együtt, és amelyek – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének felkérésére – alkalmasak az EUSZ 43. cikkében említett feladatok 5–30 napon belüli végrehajtására, továbbá amelyek egy kezdeti 30 napos időszakon át fenntarthatók, és legalább 120 napra meghosszabbíthatók”; mivel a kihívásokkal teli geopolitikai környezetre való megfelelő reagálás érdekében felül kell vizsgálni az 1. cikk b) pontját; mivel a tagállamok még messze vannak e cél elérésétől;

| E. | mivel a fokozódó, többrétű fenyegetésekre való tekintettel minden eddiginél nagyobb szükség van egy közös uniós védelmi stratégia kidolgozására; |
| --- | --- |

E.

mivel a fokozódó, többrétű fenyegetésekre való tekintettel minden eddiginél nagyobb szükség van egy közös uniós védelmi stratégia kidolgozására;

| F. | mivel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája törekszik a válságkezelésre és a kapacitásbővítésre a partnerországokban Európa és polgárai védelme céljából; mivel egyetlen tagállam sem képes egyedül megvédeni magát, mivel az EU előtt álló, az EU polgáraira, területeire és infrastruktúráira irányuló biztonsági és védelmi fenyegetések közös, sokrétű fenyegetéseket jelentenek, amelyeket egyetlen tagállam sem tud saját maga kezelni; mivel az EU általános biztonsági és védelmi szintje szempontjából előnyös lenne az erőforrások hatékony, koherens, stratégiai és közös felhasználására szolgáló hatékony uniós rendszer, és a gyorsan romló biztonsági környezetben minden eddiginél nagyobb szükség van erre; mivel a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés javítása érdekében fokozott erőfeszítésekre van szükség a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája törekszik a válságkezelésre és a kapacitásbővítésre a partnerországokban Európa és polgárai védelme céljából; mivel egyetlen tagállam sem képes egyedül megvédeni magát, mivel az EU előtt álló, az EU polgáraira, területeire és infrastruktúráira irányuló biztonsági és védelmi fenyegetések közös, sokrétű fenyegetéseket jelentenek, amelyeket egyetlen tagállam sem tud saját maga kezelni; mivel az EU általános biztonsági és védelmi szintje szempontjából előnyös lenne az erőforrások hatékony, koherens, stratégiai és közös felhasználására szolgáló hatékony uniós rendszer, és a gyorsan romló biztonsági környezetben minden eddiginél nagyobb szükség van erre; mivel a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés javítása érdekében fokozott erőfeszítésekre van szükség a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti;

| G. | mivel a PESCO fő szereplői a részt vevő tagállamok, amelyek biztosítják a KBVP végrehajtásához szükséges képességeket (az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdése és 42. cikkének (3) bekezdése), és amelyek azokat olyan uniós műveletekben és missziókban vetik be, amelyek során a Tanács az Unió keretében (az EUSZ 42. cikkének (1), (4) és (5) bekezdése, 43. cikke és 44. cikke) egy feladat végrehajtásával bízza meg őket, és amelyek adott esetben az Európai Védelmi Ügynökség keretében fejlesztik többek között a védelmi képességeiket (az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdése és 45. cikke); |
| --- | --- |

G.

mivel a PESCO fő szereplői a részt vevő tagállamok, amelyek biztosítják a KBVP végrehajtásához szükséges képességeket (az EUSZ 42. cikkének (1) bekezdése és 42. cikkének (3) bekezdése), és amelyek azokat olyan uniós műveletekben és missziókban vetik be, amelyek során a Tanács az Unió keretében (az EUSZ 42. cikkének (1), (4) és (5) bekezdése, 43. cikke és 44. cikke) egy feladat végrehajtásával bízza meg őket, és amelyek adott esetben az Európai Védelmi Ügynökség keretében fejlesztik többek között a védelmi képességeiket (az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdése és 45. cikke);

| H. | mivel a PESCO hosszú távú elképzelése az, hogy katonai eszközökre támaszkodó, polgári eszközökkel kiegészített műveleti kapacitást biztosítson az Unió számára annak érdekében, hogy koherens, teljes spektrumú, a katonai KBVP-műveletekhez a tagállamok rendelkezésére álló haderőcsomag létrehozását érje el; mivel a PESCO-nak fokoznia kell az EU azon képességét, hogy nemzetközi biztonsági szereplőként lépjen fel annak érdekében, hogy hatékonyan és hitelesen hozzájáruljon a nemzetközi, regionális és európai biztonsághoz, akár oly módon is, hogy megakadályozza a biztonságérzet hiányának beszivárgását, és növelje az interoperabilitást annak érdekében, hogy megvédje az uniós polgárokat és a tevékenységek átfedése, a túlzott kapacitás és az összehangolatlan beszerzés csökkentése révén maximalizálja a védelmi kiadások hatékonyságát; |
| --- | --- |

H.

mivel a PESCO hosszú távú elképzelése az, hogy katonai eszközökre támaszkodó, polgári eszközökkel kiegészített műveleti kapacitást biztosítson az Unió számára annak érdekében, hogy koherens, teljes spektrumú, a katonai KBVP-műveletekhez a tagállamok rendelkezésére álló haderőcsomag létrehozását érje el; mivel a PESCO-nak fokoznia kell az EU azon képességét, hogy nemzetközi biztonsági szereplőként lépjen fel annak érdekében, hogy hatékonyan és hitelesen hozzájáruljon a nemzetközi, regionális és európai biztonsághoz, akár oly módon is, hogy megakadályozza a biztonságérzet hiányának beszivárgását, és növelje az interoperabilitást annak érdekében, hogy megvédje az uniós polgárokat és a tevékenységek átfedése, a túlzott kapacitás és az összehangolatlan beszerzés csökkentése révén maximalizálja a védelmi kiadások hatékonyságát;

| I. | mivel a (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozat szerint a tagállamok PESCO-n belüli megerősített védelmi képességeinek létrehozása a NATO számára is előnyös lesz, az egyetlen haderő elvét követve, feltéve, hogy kerülik az átfedéseket és prioritásként kezelik az interoperabilitást, miközben megerősíti az európai pillért a szövetségen belül, és reagál a kiegyensúlyozottabb transzatlanti tehermegosztásra irányuló ismételt felhívásokra; mivel a NATO továbbra is sok tagállam biztonsági struktúrájának alapját fogja képezni; |
| --- | --- |

I.

mivel a (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozat szerint a tagállamok PESCO-n belüli megerősített védelmi képességeinek létrehozása a NATO számára is előnyös lesz, az egyetlen haderő elvét követve, feltéve, hogy kerülik az átfedéseket és prioritásként kezelik az interoperabilitást, miközben megerősíti az európai pillért a szövetségen belül, és reagál a kiegyensúlyozottabb transzatlanti tehermegosztásra irányuló ismételt felhívásokra; mivel a NATO továbbra is sok tagállam biztonsági struktúrájának alapját fogja képezni;

| J. | mivel a PESCO kötelező erejű keretet hoz létre a részt vevő tagállamok között, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy uniós keretek között állandó és strukturált módon közösen fektetnek be, terveznek, fejlesztenek és működtetnek védelmi képességeket azáltal, hogy az EUSZ által meghatározott öt területen 20 kötelező erejű kötelezettségvállalást tesznek; mivel ezeknek a kötelezettségvállalásoknak elmozdulást kell jelenteniük a puszta védelmi együttműködéstől a kétoldalú, kölcsönösen előnyös partnerségek keretében történő, teljes interoperabilitás és a tagállamok védelmi erőinek továbbfejlesztése felé; mivel e kötelező érvényű kötelezettségvállalásokat a nemzeti végrehajtási tervek keretében a PESCO titkársága évente értékeli, amellyel a részt vevő tagállamok konzultálhatnak; mivel e kötelező érvényű kötelezettségvállalások ellenére a PESCO tekintetében nem áll rendelkezésre hatékony megfelelési mechanizmus; mivel a PESCO-projekteket az ipari kapacitást, az átfedésekkel kapcsolatos aggodalmakat, illetve a részt vevő tagállamok költségvetési korlátait szem előtt tartva kell végrehajtani; mivel a PESCO tekintetében a megfelelési mechanizmust javítani kell; |
| --- | --- |

J.

mivel a PESCO kötelező erejű keretet hoz létre a részt vevő tagállamok között, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy uniós keretek között állandó és strukturált módon közösen fektetnek be, terveznek, fejlesztenek és működtetnek védelmi képességeket azáltal, hogy az EUSZ által meghatározott öt területen 20 kötelező erejű kötelezettségvállalást tesznek; mivel ezeknek a kötelezettségvállalásoknak elmozdulást kell jelenteniük a puszta védelmi együttműködéstől a kétoldalú, kölcsönösen előnyös partnerségek keretében történő, teljes interoperabilitás és a tagállamok védelmi erőinek továbbfejlesztése felé; mivel e kötelező érvényű kötelezettségvállalásokat a nemzeti végrehajtási tervek keretében a PESCO titkársága évente értékeli, amellyel a részt vevő tagállamok konzultálhatnak; mivel e kötelező érvényű kötelezettségvállalások ellenére a PESCO tekintetében nem áll rendelkezésre hatékony megfelelési mechanizmus; mivel a PESCO-projekteket az ipari kapacitást, az átfedésekkel kapcsolatos aggodalmakat, illetve a részt vevő tagállamok költségvetési korlátait szem előtt tartva kell végrehajtani; mivel a PESCO tekintetében a megfelelési mechanizmust javítani kell;

| K. | mivel a részt vevő tagállamoknak teljes politikai elkötelezettséget kell mutatniuk az általuk vállalt 20 kötelező erejű kötelezettségvállalás teljesítése iránt; mivel a katonai kapacitástervezési ciklusok rendszerint három évnél hosszabb időt vesznek igénybe; mivel a jelenlegi nemzeti katonai kapacitástervezési ciklusokat főként a NATO korábban kialakított védelmi tervezési folyamata vezérli; mivel nagyobb előrelépést kell elérni a PESCO-nak a nemzeti védelmi tervezési folyamatokba való jelentős beágyazása tekintetében, a részt vevő tagállamok PESCO-projektek befejezésével kapcsolatos kapacitásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

K.

mivel a részt vevő tagállamoknak teljes politikai elkötelezettséget kell mutatniuk az általuk vállalt 20 kötelező erejű kötelezettségvállalás teljesítése iránt; mivel a katonai kapacitástervezési ciklusok rendszerint három évnél hosszabb időt vesznek igénybe; mivel a jelenlegi nemzeti katonai kapacitástervezési ciklusokat főként a NATO korábban kialakított védelmi tervezési folyamata vezérli; mivel nagyobb előrelépést kell elérni a PESCO-nak a nemzeti védelmi tervezési folyamatokba való jelentős beágyazása tekintetében, a részt vevő tagállamok PESCO-projektek befejezésével kapcsolatos kapacitásának biztosítása érdekében;

| L. | mivel a PESCO-t eredetileg olyan előfutárnak szánták, amely magában foglalja azokat a tagállamokat, amelyek hajlandók és képesek arra, hogy a védelmi együttműködés terén törekvéseiket új szintre emeljék; mivel a részt vevő tagállamok száma (25) nem vezethet ahhoz, hogy a PESCO-t a „legkisebb közös nevező” megközelítés korlátozza; mivel a részt vevő tagállamok száma azt jelzi, hogy létezik hajlandóság szorosabb együttműködésre a biztonság és védelem terén; |
| --- | --- |

L.

mivel a PESCO-t eredetileg olyan előfutárnak szánták, amely magában foglalja azokat a tagállamokat, amelyek hajlandók és képesek arra, hogy a védelmi együttműködés terén törekvéseiket új szintre emeljék; mivel a részt vevő tagállamok száma (25) nem vezethet ahhoz, hogy a PESCO-t a „legkisebb közös nevező” megközelítés korlátozza; mivel a részt vevő tagállamok száma azt jelzi, hogy létezik hajlandóság szorosabb együttműködésre a biztonság és védelem terén;

| M. | mivel a PESCO-projektek első három hullámával kapcsolatos munka 47 projekt létrehozásához és elfogadásához vezetett; mivel ezek közül a mai napig egy sem látott napvilágot; mivel az első hullámhoz tartozó projektek főleg képességek fejlesztésével kapcsolatos projektek, amelyek a lehető legtöbb tagállamot magukba foglalják; mivel a PESCO-projektek befogadó jellege nem gyengítheti a részt vevő tagállamok magas szintű ambícióit; mivel alapvetően fontos, hogy a PESCO olyan projektekre összpontosítson, amelyek valódi hozzáadott értékkel járnak; |
| --- | --- |

M.

mivel a PESCO-projektek első három hullámával kapcsolatos munka 47 projekt létrehozásához és elfogadásához vezetett; mivel ezek közül a mai napig egy sem látott napvilágot; mivel az első hullámhoz tartozó projektek főleg képességek fejlesztésével kapcsolatos projektek, amelyek a lehető legtöbb tagállamot magukba foglalják; mivel a PESCO-projektek befogadó jellege nem gyengítheti a részt vevő tagállamok magas szintű ambícióit; mivel alapvetően fontos, hogy a PESCO olyan projektekre összpontosítson, amelyek valódi hozzáadott értékkel járnak;

| N. | mivel úgy tűnik, hogy a 47 PESCO-projektet nem köti össze átfogó közös logika; mivel a projektek jelenlegi listája nem koherens, nem átfogó és stratégiai ambícióval nem rendelkezik, így nem teszi lehetővé a legnyilvánvalóbb képességbeli hiányosságok megszüntetését, és nem kezeli megfelelően vagy teljeskörűen az átfogó cél folyamata keretében a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított kritikus hiányosságokat; mivel a felesleges átfedések elkerülése érdekében e projektek egyikét leállították; mivel más projektek nem értek el elegendő előrelépést, vagy fennáll a veszélye annak, hogy leállnak, és mintegy 30 projekt még mindig a koncepcióalkotási és előkészítő szakaszban van; mivel a katonai kapacitással kapcsolatos nagyratörő projektek kidolgozása akár 10 évig is eltarthat; mivel a PESCO-projektek nagy többsége az Európai Védelmi Alap (EDF) és a NATO hiányosságait fedi le; |
| --- | --- |

N.

mivel úgy tűnik, hogy a 47 PESCO-projektet nem köti össze átfogó közös logika; mivel a projektek jelenlegi listája nem koherens, nem átfogó és stratégiai ambícióval nem rendelkezik, így nem teszi lehetővé a legnyilvánvalóbb képességbeli hiányosságok megszüntetését, és nem kezeli megfelelően vagy teljeskörűen az átfogó cél folyamata keretében a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított kritikus hiányosságokat; mivel a felesleges átfedések elkerülése érdekében e projektek egyikét leállították; mivel más projektek nem értek el elegendő előrelépést, vagy fennáll a veszélye annak, hogy leállnak, és mintegy 30 projekt még mindig a koncepcióalkotási és előkészítő szakaszban van; mivel a katonai kapacitással kapcsolatos nagyratörő projektek kidolgozása akár 10 évig is eltarthat; mivel a PESCO-projektek nagy többsége az Európai Védelmi Alap (EDF) és a NATO hiányosságait fedi le;

| O. | mivel a PESCO második szakasza 2021-ben veszi kezdetét; mivel e második szakasz konkrét és jelentős eredményeket fog hozni, ami azt jelenti, hogy rangsorolni kell a projekteket; |
| --- | --- |

O.

mivel a PESCO második szakasza 2021-ben veszi kezdetét; mivel e második szakasz konkrét és jelentős eredményeket fog hozni, ami azt jelenti, hogy rangsorolni kell a projekteket;

| P. | mivel egyes PESCO-projektek, mint például az Európai Unió által vezetett erők válságelhárítási műveleti központja (EUFOR CROC), a Katonai Mobilitás és a Logisztikai Csomópontok Hálózata a műveleti tevékenységre, míg mások inkább a katonai kapacitások fejlesztésére összpontosítanak, mint például a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportok, valamint kölcsönös segítségnyújtás a kiberbiztonság területén; mivel mindkét megközelítésnek határozottan hozzá kell járulnia egy közös uniós integrált biztonsági és védelmi stratégia kidolgozásához; |
| --- | --- |

P.

mivel egyes PESCO-projektek, mint például az Európai Unió által vezetett erők válságelhárítási műveleti központja (EUFOR CROC), a Katonai Mobilitás és a Logisztikai Csomópontok Hálózata a műveleti tevékenységre, míg mások inkább a katonai kapacitások fejlesztésére összpontosítanak, mint például a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportok, valamint kölcsönös segítségnyújtás a kiberbiztonság területén; mivel mindkét megközelítésnek határozottan hozzá kell járulnia egy közös uniós integrált biztonsági és védelmi stratégia kidolgozásához;

| Q. | mivel a leginkább stratégiai jellegű PESCO-projektek némelyike képes jelentősen hozzájárulni az Unió stratégiai autonómiájához és egy koherens, teljes spektrumú haderőcsomag létrehozásához; |
| --- | --- |

Q.

mivel a leginkább stratégiai jellegű PESCO-projektek némelyike képes jelentősen hozzájárulni az Unió stratégiai autonómiájához és egy koherens, teljes spektrumú haderőcsomag létrehozásához;

| R. | mivel olyan nagy európai védelmi projektek, mint a jövőbeli légi hadviselési rendszer (FCAS) és a fő szárazföldi hadviselési rendszer (MGCS), jelenleg nem tartoznak a PESCO hatálya alá; |
| --- | --- |

R.

mivel olyan nagy európai védelmi projektek, mint a jövőbeli légi hadviselési rendszer (FCAS) és a fő szárazföldi hadviselési rendszer (MGCS), jelenleg nem tartoznak a PESCO hatálya alá;

| S. | mivel Európa stratégiai autonómiájának növelése céljából elengedhetetlen fontossági sorrend felállítása és a képességfejlesztési tervben (CDP) és a koordinált éves védelmi szemle (CARD) által azonosított képességbeli hiányosságok kezelése; |
| --- | --- |

S.

mivel Európa stratégiai autonómiájának növelése céljából elengedhetetlen fontossági sorrend felállítása és a képességfejlesztési tervben (CDP) és a koordinált éves védelmi szemle (CARD) által azonosított képességbeli hiányosságok kezelése;

| T. | mivel a jelenlegi PESCO-projektek közül csak néhány kezeli megfelelően a CDP és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságokat, vagy veszi már kellőképpen figyelembe a CDP-ből eredő, jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat, és ezeket prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

T.

mivel a jelenlegi PESCO-projektek közül csak néhány kezeli megfelelően a CDP és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságokat, vagy veszi már kellőképpen figyelembe a CDP-ből eredő, jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokat, és ezeket prioritásként kell kezelni;

| U. | mivel tovább kell javítani a PESCO, a koordinált éves védelmi szemle, a nemzeti végrehajtási tervek és a képességfejlesztési terv közötti összhangot és koherenciát, valamint azt, hogy azok kölcsönösen erősítsék egymást; |
| --- | --- |

U.

mivel tovább kell javítani a PESCO, a koordinált éves védelmi szemle, a nemzeti végrehajtási tervek és a képességfejlesztési terv közötti összhangot és koherenciát, valamint azt, hogy azok kölcsönösen erősítsék egymást;

| V. | mivel a NATO-tagsággal rendelkező 21 részt vevő tagállamban a NATO védelmi tervezési folyamata (NDPP) hozzájárul a nemzeti védelmi tervezési folyamatokhoz; |
| --- | --- |

V.

mivel a NATO-tagsággal rendelkező 21 részt vevő tagállamban a NATO védelmi tervezési folyamata (NDPP) hozzájárul a nemzeti védelmi tervezési folyamatokhoz;

| W. | mivel adott esetben a tagállamok nemzeti prioritásai, az EU prioritásai és a NATO prioritásai közötti együttműködésnek a lehető leghamarabb meg kell valósulnia; mivel az EU és a NATO prioritásait jobban össze kell hangolni az EU képességbeli céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

W.

mivel adott esetben a tagállamok nemzeti prioritásai, az EU prioritásai és a NATO prioritásai közötti együttműködésnek a lehető leghamarabb meg kell valósulnia; mivel az EU és a NATO prioritásait jobban össze kell hangolni az EU képességbeli céljainak eléréséhez;

| X. | mivel figyelembe véve a két szervezet eltérő jellegét és azok felelősségi körét, a PESCO-nak hatékony és kiegészítő eszköznek kell lennie a képességfejlesztési prioritások kezeléséhez és az EU-ban meghatározott katonai képességek biztosításához, valamint hozzájárulhat a NATO céljaihoz; |
| --- | --- |

X.

mivel figyelembe véve a két szervezet eltérő jellegét és azok felelősségi körét, a PESCO-nak hatékony és kiegészítő eszköznek kell lennie a képességfejlesztési prioritások kezeléséhez és az EU-ban meghatározott katonai képességek biztosításához, valamint hozzájárulhat a NATO céljaihoz;

| Y. | mivel az EU globális stratégiájával összefüggésben egy konkrét védelmi és biztonsági stratégia – mint például a Parlament számos jelentésében javasolt uniós biztonsági és védelmi fehér könyv – megkönnyíthetné a jelenlegi és jövőbeli kihívások közös megközelítését, és fontos iránymutatást nyújthatna a PESCO és a képességfejlesztési terv számára, a hosszú távon megvalósítandó stratégiai törekvések és intézkedések megértéséből kiindulva; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EU globális stratégiájával összefüggésben egy konkrét védelmi és biztonsági stratégia – mint például a Parlament számos jelentésében javasolt uniós biztonsági és védelmi fehér könyv – megkönnyíthetné a jelenlegi és jövőbeli kihívások közös megközelítését, és fontos iránymutatást nyújthatna a PESCO és a képességfejlesztési terv számára, a hosszú távon megvalósítandó stratégiai törekvések és intézkedések megértéséből kiindulva;

| Z. | mivel jelenleg a PESCO-projektek a 25 részt vevő tagállam pénzügyi hozzájárulásától függenek; mivel a Covid19-világjárvány következtében a nemzeti védelmi költségvetések várhatóan csökkenni fognak; mivel látszólag ellentmondásos módon a jelenlegi 47 PESCO-projekt közül – megfelelő finanszírozás esetén – több is erősítheti a tagállamok felkészültségét, amennyiben újabb súlyos közegészségügyi válság lépne fel: a Katonai Mobilitás, az Európai Egészségügyi Parancsnokság és számos más, a logisztikához és a szállításhoz, az egészségügyi ellátáshoz, a katasztrófasegélyhez, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) fegyverekkel szembeni felkészültséghez, a rosszindulatú kibertevékenységek és az ellenséges dezinformációs kampányok elleni küzdelemhez kapcsolódó területek projektjei; mivel azon stratégiai képességek finanszírozásának csökkentése, amelyekkel az EU és tagállamai jelenleg nem rendelkeznek, szintén gyengítené azon képességüket, hogy közösen lépjenek fel a jövőbeli világjárványok, a CBRN-fenyegetések és az egyéb, jelentős nemzetközi hatásokkal járó, előre nem látható kockázatok ellen; |
| --- | --- |

Z.

mivel jelenleg a PESCO-projektek a 25 részt vevő tagállam pénzügyi hozzájárulásától függenek; mivel a Covid19-világjárvány következtében a nemzeti védelmi költségvetések várhatóan csökkenni fognak; mivel látszólag ellentmondásos módon a jelenlegi 47 PESCO-projekt közül – megfelelő finanszírozás esetén – több is erősítheti a tagállamok felkészültségét, amennyiben újabb súlyos közegészségügyi válság lépne fel: a Katonai Mobilitás, az Európai Egészségügyi Parancsnokság és számos más, a logisztikához és a szállításhoz, az egészségügyi ellátáshoz, a katasztrófasegélyhez, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) fegyverekkel szembeni felkészültséghez, a rosszindulatú kibertevékenységek és az ellenséges dezinformációs kampányok elleni küzdelemhez kapcsolódó területek projektjei; mivel azon stratégiai képességek finanszírozásának csökkentése, amelyekkel az EU és tagállamai jelenleg nem rendelkeznek, szintén gyengítené azon képességüket, hogy közösen lépjenek fel a jövőbeli világjárványok, a CBRN-fenyegetések és az egyéb, jelentős nemzetközi hatásokkal járó, előre nem látható kockázatok ellen;

| AA. | mivel a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúra finanszírozása a polgári és a katonai mobilitás szempontjából egyaránt hasznos, és mivel a harmonizált igazgatási eljárások végrehajtása az erőforrások Unió-szerte megfelelő ellátási útvonalakon keresztül való mozgatásához vezethetnek, és ez segíthet a közös biztonsági és védelmi környezet kiépítésében; |
| --- | --- |

AA.

mivel a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúra finanszírozása a polgári és a katonai mobilitás szempontjából egyaránt hasznos, és mivel a harmonizált igazgatási eljárások végrehajtása az erőforrások Unió-szerte megfelelő ellátási útvonalakon keresztül való mozgatásához vezethetnek, és ez segíthet a közös biztonsági és védelmi környezet kiépítésében;

| AB. | mivel a PESCO-nak és a jövőbeli EDF-nek kölcsönösen erősíteniük kell egymást, és mivel a köztük fennálló kapcsolatot tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy biztosítani tudják a képességfejlesztési terv keretében azonosított kritikus képességeket; |
| --- | --- |

AB.

mivel a PESCO-nak és a jövőbeli EDF-nek kölcsönösen erősíteniük kell egymást, és mivel a köztük fennálló kapcsolatot tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy biztosítani tudják a képességfejlesztési terv keretében azonosított kritikus képességeket;

| AC. | mivel bizonyos PESCO-projektekből fakadó kutatási és fejlesztési képességek kapcsán a jövőbeli EDF-en keresztül kapott társfinanszírozás kilátásba helyezése arra késztette a részt vevő tagállamokat, hogy megsokszorozzák javaslataikat, és ez ösztönözte a cseréket és az együttműködést; mivel minden javaslatnak szem előtt tartania az EU legjobb közös stratégiai érdekét; |
| --- | --- |

AC.

mivel bizonyos PESCO-projektekből fakadó kutatási és fejlesztési képességek kapcsán a jövőbeli EDF-en keresztül kapott társfinanszírozás kilátásba helyezése arra késztette a részt vevő tagállamokat, hogy megsokszorozzák javaslataikat, és ez ösztönözte a cseréket és az együttműködést; mivel minden javaslatnak szem előtt tartania az EU legjobb közös stratégiai érdekét;

| AD. | mivel egyes konkrét esetekben az elfogadott érdemi politikai és jogi feltételeket teljesítő harmadik országoknak az egyes PESCO-projektekben való részvétele az Európai Unió stratégiai érdekét szolgálhatja, különösen technikai szakértelem vagy további képességek biztosítása esetén és stratégiai partnerek esetében; mivel harmadik országok PESCO-projektekben való részvétele nem áshatja alá az uniós KBVP előmozdításának célját; |
| --- | --- |

AD.

mivel egyes konkrét esetekben az elfogadott érdemi politikai és jogi feltételeket teljesítő harmadik országoknak az egyes PESCO-projektekben való részvétele az Európai Unió stratégiai érdekét szolgálhatja, különösen technikai szakértelem vagy további képességek biztosítása esetén és stratégiai partnerek esetében; mivel harmadik országok PESCO-projektekben való részvétele nem áshatja alá az uniós KBVP előmozdításának célját;

| AE. | mivel harmadik országok részvétele csak kivételes lehet, amelyről eseti alapon, az uniós tagállamok kérésére döntenek; mivel minden ilyen részvételnek hozzáadott értéket kell biztosítania bizonyos projektek számára, és hozzá kell járulnia a PESCO és a KBVP megerősítéséhez, valamint a nagyobb követelményeket támasztó kötelezettségvállalások teljesítéséhez, nagyon szigorú feltételek mellett, valamint a megállapított és tényleges kölcsönösség alapján; |
| --- | --- |

AE.

mivel harmadik országok részvétele csak kivételes lehet, amelyről eseti alapon, az uniós tagállamok kérésére döntenek; mivel minden ilyen részvételnek hozzáadott értéket kell biztosítania bizonyos projektek számára, és hozzá kell járulnia a PESCO és a KBVP megerősítéséhez, valamint a nagyobb követelményeket támasztó kötelezettségvállalások teljesítéséhez, nagyon szigorú feltételek mellett, valamint a megállapított és tényleges kölcsönösség alapján;

| AF. | mivel a harmadik országok PESCO-projektekben való részvételéről szóló megállapodás régóta esedékes; |
| --- | --- |

AF.

mivel a harmadik országok PESCO-projektekben való részvételéről szóló megállapodás régóta esedékes;

| AG. | mivel a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) a PESCO-val és a képességfejlesztéssel összefüggésben betöltött jelenlegi szerepére tekintettel a Parlament már kérte, hogy „a PBB-nek az EUSZ 38. cikkében említett megbízatását szigorúan értelmezzék”; |
| --- | --- |

AG.

mivel a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) a PESCO-val és a képességfejlesztéssel összefüggésben betöltött jelenlegi szerepére tekintettel a Parlament már kérte, hogy „a PBB-nek az EUSZ 38. cikkében említett megbízatását szigorúan értelmezzék”;

| AH. | mivel a PESCO irányítását a részt vevő tagállamok vezetik; mivel a PESCO titkárságának – az átláthatóság és az inkluzivitás biztosítása és a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében – továbbra is elő kell segítenie a más uniós szereplőkkel való kapcsolattartást az egyéb uniós eszközökkel és kezdeményezésekkel meglévő lehetséges szinergiák tekintetében; |
| --- | --- |

AH.

mivel a PESCO irányítását a részt vevő tagállamok vezetik; mivel a PESCO titkárságának – az átláthatóság és az inkluzivitás biztosítása és a szükségtelen átfedések elkerülése érdekében – továbbra is elő kell segítenie a más uniós szereplőkkel való kapcsolattartást az egyéb uniós eszközökkel és kezdeményezésekkel meglévő lehetséges szinergiák tekintetében;

| AI. | mivel a tagállamok közötti uniós szintű védelmi együttműködés elmélyítésének együtt kell járnia a tagállami parlamentek és az Európai Parlament ellenőrzési hatáskörének megerősítésével; |
| --- | --- |

AI.

mivel a tagállamok közötti uniós szintű védelmi együttműködés elmélyítésének együtt kell járnia a tagállami parlamentek és az Európai Parlament ellenőrzési hatáskörének megerősítésével;

| AJ. | mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek a katonai mobilitáshoz és interoperabilitáshoz kapcsolódó projektekre kellene összpontosítania, amelyek döntő fontosságúak nem várt jövőbeli konfliktusok és válságok esetén; mivel a PESCO-nak – a határokon zajló eljárások egyszerűsítése és az infrastrukturális terhek minimálisra csökkentése céljából – hozzá kell járulnia a katonai mobilitás kapcsán a hatékony schengeni térség megteremtéséhez; mivel e tekintetben üdvözlendő a Rail Baltica projekt, amely elengedhetetlen a balti országok európai vasúti hálózatba való bevonása szempontjából, és biztosítani kell annak maximális hatékonyságát; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek a katonai mobilitáshoz és interoperabilitáshoz kapcsolódó projektekre kellene összpontosítania, amelyek döntő fontosságúak nem várt jövőbeli konfliktusok és válságok esetén; mivel a PESCO-nak – a határokon zajló eljárások egyszerűsítése és az infrastrukturális terhek minimálisra csökkentése céljából – hozzá kell járulnia a katonai mobilitás kapcsán a hatékony schengeni térség megteremtéséhez; mivel e tekintetben üdvözlendő a Rail Baltica projekt, amely elengedhetetlen a balti országok európai vasúti hálózatba való bevonása szempontjából, és biztosítani kell annak maximális hatékonyságát;

| AK. | mivel a PESCO e tekintetben a biztonság és védelem terén hozzájárulhat a koherencia, a koordináció és az interoperabilitás javításához, valamint a szolidaritás, a kohézió és az Unió rezilienciájának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

AK.

mivel a PESCO e tekintetben a biztonság és védelem terén hozzájárulhat a koherencia, a koordináció és az interoperabilitás javításához, valamint a szolidaritás, a kohézió és az Unió rezilienciájának megerősítéséhez;

| AL. | mivel a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultációs feladatokat; |
| --- | --- |

AL.

mivel a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultációs feladatokat;

| AM. | mivel a Parlament arra kéri a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy küldje el számára a PESCO végrehajtásáról szóló éves jelentését; |
| --- | --- |

AM.

mivel a Parlament arra kéri a Bizottság alelnökét/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy küldje el számára a PESCO végrehajtásáról szóló éves jelentését;

| AN. | mivel a részt vevő tagállamok PESCO keretében tett közös kutatási és fejlesztési erőfeszítései jelentős technológiai áttöréseket tesznek lehetővé, az Unió számára pedig versenyelőnyt biztosítanak a korszerű védelmi képességek terén; |
| --- | --- |

AN.

mivel a részt vevő tagállamok PESCO keretében tett közös kutatási és fejlesztési erőfeszítései jelentős technológiai áttöréseket tesznek lehetővé, az Unió számára pedig versenyelőnyt biztosítanak a korszerű védelmi képességek terén;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, illetve a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:






  a) | tájékoztassák a Parlamentet, illetve konzultáljanak a Parlamenttel a PESCO felülvizsgálatáról, és biztosítsák, hogy a Parlament véleményét megfelelően figyelembe vegyék az EUSZ 36. cikkével összhangban, különösen a PESCO 2020-ban lezáródó első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében annak érdekében, hogy biztosítsák a fokozott elszámoltathatóságot, átláthatóságot és ellenőrizhetőséget; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tájékoztassák a Parlamentet, illetve konzultáljanak a Parlamenttel a PESCO felülvizsgálatáról, és biztosítsák, hogy a Parlament véleményét megfelelően figyelembe vegyék az EUSZ 36. cikkével összhangban, különösen a PESCO 2020-ban lezáródó első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében annak érdekében, hogy biztosítsák a fokozott elszámoltathatóságot, átláthatóságot és ellenőrizhetőséget;

| b) | hangsúlyozza a konfliktusrendezés prioritásként való kezelésének fontosságát; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozza a konfliktusrendezés prioritásként való kezelésének fontosságát;

| c) | hajtsák végre az Unió stratégiai jövőképét és határozzák meg a közös fenyegetéseket, többek között a „stratégiai iránytű” Bizottsággal együttműködésben elvégzendő, folyamatban lévő munkája révén végrehajtva az EU 2016. évi globális stratégiájában meghatározott magas szintű ambíciókat, emellett erősítsék meg a PESCO operatív dimenzióját; |
| --- | --- |

c)

hajtsák végre az Unió stratégiai jövőképét és határozzák meg a közös fenyegetéseket, többek között a „stratégiai iránytű” Bizottsággal együttműködésben elvégzendő, folyamatban lévő munkája révén végrehajtva az EU 2016. évi globális stratégiájában meghatározott magas szintű ambíciókat, emellett erősítsék meg a PESCO operatív dimenzióját;

| d) | a stratégiai iránytűről folytatott megbeszélések eredményei alapján mihamarabb készítsék elő a teljes körű uniós biztonsági és védelmi fehér könyvet; vegyék tudomásul, hogy a stratégiai iránytű első eredményei 2022 első felére várhatók; |
| --- | --- |

d)

a stratégiai iránytűről folytatott megbeszélések eredményei alapján mihamarabb készítsék elő a teljes körű uniós biztonsági és védelmi fehér könyvet; vegyék tudomásul, hogy a stratégiai iránytű első eredményei 2022 első felére várhatók;

| e) | biztosítsák a különböző uniós védelmi kezdeményezések és műveletek közötti szinergiahatásokat és összhangot; |
| --- | --- |

e)

biztosítsák a különböző uniós védelmi kezdeményezések és műveletek közötti szinergiahatásokat és összhangot;

| f) | ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy célirányos javaslatok és megfelelő közlemények útján lépjenek előre a szigorúan nemzeti védelmi fókuszról egy erőteljesebben európai jellegűre, és tegyenek strukturált erőfeszítéseket annak érdekében, hogy prioritásként fokozzák az európai együttműködésen alapuló megközelítés alkalmazását, mivel egyedül egyetlen részt vevő tagállam sem képes arra, hogy kezelje az azonosított kapacitáshiányokat; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat és általában a tagállamokat, hogy a következő években ne csökkentsék védelmi kiadásaikat és különösen az európai együttműködési projektekhez való pénzügyi hozzájárulásaikat; |
| --- | --- |

f)

ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy célirányos javaslatok és megfelelő közlemények útján lépjenek előre a szigorúan nemzeti védelmi fókuszról egy erőteljesebben európai jellegűre, és tegyenek strukturált erőfeszítéseket annak érdekében, hogy prioritásként fokozzák az európai együttműködésen alapuló megközelítés alkalmazását, mivel egyedül egyetlen részt vevő tagállam sem képes arra, hogy kezelje az azonosított kapacitáshiányokat; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat és általában a tagállamokat, hogy a következő években ne csökkentsék védelmi kiadásaikat és különösen az európai együttműködési projektekhez való pénzügyi hozzájárulásaikat;

| g) | fokozzák az EU-nak a védelmi képességek megerősítésére irányuló költségvetési törekvéseit, különösen a jövőbeli EDF és a Katonai Mobilitás megfelelő finanszírozásán keresztül a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

g)

fokozzák az EU-nak a védelmi képességek megerősítésére irányuló költségvetési törekvéseit, különösen a jövőbeli EDF és a Katonai Mobilitás megfelelő finanszírozásán keresztül a következő többéves pénzügyi keretben;

| h) | biztosítsák, hogy a PESCO-t hatékonyan használják fel a fenntartható és hatékony uniós védelmi együttműködés eszközeként, közös célként javítva a részt vevő tagállamok védelmi képességeit és az interoperabilitást, különösen a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége tekintetében az EU stratégiai autonómiájának növelésére irányuló törekvéssel összhangban, az erre kész részt vevő tagállamok közötti szoros együttműködés fenntartása mellett, az EU- és NATO-tagok tekintetében az EU és a NATO közötti együttműködés fokozása, valamint a többi nemzetközi partnerrel való szoros együttműködés fenntartása mellett; |
| --- | --- |

h)

biztosítsák, hogy a PESCO-t hatékonyan használják fel a fenntartható és hatékony uniós védelmi együttműködés eszközeként, közös célként javítva a részt vevő tagállamok védelmi képességeit és az interoperabilitást, különösen a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége tekintetében az EU stratégiai autonómiájának növelésére irányuló törekvéssel összhangban, az erre kész részt vevő tagállamok közötti szoros együttműködés fenntartása mellett, az EU- és NATO-tagok tekintetében az EU és a NATO közötti együttműködés fokozása, valamint a többi nemzetközi partnerrel való szoros együttműködés fenntartása mellett;

| i) | biztosítsák, hogy a PESCO-projektekből eredő kapacitások EDF általi finanszírozása kulcsfontosságú stratégiai projektekre összpontosuljon, összhangban a képességfejlesztési terv prioritásaival, a maximális hatás elérése érdekében; biztosítsák, hogy a PESCO-projektek kiválasztása a képességfejlesztési terv jelentős hatással bíró kapacitásfejlesztési céljaival összhangban történjen; |
| --- | --- |

i)

biztosítsák, hogy a PESCO-projektekből eredő kapacitások EDF általi finanszírozása kulcsfontosságú stratégiai projektekre összpontosuljon, összhangban a képességfejlesztési terv prioritásaival, a maximális hatás elérése érdekében; biztosítsák, hogy a PESCO-projektek kiválasztása a képességfejlesztési terv jelentős hatással bíró kapacitásfejlesztési céljaival összhangban történjen;

| j) | ismerjék el, hogy a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultációs feladatokat; |
| --- | --- |

j)

ismerjék el, hogy a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultációs feladatokat;

| k) | építsék be a PESCO-projektciklusba közvetlenül a PESCO és az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) és az EDF közötti kapcsolatot azzal a céllal, hogy hatékonyabban hozzájáruljon az uniós biztonsági és védelmi törekvések eléréséhez; a költségvetési oldalon történő kiválasztás előtt minden egyes projekthez írjanak elő dokumentációt; |
| --- | --- |

k)

építsék be a PESCO-projektciklusba közvetlenül a PESCO és az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) és az EDF közötti kapcsolatot azzal a céllal, hogy hatékonyabban hozzájáruljon az uniós biztonsági és védelmi törekvések eléréséhez; a költségvetési oldalon történő kiválasztás előtt minden egyes projekthez írjanak elő dokumentációt;

| l) | összpontosítsák a PESCO erőfeszítéseit a katonai KBVP módszeres megerősítését célzó projektekre, amelyek






  i. | hozzájárulnak a jelentős képességbeli hiányosságok orvoslásához úgy, hogy nagyobb mértékben a műveletekre irányulnak, lehetővé téve ezáltal az európai fegyveres erők műveleti cselekvési igényeire adott közvetlen választ, |
| --- | --- | --- |

l)

összpontosítsák a PESCO erőfeszítéseit a katonai KBVP módszeres megerősítését célzó projektekre, amelyek

i.

hozzájárulnak a jelentős képességbeli hiányosságok orvoslásához úgy, hogy nagyobb mértékben a műveletekre irányulnak, lehetővé téve ezáltal az európai fegyveres erők műveleti cselekvési igényeire adott közvetlen választ,

| ii. | stratégiai és integrációs dimenzióval rendelkeznek – például az EUFOR CROC-ra, a Katonai Mobilitásra, a Logisztikai Csomópontok Hálózatára vagy a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportokra, vagy |
| --- | --- |

ii.

stratégiai és integrációs dimenzióval rendelkeznek – például az EUFOR CROC-ra, a Katonai Mobilitásra, a Logisztikai Csomópontok Hálózatára vagy a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportokra, vagy

| iii. | adott esetben további szinergiákhoz és méretgazdaságossághoz vezetnek; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben további szinergiákhoz és méretgazdaságossághoz vezetnek;

| m) | a PESCO-t összpontosítsák olyan konstruktív projektekre, amelyek valódi európai stratégiai dimenzióval bírnak, ezáltal megerősítve Európa védelmének ipari és technológiai alapját; |
| --- | --- |

m)

a PESCO-t összpontosítsák olyan konstruktív projektekre, amelyek valódi európai stratégiai dimenzióval bírnak, ezáltal megerősítve Európa védelmének ipari és technológiai alapját;

| n) | emeljék ki néhány stratégiai projekt, különösen a stratégiai támogató eszközök (irányítás és ellenőrzés, közlekedés, hírszerzés) jelentőségét, amelyeket prioritásként kell kezelni, mivel ezek teremtik meg az integráltabb európai védelem alapjait; |
| --- | --- |

n)

emeljék ki néhány stratégiai projekt, különösen a stratégiai támogató eszközök (irányítás és ellenőrzés, közlekedés, hírszerzés) jelentőségét, amelyeket prioritásként kell kezelni, mivel ezek teremtik meg az integráltabb európai védelem alapjait;

| o) | vegyék tudomásul, hogy a Lisszaboni Szerződés keretében a PESCO létrehozását úgy tekintették, mint egyfajta „előőrs” megalakítását azon tagállamok részvételével, amelyek készen álltak egyesíteni forrásaikat és képességeiket a biztonság és a védelem terén kitűzött nagyratörő közös célok elérése érdekében; fontolják meg annak szükségességét, hogy az Unió a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője irányítása alatt fokozatosan kidolgozzon egy közös keretet, amelyben a tagállamok felülvizsgálják saját nemzeti védelmi politikájukat, megosztják egymással az eredményeket és közös tudásbázist alakítanak ki, megalapozva ezáltal egy valódi európai védelem létrejöttét; |
| --- | --- |

o)

vegyék tudomásul, hogy a Lisszaboni Szerződés keretében a PESCO létrehozását úgy tekintették, mint egyfajta „előőrs” megalakítását azon tagállamok részvételével, amelyek készen álltak egyesíteni forrásaikat és képességeiket a biztonság és a védelem terén kitűzött nagyratörő közös célok elérése érdekében; fontolják meg annak szükségességét, hogy az Unió a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője irányítása alatt fokozatosan kidolgozzon egy közös keretet, amelyben a tagállamok felülvizsgálják saját nemzeti védelmi politikájukat, megosztják egymással az eredményeket és közös tudásbázist alakítanak ki, megalapozva ezáltal egy valódi európai védelem létrejöttét;

| p) | ismerjék el e tekintetben a Bizottság védelempolitikára vonatkozó politikai iránymutatásainak értékét, különös tekintettel a valódi európai védelmi unió felé tett határozott lépések, valamint az EU biztonságára vonatkozó integrált és átfogó megközelítés szükségességére; gondolják át, hogy a Bizottság új Védelmi és Űripari Főigazgatóságának létrehozása az EU minden tagállamában katalizátorként fog szolgálni a védelmi képességek kialakítása során a koherencia javításához, a méltányos együttműködéshez és az integrált koordinációhoz, valamint az EU katonai infrastruktúrájának erősítéséhez, illetve az uniós ipar és a belső piac hatékonyságának fokozásához; |
| --- | --- |

p)

ismerjék el e tekintetben a Bizottság védelempolitikára vonatkozó politikai iránymutatásainak értékét, különös tekintettel a valódi európai védelmi unió felé tett határozott lépések, valamint az EU biztonságára vonatkozó integrált és átfogó megközelítés szükségességére; gondolják át, hogy a Bizottság új Védelmi és Űripari Főigazgatóságának létrehozása az EU minden tagállamában katalizátorként fog szolgálni a védelmi képességek kialakítása során a koherencia javításához, a méltányos együttműködéshez és az integrált koordinációhoz, valamint az EU katonai infrastruktúrájának erősítéséhez, illetve az uniós ipar és a belső piac hatékonyságának fokozásához;

| q) | ismerjék el, hogy a Parlamentnek kiemelt szerepet kell játszania a KBVP végrehajtásának és értékelésének ellenőrzésében és felügyeletében; teljeskörűen tájékoztassák a Parlamentet és konzultáljanak vele a PESCO első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében, amely 2020-ban ér véget; gondolják át, hogy a tagállamok közötti uniós szintű védelmi együttműködés elmélyítésének együtt kell járnia a Parlament ellenőrzési hatáskörének megerősítésével; |
| --- | --- |

q)

ismerjék el, hogy a Parlamentnek kiemelt szerepet kell játszania a KBVP végrehajtásának és értékelésének ellenőrzésében és felügyeletében; teljeskörűen tájékoztassák a Parlamentet és konzultáljanak vele a PESCO első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében, amely 2020-ban ér véget; gondolják át, hogy a tagállamok közötti uniós szintű védelmi együttműködés elmélyítésének együtt kell járnia a Parlament ellenőrzési hatáskörének megerősítésével;

| r) | törekedjenek annak biztosítására, hogy a tagállamok fegyveres erőinek alapvető képességei, mint például jövőbeli kulcsfontosságú szárazföldi, tengeri, légi, kiber- és egyéb platformjai bekerüljenek a PESCO hatálya alá, vagy legalábbis adott esetben szorosan kapcsolódjanak ahhoz, annak érdekében, hogy






  i. | növeljék a katonai KBVP operatív készenlétét, és |
| --- | --- | --- |

r)

törekedjenek annak biztosítására, hogy a tagállamok fegyveres erőinek alapvető képességei, mint például jövőbeli kulcsfontosságú szárazföldi, tengeri, légi, kiber- és egyéb platformjai bekerüljenek a PESCO hatálya alá, vagy legalábbis adott esetben szorosan kapcsolódjanak ahhoz, annak érdekében, hogy

i.

növeljék a katonai KBVP operatív készenlétét, és

| ii. | biztosítsák, hogy a PESCO erőfeszítései kiegészítsék a meglévő képességeket, illetve azokat úgy vegyék igénybe, hogy kiküszöbölik a meglévő hiányosságokat és kiegyenlítik az általános költségeket; |
| --- | --- |

ii.

biztosítsák, hogy a PESCO erőfeszítései kiegészítsék a meglévő képességeket, illetve azokat úgy vegyék igénybe, hogy kiküszöbölik a meglévő hiányosságokat és kiegyenlítik az általános költségeket;

| s) | dolgozzanak ki innovatív ösztönzőket a KBVP-missziók és -műveletek interoperabilitásának és beindításának javítása érdekében; |
| --- | --- |

s)

dolgozzanak ki innovatív ösztönzőket a KBVP-missziók és -műveletek interoperabilitásának és beindításának javítása érdekében;

| t) | fokozzák a katonai mobilitás tervezésével összeegyeztethető polgári közlekedési infrastruktúra összekapcsolásába irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

t)

fokozzák a katonai mobilitás tervezésével összeegyeztethető polgári közlekedési infrastruktúra összekapcsolásába irányuló beruházásokat;

| u) | az uniós harccsoport-rendszer reformjának részeként tanulmányozzák, hogy azt a PESCO hatálya alá vonják-e operatív kapacitásának, modularitásának és agilitásának növelése érdekében, az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott katonai feladatok teljesítésére és az EU válságkezelési műveletek végrehajtására való képességének javítására kijelölt állandó multinacionális egységek létrehozása révén, ideértve a legmegerőltetőbb műveleteket, például a béketeremtést is, továbbá, hogy általános stratégiai erőként használják azt; |
| --- | --- |

u)

az uniós harccsoport-rendszer reformjának részeként tanulmányozzák, hogy azt a PESCO hatálya alá vonják-e operatív kapacitásának, modularitásának és agilitásának növelése érdekében, az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott katonai feladatok teljesítésére és az EU válságkezelési műveletek végrehajtására való képességének javítására kijelölt állandó multinacionális egységek létrehozása révén, ideértve a legmegerőltetőbb műveleteket, például a béketeremtést is, továbbá, hogy általános stratégiai erőként használják azt;

| v) | adott esetben támogassák és mozdítsák elő a PESCO-projektek képességi klaszterekbe való csoportosítását, és értékeljék stratégiai jelentőségüket, szem előtt tartva azt a célkitűzést, hogy létrehozzanak egy teljes körű haderőcsomagot, valamint erőfeszítéseit azokra a projektekre összpontosítsák, amelyekben a legnagyobb lehetőség rejlik az európai stratégiai autonómia elérésére; vizsgálják felül a jelenlegi, 47 projektet magában foglaló listát, és vagy gyűjtsék össze, vagy töröljék azokat a projekteket, amelyek a részt vevő tagállamok megítélése alapján nem érnek el kellő előrehaladást vagy nem szolgálnak elegendő kölcsönös előnnyel az Európai Unió számára; |
| --- | --- |

v)

adott esetben támogassák és mozdítsák elő a PESCO-projektek képességi klaszterekbe való csoportosítását, és értékeljék stratégiai jelentőségüket, szem előtt tartva azt a célkitűzést, hogy létrehozzanak egy teljes körű haderőcsomagot, valamint erőfeszítéseit azokra a projektekre összpontosítsák, amelyekben a legnagyobb lehetőség rejlik az európai stratégiai autonómia elérésére; vizsgálják felül a jelenlegi, 47 projektet magában foglaló listát, és vagy gyűjtsék össze, vagy töröljék azokat a projekteket, amelyek a részt vevő tagállamok megítélése alapján nem érnek el kellő előrehaladást vagy nem szolgálnak elegendő kölcsönös előnnyel az Európai Unió számára;

| w) | mozdítsák elő a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalás teljesítését a megfelelési referenciaértékek egyértelmű és egyszerű meghatározásával, valamint annak biztosításával, hogy a jövőbeli projektjavaslatok konkrét uniós képességfejlesztési prioritásokkal foglalkozzanak; biztosítsák, hogy a projektek előrehaladásának felülvizsgálata egyértelmű és átlátható kritériumokon alapuljon, többek között az EDIDP/a jövőbeli EDF keretében nyújtott társfinanszírozás során; biztosítsák, hogy ezek a kritériumok mutatóként szolgáljanak a PESCO-projektekben részt vevő valamennyi tagállam számára; biztosítsák, hogy a részt vevő tagállamok tovább javítsák a nemzeti végrehajtási tervekben szolgáltatott információk minőségét és részletességét, amelyekben vázolják, hogy miként kívánnak eleget tenni a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalásnak; |
| --- | --- |

w)

mozdítsák elő a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalás teljesítését a megfelelési referenciaértékek egyértelmű és egyszerű meghatározásával, valamint annak biztosításával, hogy a jövőbeli projektjavaslatok konkrét uniós képességfejlesztési prioritásokkal foglalkozzanak; biztosítsák, hogy a projektek előrehaladásának felülvizsgálata egyértelmű és átlátható kritériumokon alapuljon, többek között az EDIDP/a jövőbeli EDF keretében nyújtott társfinanszírozás során; biztosítsák, hogy ezek a kritériumok mutatóként szolgáljanak a PESCO-projektekben részt vevő valamennyi tagállam számára; biztosítsák, hogy a részt vevő tagállamok tovább javítsák a nemzeti végrehajtási tervekben szolgáltatott információk minőségét és részletességét, amelyekben vázolják, hogy miként kívánnak eleget tenni a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalásnak;

| x) | fokozzák az uniós védelmi tervezési és fejlesztési eszközök és kezdeményezések közötti koherenciát; használják fel a PESCO projektciklusa és más védelmi képességi folyamatok – például az uniós „átfogó cél” folyamata, a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle – közötti szinergiákat a kiforrottabb és jól dokumentált projektek benyújtásának lehetővé tétele érdekében; biztosítsák, hogy a benyújtási ciklus lehetővé tegye több európai kezdeményezés, többek között az EDF összehangolt végrehajtását; |
| --- | --- |

x)

fokozzák az uniós védelmi tervezési és fejlesztési eszközök és kezdeményezések közötti koherenciát; használják fel a PESCO projektciklusa és más védelmi képességi folyamatok – például az uniós „átfogó cél” folyamata, a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle – közötti szinergiákat a kiforrottabb és jól dokumentált projektek benyújtásának lehetővé tétele érdekében; biztosítsák, hogy a benyújtási ciklus lehetővé tegye több európai kezdeményezés, többek között az EDF összehangolt végrehajtását;

| y) | ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy a képességfejlesztési tervet ágyazzák be nemzeti védelmi tervezési folyamataikba azzal a céllal, hogy annak segítségével kiküszöbölhessék a képességbeli hiányosságokat; |
| --- | --- |

y)

ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy a képességfejlesztési tervet ágyazzák be nemzeti védelmi tervezési folyamataikba azzal a céllal, hogy annak segítségével kiküszöbölhessék a képességbeli hiányosságokat;

| z) | erősítsék meg a PESCO titkárságának az összes projekt egyedüli kapcsolattartó pontjaként betöltött központi szerepét, és kérjék fel a titkárságot, hogy a projektkoordinációért felelős tagállam(ok)tól összegyűjtött információkon keresztül az Európai Parlament számára, valamint valamennyi érdekelt fél érdekében rendszeresen készítsen helyzetjelentést a projektek előrehaladásáról; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is vegyenek részt a PESCO titkárságával a nemzeti végrehajtási tervük felülvizsgálata és aktualizálása tekintetében folytatott hatékonyabb párbeszédben; |
| --- | --- |

z)

erősítsék meg a PESCO titkárságának az összes projekt egyedüli kapcsolattartó pontjaként betöltött központi szerepét, és kérjék fel a titkárságot, hogy a projektkoordinációért felelős tagállam(ok)tól összegyűjtött információkon keresztül az Európai Parlament számára, valamint valamennyi érdekelt fél érdekében rendszeresen készítsen helyzetjelentést a projektek előrehaladásáról; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is vegyenek részt a PESCO titkárságával a nemzeti végrehajtási tervük felülvizsgálata és aktualizálása tekintetében folytatott hatékonyabb párbeszédben;

| aa) | kérjék fel a részt vevő tagállamokat, hogy kézzelfogható előrehaladást biztosítsanak a jelenlegi PESCO-projektek megvalósítása terén; |
| --- | --- |

aa)

kérjék fel a részt vevő tagállamokat, hogy kézzelfogható előrehaladást biztosítsanak a jelenlegi PESCO-projektek megvalósítása terén;

| ab) | pontosítsák a Politikai és Biztonsági Bizottság szerepét a PESCO-folyamatban, amelyről az EUSZ nem rendelkezik, és ezzel összefüggésben biztosítsák az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) fontos szerepét a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének nyújtott ad hoc katonai tanácsadásban; |
| --- | --- |

ab)

pontosítsák a Politikai és Biztonsági Bizottság szerepét a PESCO-folyamatban, amelyről az EUSZ nem rendelkezik, és ezzel összefüggésben biztosítsák az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) fontos szerepét a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének nyújtott ad hoc katonai tanácsadásban;

| ac) | vonják be az EUKB-t a teljes spektrumú haderőcsomag kialakításának munkájába; |
| --- | --- |

ac)

vonják be az EUKB-t a teljes spektrumú haderőcsomag kialakításának munkájába;

| ad) | vizsgálják meg egy uniós védelmi tanács létrehozásának lehetőségét a jelenlegi Külügyi Tanács alapján a védelmi miniszterek alkotta formációban, amely egyben az EDA miniszteri irányítóbizottsága és az uniós védelmi miniszterek PESCO-formációja is, az erőforrások rangsorolása, valamint adott esetben a tagállamok közötti hatékony együttműködés és integráció biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

ad)

vizsgálják meg egy uniós védelmi tanács létrehozásának lehetőségét a jelenlegi Külügyi Tanács alapján a védelmi miniszterek alkotta formációban, amely egyben az EDA miniszteri irányítóbizottsága és az uniós védelmi miniszterek PESCO-formációja is, az erőforrások rangsorolása, valamint adott esetben a tagállamok közötti hatékony együttműködés és integráció biztosítása érdekében;

| ae) | pontosítsák vagy határozzák meg a PESCO és az EDF irányítása közötti kapcsolatot, és tájékoztassák a Parlamentet az utólagos ellenőrzési folyamat keretében a PESCO-projektek EDF általi finanszírozása tekintetében; |
| --- | --- |

ae)

pontosítsák vagy határozzák meg a PESCO és az EDF irányítása közötti kapcsolatot, és tájékoztassák a Parlamentet az utólagos ellenőrzési folyamat keretében a PESCO-projektek EDF általi finanszírozása tekintetében;

| af) | néhány részt vevő tagállam kérésének megfelelően mérlegeljék a PESCO-projektek benyújtási ciklusának megváltoztatását abból a célból, hogy az ilyen projektek nagyobb hangsúlyt kapjanak, érettebbek és strukturáltabbak legyenek; |
| --- | --- |

af)

néhány részt vevő tagállam kérésének megfelelően mérlegeljék a PESCO-projektek benyújtási ciklusának megváltoztatását abból a célból, hogy az ilyen projektek nagyobb hangsúlyt kapjanak, érettebbek és strukturáltabbak legyenek;

| ag) | pontosítsák a harmadik feleknek a PESCO-ban való részvételére vonatkozó szabályokat, figyelembe véve az uniós döntéshozatali autonómia és a teljes viszonosság fontosságát, és tudomásul véve, hogy az EU számára az eseti megközelítés a legelőnyösebb, figyelembe véve, hogy






  i. | ki kell dolgozni és el kell fogadni egy olyan átfogó alapdokumentumot, amely a PESCO-projektekben részt vevő harmadik felekkel folytatott jövőbeli együttműködést szabályozza; |
| --- | --- | --- |

ag)

pontosítsák a harmadik feleknek a PESCO-ban való részvételére vonatkozó szabályokat, figyelembe véve az uniós döntéshozatali autonómia és a teljes viszonosság fontosságát, és tudomásul véve, hogy az EU számára az eseti megközelítés a legelőnyösebb, figyelembe véve, hogy

i.

ki kell dolgozni és el kell fogadni egy olyan átfogó alapdokumentumot, amely a PESCO-projektekben részt vevő harmadik felekkel folytatott jövőbeli együttműködést szabályozza;

| ii. | az egyes PESCO-projektek szintjén kell biztosítani a harmadik felek bevonásával kapcsolatos döntéshozatali eljárást; |
| --- | --- |

ii.

az egyes PESCO-projektek szintjén kell biztosítani a harmadik felek bevonásával kapcsolatos döntéshozatali eljárást;

| ah) | ösztönözzék, hogy a „jövőbeli fenyegetések” szolgáljanak a jövőbeli PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok alapjául, erősítsék meg a NATO-val, az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval fennálló és azon kívüli partnerségeket; gondoskodjanak arról, hogy a PESCO-projektek minden lényeges eleme tekintetében biztosítva legyen a kkv-k részvétele és bevonása; |
| --- | --- |

ah)

ösztönözzék, hogy a „jövőbeli fenyegetések” szolgáljanak a jövőbeli PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok alapjául, erősítsék meg a NATO-val, az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval fennálló és azon kívüli partnerségeket; gondoskodjanak arról, hogy a PESCO-projektek minden lényeges eleme tekintetében biztosítva legyen a kkv-k részvétele és bevonása;

| ai) | biztosítsák, hogy a PESCO-projektek továbbfejlesszék és fokozzák a részt vevő tagállamok ipari kapacitását a nanotechnológiák, a szuperszámítógépek, a mesterséges intelligencia, a dróntechnológia, a robotika terén, illetve más területeken, ezáltal biztosítva e területeken Európa önállóságát és külföldi importőröktől való függetlenségét, valamint elősegítve új munkahelyek teremtését; |
| --- | --- |

ai)

biztosítsák, hogy a PESCO-projektek továbbfejlesszék és fokozzák a részt vevő tagállamok ipari kapacitását a nanotechnológiák, a szuperszámítógépek, a mesterséges intelligencia, a dróntechnológia, a robotika terén, illetve más területeken, ezáltal biztosítva e területeken Európa önállóságát és külföldi importőröktől való függetlenségét, valamint elősegítve új munkahelyek teremtését;

| aj) | vegyék tudomásul, hogy a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy az Unió nem rendelkezik elegendő hatáskörrel az egészségügy terén; ismerjék el, hogy ezzel párhuzamosan közös uniós védelmi stratégiát kell létrehozni arra az esetre, ha támadás érné az EU határait és területeit, és a PESCO az e cél eléréséhez vezető út egyik pozitív állomása; |
| --- | --- |

aj)

vegyék tudomásul, hogy a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy az Unió nem rendelkezik elegendő hatáskörrel az egészségügy terén; ismerjék el, hogy ezzel párhuzamosan közös uniós védelmi stratégiát kell létrehozni arra az esetre, ha támadás érné az EU határait és területeit, és a PESCO az e cél eléréséhez vezető út egyik pozitív állomása;

| ak) | ismerjék el az európai fegyveres erők döntő fontosságú, határokon is átnyúló és a szolidaritást is erősítő szerepét a Covid19-világjárvány által okozott kihívások leküzdésében mind az egészségügyi vészhelyzet kezelése, mind pedig a polgári missziók és műveletek támogatása során; lássák be az új, nagyratörő PESCO-projektek által az európai közös kapacitások e téren történő fejlesztése tekintetében kínált esetleges előnyöket, építve egyúttal a korábbi projektekre, nevezetesen a telepíthető katonai katasztrófaelhárítási képességcsomagra és az Európai Egészségügyi Parancsnokságra is; |
| --- | --- |

ak)

ismerjék el az európai fegyveres erők döntő fontosságú, határokon is átnyúló és a szolidaritást is erősítő szerepét a Covid19-világjárvány által okozott kihívások leküzdésében mind az egészségügyi vészhelyzet kezelése, mind pedig a polgári missziók és műveletek támogatása során; lássák be az új, nagyratörő PESCO-projektek által az európai közös kapacitások e téren történő fejlesztése tekintetében kínált esetleges előnyöket, építve egyúttal a korábbi projektekre, nevezetesen a telepíthető katonai katasztrófaelhárítási képességcsomagra és az Európai Egészségügyi Parancsnokságra is;

| al) | hívják fel a Tanácsot és a részt vevő tagállamokat, hogy figyelmüket összpontosítsák a kiberrezilienciára, és PESCO-projektek keretében készítsenek elő kollektív stratégiát és eljárásokat a kiberbiztonsági eseményekre való reagálás érdekében, ellenállóbb környezetet teremtve a tagállamokban; |
| --- | --- |

al)

hívják fel a Tanácsot és a részt vevő tagállamokat, hogy figyelmüket összpontosítsák a kiberrezilienciára, és PESCO-projektek keretében készítsenek elő kollektív stratégiát és eljárásokat a kiberbiztonsági eseményekre való reagálás érdekében, ellenállóbb környezetet teremtve a tagállamokban;

| am) | vegyék tudomásul a Parlamentnek az Európa jövőjéről szóló konferenciával kapcsolatos, 2020. január 15-i állásfoglalásában (8) kifejtett álláspontját, amely szerint a biztonságot és az EU világban betöltött szerepét előre meghatározott, de nem kizárólagos politikai prioritások részeként kell meghatározni, és ismerjék el, hogy ez lehetőséget nyújtana arra, hogy a polgárokat bevonják a PESCO megerősítéséről szóló vitába, amely az Unió önálló, közös biztonság- és védelempolitikájának irányába való előrelépés egyik módja. |
| --- | --- |

am)

vegyék tudomásul a Parlamentnek az Európa jövőjéről szóló konferenciával kapcsolatos, 2020. január 15-i állásfoglalásában (8) kifejtett álláspontját, amely szerint a biztonságot és az EU világban betöltött szerepét előre meghatározott, de nem kizárólagos politikai prioritások részeként kell meghatározni, és ismerjék el, hogy ez lehetőséget nyújtana arra, hogy a polgárokat bevonják a PESCO megerősítéséről szóló vitába, amely az Unió önálló, közös biztonság- és védelempolitikájának irányába való előrelépés egyik módja.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

(2)  HL L 65., 2018.3.8., 24. o.

(3)  HL L 161., 2018.6.26., 37. o.

(4)  HL L 294., 2018.11.21., 18. o.

(5)  HL L 293., 2019.11.14., 113. o.

(6)  HL C 374., 2018.10.16., 1. o.

(7)  HL C 263., 2018.7.25., 125. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0010.

---

2020. október 21., szerda

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/224 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/224

---

P9_TA(2020)0280

Ajánlás a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Belarusszal folytatott kapcsolatokról

Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a Belarusszal való kapcsolatokról (2020/2081(INI))

(2021/C 404/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen annak 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen annak 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére,

| — | tekintettel a Tanács Belaruszról szóló, 2016. február 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Belaruszról szóló, 2016. február 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és hat kelet-európai partnere – Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna – közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és hat kelet-európai partnere – Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna – közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. évi prágai, 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi, 2015. évi rigai és 2017. évi brüsszeli csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra, valamint a keleti partnerség vezetőinek 2020. évi videokonferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. évi prágai, 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi, 2015. évi rigai és 2017. évi brüsszeli csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra, valamint a keleti partnerség vezetőinek 2020. évi videokonferenciájára,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Belarusz Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásra, amely 2020. július 1-jén lépett hatályba (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Belarusz Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásra, amely 2020. július 1-jén lépett hatályba (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Belarusz Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (2), amely 2020. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Belarusz Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (2), amely 2020. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az EU és Belarusz közötti kétoldalú emberi jogi párbeszéd 2019. június 18-án, Brüsszelben tartott 6. fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Belarusz közötti kétoldalú emberi jogi párbeszéd 2019. június 18-án, Brüsszelben tartott 6. fordulójára,

| — | tekintettel Josep Borrell főképviselő/alelnök, valamint Várhelyi Olivér szomszédságpolitikáért és bővítésért felelős biztos 2020. augusztus 10-i együttes nyilatkozatára, valamint a főképviselőnek az Európai Unió nevében, a Belaruszban 2020. augusztus 11-én megtartott elnökválasztásokról tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrell főképviselő/alelnök, valamint Várhelyi Olivér szomszédságpolitikáért és bővítésért felelős biztos 2020. augusztus 10-i együttes nyilatkozatára, valamint a főképviselőnek az Európai Unió nevében, a Belaruszban 2020. augusztus 11-én megtartott elnökválasztásokról tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének a legutóbbi belaruszi fejleményekről szóló, 2020. június 19-i nyilatkozatára és Josep Borrell főképviselő/alelnöknek a belarusz választásokkal kapcsolatos, 2020. július 14-i, 2020. augusztus 7-i és 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének a legutóbbi belaruszi fejleményekről szóló, 2020. június 19-i nyilatkozatára és Josep Borrell főképviselő/alelnöknek a belarusz választásokkal kapcsolatos, 2020. július 14-i, 2020. augusztus 7-i és 2020. augusztus 17-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének a halálbüntetés Belaruszban történő alkalmazásáról szóló nyilatkozataira, nevezetesen a 2019. július 30-i, 2019. október 28-i, 2019. december 20-i, 2020. január 11-i és 2020. március 7-i nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének a halálbüntetés Belaruszban történő alkalmazásáról szóló nyilatkozataira, nevezetesen a 2019. július 30-i, 2019. október 28-i, 2019. december 20-i, 2020. január 11-i és 2020. március 7-i nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a 2020. júniusi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a keleti partnerségre vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. júniusi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a keleti partnerségre vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 2020. július 10-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 2020. július 10-i jelentésére,

| — | tekintettel a belarusz helyzetről szóló ENSZ-nyilatkozatokra, különös tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2020. augusztus 12-i nyilatkozatára, az emberi jogokkal foglalkozó különleges ENSZ-előadók 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2020. augusztus 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belarusz helyzetről szóló ENSZ-nyilatkozatokra, különös tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2020. augusztus 12-i nyilatkozatára, az emberi jogokkal foglalkozó különleges ENSZ-előadók 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2020. augusztus 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének az erőszak Belaruszban történő megszüntetésére felszólító, 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének az erőszak Belaruszban történő megszüntetésére felszólító, 2020. augusztus 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a PPE, az S&D, a Renew Europe, a Verts/ALE és az ECR képviselőcsoport politikai vezetőinek Belaruszról szóló, 2020. augusztus 17-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a PPE, az S&D, a Renew Europe, a Verts/ALE és az ECR képviselőcsoport politikai vezetőinek Belaruszról szóló, 2020. augusztus 17-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2020. augusztus 14-i rendkívüli ülésének legfőbb eredményeire, az Európai Tanácsnak a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást követő, a belarusz helyzettel foglalkozó 2020. augusztus 19-i ülésén született következtetésekre, valamint az Európai Tanács 2020. október 1-jei és a Külügyek Tanácsa 2020. október 12-i, a 2020. évi fehéroroszországi elnökválasztást követően a békés tüntetők, az ellenzékiek és az újságírók elnyomásáért és megfélemlítéséért, továbbá a választási szabálytalanságokért felelősként azonosított személyekkel szembeni korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2020. augusztus 14-i rendkívüli ülésének legfőbb eredményeire, az Európai Tanácsnak a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást követő, a belarusz helyzettel foglalkozó 2020. augusztus 19-i ülésén született következtetésekre, valamint az Európai Tanács 2020. október 1-jei és a Külügyek Tanácsa 2020. október 12-i, a 2020. évi fehéroroszországi elnökválasztást követően a békés tüntetők, az ellenzékiek és az újságírók elnyomásáért és megfélemlítéséért, továbbá a választási szabálytalanságokért felelősként azonosított személyekkel szembeni korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a 2020. évi belarusz elnökválasztáson zajló diplomáciai megfigyelői tevékenységekről szóló (Minszkben, 2020. augusztus 13-án kelt) nyílt levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. évi belarusz elnökválasztáson zajló diplomáciai megfigyelői tevékenységekről szóló (Minszkben, 2020. augusztus 13-án kelt) nyílt levélre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az EU globális stratégiájára és a felülvizsgált európai szomszédságpolitikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU globális stratégiájára és a felülvizsgált európai szomszédságpolitikára,

| — | tekintettel Belaruszról szóló állásfoglalásaira, különösen a belarusz helyzetről szóló 2016. november 24-i (3), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (4), a Belaruszról szóló 2018. április 19-i (5), a médiaszabadság belaruszi helyzetének romlásáról, nevezetesen a Charter 97 ügyről szóló 2018. október 4-i (6) és a belarusz helyzetről szóló, 2020. szeptember 17-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Belaruszról szóló állásfoglalásaira, különösen a belarusz helyzetről szóló 2016. november 24-i (3), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (4), a Belaruszról szóló 2018. április 19-i (5), a médiaszabadság belaruszi helyzetének romlásáról, nevezetesen a Charter 97 ügyről szóló 2018. október 4-i (6) és a belarusz helyzetről szóló, 2020. szeptember 17-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0167/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0167/2020),

| A. | mivel a Lukasenka-rezsim cselekményei bűncselekménynek minősülnek, és ellentétben állnak az európai értékekkel, a demokrácia alapelveivel és a belarusz nép akaratával; mivel annak ellenére, hogy Belaruszban továbbra is érvényben vannak az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat érintő alapvető korlátozások, az EU Belarusszal folytatott, kritikus párbeszéden alapuló politikája hozott némi eredményt aláírt megállapodások és kibővült együttműködés formájában többek között a környezet és a konnektivitás, a határokon átnyúló együttműködés és a határigazgatás területén, ugyanakkor elégtelen eredménnyel járt a rezsimnek a keleti partnerség alapvető értékeinek való megfelelését illetően; mivel a belarusz rezsim jogellenes cselekményei veszélyeztetik ezeket az eredményeket, és az EU és Belarusz közötti kapcsolatokat alaposan felül kell vizsgálni, tekintettel arra, hogy a rezsim nem tartja be a nemzetközi jog és az EU-val kötött megállapodásai alapján fennálló kötelezettségeit; mivel az EU és Belarusz közötti jövőbeli kapcsolatokat az EU és a Belaruszban demokratikusan megválasztott új, törvényes hatóságok által jóváhagyandó partnerségi prioritásokban fogják meghatározni, és azoknak olyan közös értékeken kell alapulniuk, amelyekre az EU épül, vagyis a demokrácián, a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lukasenka-rezsim cselekményei bűncselekménynek minősülnek, és ellentétben állnak az európai értékekkel, a demokrácia alapelveivel és a belarusz nép akaratával; mivel annak ellenére, hogy Belaruszban továbbra is érvényben vannak az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat érintő alapvető korlátozások, az EU Belarusszal folytatott, kritikus párbeszéden alapuló politikája hozott némi eredményt aláírt megállapodások és kibővült együttműködés formájában többek között a környezet és a konnektivitás, a határokon átnyúló együttműködés és a határigazgatás területén, ugyanakkor elégtelen eredménnyel járt a rezsimnek a keleti partnerség alapvető értékeinek való megfelelését illetően; mivel a belarusz rezsim jogellenes cselekményei veszélyeztetik ezeket az eredményeket, és az EU és Belarusz közötti kapcsolatokat alaposan felül kell vizsgálni, tekintettel arra, hogy a rezsim nem tartja be a nemzetközi jog és az EU-val kötött megállapodásai alapján fennálló kötelezettségeit; mivel az EU és Belarusz közötti jövőbeli kapcsolatokat az EU és a Belaruszban demokratikusan megválasztott új, törvényes hatóságok által jóváhagyandó partnerségi prioritásokban fogják meghatározni, és azoknak olyan közös értékeken kell alapulniuk, amelyekre az EU épül, vagyis a demokrácián, a jogállamiságon, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásán;

| B. | mivel Belarusz lakossága is részese a közös európai örökségnek és kultúrának, az ország pedig közvetlenül határos három uniós tagállammal; mivel a belarusz helyzet közvetlen hatással lehet az EU-ra; |
| --- | --- |

B.

mivel Belarusz lakossága is részese a közös európai örökségnek és kultúrának, az ország pedig közvetlenül határos három uniós tagállammal; mivel a belarusz helyzet közvetlen hatással lehet az EU-ra;

| C. | mivel Belaruszban 1994-től napjainkig egyetlen parlamenti vagy elnökválasztást sem tartottak szabad és tisztességes módon, de e kemény antidemokratikus körülmények ellenére Belarusz népe több mint két évtizednyi elnyomás után egyértelműen a változás mellett szavazott; mivel a legutóbbi elnökválasztások sem szabadok, sem tisztességesek nem voltak, és azokat az előző választásoknál is jobban beárnyékolta a gyülekezés, társulás és véleménynyilvánítás alapvető szabadságainak semmibevétele, továbbá a választásokra behatárolt kampányolási lehetőségek mellett került sor, olyan rendkívül korlátozó környezetben, amely általában nem tette lehetővé az érdemi vagy kompetitív politikai versengést; |
| --- | --- |

C.

mivel Belaruszban 1994-től napjainkig egyetlen parlamenti vagy elnökválasztást sem tartottak szabad és tisztességes módon, de e kemény antidemokratikus körülmények ellenére Belarusz népe több mint két évtizednyi elnyomás után egyértelműen a változás mellett szavazott; mivel a legutóbbi elnökválasztások sem szabadok, sem tisztességesek nem voltak, és azokat az előző választásoknál is jobban beárnyékolta a gyülekezés, társulás és véleménynyilvánítás alapvető szabadságainak semmibevétele, továbbá a választásokra behatárolt kampányolási lehetőségek mellett került sor, olyan rendkívül korlátozó környezetben, amely általában nem tette lehetővé az érdemi vagy kompetitív politikai versengést;

| D. | mivel a belarusz hatóságok nem tartották be a hiteles, átlátható, szabad és tisztességes elnökválasztási folyamat nemzetközi minimumszabályait; |
| --- | --- |

D.

mivel a belarusz hatóságok nem tartották be a hiteles, átlátható, szabad és tisztességes elnökválasztási folyamat nemzetközi minimumszabályait;

| E. | mivel az elnökválasztási kampányt beárnyékolta a hivatalban lévő személyeket segítő széles körű bürokratikus beavatkozás, más jelöltek, családtagjaik és támogatóik megfélemlítése és elnyomása, a megfelelő számú aláírást gyűjtő jelöltek regisztrációjának megtagadása, a számos letartóztatás, továbbá a független újságírók és bloggerek elhallgattatására és a másként gondolkodók weboldalainak internetről való eltávolítására tett kísérletek; |
| --- | --- |

E.

mivel az elnökválasztási kampányt beárnyékolta a hivatalban lévő személyeket segítő széles körű bürokratikus beavatkozás, más jelöltek, családtagjaik és támogatóik megfélemlítése és elnyomása, a megfelelő számú aláírást gyűjtő jelöltek regisztrációjának megtagadása, a számos letartóztatás, továbbá a független újságírók és bloggerek elhallgattatására és a másként gondolkodók weboldalainak internetről való eltávolítására tett kísérletek;

| F. | mivel a korlátozó és önkényes regisztrációs eljárás megakadályozta a jelöltek többségének részvételét, a vezető elnökjelöltet, Viktar Babarikát és egy másik kulcsjelölt, Szvjatlana Cihanouszkaja férjét, Szjarhej Cihanouszkit letartóztatták, a központi választási bizottság pedig megtagadta a regisztrációt Valerij Capkala ellenzéki kulcsjelölttől azon az alapon, hogy nem rendelkezett elegendő számú érvényes aláírt szavazólappal, és nem adtak lehetőséget az elutasítás felülvizsgálatának kérelmezésére; mivel ez kiemeli a jelölés akadályainak aránytalan és indokolatlan jellegét, ami ellentétes az EBESZ-kötelezettségvállalásokkal és más nemzetközi normákkal; mivel a jelöltek említett kizárása korlátozta a belarusz nép azon lehetőségét, hogy megválassza saját jelöltjeit; |
| --- | --- |

F.

mivel a korlátozó és önkényes regisztrációs eljárás megakadályozta a jelöltek többségének részvételét, a vezető elnökjelöltet, Viktar Babarikát és egy másik kulcsjelölt, Szvjatlana Cihanouszkaja férjét, Szjarhej Cihanouszkit letartóztatták, a központi választási bizottság pedig megtagadta a regisztrációt Valerij Capkala ellenzéki kulcsjelölttől azon az alapon, hogy nem rendelkezett elegendő számú érvényes aláírt szavazólappal, és nem adtak lehetőséget az elutasítás felülvizsgálatának kérelmezésére; mivel ez kiemeli a jelölés akadályainak aránytalan és indokolatlan jellegét, ami ellentétes az EBESZ-kötelezettségvállalásokkal és más nemzetközi normákkal; mivel a jelöltek említett kizárása korlátozta a belarusz nép azon lehetőségét, hogy megválassza saját jelöltjeit;

| G. | mivel az „Emberi jogi jogvédők a szabad választásokért” szerint az ellenzéki jelöltek ellen további hátrányos intézkedéseket hoztak, például korlátozták azokat a helyszíneket, ahol a választási tevékenységek jogszerűen folytathatók, fogva tartották a jelöltek kampánycsapatainak tagjait, és szinte minden ellenzéki jelölt számára lehetetlenné tették a körzeti választási bizottságokban való részvételt, ami oda vezetett, hogy az összes megválasztott jelölt 1,1 %-a származott ellenzéki pártoktól, míg 96,7 %-a kormánybarát pártoktól; |
| --- | --- |

G.

mivel az „Emberi jogi jogvédők a szabad választásokért” szerint az ellenzéki jelöltek ellen további hátrányos intézkedéseket hoztak, például korlátozták azokat a helyszíneket, ahol a választási tevékenységek jogszerűen folytathatók, fogva tartották a jelöltek kampánycsapatainak tagjait, és szinte minden ellenzéki jelölt számára lehetetlenné tették a körzeti választási bizottságokban való részvételt, ami oda vezetett, hogy az összes megválasztott jelölt 1,1 %-a származott ellenzéki pártoktól, míg 96,7 %-a kormánybarát pártoktól;

| H. | mivel a belarusz kormány elmulasztotta idejében meghívni az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát a 2020. augusztus 9-i elnökválasztás megfigyelésére, és ennek eredményeként nem voltak jelen független nemzetközi megfigyelők ezeken a választásokon; |
| --- | --- |

H.

mivel a belarusz kormány elmulasztotta idejében meghívni az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalát a 2020. augusztus 9-i elnökválasztás megfigyelésére, és ennek eredményeként nem voltak jelen független nemzetközi megfigyelők ezeken a választásokon;

| I. | mivel a központi választási bizottság által a koronavírus-világjárvány közepette bevezetett korlátozások megakadályozták a helyi választási megfigyelőket feladataik maradéktalan ellátásában a szavazás minden szakaszában, azaz az előzetes szavazás, a választás napján történő szavazás és az otthoni szavazás során; mivel a belarusz rezsim az előzetes szavazást többször is felhasználta a választói részvétel növelésére, míg számos esetben dokumentálták a szavazók bizonyos kategóriái, például a katonai személyzet, a köztisztviselők, az állami tulajdonban lévő vállalkozások alkalmazottai és az állami otthonokban élő polgárok szavazásra való kényszerítését; mivel a választás napján a helyi választási megfigyelőket megakadályozták a szavazatszámlálás figyelemmel kísérésében, és a szavazók száma, valamint a körzeti választási bizottságok és a központi választási bizottság által kihirdetett választási eredmények jelentős eltéréseket mutattak megfigyeléseikhez képest; |
| --- | --- |

I.

mivel a központi választási bizottság által a koronavírus-világjárvány közepette bevezetett korlátozások megakadályozták a helyi választási megfigyelőket feladataik maradéktalan ellátásában a szavazás minden szakaszában, azaz az előzetes szavazás, a választás napján történő szavazás és az otthoni szavazás során; mivel a belarusz rezsim az előzetes szavazást többször is felhasználta a választói részvétel növelésére, míg számos esetben dokumentálták a szavazók bizonyos kategóriái, például a katonai személyzet, a köztisztviselők, az állami tulajdonban lévő vállalkozások alkalmazottai és az állami otthonokban élő polgárok szavazásra való kényszerítését; mivel a választás napján a helyi választási megfigyelőket megakadályozták a szavazatszámlálás figyelemmel kísérésében, és a szavazók száma, valamint a körzeti választási bizottságok és a központi választási bizottság által kihirdetett választási eredmények jelentős eltéréseket mutattak megfigyeléseikhez képest;

| J. | mivel a belarusz civil társadalmi szervezetek által létrehozott független platformok (például a golos-belarus2020.org) független exit pollokat végeztek, és több mint 200 körzeti választási bizottság jegyzőkönyvét elemezték, ami hiteles eredményeket hozott és egyértelművé tette, hogy Szvjatlana Cihanouszkaja kapta a szavazatok abszolút többségét (71,1 % és 97,6 % között); |
| --- | --- |

J.

mivel a belarusz civil társadalmi szervezetek által létrehozott független platformok (például a golos-belarus2020.org) független exit pollokat végeztek, és több mint 200 körzeti választási bizottság jegyzőkönyvét elemezték, ami hiteles eredményeket hozott és egyértelművé tette, hogy Szvjatlana Cihanouszkaja kapta a szavazatok abszolút többségét (71,1 % és 97,6 % között);

| K. | mivel a központi választási bizottság Aljakszandr Lukasenkát jelölte meg a választás győztesének, aki állítólag a szavazatok 80,1 %-át szerezte meg, míg fő ellenfele, Szvjatlana Cihanouszkaja 10,12 %-ot; mivel a választás idején folyamatosan szabálytalanságokról számoltak be, az emberektől gyakran megtagadták választójogukat, a körzeti választási bizottságok jegyzőkönyveit pedig meghamisították; |
| --- | --- |

K.

mivel a központi választási bizottság Aljakszandr Lukasenkát jelölte meg a választás győztesének, aki állítólag a szavazatok 80,1 %-át szerezte meg, míg fő ellenfele, Szvjatlana Cihanouszkaja 10,12 %-ot; mivel a választás idején folyamatosan szabálytalanságokról számoltak be, az emberektől gyakran megtagadták választójogukat, a körzeti választási bizottságok jegyzőkönyveit pedig meghamisították;

| L. | mivel az Európai Unió és tagállamai nem ismerték el az elnökválasztás eredményét az annak tisztességességét illetően felmerült komoly kétségek miatt, továbbá elítélték a békés tüntetőkkel szembeni erőszak aránytalan, elfogadhatatlan alkalmazását, és támogatták Belarusz népének azon jogát, hogy döntsenek saját jövőjükről; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unió és tagállamai nem ismerték el az elnökválasztás eredményét az annak tisztességességét illetően felmerült komoly kétségek miatt, továbbá elítélték a békés tüntetőkkel szembeni erőszak aránytalan, elfogadhatatlan alkalmazását, és támogatták Belarusz népének azon jogát, hogy döntsenek saját jövőjükről;

| M. | mivel a belarusz nép megválasztott elnökét, Szvjatlana Cihanouszkaját megfélemlítették és két nappal az elnökválasztás után Belarusz elhagyására kényszerítették; mivel a saját vagy családtagjaik biztonságát fenyegető veszélyek miatt más polgári és politikai aktivisták, illetve munkás-szakszervezeti vezetők is távoztak Belaruszból; |
| --- | --- |

M.

mivel a belarusz nép megválasztott elnökét, Szvjatlana Cihanouszkaját megfélemlítették és két nappal az elnökválasztás után Belarusz elhagyására kényszerítették; mivel a saját vagy családtagjaik biztonságát fenyegető veszélyek miatt más polgári és politikai aktivisták, illetve munkás-szakszervezeti vezetők is távoztak Belaruszból;

| N. | mivel a belarusz rezsim nem hajlandó nemzeti párbeszédet kezdeni a néppel, és nem ismeri el a Koordinációs Tanácsot, amelynek létrehozását Szvjatlana Cihanouszkaja kezdeményezte azzal a kizárólagos céllal, hogy párbeszéd útján elősegítse a békés és rendezett hatalomátadást, továbbá a Tanács megfélemlítésére és feloszlatására törekszik azáltal, hogy tagjait célba veszi és büntetőeljárást indít ellenük; mivel a Koordinációs Tanácsnak csupán egyetlen olyan elnökségi tagja maradt – Szvetlana Alekszijevics –, akit nem tartanak fogva, illetve nem utasították ki erőszakkal az országból a belarusz hatóságok; |
| --- | --- |

N.

mivel a belarusz rezsim nem hajlandó nemzeti párbeszédet kezdeni a néppel, és nem ismeri el a Koordinációs Tanácsot, amelynek létrehozását Szvjatlana Cihanouszkaja kezdeményezte azzal a kizárólagos céllal, hogy párbeszéd útján elősegítse a békés és rendezett hatalomátadást, továbbá a Tanács megfélemlítésére és feloszlatására törekszik azáltal, hogy tagjait célba veszi és büntetőeljárást indít ellenük; mivel a Koordinációs Tanácsnak csupán egyetlen olyan elnökségi tagja maradt – Szvetlana Alekszijevics –, akit nem tartanak fogva, illetve nem utasították ki erőszakkal az országból a belarusz hatóságok;

| O. | mivel Belaruszban addig soha nem látott békés tüntetésekre került sor országszerte, amelyek során szabad és tisztességes új választásokat követeltek a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást és a jelenlegi elnök állítólagos győzelmét jelentő meghamisított eredmény bejelentését követően; mivel a tiltakozások erőszakos fellépéshez vezettek, amelynek során több ezer belarusz állampolgárt vettek őrizetbe, több százan kórházba kerültek, legalább hat személy halálát erősítették meg, és több tucat ember eltűnt; |
| --- | --- |

O.

mivel Belaruszban addig soha nem látott békés tüntetésekre került sor országszerte, amelyek során szabad és tisztességes új választásokat követeltek a 2020. augusztus 9-i elnökválasztást és a jelenlegi elnök állítólagos győzelmét jelentő meghamisított eredmény bejelentését követően; mivel a tiltakozások erőszakos fellépéshez vezettek, amelynek során több ezer belarusz állampolgárt vettek őrizetbe, több százan kórházba kerültek, legalább hat személy halálát erősítették meg, és több tucat ember eltűnt;

| P. | mivel az Európai Parlament támogatását fejezi ki a belarusz nép szabad és tisztességes választásokra és az országuk jövőjével kapcsolatos szabad döntéshozatali képességre irányuló követelése iránt; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament támogatását fejezi ki a belarusz nép szabad és tisztességes választásokra és az országuk jövőjével kapcsolatos szabad döntéshozatali képességre irányuló követelése iránt;

| Q. | mivel az Európai Parlament üdvözli és ösztönzi az országos tüntetések további békés megszervezését, és elismeréssel illeti a belarusz nők szerepét és határozott vezető fellépését; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Parlament üdvözli és ösztönzi az országos tüntetések további békés megszervezését, és elismeréssel illeti a belarusz nők szerepét és határozott vezető fellépését;

| R. | mivel a belarusz tüntetőknek az illegális őrizetbe vételük során tapasztalt embertelen körülményekről és bánásmódról szóló tanúvallomásai véget nem érő verésről, nemi erőszakról, megalázó bánásmódról, a túlzsúfolt cellákban uralkodó embertelen állapotokról, valamint az ivóvízhez, ételhez, mellékhelyiségekhez és orvosi segítséghez való hozzáférés hiányáról is beszámolnak; mivel Paval Szjevjarinec belarusz ellenzéki vezető és politikai fogoly a kínzások és az embertelen fogva tartási körülmények elleni tiltakozásként felvágta a csuklóját; mivel szabadon bocsátását követően sok ember került kórházba, és többen intenzív ellátásra szorultak olyan sérülések miatt, mint végtagtörés, koponyasérülés, látás- és hallássérülés, és e sérülések egy része az elszenvedett pszichés traumákkal együtt életre szóló következményekkel – például meddőséggel – jár; |
| --- | --- |

R.

mivel a belarusz tüntetőknek az illegális őrizetbe vételük során tapasztalt embertelen körülményekről és bánásmódról szóló tanúvallomásai véget nem érő verésről, nemi erőszakról, megalázó bánásmódról, a túlzsúfolt cellákban uralkodó embertelen állapotokról, valamint az ivóvízhez, ételhez, mellékhelyiségekhez és orvosi segítséghez való hozzáférés hiányáról is beszámolnak; mivel Paval Szjevjarinec belarusz ellenzéki vezető és politikai fogoly a kínzások és az embertelen fogva tartási körülmények elleni tiltakozásként felvágta a csuklóját; mivel szabadon bocsátását követően sok ember került kórházba, és többen intenzív ellátásra szorultak olyan sérülések miatt, mint végtagtörés, koponyasérülés, látás- és hallássérülés, és e sérülések egy része az elszenvedett pszichés traumákkal együtt életre szóló következményekkel – például meddőséggel – jár;

| S. | mivel beszámolók szólnak a rezsim ellenfelei, választási megfigyelők, újságírók, bloggerek, civil társadalmi aktivisták és emberi jogi jogvédők elleni megtorlásokról, amelyek során többek között fizikai erőszakot, azonosíthatatlan ismeretlen személyek általi emberrablást, közigazgatási bírságokat, a gyermekfelügyeleti jog elvesztésével való fenyegetést, büntetőeljárásokat, valamint fizikai és pszichológiai kínzást alkalmaztak, amelyek az utóbbi hónapokban szokásos gyakorlattá váltak Belaruszban; |
| --- | --- |

S.

mivel beszámolók szólnak a rezsim ellenfelei, választási megfigyelők, újságírók, bloggerek, civil társadalmi aktivisták és emberi jogi jogvédők elleni megtorlásokról, amelyek során többek között fizikai erőszakot, azonosíthatatlan ismeretlen személyek általi emberrablást, közigazgatási bírságokat, a gyermekfelügyeleti jog elvesztésével való fenyegetést, büntetőeljárásokat, valamint fizikai és pszichológiai kínzást alkalmaztak, amelyek az utóbbi hónapokban szokásos gyakorlattá váltak Belaruszban;

| T. | mivel a belarusz népnek sürgősen segítségre és támogatásra van szüksége a nemzetközi közösség részéről; |
| --- | --- |

T.

mivel a belarusz népnek sürgősen segítségre és támogatásra van szüksége a nemzetközi közösség részéről;

| U. | mivel a belarusz helyzet sürgős nemzetközi vizsgálatot igényel a békés tüntetőkkel szembeni emberi jogi jogsértések és a belarusz rezsim hatalmi túlkapásai miatt; |
| --- | --- |

U.

mivel a belarusz helyzet sürgős nemzetközi vizsgálatot igényel a békés tüntetőkkel szembeni emberi jogi jogsértések és a belarusz rezsim hatalmi túlkapásai miatt;

| V. | mivel az emberijog-védők, valamint az ellenzék, a civil társadalom és a média képviselői egyre romló környezetben végzik munkájukat, módszeresen megfélemlítik és zaklatják őket, és korlátozzák alapvető szabadságaikat; mivel az emberi jogi szervezetektől és más civil társadalmi szervezetektől rendszeresen megtagadják a regisztrációt, a nem regisztrált csoportokban való tagság és a külföldi pénzeszközök fogadása pedig bűncselekménynek minősül; mivel az emberi jogokkal foglalkozó ügyvédeket kizárják az ügyvédi testületből, ha fogva tartott civil és politikai aktivistákat védenek, akik nem számíthatnak tisztességes tárgyalásra; |
| --- | --- |

V.

mivel az emberijog-védők, valamint az ellenzék, a civil társadalom és a média képviselői egyre romló környezetben végzik munkájukat, módszeresen megfélemlítik és zaklatják őket, és korlátozzák alapvető szabadságaikat; mivel az emberi jogi szervezetektől és más civil társadalmi szervezetektől rendszeresen megtagadják a regisztrációt, a nem regisztrált csoportokban való tagság és a külföldi pénzeszközök fogadása pedig bűncselekménynek minősül; mivel az emberi jogokkal foglalkozó ügyvédeket kizárják az ügyvédi testületből, ha fogva tartott civil és politikai aktivistákat védenek, akik nem számíthatnak tisztességes tárgyalásra;

| W. | mivel a bűnüldöző szervek tagjainak általános büntetlensége az emberijog-védőkkel és az ártatlan emberekkel szembeni még több emberi jogi jogsértést és megtorlást eredményez; |
| --- | --- |

W.

mivel a bűnüldöző szervek tagjainak általános büntetlensége az emberijog-védőkkel és az ártatlan emberekkel szembeni még több emberi jogi jogsértést és megtorlást eredményez;

| X. | mivel a belaruszi emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadó 2020. júliusi jelentése szerint Belaruszban nem javult jelentős mértékben az emberi jogok jogi és szabályozási védelme, és a fentiekben kiemelt problémák mellett a jelentés felhívja a figyelmet a halálbüntetés folytatódó alkalmazására, a kiszolgáltatott csoportokkal, köztük a nőkkel, a fogyatékossággal élő személyekkel, az etnikai és vallási kisebbségekkel, valamint az LMBTQI-személyekkel szembeni gyakori megkülönböztetésre, a fogva tartott személyekkel szemben a kényszermunka, a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés folytatódó alkalmazására, valamint a belarusz nyelv beszélőivel szembeni megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

X.

mivel a belaruszi emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadó 2020. júliusi jelentése szerint Belaruszban nem javult jelentős mértékben az emberi jogok jogi és szabályozási védelme, és a fentiekben kiemelt problémák mellett a jelentés felhívja a figyelmet a halálbüntetés folytatódó alkalmazására, a kiszolgáltatott csoportokkal, köztük a nőkkel, a fogyatékossággal élő személyekkel, az etnikai és vallási kisebbségekkel, valamint az LMBTQI-személyekkel szembeni gyakori megkülönböztetésre, a fogva tartott személyekkel szemben a kényszermunka, a kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés folytatódó alkalmazására, valamint a belarusz nyelv beszélőivel szembeni megkülönböztetésre;

| Y. | mivel a belarusz emberi jogi szervezetek szerint Belaruszban körülbelül 100 embert tartanak fogva politikai okokból; mivel a bebörtönzött belarusz ellenzéki tagok között van Mikola Sztatkevics, a 2010. évi elnökválasztás egyik demokratikus jelöltje, aki 2011 és 2017 között lelkiismereti fogolyként volt bebörtönözve, Anatol Liabedzka, egy másik volt lelkiismereti fogoly, továbbá a Belarusz Koordinációs Tanács elnökségi tagjai, Marija Kalesznyikava, Lilija Ulaszava és Makszim Znak, valamint Viktar Babarika elnökjelölt és Szjarhej Cihanouszki videóblogger; |
| --- | --- |

Y.

mivel a belarusz emberi jogi szervezetek szerint Belaruszban körülbelül 100 embert tartanak fogva politikai okokból; mivel a bebörtönzött belarusz ellenzéki tagok között van Mikola Sztatkevics, a 2010. évi elnökválasztás egyik demokratikus jelöltje, aki 2011 és 2017 között lelkiismereti fogolyként volt bebörtönözve, Anatol Liabedzka, egy másik volt lelkiismereti fogoly, továbbá a Belarusz Koordinációs Tanács elnökségi tagjai, Marija Kalesznyikava, Lilija Ulaszava és Makszim Znak, valamint Viktar Babarika elnökjelölt és Szjarhej Cihanouszki videóblogger;

| Z. | mivel az Európai Parlament legmélyebb részvétét fejezi ki Aljakszandr Tarajkouszki, Aljakszandr Vihor, Arcjom Parukou, Henadz Sutau és Kanstancin Sismakou halála miatt családtagjaiknak és az egész belarusz nemzetnek; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Parlament legmélyebb részvétét fejezi ki Aljakszandr Tarajkouszki, Aljakszandr Vihor, Arcjom Parukou, Henadz Sutau és Kanstancin Sismakou halála miatt családtagjaiknak és az egész belarusz nemzetnek;

| AA. | mivel 2020. augusztus 14-én a belarusz rezsim megtagadta az országba való belépést két európai parlamenti képviselő, Robert Biedroń, a Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség elnöke és Petras Auštrevičius, a Parlament Belaruszért felelős állandó előadója számára, akik a belarusz civil társadalom meghívására utaztak az országba; |
| --- | --- |

AA.

mivel 2020. augusztus 14-én a belarusz rezsim megtagadta az országba való belépést két európai parlamenti képviselő, Robert Biedroń, a Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség elnöke és Petras Auštrevičius, a Parlament Belaruszért felelős állandó előadója számára, akik a belarusz civil társadalom meghívására utaztak az országba;

| AB. | mivel 2014 óta 18 000 belarusz kiskorút ítéltek aránytalanul hosszú, 8 és 15 év közötti szabadságvesztésre a büntető törvénykönyv 328. cikke szerinti, kábítószerrel összefüggő erőszakmentes bűncselekmény elkövetése miatt; mivel a fogva tartás és bebörtönzés ideje alatt a belarusz kiskorúak számos jogsértéssel szembesülnek, ideértve a fizikai erőszakot és a kínzást is, és az egészségüket veszélyeztető munkavégzési körülményeknek vannak kitéve; |
| --- | --- |

AB.

mivel 2014 óta 18 000 belarusz kiskorút ítéltek aránytalanul hosszú, 8 és 15 év közötti szabadságvesztésre a büntető törvénykönyv 328. cikke szerinti, kábítószerrel összefüggő erőszakmentes bűncselekmény elkövetése miatt; mivel a fogva tartás és bebörtönzés ideje alatt a belarusz kiskorúak számos jogsértéssel szembesülnek, ideértve a fizikai erőszakot és a kínzást is, és az egészségüket veszélyeztető munkavégzési körülményeknek vannak kitéve;

| AC. | mivel 2016-ban az EU feloldotta a Belarusszal szembeni szankciók többségét – a fegyverembargó és négy személlyel szembeni szankciók kivételével –, de ez nem azért történt, mert Belarusz valamennyi feltételnek eleget tett, hanem inkább annak reményében, hogy további előrelépést tesz a politikai és állampolgári részvétel környezetének javítása, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása irányába; mivel a demokratikus kormányzás és az emberi jogok területén nem történt előrelépés, míg a demokratikus ellenzékkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az újságírókkal és bloggerekkel, sőt a hétköznapi emberekkel szemben is egyre nőtt a közigazgatási, pénzügyi és fizikai elnyomás; |
| --- | --- |

AC.

mivel 2016-ban az EU feloldotta a Belarusszal szembeni szankciók többségét – a fegyverembargó és négy személlyel szembeni szankciók kivételével –, de ez nem azért történt, mert Belarusz valamennyi feltételnek eleget tett, hanem inkább annak reményében, hogy további előrelépést tesz a politikai és állampolgári részvétel környezetének javítása, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása irányába; mivel a demokratikus kormányzás és az emberi jogok területén nem történt előrelépés, míg a demokratikus ellenzékkel, a civil társadalmi szervezetekkel, az újságírókkal és bloggerekkel, sőt a hétköznapi emberekkel szemben is egyre nőtt a közigazgatási, pénzügyi és fizikai elnyomás;

| AD. | mivel az Európai Tanács 2020-ban abban állapodott meg, hogy szankciókat vezet be számos olyan személlyel szemben, akik felelősek voltak a belaruszi erőszakért, elnyomásért és a választási eredmények meghamisításáért, megtiltja számukra az EU-ba való belépést, és befagyasztja az EU-ban lévő pénzeszközeiket; |
| --- | --- |

AD.

mivel az Európai Tanács 2020-ban abban állapodott meg, hogy szankciókat vezet be számos olyan személlyel szemben, akik felelősek voltak a belaruszi erőszakért, elnyomásért és a választási eredmények meghamisításáért, megtiltja számukra az EU-ba való belépést, és befagyasztja az EU-ban lévő pénzeszközeiket;

| AE. | mivel elfogadhatatlan az, ha egy tagállam nem ítéli el egyértelműen a választási eredmények meghamisítását, az erőszakot és az elnyomást, és a Lukasenka-féle Belaruszt partnerállamnak tekinti, mivel a belarusz helyzet megköveteli egy szilárd és elvi alapokon nyugvó álláspont elfogadását, valamint egy közös uniós szintű fellépésről való megegyezést; |
| --- | --- |

AE.

mivel elfogadhatatlan az, ha egy tagállam nem ítéli el egyértelműen a választási eredmények meghamisítását, az erőszakot és az elnyomást, és a Lukasenka-féle Belaruszt partnerállamnak tekinti, mivel a belarusz helyzet megköveteli egy szilárd és elvi alapokon nyugvó álláspont elfogadását, valamint egy közös uniós szintű fellépésről való megegyezést;

| AF. | mivel a belarusz hatóságok tagadták a Covid19 elterjedését az országban, elpazarolva azt az értékes időt, amelyet felkészülésre és az ország lakosságának – különösen egészségügyi dolgozóinak – védelmezésére fordíthattak volna, nem tiltották be a tömegrendezvényeket, különösen a több ezer résztvevő jelenlétében megtartott 2020. május 9-i katonai felvonulást és a belarusz lakosság egynegyedének részvételével zajló éves közösségi munkanapot, hanem ehelyett megpróbálták megfélemlíteni azokat az újságírókat, bloggereket, demokratikus ellenzéki szereplőket, civil társadalmi szervezeteket és átlagpolgárokat, akik létfontosságú információkat osztottak meg a világjárványról és a szükséges óvintézkedésekről, mindez pedig ahhoz vezetett, hogy Európán belül itt volt az egyik legnagyobb a Covid19-átfertőzöttség egy főre jutó aránya, és Belarusz egészségügyi fenyegetéssé vált a régió számára; mivel Belarusz kormánya és elnöke nem közöltek tényeket a világjárványról és nem is reagáltak arra időben, hanem ehelyett aktívan hamis információkat terjesztettek, és ezzel polgáraik egészségét veszélyeztették; |
| --- | --- |

AF.

mivel a belarusz hatóságok tagadták a Covid19 elterjedését az országban, elpazarolva azt az értékes időt, amelyet felkészülésre és az ország lakosságának – különösen egészségügyi dolgozóinak – védelmezésére fordíthattak volna, nem tiltották be a tömegrendezvényeket, különösen a több ezer résztvevő jelenlétében megtartott 2020. május 9-i katonai felvonulást és a belarusz lakosság egynegyedének részvételével zajló éves közösségi munkanapot, hanem ehelyett megpróbálták megfélemlíteni azokat az újságírókat, bloggereket, demokratikus ellenzéki szereplőket, civil társadalmi szervezeteket és átlagpolgárokat, akik létfontosságú információkat osztottak meg a világjárványról és a szükséges óvintézkedésekről, mindez pedig ahhoz vezetett, hogy Európán belül itt volt az egyik legnagyobb a Covid19-átfertőzöttség egy főre jutó aránya, és Belarusz egészségügyi fenyegetéssé vált a régió számára; mivel Belarusz kormánya és elnöke nem közöltek tényeket a világjárványról és nem is reagáltak arra időben, hanem ehelyett aktívan hamis információkat terjesztettek, és ezzel polgáraik egészségét veszélyeztették;

| AG. | mivel az EU a Covid19-világjárvány kezdete óta szolidaritást mutatott Belarusz népével, és 60 millió EUR-t különített el az ország számára a járvány azonnali és közvetlen hatásainak enyhítésére, a választások utáni belarusz helyzetre reagálva pedig további 53 millió EUR-t biztosított a belarusz nép támogatására; mivel Belarusz vizsgálja annak lehetőségét, hogy makroszintű pénzügyi támogatást kérjen az EU-tól; |
| --- | --- |

AG.

mivel az EU a Covid19-világjárvány kezdete óta szolidaritást mutatott Belarusz népével, és 60 millió EUR-t különített el az ország számára a járvány azonnali és közvetlen hatásainak enyhítésére, a választások utáni belarusz helyzetre reagálva pedig további 53 millió EUR-t biztosított a belarusz nép támogatására; mivel Belarusz vizsgálja annak lehetőségét, hogy makroszintű pénzügyi támogatást kérjen az EU-tól;

| AH. | mivel a Covid19-világjárvány során megmutatkozott a belarusz társadalom ellenálló képessége, határozott akarata és példátlan önszerveződése, ami figyelemre méltó különösen a hatóságok letargikus reagálásának, valamint annak tükrében, hogy még tagadták is a világjárványt és annak hatásait; |
| --- | --- |

AH.

mivel a Covid19-világjárvány során megmutatkozott a belarusz társadalom ellenálló képessége, határozott akarata és példátlan önszerveződése, ami figyelemre méltó különösen a hatóságok letargikus reagálásának, valamint annak tükrében, hogy még tagadták is a világjárványt és annak hatásait;

| AI. | mivel az országban nincsenek regisztrált, független belarusz hírügynökségek, és a sajtószabadság Belaruszban 2015 óta jelentősen romlott, amint azt a sajtószabadság-index évente megerősíti, és a helyzet a 2020. augusztusi elnökválasztások óta még rosszabb lett; mivel az a kevés, az országban még tevékenykedni képes független újságíró, blogger, fotós és médiaorgánum, aki/amely elutasítja az emberi jogok megsértését, rendszeres zaklatás és büntető intézkedések – például letartóztatások vagy bűnügyi nyomozások – áldozata, többek között információk illegális előállítása és terjesztése, szélsőségesség, az elnök lejáratása és megsértése vagy huliganizmus címén, ezenkívül az interneten tett kijelentések miatti bűnvádi eljárások száma is nőtt; mivel 2000-ben és 2016-ban két emberi jogi újságírót gyilkoltak meg, miután aktívan tudósítottak emberi jogi jogsértésekről, és bírálták a belarusz autoriter kormány elnyomó politikáját; |
| --- | --- |

AI.

mivel az országban nincsenek regisztrált, független belarusz hírügynökségek, és a sajtószabadság Belaruszban 2015 óta jelentősen romlott, amint azt a sajtószabadság-index évente megerősíti, és a helyzet a 2020. augusztusi elnökválasztások óta még rosszabb lett; mivel az a kevés, az országban még tevékenykedni képes független újságíró, blogger, fotós és médiaorgánum, aki/amely elutasítja az emberi jogok megsértését, rendszeres zaklatás és büntető intézkedések – például letartóztatások vagy bűnügyi nyomozások – áldozata, többek között információk illegális előállítása és terjesztése, szélsőségesség, az elnök lejáratása és megsértése vagy huliganizmus címén, ezenkívül az interneten tett kijelentések miatti bűnvádi eljárások száma is nőtt; mivel 2000-ben és 2016-ban két emberi jogi újságírót gyilkoltak meg, miután aktívan tudósítottak emberi jogi jogsértésekről, és bírálták a belarusz autoriter kormány elnyomó politikáját;

| AJ. | mivel az elnökválasztás után a belarusz rezsim még szigorúbban korlátozta a médiaszabadságot és az emberek tájékozódáshoz és az információk megosztásához való jogát az internet-hozzáférés blokkolásával, az újságnyomtatás leállításával, valamint a tüntetéseket megfigyelő, illetve azokról beszámoló helyi újságírók és külföldi tudósítók, illetve az állam környezetvédelmi politikáját bíráló vagy a belaruszi Covid19-járványhelyzetről véleményt nyilvánító személyek letartóztatásával és velük szemben kínzás, valamint embertelen bánásmód alkalmazásával; mivel kiemelt célpontot jelentettek az újságírók, akik közül többen megsebesültek, miközben a békés tüntetők elleni, a belarusz rezsim által engedélyezett támadásokról tudósítottak; mivel az állami tulajdonú televíziócsatornák nem számolnak be a folyamatban lévő tüntetésekről és a Lukasenka-rezsim által elkövetett atrocitásokról, hanem azokat dezinformálásra, valamint Szvjatlana Cihanouszkaja, politikai aktivisták és békés tüntetők megtámadására és lejáratására használják fel; mivel azt követően, hogy bizonyos újságírók távoztak az állami tulajdonú televíziócsatornáktól, helyükre oroszországi propagandaszakértők kerültek; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az elnökválasztás után a belarusz rezsim még szigorúbban korlátozta a médiaszabadságot és az emberek tájékozódáshoz és az információk megosztásához való jogát az internet-hozzáférés blokkolásával, az újságnyomtatás leállításával, valamint a tüntetéseket megfigyelő, illetve azokról beszámoló helyi újságírók és külföldi tudósítók, illetve az állam környezetvédelmi politikáját bíráló vagy a belaruszi Covid19-járványhelyzetről véleményt nyilvánító személyek letartóztatásával és velük szemben kínzás, valamint embertelen bánásmód alkalmazásával; mivel kiemelt célpontot jelentettek az újságírók, akik közül többen megsebesültek, miközben a békés tüntetők elleni, a belarusz rezsim által engedélyezett támadásokról tudósítottak; mivel az állami tulajdonú televíziócsatornák nem számolnak be a folyamatban lévő tüntetésekről és a Lukasenka-rezsim által elkövetett atrocitásokról, hanem azokat dezinformálásra, valamint Szvjatlana Cihanouszkaja, politikai aktivisták és békés tüntetők megtámadására és lejáratására használják fel; mivel azt követően, hogy bizonyos újságírók távoztak az állami tulajdonú televíziócsatornáktól, helyükre oroszországi propagandaszakértők kerültek;

| AK. | mivel a külföldi médiumokkal együttműködő és azoknak dolgozó független újságírók ellen a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvénykönyv 22.9. cikke értelmében büntetőeljárást indítottak, ami azt jelenti, hogy illegálissá vált számukra pénzügyi juttatások elfogadása Belaruszban szabályszerűen nem bejegyzett és akkreditált médiumoktól; mivel a hivatalosan Lengyelországban bejegyzett Belsat televíziócsatorna nincs bejegyezve Belaruszban, és tevékenysége folyamatos nyomás és támadások alatt áll, beleértve az újságírók brutális fogva tartását és a közreműködőkre kiszabott bírságokat, amelyek teljes összege 2020. június 18-án101 791 USD volt; |
| --- | --- |

AK.

mivel a külföldi médiumokkal együttműködő és azoknak dolgozó független újságírók ellen a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvénykönyv 22.9. cikke értelmében büntetőeljárást indítottak, ami azt jelenti, hogy illegálissá vált számukra pénzügyi juttatások elfogadása Belaruszban szabályszerűen nem bejegyzett és akkreditált médiumoktól; mivel a hivatalosan Lengyelországban bejegyzett Belsat televíziócsatorna nincs bejegyezve Belaruszban, és tevékenysége folyamatos nyomás és támadások alatt áll, beleértve az újságírók brutális fogva tartását és a közreműködőkre kiszabott bírságokat, amelyek teljes összege 2020. június 18-án101 791 USD volt;

| AL. | mivel Oroszország példátlan nyomást gyakorolt Belaruszra az államszövetségben való részvételének elmélyítése érdekében és Belarusz szuverenitásának kárára, ami többek között az Oroszországból érkező kőolaj- és gázszállítások kapcsán kialakult jelenlegi patthelyzetben nyilvánul meg; |
| --- | --- |

AL.

mivel Oroszország példátlan nyomást gyakorolt Belaruszra az államszövetségben való részvételének elmélyítése érdekében és Belarusz szuverenitásának kárára, ami többek között az Oroszországból érkező kőolaj- és gázszállítások kapcsán kialakult jelenlegi patthelyzetben nyilvánul meg;

| AM. | mivel Lukasenka 26 éves hatalmát olyan politikák jellemezték, amelyek aláássák az ország szuverenitását és függetlenségét, és gyengítik a belarusz identitást, örökséget és kultúrát; |
| --- | --- |

AM.

mivel Lukasenka 26 éves hatalmát olyan politikák jellemezték, amelyek aláássák az ország szuverenitását és függetlenségét, és gyengítik a belarusz identitást, örökséget és kultúrát;

| AN. | mivel biztonsági szempontból Belarusz szorosan kapcsolódik Oroszországhoz, illetve függ tőle, és részt vesz az uniós tagállamok számára fenyegetést jelentő fellépésekben, például az át nem látható Zapad 2017 közös hadgyakorlatban, a tervezett Zapad 2021 közös hadgyakorlatban és nem biztonságos nukleáris létesítmények építésében; |
| --- | --- |

AN.

mivel biztonsági szempontból Belarusz szorosan kapcsolódik Oroszországhoz, illetve függ tőle, és részt vesz az uniós tagállamok számára fenyegetést jelentő fellépésekben, például az át nem látható Zapad 2017 közös hadgyakorlatban, a tervezett Zapad 2021 közös hadgyakorlatban és nem biztonságos nukleáris létesítmények építésében;

| AO. | mivel a tömegtüntetések kirobbanása után Aljakszandr Lukasenka Oroszországhoz fordult segítségért, hogy biztosítsa a belarusz rezsim túlélését, és azzal próbálja megmenteni imázsát és a közvélemény támogatását, hogy hamis narratívákat alkot Belarusz elleni, nyugati szereplőktől érkező külső fenyegetésekről, és ezeket arra használja fel, hogy igazolja a belarusz katonai erők fokozott tevékenységét és mozgását a Lengyelországgal és Litvániával határos Hrodnai területen, ami közvetlen fenyegetést jelent az EU és tagállamai számára; |
| --- | --- |

AO.

mivel a tömegtüntetések kirobbanása után Aljakszandr Lukasenka Oroszországhoz fordult segítségért, hogy biztosítsa a belarusz rezsim túlélését, és azzal próbálja megmenteni imázsát és a közvélemény támogatását, hogy hamis narratívákat alkot Belarusz elleni, nyugati szereplőktől érkező külső fenyegetésekről, és ezeket arra használja fel, hogy igazolja a belarusz katonai erők fokozott tevékenységét és mozgását a Lengyelországgal és Litvániával határos Hrodnai területen, ami közvetlen fenyegetést jelent az EU és tagállamai számára;

| AP. | mivel Belarusz az orosz ROSZATOM vállalattal együttműködve indokolatlan helyen építi az asztraveci atomerőművet, az EU külső határától mindössze 20 kilométerre, Litvánia fővárosától pedig 45 kilométerre; mivel az asztraveci atomerőmű megépítését a nukleáris biztonságra vonatkozó nemzetközi előírások be nem tartása, a biztonsági előírások súlyos megsértése és jelentős incidensek jellemezték, beleértve azt is, hogy a Covid19-járvány kitörése ellenére az építkezés folyamatosan zajlott a helyszínen; mivel az asztraveci atomerőmű első reaktorát a 2020. augusztusi elnökválasztás előtt és az EU nukleáris biztonsági hatóságai által végzett stressztesztek ajánlásainak teljes körű végrehajtását megelőzően tervezték elindítani; |
| --- | --- |

AP.

mivel Belarusz az orosz ROSZATOM vállalattal együttműködve indokolatlan helyen építi az asztraveci atomerőművet, az EU külső határától mindössze 20 kilométerre, Litvánia fővárosától pedig 45 kilométerre; mivel az asztraveci atomerőmű megépítését a nukleáris biztonságra vonatkozó nemzetközi előírások be nem tartása, a biztonsági előírások súlyos megsértése és jelentős incidensek jellemezték, beleértve azt is, hogy a Covid19-járvány kitörése ellenére az építkezés folyamatosan zajlott a helyszínen; mivel az asztraveci atomerőmű első reaktorát a 2020. augusztusi elnökválasztás előtt és az EU nukleáris biztonsági hatóságai által végzett stressztesztek ajánlásainak teljes körű végrehajtását megelőzően tervezték elindítani;

| AQ. | mivel a nehéz gazdasági helyzet, amely csak romlani fog az országos sztrájkok miatt, illetve annak következtében, hogy a belarusz rezsim megtagadta a nemzeti párbeszéd megkezdését a belarusz néppel, azt jelzi, hogy Belarusz gazdasági modellje elérte saját korlátait, és az ország átmeneti időszakba léphet, amelyben az EU kulcsfontosságú kiegyensúlyozó szerepet játszhat; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a nehéz gazdasági helyzet, amely csak romlani fog az országos sztrájkok miatt, illetve annak következtében, hogy a belarusz rezsim megtagadta a nemzeti párbeszéd megkezdését a belarusz néppel, azt jelzi, hogy Belarusz gazdasági modellje elérte saját korlátait, és az ország átmeneti időszakba léphet, amelyben az EU kulcsfontosságú kiegyensúlyozó szerepet játszhat;

| AR. | mivel jelentősen bővült a belarusz civil társadalommal való kapcsolattartás, többek között az EU által támogatott tevékenységek és az emberek közötti kapcsolatok megerősödése révén; |
| --- | --- |

AR.

mivel jelentősen bővült a belarusz civil társadalommal való kapcsolattartás, többek között az EU által támogatott tevékenységek és az emberek közötti kapcsolatok megerősödése révén;

| 1. | ajánlja, hogy a Tanács, a Bizottság és a Bizottság alelnöke / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője: |
| --- | --- |

1.

A választások utáni helyzet Belaruszban

| a) | határozottan támogassák az EU és tagállamainak azon döntését, hogy a választások tisztességességével kapcsolatos komoly kétségek miatt nem ismerik el a belarusz központi választási bizottság által bejelentett csalárd választási eredményeket, és nem ismerik el Aljakszandr Lukasenkát az ország legitim elnökének, amint jelenlegi hivatali ideje legkésőbb 2020. november 5-én lejár; elítéli Aljakszandr Lukasenka azon cselekményét, hogy 2020. szeptember 23-án titokban tartott törvénytelen felavatási ceremónián Belarusz elnökének nyilvánította önmagát; szólítsák fel Lukasenkát arra, hogy tartsa tiszteletben a belarusz nép akaratát, és békésen lépjen vissza; szólítsák fel az összes tagállamot, hogy ítéljék el a választási csalást, az ellenzék és a civil társadalom elnyomását, az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság korlátozását, valamint az alapvető demokratikus értékek és a jogállamiság megsértését; |
| --- | --- |

a)

határozottan támogassák az EU és tagállamainak azon döntését, hogy a választások tisztességességével kapcsolatos komoly kétségek miatt nem ismerik el a belarusz központi választási bizottság által bejelentett csalárd választási eredményeket, és nem ismerik el Aljakszandr Lukasenkát az ország legitim elnökének, amint jelenlegi hivatali ideje legkésőbb 2020. november 5-én lejár; elítéli Aljakszandr Lukasenka azon cselekményét, hogy 2020. szeptember 23-án titokban tartott törvénytelen felavatási ceremónián Belarusz elnökének nyilvánította önmagát; szólítsák fel Lukasenkát arra, hogy tartsa tiszteletben a belarusz nép akaratát, és békésen lépjen vissza; szólítsák fel az összes tagállamot, hogy ítéljék el a választási csalást, az ellenzék és a civil társadalom elnyomását, az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság korlátozását, valamint az alapvető demokratikus értékek és a jogállamiság megsértését;

| b) | hangsúlyozzák, hogy ezek a fejlemények hátrányosan fogják befolyásolni az EU és Belarusz kapcsolatát; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozzák, hogy ezek a fejlemények hátrányosan fogják befolyásolni az EU és Belarusz kapcsolatát;

| c) | egyértelműen támogassák a belarusz nép új, szabad és tisztességes választások ránti jogos követelését, amely választásokat az EBESZ és független nemzetközi megfigyelők felügyelete mellett a lehető leghamarabb meg kell tartani; hangsúlyozzák, hogy a jelenlegi válságot békés és demokratikus módon kell megoldani, egy független és szabad média és egy erős civil társadalom támogatása mellett; |
| --- | --- |

c)

egyértelműen támogassák a belarusz nép új, szabad és tisztességes választások ránti jogos követelését, amely választásokat az EBESZ és független nemzetközi megfigyelők felügyelete mellett a lehető leghamarabb meg kell tartani; hangsúlyozzák, hogy a jelenlegi válságot békés és demokratikus módon kell megoldani, egy független és szabad média és egy erős civil társadalom támogatása mellett;

| d) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy a belaruszi választási folyamatoknak teljes mértékben meg kell felelniük a nemzetközi normáknak, az EBESZ ajánlásainak és a Velencei Bizottság véleményeinek, és követeljék a Belarusz Köztársaság választási jogszabályainak módosítását annak érdekében, hogy az jelentős eljárási és jogi biztosítékokat tartalmazzon, amelyek növelik a választási folyamat inkluzivitását, tisztaságát és átláthatóságát annak minden szakaszában, és különösen hogy egyértelmű és észszerű kritériumok és mechanizmusok kerüljenek bevezetésre a jelöltek nyilvántartásba vételére és az aláírások ellenőrzésére vonatkozóan, a választási folyamat valamennyi szereplőjének képviselőit vonják be a választási bizottságokba, és valamennyi résztvevő számára biztosítsanak egyenlő médiahozzáférést; |
| --- | --- |

d)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy a belaruszi választási folyamatoknak teljes mértékben meg kell felelniük a nemzetközi normáknak, az EBESZ ajánlásainak és a Velencei Bizottság véleményeinek, és követeljék a Belarusz Köztársaság választási jogszabályainak módosítását annak érdekében, hogy az jelentős eljárási és jogi biztosítékokat tartalmazzon, amelyek növelik a választási folyamat inkluzivitását, tisztaságát és átláthatóságát annak minden szakaszában, és különösen hogy egyértelmű és észszerű kritériumok és mechanizmusok kerüljenek bevezetésre a jelöltek nyilvántartásba vételére és az aláírások ellenőrzésére vonatkozóan, a választási folyamat valamennyi szereplőjének képviselőit vonják be a választási bizottságokba, és valamennyi résztvevő számára biztosítsanak egyenlő médiahozzáférést;

| e) | szorgalmazzanak szabad és tisztességes választásokat egy átlátható és inkluzív alkotmányos reformfolyamat előtt – a belarusz társadalom valamennyi érintett szereplőjével folytatott nyilvános konzultáció függvényében –, ami kulcsfontosságú lehetőség olyan valódi változások bevezetésére, többek között az alapvető polgári jogok és szabadságok tekintetében, amelyek kezelnék a jelenlegi politikai rendszer gyengeségeit, biztosítanák az átlátható és pluralista választási folyamatot, és lehetővé tennék a belarusz nép számára, hogy demokratikusan megválasztott parlamentben képviseltesse magát, és aktívan részt vehessen a politikai életben és folyamatokban; |
| --- | --- |

e)

szorgalmazzanak szabad és tisztességes választásokat egy átlátható és inkluzív alkotmányos reformfolyamat előtt – a belarusz társadalom valamennyi érintett szereplőjével folytatott nyilvános konzultáció függvényében –, ami kulcsfontosságú lehetőség olyan valódi változások bevezetésére, többek között az alapvető polgári jogok és szabadságok tekintetében, amelyek kezelnék a jelenlegi politikai rendszer gyengeségeit, biztosítanák az átlátható és pluralista választási folyamatot, és lehetővé tennék a belarusz nép számára, hogy demokratikusan megválasztott parlamentben képviseltesse magát, és aktívan részt vehessen a politikai életben és folyamatokban;

| f) | szólítsák fel a hatóságokat az átláthatóság növelésére, az önkényes akadályok felszámolására, amelyek miatt Belaruszban 2000 óta nem volt lehetőség új politikai párt bejegyzésére, valamint arra, hogy tegyék lehetővé politikai pártok, vallásos és civil szervezetek bejegyzését, továbbá távolítsák el a létező szervezetekre alkalmazott korlátozásokat, és szüntessék meg a rezsim politikai ellenfeleinek üldözését; |
| --- | --- |

f)

szólítsák fel a hatóságokat az átláthatóság növelésére, az önkényes akadályok felszámolására, amelyek miatt Belaruszban 2000 óta nem volt lehetőség új politikai párt bejegyzésére, valamint arra, hogy tegyék lehetővé politikai pártok, vallásos és civil szervezetek bejegyzését, továbbá távolítsák el a létező szervezetekre alkalmazott korlátozásokat, és szüntessék meg a rezsim politikai ellenfeleinek üldözését;

| g) | állapítsák meg, hogy a belarusz nép szemében Szvjatlana Cihanouszkaja a megválasztott elnök, aki független szociológiai felmérések szerint a 2020-as elnökválasztáson a szavazatok több mint felét szerezte meg; |
| --- | --- |

g)

állapítsák meg, hogy a belarusz nép szemében Szvjatlana Cihanouszkaja a megválasztott elnök, aki független szociológiai felmérések szerint a 2020-as elnökválasztáson a szavazatok több mint felét szerezte meg;

| h) | ismerjék el a Szvjatlana Cihanouszkaja által kezdeményezett Koordinációs Tanácsot a Belaruszban demokratikus változást és szabadságot követelő nép legitim képviselőjeként, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a belarusz rezsim kezdjen azzal párbeszédet; ítéljék el a Koordinációs Tanács tagjainak üldözését, és követeljék a hatóságok által ellenük indított valamennyi jogi intézkedés megszüntetését és valamennyi fogva tartott, illetve letartóztatott személy szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

h)

ismerjék el a Szvjatlana Cihanouszkaja által kezdeményezett Koordinációs Tanácsot a Belaruszban demokratikus változást és szabadságot követelő nép legitim képviselőjeként, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a belarusz rezsim kezdjen azzal párbeszédet; ítéljék el a Koordinációs Tanács tagjainak üldözését, és követeljék a hatóságok által ellenük indított valamennyi jogi intézkedés megszüntetését és valamennyi fogva tartott, illetve letartóztatott személy szabadon bocsátását;

| i) | támogassák a Koordinációs Tanácsnak egy olyan békés és demokratikus hatalmi átmenetre irányuló erőfeszítéseit, amely a belarusz kormány, illetve az ellenzék, a civil társadalom és a Koordinációs Tanács közötti inkluzív nemzeti párbeszéd eredményeként jön létre, az egyházak képviselői mint elismert és semleges közvetítők bevonásával; adjanak meg minden szükséges segítséget a Koordinációs Tanács szervezetének és működésének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

i)

támogassák a Koordinációs Tanácsnak egy olyan békés és demokratikus hatalmi átmenetre irányuló erőfeszítéseit, amely a belarusz kormány, illetve az ellenzék, a civil társadalom és a Koordinációs Tanács közötti inkluzív nemzeti párbeszéd eredményeként jön létre, az egyházak képviselői mint elismert és semleges közvetítők bevonásával; adjanak meg minden szükséges segítséget a Koordinációs Tanács szervezetének és működésének megerősítéséhez;

| j) | ösztönözzék és támogassák független demokratikus fehéroroszországi központok létrehozását Brüsszelben és más fővárosokban, a fehéroroszországi demokratikus folyamatokkal kapcsolatos információk terjesztése és ezekkel kapcsolatos tevékenységek céljából; |
| --- | --- |

j)

ösztönözzék és támogassák független demokratikus fehéroroszországi központok létrehozását Brüsszelben és más fővárosokban, a fehéroroszországi demokratikus folyamatokkal kapcsolatos információk terjesztése és ezekkel kapcsolatos tevékenységek céljából;

| k) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy Aljakszandr Lukasenka fogadja el az EBESZ jelenlegi és soron következő elnökeinek a nemzeti párbeszéd elősegítését célzó ajánlatát, amelynek célja az országban uralkodó politikai válság és feszült helyzet megoldása, és gondoskodjanak róla, hogy az EU nyújtson konkrét segítséget az EBESZ-nek a közvetítői szerep betöltésére irányuló javaslatához; |
| --- | --- |

k)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy Aljakszandr Lukasenka fogadja el az EBESZ jelenlegi és soron következő elnökeinek a nemzeti párbeszéd elősegítését célzó ajánlatát, amelynek célja az országban uralkodó politikai válság és feszült helyzet megoldása, és gondoskodjanak róla, hogy az EU nyújtson konkrét segítséget az EBESZ-nek a közvetítői szerep betöltésére irányuló javaslatához;

| l) | követeljék a békés tüntetőkkel szembeni erőszak, kegyetlen elnyomás, kínzás és szigorú fellépés azonnali beszüntetését; ítéljék el a fehérorosz belügyminisztérium által 2020. október 12-én kiadotthoz hasonló nyilatkozatokat, amelyek azzal fenyegetnek, hogy a békés tüntetőkkel szemben különleges felszereléseket és halált okozó fegyvereket alkalmaznak; szólítsanak fel a Lukasenka-rezsim bűnüldöző hatóságai által a belarusz nép ellen elkövetett bűncselekmények teljes körű uniós/nemzetközi kivizsgálására, valamint arra, hogy a hatóságok biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az emberi jogi jogsértések és visszaélések valamennyi áldozata számára, és biztosítsák számukra a hatékony jogorvoslathoz való jogot; |
| --- | --- |

l)

követeljék a békés tüntetőkkel szembeni erőszak, kegyetlen elnyomás, kínzás és szigorú fellépés azonnali beszüntetését; ítéljék el a fehérorosz belügyminisztérium által 2020. október 12-én kiadotthoz hasonló nyilatkozatokat, amelyek azzal fenyegetnek, hogy a békés tüntetőkkel szemben különleges felszereléseket és halált okozó fegyvereket alkalmaznak; szólítsanak fel a Lukasenka-rezsim bűnüldöző hatóságai által a belarusz nép ellen elkövetett bűncselekmények teljes körű uniós/nemzetközi kivizsgálására, valamint arra, hogy a hatóságok biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az emberi jogi jogsértések és visszaélések valamennyi áldozata számára, és biztosítsák számukra a hatékony jogorvoslathoz való jogot;

| m) | vizsgálják felül és tegyék naprakésszé a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18-i 765/2006/EK tanácsi rendelet (8) a III. mellékletét, amely tartalmazza a Belaruszban belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések jegyzékét, beleértve a megfigyelő drónoknak az említett jegyzékbe való felvételét is; |
| --- | --- |

m)

vizsgálják felül és tegyék naprakésszé a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18-i 765/2006/EK tanácsi rendelet (8) a III. mellékletét, amely tartalmazza a Belaruszban belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések jegyzékét, beleértve a megfigyelő drónoknak az említett jegyzékbe való felvételét is;

| n) | ítéljék el a belarusz rezsim azon taktikáját, hogy megpróbálja feloszlatni a Koordinációs Tanácsot tagjainak megfélemlítése és Belaruszból való kiutasítása révén, és más ellenzéki politikusokat és aktivistákat is ugyanilyen módon igyekszik távol tartani a belpolitikai folyamatoktól; |
| --- | --- |

n)

ítéljék el a belarusz rezsim azon taktikáját, hogy megpróbálja feloszlatni a Koordinációs Tanácsot tagjainak megfélemlítése és Belaruszból való kiutasítása révén, és más ellenzéki politikusokat és aktivistákat is ugyanilyen módon igyekszik távol tartani a belpolitikai folyamatoktól;

| o) | szólítsák fel Belaruszt, hogy azonnal és feltétel nélkül engedje szabadon az összes politikai foglyot és a választási kampány előtt, alatt és után önkényesen fogva tartott valamennyi civil társadalmi szereplőt, újságírót és egyéb személyt, és ejtse ellenük az összes vádat; követeljék az emberi jogok és szabadságok – többek között a sajtószabadság, a gyülekezés szabadsága és más politikai és polgári szabadságjogok – teljes körű helyreállítását és tiszteletben tartását Belaruszban; |
| --- | --- |

o)

szólítsák fel Belaruszt, hogy azonnal és feltétel nélkül engedje szabadon az összes politikai foglyot és a választási kampány előtt, alatt és után önkényesen fogva tartott valamennyi civil társadalmi szereplőt, újságírót és egyéb személyt, és ejtse ellenük az összes vádat; követeljék az emberi jogok és szabadságok – többek között a sajtószabadság, a gyülekezés szabadsága és más politikai és polgári szabadságjogok – teljes körű helyreállítását és tiszteletben tartását Belaruszban;

| p) | fejezzék ki elismerésüket az ország számos gyára és intézménye olyan dolgozóinak fellépése miatt, akik különféle módon csatlakoztak a tüntetésekhez, beleértve a sztrájkokat is, és adják meg a szükséges támogatást azok számára, akiket a rezsim demokratikus jogaik gyakorlása miatt büntetett; |
| --- | --- |

p)

fejezzék ki elismerésüket az ország számos gyára és intézménye olyan dolgozóinak fellépése miatt, akik különféle módon csatlakoztak a tüntetésekhez, beleértve a sztrájkokat is, és adják meg a szükséges támogatást azok számára, akiket a rezsim demokratikus jogaik gyakorlása miatt büntetett;

| q) | oldják meg a független szakszervezetek előtt álló problémákat, többek között a nyilvántartásba vétel megtagadását, a vezetőik politikai indíttatású üldözését, illetve az újonnan szerződtetett munkavállalók állami ellenőrzés alatt álló szakszervezetekben való tagságra kényszerítését; |
| --- | --- |

q)

oldják meg a független szakszervezetek előtt álló problémákat, többek között a nyilvántartásba vétel megtagadását, a vezetőik politikai indíttatású üldözését, illetve az újonnan szerződtetett munkavállalók állami ellenőrzés alatt álló szakszervezetekben való tagságra kényszerítését;

| r) | továbbra is maradjanak éberek a jelöltek, tüntetők, aktivisták és független újságírók letartóztatása, eltűnése és zaklatása kapcsán, és kövessék nyomon az ilyen eseteket a belarusz hatóságokkal; |
| --- | --- |

r)

továbbra is maradjanak éberek a jelöltek, tüntetők, aktivisták és független újságírók letartóztatása, eltűnése és zaklatása kapcsán, és kövessék nyomon az ilyen eseteket a belarusz hatóságokkal;

| s) | továbbra is szorosan kövessék nyomon a belaruszi letartóztatások és eltűnések eseteit, hívják fel a belarusz hatóságok figyelmét ezekre az esetekre, és kérjék megfelelő és azonnali intézkedésüket; indítsanak célzott uniós segítségnyújtási programot a politikai elnyomás és a rendőri erőszak áldozatainak megsegítésére, különösen a jogi tanácsadáshoz, anyagi és orvosi segítséghez való hozzáférés, valamint a rehabilitáció biztosítása révén; |
| --- | --- |

s)

továbbra is szorosan kövessék nyomon a belaruszi letartóztatások és eltűnések eseteit, hívják fel a belarusz hatóságok figyelmét ezekre az esetekre, és kérjék megfelelő és azonnali intézkedésüket; indítsanak célzott uniós segítségnyújtási programot a politikai elnyomás és a rendőri erőszak áldozatainak megsegítésére, különösen a jogi tanácsadáshoz, anyagi és orvosi segítséghez való hozzáférés, valamint a rehabilitáció biztosítása révén;

| t) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy folytassanak független és tényleges nyomozást Aljakszandr Tarajkouszki, Aljakszandr Vihor, Arcjom Parukou, Henadz Sutau és Kansztancin Sismakou tüntetésekkel összefüggő halálával, a politikai ellenzék képviselői, Jurij Zaharenko, Anatolij Kraszovszkij és Viktor Honcsar 1999-ben történt meggyilkolásával, valamint Dmitrij Zavadszkij újságíró 2000 óta ismeretlen sorsával és hollétével kapcsolatban; |
| --- | --- |

t)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy folytassanak független és tényleges nyomozást Aljakszandr Tarajkouszki, Aljakszandr Vihor, Arcjom Parukou, Henadz Sutau és Kansztancin Sismakou tüntetésekkel összefüggő halálával, a politikai ellenzék képviselői, Jurij Zaharenko, Anatolij Kraszovszkij és Viktor Honcsar 1999-ben történt meggyilkolásával, valamint Dmitrij Zavadszkij újságíró 2000 óta ismeretlen sorsával és hollétével kapcsolatban;

| u) | szólítsák fel Belaruszt, hogy büntető törvénykönyvében szerepeltesse a kínzás konkrét fogalommeghatározását a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően, és szankciókkal biztosítsa büntethetőségét, továbbá nyilvánítsa bűncselekménnyé az erőszakos eltüntetést; |
| --- | --- |

u)

szólítsák fel Belaruszt, hogy büntető törvénykönyvében szerepeltesse a kínzás konkrét fogalommeghatározását a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően, és szankciókkal biztosítsa büntethetőségét, továbbá nyilvánítsa bűncselekménnyé az erőszakos eltüntetést;

| v) | szólítsák fel a hatóságokat, hogy javítsák az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, annak elérhetőségét és minőségét az őrizeti helyszíneken, különös tekintettel a Covid19-világjárványra, valamint az egészségügyi személyzet munkakörülményeire, tekintettel arra, hogy a beszámolók szerint a rendőrség akadályozza a sérült tüntetőknek nyújtandó segítséget, és letartóztatja az egészségügyi dolgozókat; |
| --- | --- |

v)

szólítsák fel a hatóságokat, hogy javítsák az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, annak elérhetőségét és minőségét az őrizeti helyszíneken, különös tekintettel a Covid19-világjárványra, valamint az egészségügyi személyzet munkakörülményeire, tekintettel arra, hogy a beszámolók szerint a rendőrség akadályozza a sérült tüntetőknek nyújtandó segítséget, és letartóztatja az egészségügyi dolgozókat;

| w) | a lehető leghamarabb hajtsák végre az EU külügyminiszterei és az Európai Tanács megállapodásának tárgyát képező szankciókat, a nemzetközi partnerekkel érdemi egyeztetést folytatva; |
| --- | --- |

w)

a lehető leghamarabb hajtsák végre az EU külügyminiszterei és az Európai Tanács megállapodásának tárgyát képező szankciókat, a nemzetközi partnerekkel érdemi egyeztetést folytatva;

| x) | terjesszék ki a szankciókat a célzott személyek csoportjának kibővítésével, hogy ide tartozzon Aljakszandr Lukasenka és jelentős számú magas és közepes rangú tisztviselő is, akárcsak a központi választási bizottság (CEC) azon tagjai, akik felelősek a belaruszi elnökválasztás eredményeinek meghamisításáért, valamint a polgári és emberi jogok megsértéséért, vagy hozzájárultak azokhoz; ezt a listát az EU egészében kell alkalmazni, és folyamatosan frissíteni és bővíteni kell a Lukasenka-rezsim által elkövetett bűncselekmények mértékének megfelelően; |
| --- | --- |

x)

terjesszék ki a szankciókat a célzott személyek csoportjának kibővítésével, hogy ide tartozzon Aljakszandr Lukasenka és jelentős számú magas és közepes rangú tisztviselő is, akárcsak a központi választási bizottság (CEC) azon tagjai, akik felelősek a belaruszi elnökválasztás eredményeinek meghamisításáért, valamint a polgári és emberi jogok megsértéséért, vagy hozzájárultak azokhoz; ezt a listát az EU egészében kell alkalmazni, és folyamatosan frissíteni és bővíteni kell a Lukasenka-rezsim által elkövetett bűncselekmények mértékének megfelelően;

| y) | rendeljenek el vízumtilalmakat és pénzügyi szankciókat, többek között a vagyoni eszközök befagyasztását is a rezsim képviselőivel, a szankcióval sújtott személyekkel és családtagjaikkal szemben; |
| --- | --- |

y)

rendeljenek el vízumtilalmakat és pénzügyi szankciókat, többek között a vagyoni eszközök befagyasztását is a rezsim képviselőivel, a szankcióval sújtott személyekkel és családtagjaikkal szemben;

| z) | mielőbb indítsanak be és hajtsanak végre egy európai uniós emberi jogi szankciós mechanizmust, amely lehetővé teszi az Egyesült Államok Magnitsky-törvény szerinti szankcióihoz hasonló szankciók alkalmazását az emberi jogok súlyos megsértésében részt vevő és más bűncselekményekért felelős magánszemélyekkel és vállalatokkal szemben, és alkalmazzanak ilyen szankciókat azon belarusz tisztviselőkkel, többek között nyomozókkal és bírókkal szemben, akik büntetőeljárást folytatnak politikai foglyok ellen, valamint a Belaruszban megrendezett békés aláírásgyűjtő kampányok és tüntetések erőszakos elfojtásában – ideértve a fogvatartottak és a politikai foglyok kínzását és bántalmazását is – részt vevő más magánszemélyekkel és vállalatokkal szemben; |
| --- | --- |

z)

mielőbb indítsanak be és hajtsanak végre egy európai uniós emberi jogi szankciós mechanizmust, amely lehetővé teszi az Egyesült Államok Magnitsky-törvény szerinti szankcióihoz hasonló szankciók alkalmazását az emberi jogok súlyos megsértésében részt vevő és más bűncselekményekért felelős magánszemélyekkel és vállalatokkal szemben, és alkalmazzanak ilyen szankciókat azon belarusz tisztviselőkkel, többek között nyomozókkal és bírókkal szemben, akik büntetőeljárást folytatnak politikai foglyok ellen, valamint a Belaruszban megrendezett békés aláírásgyűjtő kampányok és tüntetések erőszakos elfojtásában – ideértve a fogvatartottak és a politikai foglyok kínzását és bántalmazását is – részt vevő más magánszemélyekkel és vállalatokkal szemben;

| aa) | vegyék fontolóra Belarusszal szemben ágazati szankciók bevezetését, amelyek növelnék a rezsimre nehezedő nyomást, de nem gyakorolnának hosszú távú negatív hatást a lakosságra; |
| --- | --- |

aa)

vegyék fontolóra Belarusszal szemben ágazati szankciók bevezetését, amelyek növelnék a rezsimre nehezedő nyomást, de nem gyakorolnának hosszú távú negatív hatást a lakosságra;

| ab) | kötelezzék el magukat Belarusz függetlensége, szuverenitása és területi integritása iránt; határozottan utasítsanak el bármilyen harmadik államtól, többek között az Oroszországi Föderációtól érkező és különösen a belarusz állami médiába és biztonsági erőkbe való, titkos vagy leplezetlen külső beavatkozást; hangsúlyozzák, hogy a belarusz tiltakozások demokráciapárti és nem geopolitikai jellegűek; hangsúlyozzák ismételten, hogy az Európai Unió az országgal fenntartott kapcsolatok továbbfejlesztésére mind kétoldalúan, mind a keleti partnerség keretében csak akkor áll készen, ha Belarusz teljesíti a demokráciával, a jogállamisággal, a szabad és tisztességes választásokkal, a nemzetközi joggal, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatosan korábban elfogadott valamennyi feltételt; |
| --- | --- |

ab)

kötelezzék el magukat Belarusz függetlensége, szuverenitása és területi integritása iránt; határozottan utasítsanak el bármilyen harmadik államtól, többek között az Oroszországi Föderációtól érkező és különösen a belarusz állami médiába és biztonsági erőkbe való, titkos vagy leplezetlen külső beavatkozást; hangsúlyozzák, hogy a belarusz tiltakozások demokráciapárti és nem geopolitikai jellegűek; hangsúlyozzák ismételten, hogy az Európai Unió az országgal fenntartott kapcsolatok továbbfejlesztésére mind kétoldalúan, mind a keleti partnerség keretében csak akkor áll készen, ha Belarusz teljesíti a demokráciával, a jogállamisággal, a szabad és tisztességes választásokkal, a nemzetközi joggal, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatosan korábban elfogadott valamennyi feltételt;

| ac) | sürgessék az Oroszországi Föderációt, hogy kerüljön minden olyan fellépést, amely veszélyeztetné Belarusz szuverenitását és területi integritását; adjanak hangot aggodalmuknak amiatt, hogy az Oroszországi Föderáció a politikai nyomás eszközeként használja a Belarusz folyamatos olaj- és gázellátásáról szóló tárgyalásokat; nyilvánosan nevezzék meg és ítéljék el az Oroszországi Föderáció által olyan módon végrehajtott hibrid beavatkozást, hogy úgynevezett médiaszakértőket delegált a belarusz állami médiába, valamint tanácsadókat a belarusz katonai és bűnüldözési szervekbe, és akadályozzák meg az ilyen cselekedetek folytatását; óva intsenek a helyzet militarizálására és a szomszédos országokkal való feszültségkeltésre irányuló minden kísérlettől; |
| --- | --- |

ac)

sürgessék az Oroszországi Föderációt, hogy kerüljön minden olyan fellépést, amely veszélyeztetné Belarusz szuverenitását és területi integritását; adjanak hangot aggodalmuknak amiatt, hogy az Oroszországi Föderáció a politikai nyomás eszközeként használja a Belarusz folyamatos olaj- és gázellátásáról szóló tárgyalásokat; nyilvánosan nevezzék meg és ítéljék el az Oroszországi Föderáció által olyan módon végrehajtott hibrid beavatkozást, hogy úgynevezett médiaszakértőket delegált a belarusz állami médiába, valamint tanácsadókat a belarusz katonai és bűnüldözési szervekbe, és akadályozzák meg az ilyen cselekedetek folytatását; óva intsenek a helyzet militarizálására és a szomszédos országokkal való feszültségkeltésre irányuló minden kísérlettől;

| ad) | ítéljék el, hogy Belarusz vádat emelt Szvjatlana Cihanouszkaja ellen, amiért állítólag nyilvános felhívást tett közzé az ország biztonságának megsértése és a hatalom megragadása érdekében, és ítéljék el az Oroszországi Föderáció azon döntését, hogy felvette őt a körözött személyek államközi listájára; |
| --- | --- |

ad)

ítéljék el, hogy Belarusz vádat emelt Szvjatlana Cihanouszkaja ellen, amiért állítólag nyilvános felhívást tett közzé az ország biztonságának megsértése és a hatalom megragadása érdekében, és ítéljék el az Oroszországi Föderáció azon döntését, hogy felvette őt a körözött személyek államközi listájára;

| ae) | emeljék ki, hogy a belarusz fegyveres erők által 2020 augusztusának végén a litván és a lengyel határon folytatott katonai gyakorlat, amelyet ellenséges és félrevezető tájékoztató kampány követett, szükségtelenül fokozta a feszültséget és a bizalmatlanságot; |
| --- | --- |

ae)

emeljék ki, hogy a belarusz fegyveres erők által 2020 augusztusának végén a litván és a lengyel határon folytatott katonai gyakorlat, amelyet ellenséges és félrevezető tájékoztató kampány követett, szükségtelenül fokozta a feszültséget és a bizalmatlanságot;

| af) | ismerjék el, hogy bár a 2020. augusztus 9-i csalárd elnökválasztást megelőzően követett kritikus szerepvállalási politika a kétoldalú kapcsolatok terén némi fejlődést eredményezett, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a szólásszabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság, valamint a munkavállalói jogok – tiszteletben tartása, valamint a civil társadalom kulcsfontosságú területein e választások alatt és után az előrelépést visszalépés követte, a társadalmi-gazdasági helyzetet a háztartások alacsony jövedelme és a magas munkanélküliségi ráta jellemzi, a gazdaság pedig stagnál és komolyan szenved az állami tulajdonú vállalatok és a korrupció miatt; mivel az EU testre szabottabb megközelítést alkalmaz a keleti partnerséggel kapcsolatban, és teljes körűen felülvizsgálja az EU és Belarusz közötti kapcsolatokat, vegyék fontolóra a „kevesebbet kevesebbért” elv alkalmazását az emberi jogi helyzet további romlása esetén, ami nem befolyásolhatja a civil társadalom, az emberijog-védők, a független média és a belarusz nép szerepvállalását és támogatását, mivel ezzel szemben a „többért többet” elvre törekedve tovább kell erősíteni a politikai, pénzügyi, technológiai és információs támogatást, valamint bátorítani kell a belarusz civil társadalom fokozottabb részvételét az EU-tól, valamint nemzetközi szervezetektől és egyes országoktól kapott támogatásban részesülő belarusz kezdeményezésekben és projektekben; |
| --- | --- |

af)

ismerjék el, hogy bár a 2020. augusztus 9-i csalárd elnökválasztást megelőzően követett kritikus szerepvállalási politika a kétoldalú kapcsolatok terén némi fejlődést eredményezett, a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a szólásszabadság, a véleménynyilvánítás szabadsága és a médiaszabadság, valamint a munkavállalói jogok – tiszteletben tartása, valamint a civil társadalom kulcsfontosságú területein e választások alatt és után az előrelépést visszalépés követte, a társadalmi-gazdasági helyzetet a háztartások alacsony jövedelme és a magas munkanélküliségi ráta jellemzi, a gazdaság pedig stagnál és komolyan szenved az állami tulajdonú vállalatok és a korrupció miatt; mivel az EU testre szabottabb megközelítést alkalmaz a keleti partnerséggel kapcsolatban, és teljes körűen felülvizsgálja az EU és Belarusz közötti kapcsolatokat, vegyék fontolóra a „kevesebbet kevesebbért” elv alkalmazását az emberi jogi helyzet további romlása esetén, ami nem befolyásolhatja a civil társadalom, az emberijog-védők, a független média és a belarusz nép szerepvállalását és támogatását, mivel ezzel szemben a „többért többet” elvre törekedve tovább kell erősíteni a politikai, pénzügyi, technológiai és információs támogatást, valamint bátorítani kell a belarusz civil társadalom fokozottabb részvételét az EU-tól, valamint nemzetközi szervezetektől és egyes országoktól kapott támogatásban részesülő belarusz kezdeményezésekben és projektekben;

| ag) | készítsék elő az EU Belarusszal kapcsolatos politikájának átfogó felülvizsgálatát, különös tekintettel a fehéroroszországi civil társadalomnak és népnek nyújtott uniós támogatásra, figyelembe véve az országon belüli fejlemények különböző forgatókönyveit, és függesszék fel az EU-Belarusz partnerségi prioritásokról szóló tárgyalásokat mindaddig, amíg Belaruszban nem kerül sor szabad és tisztességes elnökválasztásra; ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EU-nak egységesen és álláspontja mellett kitartva kell reagálnia az elnökválasztást követő belarusz helyzetre; |
| --- | --- |

ag)

készítsék elő az EU Belarusszal kapcsolatos politikájának átfogó felülvizsgálatát, különös tekintettel a fehéroroszországi civil társadalomnak és népnek nyújtott uniós támogatásra, figyelembe véve az országon belüli fejlemények különböző forgatókönyveit, és függesszék fel az EU-Belarusz partnerségi prioritásokról szóló tárgyalásokat mindaddig, amíg Belaruszban nem kerül sor szabad és tisztességes elnökválasztásra; ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EU-nak egységesen és álláspontja mellett kitartva kell reagálnia az elnökválasztást követő belarusz helyzetre;

| ah) | üdvözöljék a Külügyek Tanácsának 2020. október 12-i nyilatkozatát, amelyben az EU kijelenti, hogy kész támogatni a békés demokratikus átmenetet, és a keleti partnerséggel összhangban számos eszközt alkalmazni, ideértve egy átfogó gazdasági támogatási terv elindítását is; |
| --- | --- |

ah)

üdvözöljék a Külügyek Tanácsának 2020. október 12-i nyilatkozatát, amelyben az EU kijelenti, hogy kész támogatni a békés demokratikus átmenetet, és a keleti partnerséggel összhangban számos eszközt alkalmazni, ideértve egy átfogó gazdasági támogatási terv elindítását is;

| ai) | támogassák a korábbi állam-, illetve kormányfőkből álló magas szintű fehéroroszországi misszió létrehozására irányuló kezdeményezést, amelynek feladata az erőszak megállítása, a politikai foglyok és fogvatartottak szabadon bocsátásának elősegítése, valamint az inkluzív fehéroroszországi politikai párbeszéd számára kedvező környezet megteremtése belföldi és nemzetközi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

ai)

támogassák a korábbi állam-, illetve kormányfőkből álló magas szintű fehéroroszországi misszió létrehozására irányuló kezdeményezést, amelynek feladata az erőszak megállítása, a politikai foglyok és fogvatartottak szabadon bocsátásának elősegítése, valamint az inkluzív fehéroroszországi politikai párbeszéd számára kedvező környezet megteremtése belföldi és nemzetközi szinten egyaránt;

| aj) | ítéljék el a fehérorosz hatóságok által a minszki litván és lengyel nagykövetséggel szemben hozott intézkedéseket, nevezetesen a litván és lengyel nagykövetek visszahívására és a nagykövetségeik diplomáciai személyzetének létszámának csökkentésére irányuló követeléseiket; biztosítsák az uniós tagállamok összehangolt és egységes válaszát; üdvözöljék ezzel összefüggésben az azon tagállamok által kifejezésre juttatott szolidaritási gesztusokat, amelyek úgy döntöttek, hogy konzultációk céljából visszahívják nagyköveteiket; |
| --- | --- |

aj)

ítéljék el a fehérorosz hatóságok által a minszki litván és lengyel nagykövetséggel szemben hozott intézkedéseket, nevezetesen a litván és lengyel nagykövetek visszahívására és a nagykövetségeik diplomáciai személyzetének létszámának csökkentésére irányuló követeléseiket; biztosítsák az uniós tagállamok összehangolt és egységes válaszát; üdvözöljék ezzel összefüggésben az azon tagállamok által kifejezésre juttatott szolidaritási gesztusokat, amelyek úgy döntöttek, hogy konzultációk céljából visszahívják nagyköveteiket;

| ak) | ajánlják fel a Belarusszal való megerősített és sokkal szorosabb együttműködés alternatíváját, amely az EU jelentős pénzügyi és technikai kötelezettségvállalását is magában foglalja, amennyiben a demokratikus változások – többek között az új választások – megvalósulnak; |
| --- | --- |

ak)

ajánlják fel a Belarusszal való megerősített és sokkal szorosabb együttműködés alternatíváját, amely az EU jelentős pénzügyi és technikai kötelezettségvállalását is magában foglalja, amennyiben a demokratikus változások – többek között az új választások – megvalósulnak;

| al) | dolgozzanak ki Belarusz számára egy, az új elnökválasztások megtartása utánra szóló, átfogó programot, és a demokratikus Belarusz számára szervezzenek donorkonferenciát, amely összefogná a nemzetközi pénzügyi intézményeket, a G7 országait, az EU tagállamait és intézményeit, valamint mindenki mást, aki hajlandó egy többmilliárd eurós pénzügyi csomagot vállalni a jövőbeli reformtörekvések és a gazdasági szerkezetátalakítás támogatására; |
| --- | --- |

al)

dolgozzanak ki Belarusz számára egy, az új elnökválasztások megtartása utánra szóló, átfogó programot, és a demokratikus Belarusz számára szervezzenek donorkonferenciát, amely összefogná a nemzetközi pénzügyi intézményeket, a G7 országait, az EU tagállamait és intézményeit, valamint mindenki mást, aki hajlandó egy többmilliárd eurós pénzügyi csomagot vállalni a jövőbeli reformtörekvések és a gazdasági szerkezetátalakítás támogatására;

| am) | haladéktalanul szüntessenek be minden, az illegitim belarusz hatóságoknak nyújtott európai uniós közvetlen pénzügyi támogatást, és kerüljék a kormány és az állam által ellenőrzött projektek, köztük az ikerintézményi programok és a határon átnyúló együttműködési projektek számára bármiféle finanszírozás biztosítását, a civil társadalom számára elkülönített segítségnyújtás vagy finanszírozás ezen szervezeteken keresztül történő eljuttatását is ideértve; szabjanak egyértelmű feltételeket annak biztosítására, hogy a Belarusznak nyújtott uniós pénzügyi támogatás ne kerüljön a rezsim képviselőinek kezébe, és ne szolgálja cselekedeteinek legitimizálását sem, hacsak a rezsim nem számolja fel teljesen az elnyomást, nem nyit párbeszédet a polgárokkal, és nem teszi lehetővé az új, szabad és tisztességes választásokat; |
| --- | --- |

am)

haladéktalanul szüntessenek be minden, az illegitim belarusz hatóságoknak nyújtott európai uniós közvetlen pénzügyi támogatást, és kerüljék a kormány és az állam által ellenőrzött projektek, köztük az ikerintézményi programok és a határon átnyúló együttműködési projektek számára bármiféle finanszírozás biztosítását, a civil társadalom számára elkülönített segítségnyújtás vagy finanszírozás ezen szervezeteken keresztül történő eljuttatását is ideértve; szabjanak egyértelmű feltételeket annak biztosítására, hogy a Belarusznak nyújtott uniós pénzügyi támogatás ne kerüljön a rezsim képviselőinek kezébe, és ne szolgálja cselekedeteinek legitimizálását sem, hacsak a rezsim nem számolja fel teljesen az elnyomást, nem nyit párbeszédet a polgárokkal, és nem teszi lehetővé az új, szabad és tisztességes választásokat;

| an) | gondoskodjanak arról, hogy az 53 millió EUR összegű kiegészítő támogatás elégítse ki a belarusz nép szükségleteit, ezért a Covid19-hez kapcsolódó segítségnyújtás mellett támogassák a tüntetőkkel szembeni brutális erőszak következtében megsebesült és traumát elszenvedett belarusz személyek orvosi kezelését, a legsúlyosabb esetekben könnyítsék meg és támogassák az EU tagállamaiban történő kezelést és felépülést; támogassák a civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, ideértve a száműzetésben működőket is, tegyék lehetővé a belarusz rezsim áldozatainak jogi szolgáltatásokat nyújtó szervezetek és ügyvédek munkáját, támogassák az emberi jogi jogsértések dokumentálását és kivizsgálását, támogassák a sztrájkoló belarusz munkavállalókat és a független szakszervezeteket, a független médiát és az oknyomozó újságírást; |
| --- | --- |

an)

gondoskodjanak arról, hogy az 53 millió EUR összegű kiegészítő támogatás elégítse ki a belarusz nép szükségleteit, ezért a Covid19-hez kapcsolódó segítségnyújtás mellett támogassák a tüntetőkkel szembeni brutális erőszak következtében megsebesült és traumát elszenvedett belarusz személyek orvosi kezelését, a legsúlyosabb esetekben könnyítsék meg és támogassák az EU tagállamaiban történő kezelést és felépülést; támogassák a civil társadalmi szervezeteket és aktivistákat, ideértve a száműzetésben működőket is, tegyék lehetővé a belarusz rezsim áldozatainak jogi szolgáltatásokat nyújtó szervezetek és ügyvédek munkáját, támogassák az emberi jogi jogsértések dokumentálását és kivizsgálását, támogassák a sztrájkoló belarusz munkavállalókat és a független szakszervezeteket, a független médiát és az oknyomozó újságírást;

| ao) | dolgozzanak ki stratégiát az uniós források elosztására a civil társadalommal és a belarusz nép demokratikus képviselőivel, az EU-val és a Belarusszal való együttműködés terén tapasztalt nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel és intézményekkel együttműködve; |
| --- | --- |

ao)

dolgozzanak ki stratégiát az uniós források elosztására a civil társadalommal és a belarusz nép demokratikus képviselőivel, az EU-val és a Belarusszal való együttműködés terén tapasztalt nemzetközi civil társadalmi szervezetekkel és intézményekkel együttműködve;

| ap) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EBB, az EBRD, a Világbank, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek révén végrehajtott támogatási programokhoz szabják feltételként az emberi jogok és a demokrácia helyzetének javítását, valamint a nukleáris biztonságra vonatkozó nemzetközi normák teljesítését is; vegyék tudomásul és kezeljék azt a helyzetet, hogy a nemzetközi szervezetek és a belarusz állami struktúrák együttműködésével végrehajtott programok irányító testületeiben jelenleg általában nincsenek független érdekelt felek, ami nemcsak az ilyen programok eredményességét kérdőjelezi meg, hanem hozzájárul a civil társadalmi szervezeteknek az állami tulajdonú közszervezetek (a kormányok által informális csatornákon keresztül létrehozott nem kormányzati szervezetek, avagy GONGO-k) által az EU-val folytatott együttműködés struktúrájából való kiszorításához is; |
| --- | --- |

ap)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy az EBB, az EBRD, a Világbank, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek révén végrehajtott támogatási programokhoz szabják feltételként az emberi jogok és a demokrácia helyzetének javítását, valamint a nukleáris biztonságra vonatkozó nemzetközi normák teljesítését is; vegyék tudomásul és kezeljék azt a helyzetet, hogy a nemzetközi szervezetek és a belarusz állami struktúrák együttműködésével végrehajtott programok irányító testületeiben jelenleg általában nincsenek független érdekelt felek, ami nemcsak az ilyen programok eredményességét kérdőjelezi meg, hanem hozzájárul a civil társadalmi szervezeteknek az állami tulajdonú közszervezetek (a kormányok által informális csatornákon keresztül létrehozott nem kormányzati szervezetek, avagy GONGO-k) által az EU-val folytatott együttműködés struktúrájából való kiszorításához is;

| aq) | üdvözöljék a Belarusz népével való szolidaritást kifejező számos fellépést, ideértve az adománygyűjtést, a jótékonyságot és a humanitárius segítségnyújtást; e tekintetben ítéljék el az „NSZZ Solidarnosc” által szervezett humanitárius segítségnyújtási szállítmányok leállítását; |
| --- | --- |

aq)

üdvözöljék a Belarusz népével való szolidaritást kifejező számos fellépést, ideértve az adománygyűjtést, a jótékonyságot és a humanitárius segítségnyújtást; e tekintetben ítéljék el az „NSZZ Solidarnosc” által szervezett humanitárius segítségnyújtási szállítmányok leállítását;

| ar) | támogassák az európai politikai alapítványok munkáját a polgárság fejlődésének, valamint a közügyek alakításában és a jövőbeli belarusz politikai vezetők felhatalmazásában játszott szerepének megerősítésében; |
| --- | --- |

ar)

támogassák az európai politikai alapítványok munkáját a polgárság fejlődésének, valamint a közügyek alakításában és a jövőbeli belarusz politikai vezetők felhatalmazásában játszott szerepének megerősítésében;

| as) | emlékeztessék a belarusz hatóságokat, hogy az EU gyorsan lépett és reagált az ország azonnali igényeire a Covid19-világjárvány idején, több mint 60 millió EUR-t mozgósítva az azonnali szükségletek kielégítésére, például az egészségügyi szektor és a veszélyeztetett közösségek támogatására, valamint a társadalmi és gazdasági fellendüléssel kapcsolatos rövid távú igények kielégítésére; |
| --- | --- |

as)

emlékeztessék a belarusz hatóságokat, hogy az EU gyorsan lépett és reagált az ország azonnali igényeire a Covid19-világjárvány idején, több mint 60 millió EUR-t mozgósítva az azonnali szükségletek kielégítésére, például az egészségügyi szektor és a veszélyeztetett közösségek támogatására, valamint a társadalmi és gazdasági fellendüléssel kapcsolatos rövid távú igények kielégítésére;

| at) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Covid19-járvány gazdasági következményeinek enyhítését célzó minden uniós makrofinanszírozási támogatás függjön szigorú politikai – így a demokráciához és az emberi jogokhoz kapcsolódó – feltételek teljesítésétől, különös tekintettel a politikai elnyomás beszüntetése és az összes politikai fogoly szabadon bocsátása feltételeire; vegyék tudomásul a nukleáris biztonságot érintő, egyes uniós tagállamok által kinyilvánított aggodalmakat és a Belarusz és Oroszország közötti katonai együttműködés jelentette fenyegetést és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a vírus elleni küzdelem jegyében, a lakosság védelme érdekében megfelelő intézkedések szülessenek; |
| --- | --- |

at)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Covid19-járvány gazdasági következményeinek enyhítését célzó minden uniós makrofinanszírozási támogatás függjön szigorú politikai – így a demokráciához és az emberi jogokhoz kapcsolódó – feltételek teljesítésétől, különös tekintettel a politikai elnyomás beszüntetése és az összes politikai fogoly szabadon bocsátása feltételeire; vegyék tudomásul a nukleáris biztonságot érintő, egyes uniós tagállamok által kinyilvánított aggodalmakat és a Belarusz és Oroszország közötti katonai együttműködés jelentette fenyegetést és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a vírus elleni küzdelem jegyében, a lakosság védelme érdekében megfelelő intézkedések szülessenek;

| au) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy ezt a támogatást szorosan nyomon kell követni az uniós forrásokkal – például a kísérleti gyógyszerek vagy vakcinák finanszírozásával – való visszaélés megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

au)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy ezt a támogatást szorosan nyomon kell követni az uniós forrásokkal – például a kísérleti gyógyszerek vagy vakcinák finanszírozásával – való visszaélés megelőzése érdekében;

| av) | hangsúlyozzák, hogy foglalkozni kell azzal, hogy a belarusz rezsim a dezinformáció eszközeivel élve az uniós támogatást a rezsim támogatásaként állítja be; adjanak hangot aggodalmuknak az álhírek és a dezinformáció Belaruszban, a Covid19-világjárvány idején való terjedése miatt, és ösztönözzék mind a belarusz hatóságokat, mind az EU-t a dezinformáció és a propaganda elleni küzdelemre irányuló egyedi programok kidolgozására; |
| --- | --- |

av)

hangsúlyozzák, hogy foglalkozni kell azzal, hogy a belarusz rezsim a dezinformáció eszközeivel élve az uniós támogatást a rezsim támogatásaként állítja be; adjanak hangot aggodalmuknak az álhírek és a dezinformáció Belaruszban, a Covid19-világjárvány idején való terjedése miatt, és ösztönözzék mind a belarusz hatóságokat, mind az EU-t a dezinformáció és a propaganda elleni küzdelemre irányuló egyedi programok kidolgozására;

| aw) | szólítsák fel a belarusz hatóságokat, hogy azok ismerjék el nyilvánosan a Covid19-világjárvány jelentette fenyegetést, megerősítve az egészségügyi rendszert, átlátható és inkluzív módon nyújtva polgáraiknak megfelelő életmentő információkat és statisztikákat a világjárványról, továbbá, hogy azok hajtsák végre a WHO 2020. áprilisi fehéroroszországi szakértői missziójának ajánlásait, javítsák az egészségügyi személyzet munkakörülményeit, és javítsák az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést is, valamint annak elérhetőségét és minőségét, többek között a börtönökben; |
| --- | --- |

aw)

szólítsák fel a belarusz hatóságokat, hogy azok ismerjék el nyilvánosan a Covid19-világjárvány jelentette fenyegetést, megerősítve az egészségügyi rendszert, átlátható és inkluzív módon nyújtva polgáraiknak megfelelő életmentő információkat és statisztikákat a világjárványról, továbbá, hogy azok hajtsák végre a WHO 2020. áprilisi fehéroroszországi szakértői missziójának ajánlásait, javítsák az egészségügyi személyzet munkakörülményeit, és javítsák az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést is, valamint annak elérhetőségét és minőségét, többek között a börtönökben;

| ax) | tartsák továbbra is elsődleges aggálynak az EU számára a nukleáris biztonság kérdését, mivel egy baleset potenciálisan katasztrofális következményekkel járhat az egész régió számára; találjanak sürgős megoldást az asztraveci atomerőmű kérdésére, mivel közeledik a működés beindításának időpontja, és az első nukleáris fűtőanyag-szállítmány már megérkezett Oroszországból, az első reaktort már feltöltötték fűtőanyaggal, miközben további műszaki előkészületek vannak folyamatban a villamosenergia-termelés 2020. novemberi megkezdése érdekében; |
| --- | --- |

ax)

tartsák továbbra is elsődleges aggálynak az EU számára a nukleáris biztonság kérdését, mivel egy baleset potenciálisan katasztrofális következményekkel járhat az egész régió számára; találjanak sürgős megoldást az asztraveci atomerőmű kérdésére, mivel közeledik a működés beindításának időpontja, és az első nukleáris fűtőanyag-szállítmány már megérkezett Oroszországból, az első reaktort már feltöltötték fűtőanyaggal, miközben további műszaki előkészületek vannak folyamatban a villamosenergia-termelés 2020. novemberi megkezdése érdekében;

| ay) | követeljék az asztraveci atomerőmű tervezett üzembe helyezésének elhalasztását mindaddig, amíg a nemzetközi nukleáris biztonsági előírások nem teljesülnek, kötelező nyilvános meghallgatásokat nem tartanak, és Belaruszban nem stabilizálódik a politikai helyzet, tekintettel a stressztesztek során feltárt számos megoldatlan nukleáris biztonsági problémára, az erőmű biztonságára vonatkozó végleges következtetés hiányára, a kiégett nukleáris fűtőelemek és az energiatartalékok elégtelen tárolókapacitására, valamint Belarusz jelenleg instabil helyzetére, amely megnehezíti a reagálási intézkedéseket baleset esetén, márpedig ennek jelentős a kockázata a reaktor beindításakor; |
| --- | --- |

ay)

követeljék az asztraveci atomerőmű tervezett üzembe helyezésének elhalasztását mindaddig, amíg a nemzetközi nukleáris biztonsági előírások nem teljesülnek, kötelező nyilvános meghallgatásokat nem tartanak, és Belaruszban nem stabilizálódik a politikai helyzet, tekintettel a stressztesztek során feltárt számos megoldatlan nukleáris biztonsági problémára, az erőmű biztonságára vonatkozó végleges következtetés hiányára, a kiégett nukleáris fűtőelemek és az energiatartalékok elégtelen tárolókapacitására, valamint Belarusz jelenleg instabil helyzetére, amely megnehezíti a reagálási intézkedéseket baleset esetén, márpedig ennek jelentős a kockázata a reaktor beindításakor;

| az) | fejezzék ki aggodalmukat amiatt, hogy Belarusz nem fogja teljes mértékben végrehajtani az uniós nukleáris biztonsági hatóságok által az asztraveci atomerőmű első reaktorának elindítása előtt elvégzett stressztesztek ajánlásait, megjegyezve továbbá, hogy az atomerőmű építésére a biztonságos működéséhez szükséges másodlagos ellenőrzési tartalék biztosítása nélkül kerül sor; |
| --- | --- |

az)

fejezzék ki aggodalmukat amiatt, hogy Belarusz nem fogja teljes mértékben végrehajtani az uniós nukleáris biztonsági hatóságok által az asztraveci atomerőmű első reaktorának elindítása előtt elvégzett stressztesztek ajánlásait, megjegyezve továbbá, hogy az atomerőmű építésére a biztonságos működéséhez szükséges másodlagos ellenőrzési tartalék biztosítása nélkül kerül sor;

| ba) | ragaszkodjanak a nemzetközi nukleáris és környezeti biztonsági előírások teljes körű tiszteletben tartásához, a nemzetközi hatóságokkal folytatott átlátható, inkluzív és építő jellegű együttműködéshez, valamint a Belarusz független környezetvédelmi szervezeteihez való hozzáférési és ellenőrzési képességek biztosításához az asztraveci atomerőmű tekintetében, és kapcsolják össze azok végrehajtását az EU pénzügyi támogatásának folyósításával; támogassák az európai szolidaritás biztosítására irányuló erőfeszítéseket az asztraveci atomerőműben termelt energia európai uniós piacra való behozatalára vonatkozó tilalom kérdésében; |
| --- | --- |

ba)

ragaszkodjanak a nemzetközi nukleáris és környezeti biztonsági előírások teljes körű tiszteletben tartásához, a nemzetközi hatóságokkal folytatott átlátható, inkluzív és építő jellegű együttműködéshez, valamint a Belarusz független környezetvédelmi szervezeteihez való hozzáférési és ellenőrzési képességek biztosításához az asztraveci atomerőmű tekintetében, és kapcsolják össze azok végrehajtását az EU pénzügyi támogatásának folyósításával; támogassák az európai szolidaritás biztosítására irányuló erőfeszítéseket az asztraveci atomerőműben termelt energia európai uniós piacra való behozatalára vonatkozó tilalom kérdésében;

Emberi jogok és médiaszabadság

| bb) | fejezzék ki elismerésüket a belarusz népnek a bátorságáért és elszántságáért, és határozottan támogassák a demokratikus változások, társadalmi igazságosság és szabadság iránti vágyukat, országuk jövőjét pedig a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok elveire alapozzák annak érdekében, hogy biztosítható legyen a Belarusz Köztársaság szabadsága, függetlensége, szuverenitása és jóléte; |
| --- | --- |

bb)

fejezzék ki elismerésüket a belarusz népnek a bátorságáért és elszántságáért, és határozottan támogassák a demokratikus változások, társadalmi igazságosság és szabadság iránti vágyukat, országuk jövőjét pedig a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok elveire alapozzák annak érdekében, hogy biztosítható legyen a Belarusz Köztársaság szabadsága, függetlensége, szuverenitása és jóléte;

| bc) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Belarusz Köztársaság nemzeti jogszabályait módosítani kell az olyan alapvető polgári jogok és szabadságok biztosítása érdekében, mint például a békés gyülekezési és egyesülési szabadság, a véleménynyilvánítása szabadsága, valamint a sajtószabadság, a nemzetközi megállapodásoknak, illetve az EBESZ békés gyülekezési szabadságról szóló iránymutatásainak megfelelően; szólítsák fel Belaruszt, hogy az emberi jogoknak az országban uralkodó helyzete, illetve a Belaruszba tett látogatások kapcsán teljes mértékben működjön együtt az ENSZ belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójával, az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságával és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságával, az emberi jogok védelme és a demokrácia megerősítése érdekében régóta esedékes reformok végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

bc)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Belarusz Köztársaság nemzeti jogszabályait módosítani kell az olyan alapvető polgári jogok és szabadságok biztosítása érdekében, mint például a békés gyülekezési és egyesülési szabadság, a véleménynyilvánítása szabadsága, valamint a sajtószabadság, a nemzetközi megállapodásoknak, illetve az EBESZ békés gyülekezési szabadságról szóló iránymutatásainak megfelelően; szólítsák fel Belaruszt, hogy az emberi jogoknak az országban uralkodó helyzete, illetve a Belaruszba tett látogatások kapcsán teljes mértékben működjön együtt az ENSZ belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójával, az ENSZ Kínzás Elleni Bizottságával és az ENSZ Emberi Jogi Bizottságával, az emberi jogok védelme és a demokrácia megerősítése érdekében régóta esedékes reformok végrehajtása céljából;

| bd) | ítéljék el a halálbüntetés jelenleg érvényes alkalmazását Belaruszban, és működjenek együtt továbbra is a belarusz hatóságokkal a moratórium érdekében, amely az első lépés lehetne a végleges eltörlés felé, és a halálbüntetés eltörléséig törekedjenek a halálbüntetéssel szembeni tényleges fellebbezési jog biztosítására; ösztönözzék a halálbüntetés eltörlésével kapcsolatos nyilvános vita intenzívebbé válását, utat nyitva a témával kapcsolatos esetleges jövőbeli népszavazás számára; |
| --- | --- |

bd)

ítéljék el a halálbüntetés jelenleg érvényes alkalmazását Belaruszban, és működjenek együtt továbbra is a belarusz hatóságokkal a moratórium érdekében, amely az első lépés lehetne a végleges eltörlés felé, és a halálbüntetés eltörléséig törekedjenek a halálbüntetéssel szembeni tényleges fellebbezési jog biztosítására; ösztönözzék a halálbüntetés eltörlésével kapcsolatos nyilvános vita intenzívebbé válását, utat nyitva a témával kapcsolatos esetleges jövőbeli népszavazás számára;

| be) | ítéljék el az emberijog-védők, ellenzéki személyiségek, köztük az elnökjelöltek, támogatóik és családtagjaik, békés tüntetők, civil társadalmi aktivisták, választási megfigyelők, környezetvédelmi jogvédők, vallási vezetők, sportolók, tanulók és kutatók, független újságírók és bloggerek folyamatos megfélemlítését és üldözését, különösen az eltüntetés taktikáját és a hatóságok által alkalmazott súlyos bírságokat; szólítsák fel Belaruszt, hogy szüntesse meg ezt az elnyomást, és garantálja, hogy az említett személyek tevékenységeiket a megtorlásoktól való félelem és minden korlátozás nélkül végezhessék; helytelenítsék az orvosok, az egészségügyi személyzet és más olyan személyek elhallgattatását és megfélemlítését, akik nyíltan beszéltek a Covid19 belaruszbeli terjedéséről és erre figyelmeztettek; |
| --- | --- |

be)

ítéljék el az emberijog-védők, ellenzéki személyiségek, köztük az elnökjelöltek, támogatóik és családtagjaik, békés tüntetők, civil társadalmi aktivisták, választási megfigyelők, környezetvédelmi jogvédők, vallási vezetők, sportolók, tanulók és kutatók, független újságírók és bloggerek folyamatos megfélemlítését és üldözését, különösen az eltüntetés taktikáját és a hatóságok által alkalmazott súlyos bírságokat; szólítsák fel Belaruszt, hogy szüntesse meg ezt az elnyomást, és garantálja, hogy az említett személyek tevékenységeiket a megtorlásoktól való félelem és minden korlátozás nélkül végezhessék; helytelenítsék az orvosok, az egészségügyi személyzet és más olyan személyek elhallgattatását és megfélemlítését, akik nyíltan beszéltek a Covid19 belaruszbeli terjedéséről és erre figyelmeztettek;

| bf) | vegyék figyelembe a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ tagjai, nevezetesen Aljakszandr Burakov, Alesz Burakov, Raman Kiszljak, Vladzimir Vjalicskin, Alena Maszljukova, Andrej Mjadzvedzeu és Szjarhej Lacinszkij munkájának megszakítására és korlátozására, valamint elhallgattatásukra tett kísérleteket, valamint követeljék, hogy szüntessék meg e személyek és családtagjaik fogva tartását, az ellenük folytatott büntetőeljárást és megfélemlítésüket; |
| --- | --- |

bf)

vegyék figyelembe a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ tagjai, nevezetesen Aljakszandr Burakov, Alesz Burakov, Raman Kiszljak, Vladzimir Vjalicskin, Alena Maszljukova, Andrej Mjadzvedzeu és Szjarhej Lacinszkij munkájának megszakítására és korlátozására, valamint elhallgattatásukra tett kísérleteket, valamint követeljék, hogy szüntessék meg e személyek és családtagjaik fogva tartását, az ellenük folytatott büntetőeljárást és megfélemlítésüket;

| bg) | ismerjék el az elnyomásnak a civil társadalomra gyakorolt korlátozó hatását és az emberi jogi jogvédők fontos szerepét a független ellenőrzés biztosításában, különösen a választások során; |
| --- | --- |

bg)

ismerjék el az elnyomásnak a civil társadalomra gyakorolt korlátozó hatását és az emberi jogi jogvédők fontos szerepét a független ellenőrzés biztosításában, különösen a választások során;

| bh) | ítéljék el a belarusz rezsim azon erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy megtagadják az országba való belépés lehetőségét a rezsimmel szemben kritikus belarusz személyektől, mint például a független újságíróktól, az emberi jogokkal foglalkozó személyektől, valamint a nemzetközi közösség képviselőitől, beleértve az Európai Parlament képviselőit is; |
| --- | --- |

bh)

ítéljék el a belarusz rezsim azon erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy megtagadják az országba való belépés lehetőségét a rezsimmel szemben kritikus belarusz személyektől, mint például a független újságíróktól, az emberi jogokkal foglalkozó személyektől, valamint a nemzetközi közösség képviselőitől, beleértve az Európai Parlament képviselőit is;

| bi) | dolgozzanak ki egyértelmű eljárást és szenteljenek kapacitást az EU tagállamai körében a schengeni vízumkérelmek gyors elbírálása és a vízumok gyors kibocsátása, illetve a belarusz állampolgárok számára egy humanitárius folyosó létrehozása érdekében, amennyiben sürgős orvosi segítségre vagy politikai okból kifolyólag menedékre van szükség; |
| --- | --- |

bi)

dolgozzanak ki egyértelmű eljárást és szenteljenek kapacitást az EU tagállamai körében a schengeni vízumkérelmek gyors elbírálása és a vízumok gyors kibocsátása, illetve a belarusz állampolgárok számára egy humanitárius folyosó létrehozása érdekében, amennyiben sürgős orvosi segítségre vagy politikai okból kifolyólag menedékre van szükség;

| bj) | ítéljék el a fogyatékossággal élő személyekkel, a HIV-fertőzöttekkel, a kisebbségekkel, az LMBTQI-személyekkel és a fogvatartottak családjával szembeni folyamatos megkülönböztetést és megbélyegzést Belarusz-szerte és követeljék, hogy Belarusz hozzon létre egy független nemzeti emberi jogi intézményt, hozzon létre egy új emberi jogi cselekvési tervet, és fogadjon el átfogó jogszabályokat a hátrányos megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

bj)

ítéljék el a fogyatékossággal élő személyekkel, a HIV-fertőzöttekkel, a kisebbségekkel, az LMBTQI-személyekkel és a fogvatartottak családjával szembeni folyamatos megkülönböztetést és megbélyegzést Belarusz-szerte és követeljék, hogy Belarusz hozzon létre egy független nemzeti emberi jogi intézményt, hozzon létre egy új emberi jogi cselekvési tervet, és fogadjon el átfogó jogszabályokat a hátrányos megkülönböztetés ellen;

| bk) | emlékeztessenek arra, hogy Belarusz ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelynek értelmében a nemzeti jogszabályoknak minden ember számára egyenlő és hatékony védelmet kell garantálniuk a bármilyen alapon történő megkülönböztetés ellen, ideértve a következőket: faj, bőrszín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más meggyőződés, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni helyzet, továbbá születés vagy egyéb körülmények; adjanak hangot aggodalmuknak amiatt, hogy a kormánytisztviselők, a bírák, az ügyészek és az ügyvédek körében az egyezségokmánnyal kapcsolatos tájékozottság és ismeretek továbbra is korlátozottak; szólítsák fel a belarusz hatóságokat, hogy fejlesszék az oktatási rendszert, és terjesszenek információkat a médiában a kiszolgáltatott csoportokkal szembeni toleráns hozzáállás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

bk)

emlékeztessenek arra, hogy Belarusz ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelynek értelmében a nemzeti jogszabályoknak minden ember számára egyenlő és hatékony védelmet kell garantálniuk a bármilyen alapon történő megkülönböztetés ellen, ideértve a következőket: faj, bőrszín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más meggyőződés, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni helyzet, továbbá születés vagy egyéb körülmények; adjanak hangot aggodalmuknak amiatt, hogy a kormánytisztviselők, a bírák, az ügyészek és az ügyvédek körében az egyezségokmánnyal kapcsolatos tájékozottság és ismeretek továbbra is korlátozottak; szólítsák fel a belarusz hatóságokat, hogy fejlesszék az oktatási rendszert, és terjesszenek információkat a médiában a kiszolgáltatott csoportokkal szembeni toleráns hozzáállás biztosítása érdekében;

| bl) | szólítsanak fel cselekvésre a nőket érintő folyamatos sztereotípiák és megkülönböztetés elleni hatékony fellépés érdekében, többek között munkakörnyezetük javítása, a nők valamennyi foglalkoztatási ágazathoz való hozzáférésének lehetővé tétele, a nemek közötti bérszakadék csökkentése, valamint a nők politikai szerepvállalásának előmozdítása révén; érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséget az EU Belarusszal fenntartott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

bl)

szólítsanak fel cselekvésre a nőket érintő folyamatos sztereotípiák és megkülönböztetés elleni hatékony fellépés érdekében, többek között munkakörnyezetük javítása, a nők valamennyi foglalkoztatási ágazathoz való hozzáférésének lehetővé tétele, a nemek közötti bérszakadék csökkentése, valamint a nők politikai szerepvállalásának előmozdítása révén; érvényesítsék a nemek közötti egyenlőséget az EU Belarusszal fenntartott kapcsolataiban;

| bm) | vessék fel a belarusz nyelv Belaruszban élő beszélőivel szembeni megkülönböztetés kérdését, és támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a belarusz nyelv szélesebb körű használatának előmozdítása az oktatásban, a nyilvános és a kulturális életben, valamint a médiában; |
| --- | --- |

bm)

vessék fel a belarusz nyelv Belaruszban élő beszélőivel szembeni megkülönböztetés kérdését, és támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja a belarusz nyelv szélesebb körű használatának előmozdítása az oktatásban, a nyilvános és a kulturális életben, valamint a médiában;

| bn) | fejezzék ki sajnálatukat a kényszermunka elterjedése miatt, amely aránytalanul nagy mértékben érinti a kiszolgáltatott csoportokat, ideértve az állami tulajdonú vállalkozások és a közigazgatás alkalmazottait, a hallgatókat, az úgynevezett munkaügyi kezelőközpontokban tartott embereket, a fogvatartottakat és a hadseregbe tartozó katonákat; szólítsa fel Belaruszt, hogy vonja vissza az összes olyan jogszabályt, amely lehetővé teszi a kényszermunkát, és ne kényszerítse a fehérorosz embereket arra, hogy éves közösségi munkanapokon vegyenek részt; |
| --- | --- |

bn)

fejezzék ki sajnálatukat a kényszermunka elterjedése miatt, amely aránytalanul nagy mértékben érinti a kiszolgáltatott csoportokat, ideértve az állami tulajdonú vállalkozások és a közigazgatás alkalmazottait, a hallgatókat, az úgynevezett munkaügyi kezelőközpontokban tartott embereket, a fogvatartottakat és a hadseregbe tartozó katonákat; szólítsa fel Belaruszt, hogy vonja vissza az összes olyan jogszabályt, amely lehetővé teszi a kényszermunkát, és ne kényszerítse a fehérorosz embereket arra, hogy éves közösségi munkanapokon vegyenek részt;

| bo) | foglalkozzanak a belarusz jogrendszerben alkalmazott aránytalan büntetések kérdésével, nevezetesen a Büntető Törvénykönyv 328. cikkével, amely szerint a kiskorúakat aránytalanul hosszú szabadságvesztéssel lehet büntetni kábítószerrel összefüggő nem erőszakos bűncselekmények miatt; |
| --- | --- |

bo)

foglalkozzanak a belarusz jogrendszerben alkalmazott aránytalan büntetések kérdésével, nevezetesen a Büntető Törvénykönyv 328. cikkével, amely szerint a kiskorúakat aránytalanul hosszú szabadságvesztéssel lehet büntetni kábítószerrel összefüggő nem erőszakos bűncselekmények miatt;

| bp) | ösztönözzék az EU–Belarusz emberi jogi párbeszéd folytatását, de hangsúlyozzák, hogy az akkor lesz maradéktalanul hasznos, ha nem csupán intézményi kapcsolatokat, hanem valós és mérhető előrelépést eredményez, márpedig erre a részt vevő belarusz civil társadalmi szervezetek szerint nem kerül sor; |
| --- | --- |

bp)

ösztönözzék az EU–Belarusz emberi jogi párbeszéd folytatását, de hangsúlyozzák, hogy az akkor lesz maradéktalanul hasznos, ha nem csupán intézményi kapcsolatokat, hanem valós és mérhető előrelépést eredményez, márpedig erre a részt vevő belarusz civil társadalmi szervezetek szerint nem kerül sor;

| bq) | támogassák a független médiaorgánumokat és újságírókat és teremtsenek számukra biztonságos munkakörnyezetet, beleértve azokat, akik szabadúszóként végeznek munkát a nem bejegyzett külföldi média, illetve a lengyelországi székhelyű média számára (pl. Belsat TV, European Radio for Belarus, Radio Racja), mivel fontos információforrásként szolgálnak mind Belarusz számára, mind Belaruszról, továbbá az alternatív nézetek igen fontos csatornáját képviselik; |
| --- | --- |

bq)

támogassák a független médiaorgánumokat és újságírókat és teremtsenek számukra biztonságos munkakörnyezetet, beleértve azokat, akik szabadúszóként végeznek munkát a nem bejegyzett külföldi média, illetve a lengyelországi székhelyű média számára (pl. Belsat TV, European Radio for Belarus, Radio Racja), mivel fontos információforrásként szolgálnak mind Belarusz számára, mind Belaruszról, továbbá az alternatív nézetek igen fontos csatornáját képviselik;

| br) | határozottan ítéljék el az internet és a média elnyomását, az útlezárásokat és az újságírók megfélemlítését, illetve a sajtóakkreditációk tömeges visszavonását, amelyek az ország helyzetével kapcsolatos információáramlás megállítását célozzák, valamint azt, hogy megtagadják a Belaruszba való belépés lehetőségét a nemzetközi médiától és a demokratikus közösség parlamenti képviselőitől vagy kormányainak tagjaitól; |
| --- | --- |

br)

határozottan ítéljék el az internet és a média elnyomását, az útlezárásokat és az újságírók megfélemlítését, illetve a sajtóakkreditációk tömeges visszavonását, amelyek az ország helyzetével kapcsolatos információáramlás megállítását célozzák, valamint azt, hogy megtagadják a Belaruszba való belépés lehetőségét a nemzetközi médiától és a demokratikus közösség parlamenti képviselőitől vagy kormányainak tagjaitól;

| bs) | ítéljék el a belarusz külügyminisztérium azon döntését, hogy megszünteti a külföldi médiaszervezeteknél dolgozó és az országban zajló tüntetésekről tudósító újságírók akkreditációját, az akkreditációs eljárások aktualizálására hivatkozva; |
| --- | --- |

bs)

ítéljék el a belarusz külügyminisztérium azon döntését, hogy megszünteti a külföldi médiaszervezeteknél dolgozó és az országban zajló tüntetésekről tudósító újságírók akkreditációját, az akkreditációs eljárások aktualizálására hivatkozva;

| bt) | méltányolják azon újságíróknak és az állami médiaorgánumok azon munkatársainak fellépéseit, akik az elnyomás és az ellenük irányuló fenyegetések ellenére hűek maradtak az újságírói szellemhez, továbbra is támogatták a demokratikus ellenzéket, és akiket ezt követően pedig elbocsátottak; ismerjék el a független média, többek között a Charter 97, a Belsat TV, a Radio Svoboda és mások munkáját; használják az Európai Alapítvány a Demokráciáért szervezetet és más eszközöket a rezsim által elnyomott, szóban forgó orgánumok és újságírók támogatására; |
| --- | --- |

bt)

méltányolják azon újságíróknak és az állami médiaorgánumok azon munkatársainak fellépéseit, akik az elnyomás és az ellenük irányuló fenyegetések ellenére hűek maradtak az újságírói szellemhez, továbbra is támogatták a demokratikus ellenzéket, és akiket ezt követően pedig elbocsátottak; ismerjék el a független média, többek között a Charter 97, a Belsat TV, a Radio Svoboda és mások munkáját; használják az Európai Alapítvány a Demokráciáért szervezetet és más eszközöket a rezsim által elnyomott, szóban forgó orgánumok és újságírók támogatására;

| bu) | éberen szálljanak szembe a belarusz állami média által terjesztett propagandista narratívákkal és félretájékoztatással, amely azzal vádolja az EU-t és tagállamait, hogy beavatkoznak a Belaruszban zajló folyamatokba, és állítólagos biztonsági fenyegetést jelentenek az ország területi integritására nézve, valamint a harmadik felek által elkövetett hibrid fenyegetésekkel; követeljék a belarusz állami tulajdonú televíziócsatornáknál felmondott alkalmazottak helyettesítése céljából Oroszországból küldött állítólagos „újságírók” eltávolítását; |
| --- | --- |

bu)

éberen szálljanak szembe a belarusz állami média által terjesztett propagandista narratívákkal és félretájékoztatással, amely azzal vádolja az EU-t és tagállamait, hogy beavatkoznak a Belaruszban zajló folyamatokba, és állítólagos biztonsági fenyegetést jelentenek az ország területi integritására nézve, valamint a harmadik felek által elkövetett hibrid fenyegetésekkel; követeljék a belarusz állami tulajdonú televíziócsatornáknál felmondott alkalmazottak helyettesítése céljából Oroszországból küldött állítólagos „újságírók” eltávolítását;

Gazdasági és ágazati együttműködés

| bv) | emlékeztessék Belaruszt, hogy az EU az ország második legfontosabb kereskedelmi partnere, és a gazdasági kapcsolatok fellendülése révén Belarusz külkereskedelmi egyenlege, amely továbbra is erősen függ Oroszországtól és az Eurázsiai Gazdasági Uniótól, elérhetné az óhajtott egyensúlyt; |
| --- | --- |

bv)

emlékeztessék Belaruszt, hogy az EU az ország második legfontosabb kereskedelmi partnere, és a gazdasági kapcsolatok fellendülése révén Belarusz külkereskedelmi egyenlege, amely továbbra is erősen függ Oroszországtól és az Eurázsiai Gazdasági Uniótól, elérhetné az óhajtott egyensúlyt;

| bw) | hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy folytatódjon Belarusznak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozása, mivel ez ösztönözni fogja a gazdaság modernizációját és diverzifikációját, hozzájárul a stabilabb üzleti környezet megteremtéséhez az országban, és megkönnyíti a szabályokon alapuló kereskedelmet az EU-val; |
| --- | --- |

bw)

hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy folytatódjon Belarusznak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozása, mivel ez ösztönözni fogja a gazdaság modernizációját és diverzifikációját, hozzájárul a stabilabb üzleti környezet megteremtéséhez az országban, és megkönnyíti a szabályokon alapuló kereskedelmet az EU-val;

| bx) | vegyék észre, hogy elsőként Kína elnöke gratulált Lukasenkának a választások után; adjanak hangot aggodalmuknak a stratégiai infrastruktúrába történő, egyre bővülő kínai beruházások miatt, és figyelmeztessenek arra, hogy ez függőségi helyzetet teremthet Belarusz számára; |
| --- | --- |

bx)

vegyék észre, hogy elsőként Kína elnöke gratulált Lukasenkának a választások után; adjanak hangot aggodalmuknak a stratégiai infrastruktúrába történő, egyre bővülő kínai beruházások miatt, és figyelmeztessenek arra, hogy ez függőségi helyzetet teremthet Belarusz számára;

| by) | vegyék észre, hogy a belarusz gazdaság stagnál, a belarusz lakosság több mint egyötöde abszolút szegénységben él, és a Covid19 által okozott válság miatt a szegények száma növekszik; vegyék tudomásul, hogy Belaruszban a minimálbér havi 375 belarusz rubel, azaz 137 EUR, és hogy az ország demográfiai válsággal néz szembe, a munkaképes korú népesség zsugorodása és a munkaerő Belaruszból történő tömeges elvándorlása mellett; |
| --- | --- |

by)

vegyék észre, hogy a belarusz gazdaság stagnál, a belarusz lakosság több mint egyötöde abszolút szegénységben él, és a Covid19 által okozott válság miatt a szegények száma növekszik; vegyék tudomásul, hogy Belaruszban a minimálbér havi 375 belarusz rubel, azaz 137 EUR, és hogy az ország demográfiai válsággal néz szembe, a munkaképes korú népesség zsugorodása és a munkaerő Belaruszból történő tömeges elvándorlása mellett;

| bz) | vegyék tudomásul a belarusz gazdaságra gyakorolt káros hatásokat, amelyek abból adódnak, hogy a rezsim megtagadja a párbeszédet az emberekkel, különös tekintettel az állami vállalatoknál zajló országos sztrájkokra, valamint a tanárok és a szociális és kulturális dolgozók sztrájkjaira; vegyék tudomásul továbbá, hogy káros hatások érik a számítástechnikai ágazatot is, amely lehet, hogy nem fog ezt megelőző szintjére visszafejlődni; |
| --- | --- |

bz)

vegyék tudomásul a belarusz gazdaságra gyakorolt káros hatásokat, amelyek abból adódnak, hogy a rezsim megtagadja a párbeszédet az emberekkel, különös tekintettel az állami vállalatoknál zajló országos sztrájkokra, valamint a tanárok és a szociális és kulturális dolgozók sztrájkjaira; vegyék tudomásul továbbá, hogy káros hatások érik a számítástechnikai ágazatot is, amely lehet, hogy nem fog ezt megelőző szintjére visszafejlődni;

| ca) | fejezzék ki sajnálatukat amiatt, hogy a belarusz hatóságok nem hajlandók betartani a nemzetközi pénzügyi intézmények, például a Világbank és az IMF ajánlásait, és olyan reformokat végrehajtani, amelyek csökkentenék az állami tulajdonú vállalkozások nagy számát, megreformálnák az üzleti szektort, ösztönöznék a vállalkozást, támogatnák a kkv-kat, csökkentenék a államadósságot, kiszerveznék a lakosság megélhetési költségeit és javítanák a munkaerő-piaci feltételeket; |
| --- | --- |

ca)

fejezzék ki sajnálatukat amiatt, hogy a belarusz hatóságok nem hajlandók betartani a nemzetközi pénzügyi intézmények, például a Világbank és az IMF ajánlásait, és olyan reformokat végrehajtani, amelyek csökkentenék az állami tulajdonú vállalkozások nagy számát, megreformálnák az üzleti szektort, ösztönöznék a vállalkozást, támogatnák a kkv-kat, csökkentenék a államadósságot, kiszerveznék a lakosság megélhetési költségeit és javítanák a munkaerő-piaci feltételeket;

| cb) | adjanak hangot aggodalmuknak a magánszektorra vonatkozó káros állami szabályozás miatt, különös tekintettel arra a kötelezettségre, hogy a béreknek el kell érniük legalább a tíz legsikeresebb állami tulajdonú vállalatnál alkalmazott átlagbért; |
| --- | --- |

cb)

adjanak hangot aggodalmuknak a magánszektorra vonatkozó káros állami szabályozás miatt, különös tekintettel arra a kötelezettségre, hogy a béreknek el kell érniük legalább a tíz legsikeresebb állami tulajdonú vállalatnál alkalmazott átlagbért;

| cc) | adjanak hangot aggodalmuknak a belarusz közintézményekben és az állami tulajdonban lévő vállalatokban elterjedt, nagymértékű rendszerszintű korrupció miatt, ösztönözzék és támogassák a korrupcióellenes nyomozásokat és tájékoztató kampányokat, adjanak hangot aggodalmuknak a korrupciós esetekről beszámoló újságírók zaklatása és üldöztetése miatt, és ragaszkodjanak az oknyomozó újságírók és a visszaélést bejelentő személyek biztonságához; |
| --- | --- |

cc)

adjanak hangot aggodalmuknak a belarusz közintézményekben és az állami tulajdonban lévő vállalatokban elterjedt, nagymértékű rendszerszintű korrupció miatt, ösztönözzék és támogassák a korrupcióellenes nyomozásokat és tájékoztató kampányokat, adjanak hangot aggodalmuknak a korrupciós esetekről beszámoló újságírók zaklatása és üldöztetése miatt, és ragaszkodjanak az oknyomozó újságírók és a visszaélést bejelentő személyek biztonságához;

| cd) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy végezzenek átfogó vizsgálatot Aljakszandr Lukasenka családja és társai pénzügyeiről, ideértve a belarusz állami vállalatok offshore területeken folytatott tevékenységeit, valamint a belarusz vállalkozások korrupciós rendszereit; |
| --- | --- |

cd)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy végezzenek átfogó vizsgálatot Aljakszandr Lukasenka családja és társai pénzügyeiről, ideértve a belarusz állami vállalatok offshore területeken folytatott tevékenységeit, valamint a belarusz vállalkozások korrupciós rendszereit;

| ce) | üdvözöljék és ösztönözzék Belarusz energetikai diverzifikálását, ami révén csökkenne Oroszországtól való függősége az új kőolaj- és gázszállító partnereknek köszönhetően, beleértve az EU területén keresztül történő szállítást; bátorítsák a környezeti fenntarthatóság javítását, illetve az alternatív energiaforrások fejlesztését is; |
| --- | --- |

ce)

üdvözöljék és ösztönözzék Belarusz energetikai diverzifikálását, ami révén csökkenne Oroszországtól való függősége az új kőolaj- és gázszállító partnereknek köszönhetően, beleértve az EU területén keresztül történő szállítást; bátorítsák a környezeti fenntarthatóság javítását, illetve az alternatív energiaforrások fejlesztését is;

| cf) | hangsúlyozzák, hogy az EU számára mennyire fontos az éghajlatváltozás elleni küzdelem, konkrétan az európai zöld megállapodás és a 2015-ös Párizsi Megállapodás végrehajtása révén, és ösztönözzék Belaruszt az EU-val való környezetvédelmi együttműködés bővítésére, a zöld átalakulás, az energiahatékonyság, a fenntarthatóság és a klímasemlegesség érdekében, valamint a kelet-európai energiahatékonysági és környezetvédelmi partnerség kínálta lehetőségek kiaknázására, ragaszkodva ugyanakkor ahhoz, hogy a környezetvédelmi aktivisták zaklatásával fel kell hagyni; szólítsák fel Belaruszt, hogy fokozza az éghajlatváltozás elleni erőfeszítéseit, és minden szakpolitikai területen hajtsa végre az éghajlatváltozás szempontjának érvényesítését; |
| --- | --- |

cf)

hangsúlyozzák, hogy az EU számára mennyire fontos az éghajlatváltozás elleni küzdelem, konkrétan az európai zöld megállapodás és a 2015-ös Párizsi Megállapodás végrehajtása révén, és ösztönözzék Belaruszt az EU-val való környezetvédelmi együttműködés bővítésére, a zöld átalakulás, az energiahatékonyság, a fenntarthatóság és a klímasemlegesség érdekében, valamint a kelet-európai energiahatékonysági és környezetvédelmi partnerség kínálta lehetőségek kiaknázására, ragaszkodva ugyanakkor ahhoz, hogy a környezetvédelmi aktivisták zaklatásával fel kell hagyni; szólítsák fel Belaruszt, hogy fokozza az éghajlatváltozás elleni erőfeszítéseit, és minden szakpolitikai területen hajtsa végre az éghajlatváltozás szempontjának érvényesítését;

| cg) | hangsúlyozzák az Északi Dimenzió Környezetvédelmi Partnerség (NDEP) keretében megvalósuló kezdeményezéseket, amelyek célja a térség legsürgetőbb környezeti problémáinak kezelése; |
| --- | --- |

cg)

hangsúlyozzák az Északi Dimenzió Környezetvédelmi Partnerség (NDEP) keretében megvalósuló kezdeményezéseket, amelyek célja a térség legsürgetőbb környezeti problémáinak kezelése;

Emberek közötti kapcsolatok

| ch) | hangoztassák, hogy az EU érdekelt az emberek közötti kapcsolatok lehető legteljesebb kiépítésében, mivel az a legjobb módja az EU és Belarusz egymáshoz való közeledésének, valamint a kölcsönös megértés és a bevált gyakorlatok megosztása előmozdításának; támogassák az olyan igazoltan eredményes csereprogramokat, mint például az emberek közötti célzott mobilitási rendszer (MOST), és ismét hangsúlyozzák, hogy a vízumkönnyítési megállapodás e politika kézzelfogható kifejeződése; |
| --- | --- |

ch)

hangoztassák, hogy az EU érdekelt az emberek közötti kapcsolatok lehető legteljesebb kiépítésében, mivel az a legjobb módja az EU és Belarusz egymáshoz való közeledésének, valamint a kölcsönös megértés és a bevált gyakorlatok megosztása előmozdításának; támogassák az olyan igazoltan eredményes csereprogramokat, mint például az emberek közötti célzott mobilitási rendszer (MOST), és ismét hangsúlyozzák, hogy a vízumkönnyítési megállapodás e politika kézzelfogható kifejeződése;

| ci) | üdvözöljék a mobilitási partnerség, valamint a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások végrehajtása terén az EU és Belarusz közötti biztonságos és jól irányított mobilitási környezet keretében elért előrelépéseket; |
| --- | --- |

ci)

üdvözöljék a mobilitási partnerség, valamint a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások végrehajtása terén az EU és Belarusz közötti biztonságos és jól irányított mobilitási környezet keretében elért előrelépéseket;

| cj) | ismerjék el és használják ki azt a tényt, hogy az EU és Belarusz közötti növekvő mobilitás segítségével az állampolgárok jobban megismerhetik az európai értékeket, és támogathatják a demokratikus átalakulást; |
| --- | --- |

cj)

ismerjék el és használják ki azt a tényt, hogy az EU és Belarusz közötti növekvő mobilitás segítségével az állampolgárok jobban megismerhetik az európai értékeket, és támogathatják a demokratikus átalakulást;

| ck) | vizsgálják meg a belarusz állampolgárok vízummentességének lehetőségeit annak érdekében, hogy az emberek közötti kapcsolatok ne váljanak a belarusz hatóságok által alkalmazott nem demokratikus elvek áldozatává; |
| --- | --- |

ck)

vizsgálják meg a belarusz állampolgárok vízummentességének lehetőségeit annak érdekében, hogy az emberek közötti kapcsolatok ne váljanak a belarusz hatóságok által alkalmazott nem demokratikus elvek áldozatává;

| cl) | támogassák a határokon átnyúló együttműködést és mobilitást Belarusz és a szomszédos uniós tagállamok között, és különösen ösztönözzék a belarusz hatóságokat arra, hogy hozzanak létre kishatárforgalmi rendszert Litvániával, a határ mindkét oldalától számított 50 kilométeres körzetben élők számára; |
| --- | --- |

cl)

támogassák a határokon átnyúló együttműködést és mobilitást Belarusz és a szomszédos uniós tagállamok között, és különösen ösztönözzék a belarusz hatóságokat arra, hogy hozzanak létre kishatárforgalmi rendszert Litvániával, a határ mindkét oldalától számított 50 kilométeres körzetben élők számára;

| cm) | ismerjék el a belarusz diaszpóra szerepét a belarusz demokratikus ébredésben, és vegyék fel a kapcsolatot ennek uniós tagállamokban élő tagjaival, lévén a belarusz nemzeti párbeszéd fontos szereplői; |
| --- | --- |

cm)

ismerjék el a belarusz diaszpóra szerepét a belarusz demokratikus ébredésben, és vegyék fel a kapcsolatot ennek uniós tagállamokban élő tagjaival, lévén a belarusz nemzeti párbeszéd fontos szereplői;

| cn) | támogassák az együttműködést a kultúra területén egyes programok, többek között a Kreatív Európa révén, különösen pedig a kreativitás előmozdítását célzó projektekkel, bevonva a civil társadalmi szervezeteket és a helyi szintű kezdeményezéseket; mozdítsák elő a belarusz társadalommal való, kulturális kifejezések révén megvalósuló európai szolidaritást, és mozgósítsák azt; |
| --- | --- |

cn)

támogassák az együttműködést a kultúra területén egyes programok, többek között a Kreatív Európa révén, különösen pedig a kreativitás előmozdítását célzó projektekkel, bevonva a civil társadalmi szervezeteket és a helyi szintű kezdeményezéseket; mozdítsák elő a belarusz társadalommal való, kulturális kifejezések révén megvalósuló európai szolidaritást, és mozgósítsák azt;

| co) | fokozzák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a belarusz fiatalok jobb minőségű oktatásban részesülhessenek a bolognai folyamat meghonosítása, a tudományos közegben a mobilitás növelése és az uniós tanulási lehetőségeket kínáló Erasmus+ program révén, ez ugyanis segíthet a tényleges és hosszú távú nézőpontváltásban Fehéroroszországban, és természetes módon eljuttathatja az európai értékeket a régióba; |
| --- | --- |

co)

fokozzák az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a belarusz fiatalok jobb minőségű oktatásban részesülhessenek a bolognai folyamat meghonosítása, a tudományos közegben a mobilitás növelése és az uniós tanulási lehetőségeket kínáló Erasmus+ program révén, ez ugyanis segíthet a tényleges és hosszú távú nézőpontváltásban Fehéroroszországban, és természetes módon eljuttathatja az európai értékeket a régióba;

| cp) | támogassák a belarusz fiatalokat, akiket az országos tüntetéseken való részvételük miatt megfosztanak a belarusz oktatás lehetőségétől, és biztosítsanak számukra ösztöndíjat az uniós tagállamok oktatási intézményeiben való tanuláshoz; |
| --- | --- |

cp)

támogassák a belarusz fiatalokat, akiket az országos tüntetéseken való részvételük miatt megfosztanak a belarusz oktatás lehetőségétől, és biztosítsanak számukra ösztöndíjat az uniós tagállamok oktatási intézményeiben való tanuláshoz;

| cq) | tartsák fenn a Vilniusban száműzetésben működő belarusz egyetemnek, az Európai Bölcsészettudományi Egyetemnek (EHU) nyújtott európai uniós pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

cq)

tartsák fenn a Vilniusban száműzetésben működő belarusz egyetemnek, az Európai Bölcsészettudományi Egyetemnek (EHU) nyújtott európai uniós pénzügyi támogatást;

| cr) | biztosítsanak ösztöndíjat azoknak a tudósoknak, akik a tüntetéseken való részvétel miatt elvesztették oktatói és kutatói pozíciójukat; |
| --- | --- |

cr)

biztosítsanak ösztöndíjat azoknak a tudósoknak, akik a tüntetéseken való részvétel miatt elvesztették oktatói és kutatói pozíciójukat;

| cs) | nyújtsanak sürgős humanitárius segítséget – többek között schengeni vízumokat és ösztöndíjakat – azoknak a sportolóknak és családtagjaiknak, akiket politikai álláspontjuk miatt megfosztottak a jövedelmüktől, és akiknek a Lukasenka-rezsim fizikai és pszichológiai elnyomását kellett elszenvedniük; |
| --- | --- |

cs)

nyújtsanak sürgős humanitárius segítséget – többek között schengeni vízumokat és ösztöndíjakat – azoknak a sportolóknak és családtagjaiknak, akiket politikai álláspontjuk miatt megfosztottak a jövedelmüktől, és akiknek a Lukasenka-rezsim fizikai és pszichológiai elnyomását kellett elszenvedniük;

| ct) | támogassák az olyan belarusz köztisztviselők szakmai átképzését célzó oktatási programokat, akiket elbocsátottak vagy akik önként elhagyták a közszolgálatot; |
| --- | --- |

ct)

támogassák az olyan belarusz köztisztviselők szakmai átképzését célzó oktatási programokat, akiket elbocsátottak vagy akik önként elhagyták a közszolgálatot;

| cu) | támogassák Belaruszban az oktatásnak a Covid19 kitörésével kapcsolatos digitalizálását; |
| --- | --- |

cu)

támogassák Belaruszban az oktatásnak a Covid19 kitörésével kapcsolatos digitalizálását;

| cv) | ismerjék el, hogy a Belaruszban zajló demokratikus forradalom számos hangadója az uniós tagállamok egyetemein szerzett oklevelet, illetve az EU által támogatott különböző olyan programok résztvevője, amelyek célja szakmai képesítési szintjük növelése és szakmai tevékenységeik lehetővé tétele; |
| --- | --- |

cv)

ismerjék el, hogy a Belaruszban zajló demokratikus forradalom számos hangadója az uniós tagállamok egyetemein szerzett oklevelet, illetve az EU által támogatott különböző olyan programok résztvevője, amelyek célja szakmai képesítési szintjük növelése és szakmai tevékenységeik lehetővé tétele;

| cw) | ösztönözzék Belarusz tudományos közönségét az európai partnereikkel való együttműködés kiszélesítésére és az Európai horizont maradéktalan kihasználására; |
| --- | --- |

cw)

ösztönözzék Belarusz tudományos közönségét az európai partnereikkel való együttműködés kiszélesítésére és az Európai horizont maradéktalan kihasználására;

| cx) | erősítsék meg a demokráciát támogató programokat és a stratégiai kommunikációt, és támogassák a helyi közösségekkel való szélesebb körű kapcsolatfelvételt a hagyományosan „Európa-párti” csoportokon túl is; |
| --- | --- |

cx)

erősítsék meg a demokráciát támogató programokat és a stratégiai kommunikációt, és támogassák a helyi közösségekkel való szélesebb körű kapcsolatfelvételt a hagyományosan „Európa-párti” csoportokon túl is;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 181., 2020.6.9., 3. o.

(2)  HL L 180., 2020.6.9., 3. o.

(3)  HL C 224., 2018.6.27., 135. o.

(4)  HL C 298., 2018.8.23., 60. o.

(5)  HL C 390., 2019.11.18., 100. o.

(6)  HL C 11., 2020.1.13., 18. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0231.

(8)  HL L 134., 2006.5.20., 1. o.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/240 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/240

---

P9_TA(2020)0281

Ajánlás a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről

Az Európai Parlament 2020. október 21-i ajánlása a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről (2020/2004(INI))

(2021/C 404/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az INF-szerződés jövőjéről és az Európai Unióra gyakorolt hatásról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az INF-szerződés jövőjéről és az Európai Unióra gyakorolt hatásról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Tanács 2000. április 13-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2000. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló közös álláspontjára (2), valamint 2005. április 25-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló közös álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2000. április 13-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2000. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló közös álláspontjára (2), valamint 2005. április 25-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló közös álláspontjára (3),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2010. március 29-i 2010/212/KKBP tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2010. március 29-i 2010/212/KKBP tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Tanács 2015. április 20-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kilencedik felülvizsgálati konferenciájáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2015. április 20-i, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kilencedik felülvizsgálati konferenciájáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni, 2003. december 12-én elfogadott uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni, 2003. december 12-én elfogadott uniós stratégiára,

| — | tekintettel a Tanács Iránról szóló, 2019. február 4-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Iránról szóló, 2019. február 4-i következtetéseire,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról szóló, 2019. április 15-i (KKBP) 2019/615 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról szóló, 2019. április 15-i (KKBP) 2019/615 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető bizalomépítési folyamat támogatásáról szóló, 2019. június 6-i (KKBP) 2019/938 tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető bizalomépítési folyamat támogatásáról szóló, 2019. június 6-i (KKBP) 2019/938 tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban 2018-ban elért eredményekről szóló, 2019. június 14-i éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásával kapcsolatban 2018-ban elért eredményekről szóló, 2019. június 14-i éves jelentésre,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződésben foglalt kötelezettségekre, amelyek értelmében minden részes állam köteles a nukleáris leszerelés jóhiszemű folytatására és a nukleáris fegyverkezési verseny leállítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződésben foglalt kötelezettségekre, amelyek értelmében minden részes állam köteles a nukleáris leszerelés jóhiszemű folytatására és a nukleáris fegyverkezési verseny leállítására,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződésre (TPNW), amelyet az ENSZ 2017. július 7-én fogadott el és 2017. szeptember 20-án nyitottak meg aláírásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződésre (TPNW), amelyet az ENSZ 2017. július 7-én fogadott el és 2017. szeptember 20-án nyitottak meg aláírásra,

| — | tekintettel a NATO 2016. évi varsói csúcstalálkozóján elfogadott közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO 2016. évi varsói csúcstalálkozóján elfogadott közleményre,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Tanács 2017. szeptember 20-i, a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződésről szóló, nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Tanács 2017. szeptember 20-i, a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződésről szóló, nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NATO főtitkárának a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződésről szóló, 2019. augusztus 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO főtitkárának a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződésről szóló, 2019. augusztus 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció által aláírt és 2011. február 5. óta hatályos új START-szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció által aláírt és 2011. február 5. óta hatályos új START-szerződésre,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján elfogadott záróokmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján elfogadott záróokmányra,

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján elfogadott záróokmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésben részes felek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján elfogadott záróokmányra,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának 2018. évi, „Közös jövőnk biztosítása: leszerelési program” című informális dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának 2018. évi, „Közös jövőnk biztosítása: leszerelési program” című informális dokumentumára,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához Svédország által benyújtott, „A leszerelési diplomácia felszabadítása a »lépésenkénti haladás« megközelítése révén” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához Svédország által benyújtott, „A leszerelési diplomácia felszabadítása a »lépésenkénti haladás« megközelítése révén” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához az Amerikai Egyesült Államok által benyújtott, „A nukleáris leszerelési környezet kialakítására irányuló kezdeményezés végrehajtása” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához az Amerikai Egyesült Államok által benyújtott, „A nukleáris leszerelési környezet kialakítására irányuló kezdeményezés végrehajtása” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához az Európai Unió által benyújtott, „Az atomsorompó-szerződés 50 éve: rövid értékelés az Európai Unió részéről” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához az Európai Unió által benyújtott, „Az atomsorompó-szerződés 50 éve: rövid értékelés az Európai Unió részéről” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához a nonproliferációs és leszerelési kezdeményezés országai (Ausztrália, Kanada, Chile, Németország, Japán, Mexikó, Hollandia, Nigéria, Fülöp-szigetek, Lengyelország, Törökország és az Egyesült Arab Emírségek) által benyújtott, „A nonproliferációs és leszerelési kezdeményezés által a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés felülvizsgálati folyamatának megerősítése érdekében tett javaslatok” című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottságához a nonproliferációs és leszerelési kezdeményezés országai (Ausztrália, Kanada, Chile, Németország, Japán, Mexikó, Hollandia, Nigéria, Fülöp-szigetek, Lengyelország, Törökország és az Egyesült Arab Emírségek) által benyújtott, „A nonproliferációs és leszerelési kezdeményezés által a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés felülvizsgálati folyamatának megerősítése érdekében tett javaslatok” című munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatójának, az Iráni Iszlám Köztársaság alelnökének és az Iráni Atomenergia-szervezet (AEOI) vezetőjének 2020. augusztus 26-i együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatójának, az Iráni Iszlám Köztársaság alelnökének és az Iráni Atomenergia-szervezet (AEOI) vezetőjének 2020. augusztus 26-i együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NAÜ-nek a biztosítéki intézkedések Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban történő alkalmazásáról szóló, 2018. augusztus 20-i, 2019. augusztus 19-i és 2020. szeptember 3-i jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NAÜ-nek a biztosítéki intézkedések Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban történő alkalmazásáról szóló, 2018. augusztus 20-i, 2019. augusztus 19-i és 2020. szeptember 3-i jelentéseire,

| — | tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok 2020. május 22-én bejelentette, hogy kilép a Nyitott Égbolt Szerződésből, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok 2020. május 22-én bejelentette, hogy kilép a Nyitott Égbolt Szerződésből,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0020/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0020/2020),

| A. | ivel az elmúlt 50 évben kétségtelenül az atomsorompó-szerződés volt a nukleáris rendszer szabályozásának legfontosabb nemzetközi eszköze; mivel ez a globális stratégiai stabilitás sarokköve, és pótolhatatlan biztosíték a nukleáris fegyverek elterjedésének kockázata ellen; mivel jelentősen hozzájárult a nukleáris arzenál csökkentéséhez és az atomenergia békés célú felhasználásának megkönnyítéséhez; mivel ez egy kiforrott és pragmatikus szerződés, amely szinte univerzális, és amelyet széles körben betartanak; mivel 1995-ben az atomsorompó-szerződés részes felei megállapodtak abban, hogy határozatlan időre meghosszabbítják a szerződést; mivel – tekintettel arra, hogy 2015-ben nem sikerült érdemi záródokumentumról megállapodni – rendkívül fontos, hogy a 10. felülvizsgálati konferencia sikeres legyen; |
| --- | --- |

A.

ivel az elmúlt 50 évben kétségtelenül az atomsorompó-szerződés volt a nukleáris rendszer szabályozásának legfontosabb nemzetközi eszköze; mivel ez a globális stratégiai stabilitás sarokköve, és pótolhatatlan biztosíték a nukleáris fegyverek elterjedésének kockázata ellen; mivel jelentősen hozzájárult a nukleáris arzenál csökkentéséhez és az atomenergia békés célú felhasználásának megkönnyítéséhez; mivel ez egy kiforrott és pragmatikus szerződés, amely szinte univerzális, és amelyet széles körben betartanak; mivel 1995-ben az atomsorompó-szerződés részes felei megállapodtak abban, hogy határozatlan időre meghosszabbítják a szerződést; mivel – tekintettel arra, hogy 2015-ben nem sikerült érdemi záródokumentumról megállapodni – rendkívül fontos, hogy a 10. felülvizsgálati konferencia sikeres legyen;

| B. | mivel az atomsorompó-szerződés 1968 óta ahhoz vezetett, hogy Európában, Latin-Amerikában, Afrikában, Ázsiában és a csendes-óceáni térségben számos ország lemondott a nukleáris fegyverekről; mivel ez lehetővé tette az atomenergia békés fejlesztését; mivel ez a hidegháború óta a nukleáris fegyverek arzenáljának drasztikus csökkenéséhez vezetett; mivel csak néhány állam fejlesztett ki arzenálokat az atomsorompó-szerződésen kívül; |
| --- | --- |

B.

mivel az atomsorompó-szerződés 1968 óta ahhoz vezetett, hogy Európában, Latin-Amerikában, Afrikában, Ázsiában és a csendes-óceáni térségben számos ország lemondott a nukleáris fegyverekről; mivel ez lehetővé tette az atomenergia békés fejlesztését; mivel ez a hidegháború óta a nukleáris fegyverek arzenáljának drasztikus csökkenéséhez vezetett; mivel csak néhány állam fejlesztett ki arzenálokat az atomsorompó-szerződésen kívül;

| C. | mivel az atomsorompó-szerződés három pillére — az atomsorompó, a leszerelés és az atomenergia békés felhasználása – kiegészíti egymást, kölcsönösen erősíti egymást és elválaszthatatlanul kapcsolódik egymáshoz; mivel ezért a leszerelés és a nukleáris fegyverek teljes felszámolása felé történő bármely jövőbeli előrelépés megköveteli az ilyen fegyverek elterjedése elleni jelenlegi normák megőrzését; mivel az atomsorompó-szerződés lehetővé tette egy nemzetközi biztosítéki rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

C.

mivel az atomsorompó-szerződés három pillére — az atomsorompó, a leszerelés és az atomenergia békés felhasználása – kiegészíti egymást, kölcsönösen erősíti egymást és elválaszthatatlanul kapcsolódik egymáshoz; mivel ezért a leszerelés és a nukleáris fegyverek teljes felszámolása felé történő bármely jövőbeli előrelépés megköveteli az ilyen fegyverek elterjedése elleni jelenlegi normák megőrzését; mivel az atomsorompó-szerződés lehetővé tette egy nemzetközi biztosítéki rendszer létrehozását;

| D. | mivel az atomsorompó-szerződés időszakos felülvizsgálati konferenciáinak célja az atomsorompó-szerződés végrehajtásának értékelése és a további előrehaladás fokozatos megközelítésen alapuló ütemtervének kidolgozása; mivel a felülvizsgálati folyamat ötévente lehetőséget kínál a részes államok számára, hogy fenntartsák és megerősítsék az atomsorompó-rendszert; |
| --- | --- |

D.

mivel az atomsorompó-szerződés időszakos felülvizsgálati konferenciáinak célja az atomsorompó-szerződés végrehajtásának értékelése és a további előrehaladás fokozatos megközelítésen alapuló ütemtervének kidolgozása; mivel a felülvizsgálati folyamat ötévente lehetőséget kínál a részes államok számára, hogy fenntartsák és megerősítsék az atomsorompó-rendszert;

| E. | mivel a 2010. évi felülvizsgálati konferenci megismételte, hogy a végső cél a globális nonproliferációs rendszer megerősítése, az atomsorompó-szerződés államai pedig újra elkötelezték magukat az atomsorompó-szerződés alapvető rendelkezései mellett, és elfogadtak egy 64 pontból álló cselekvési tervet, amely többek között a nonproliferációval, a leszereléssel és az atomenergia békés felhasználásával kapcsolatos konkrét cselekvési terveket tartalmaz, amelyeket a részes államok a három pillér támogatása érdekében konkrét és mérhető intézkedésekkel fognak alátámasztani; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2010. évi felülvizsgálati konferenci megismételte, hogy a végső cél a globális nonproliferációs rendszer megerősítése, az atomsorompó-szerződés államai pedig újra elkötelezték magukat az atomsorompó-szerződés alapvető rendelkezései mellett, és elfogadtak egy 64 pontból álló cselekvési tervet, amely többek között a nonproliferációval, a leszereléssel és az atomenergia békés felhasználásával kapcsolatos konkrét cselekvési terveket tartalmaz, amelyeket a részes államok a három pillér támogatása érdekében konkrét és mérhető intézkedésekkel fognak alátámasztani;

| F. | mivel a nukleáris leszerelésről szóló szakaszban a részes államok, köztük az elismerten atomfegyverrel rendelkező államok első alkalommal vállalták, hogy felgyorsítják a tényleges előrelépést a leszerelés terén, és végső soron megvalósítják a telepített és a nem telepített nukleáris arzenáljaik teljes körű felszámolását; mivel a nonproliferációs pillér keretében elfogadott fellépések olyan kérdések széles körét foglalják magukban, mint a biztosítékok megerősítése, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) támogatása, a nukleáris anyagok fizikai védelme, kiegészítő jegyzőkönyvek megkötése és hatálybaléptetése, a nukleáris vonatkozású exportra vonatkozó biztosítékok, a nukleáris technológia átadása és a nukleáris terrorizmus; |
| --- | --- |

F.

mivel a nukleáris leszerelésről szóló szakaszban a részes államok, köztük az elismerten atomfegyverrel rendelkező államok első alkalommal vállalták, hogy felgyorsítják a tényleges előrelépést a leszerelés terén, és végső soron megvalósítják a telepített és a nem telepített nukleáris arzenáljaik teljes körű felszámolását; mivel a nonproliferációs pillér keretében elfogadott fellépések olyan kérdések széles körét foglalják magukban, mint a biztosítékok megerősítése, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) támogatása, a nukleáris anyagok fizikai védelme, kiegészítő jegyzőkönyvek megkötése és hatálybaléptetése, a nukleáris vonatkozású exportra vonatkozó biztosítékok, a nukleáris technológia átadása és a nukleáris terrorizmus;

| G. | mivel az átláthatóság elve a nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen eleme, hiszen hozzájárul a meglévő arzenálok tisztázásához, és alátámasztja az ellenőrzési folyamatot; mivel az átláthatóság segít a bizalomépítésben és a párbeszéd közös alapjának megteremtésében, ami a nukleáris fegyverek csökkentésének és végső soron megszüntetésének egyik előfeltétele; mivel a NAÜ Kormányzótanácsának benyújtott jelentések fontos eszközt jelentenek az átláthatóság biztosításában az atomsorompó-kötelezettségek nukleáris fegyverrel nem rendelkező államok általi teljesítése tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel az átláthatóság elve a nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen eleme, hiszen hozzájárul a meglévő arzenálok tisztázásához, és alátámasztja az ellenőrzési folyamatot; mivel az átláthatóság segít a bizalomépítésben és a párbeszéd közös alapjának megteremtésében, ami a nukleáris fegyverek csökkentésének és végső soron megszüntetésének egyik előfeltétele; mivel a NAÜ Kormányzótanácsának benyújtott jelentések fontos eszközt jelentenek az átláthatóság biztosításában az atomsorompó-kötelezettségek nukleáris fegyverrel nem rendelkező államok általi teljesítése tekintetében;

| H. | mivel az atomsorompó-szerződés rendelkezései fenntartják az államok azon jogát, hogy nukleáris energiát használjanak békés célokra, valamint hogy részt vegyenek az atomenergia békés felhasználásával kapcsolatos berendezések, anyagok és tudományos és technológiai információk cseréjében, ugyanakkor kedvezményes elbánásban részesítik az atomfegyverrel nem rendelkező államokat, és kellően figyelembe veszik a fejlődő országok szükségleteit; |
| --- | --- |

H.

mivel az atomsorompó-szerződés rendelkezései fenntartják az államok azon jogát, hogy nukleáris energiát használjanak békés célokra, valamint hogy részt vegyenek az atomenergia békés felhasználásával kapcsolatos berendezések, anyagok és tudományos és technológiai információk cseréjében, ugyanakkor kedvezményes elbánásban részesítik az atomfegyverrel nem rendelkező államokat, és kellően figyelembe veszik a fejlődő országok szükségleteit;

| I. | mivel a tesztelés tilalmával kapcsolatos norma a nonproliferációs és a leszerelési pillért egyaránt támogatja, ezáltal segít megakadályozni, hogy az érintett államok nukleáris fegyvereket fejlesszenek ki és szerezzenek be; mivel a részes államok elkötelezettek amellett, hogy az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) hatálybalépéséig tartózkodnak mindenféle nukleáris robbantástól és az új nukleárisfegyver-technológiák alkalmazásától; mivel valamennyi nukleáris fegyverrel rendelkező állam vállalta, hogy haladéktalanul ratifikálja a CTBT-t; mivel valamennyi állam egyetértett abban is, hogy haladéktalanul meg kell kezdeni a nukleáris fegyverekben felhasználandó hasadóanyagok előállításának tilalmáról szóló szerződésre irányuló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a tesztelés tilalmával kapcsolatos norma a nonproliferációs és a leszerelési pillért egyaránt támogatja, ezáltal segít megakadályozni, hogy az érintett államok nukleáris fegyvereket fejlesszenek ki és szerezzenek be; mivel a részes államok elkötelezettek amellett, hogy az Átfogó Atomcsendszerződés (CTBT) hatálybalépéséig tartózkodnak mindenféle nukleáris robbantástól és az új nukleárisfegyver-technológiák alkalmazásától; mivel valamennyi nukleáris fegyverrel rendelkező állam vállalta, hogy haladéktalanul ratifikálja a CTBT-t; mivel valamennyi állam egyetértett abban is, hogy haladéktalanul meg kell kezdeni a nukleáris fegyverekben felhasználandó hasadóanyagok előállításának tilalmáról szóló szerződésre irányuló tárgyalásokat;

| J. | mivel az atomsorompó-szerződés lefektette a nukleáris fegyverektől mentes övezetek létrehozásának alapjait világszerte; mivel a nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet (MENWFZ) létrehozása az EU egyik régóta fennálló célja; mivel az EU a közelmúltban költségvetést különített el a szakértők és a politikai döntéshozók közötti inkluzív párbeszéd előmozdítását célzó tevékenységekre azzal a céllal, hogy előmozdítsa a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet (WMDFZ) létrehozására irányuló kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

J.

mivel az atomsorompó-szerződés lefektette a nukleáris fegyverektől mentes övezetek létrehozásának alapjait világszerte; mivel a nukleáris fegyverektől mentes közel-keleti övezet (MENWFZ) létrehozása az EU egyik régóta fennálló célja; mivel az EU a közelmúltban költségvetést különített el a szakértők és a politikai döntéshozók közötti inkluzív párbeszéd előmozdítását célzó tevékenységekre azzal a céllal, hogy előmozdítsa a tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet (WMDFZ) létrehozására irányuló kötelezettségvállalást;

| K. | mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet (WMD) létrehozásáról szóló, 2019 novemberében New Yorkban tartott konferencia első ülésén az EU 28 tagállamának tartózkodása mellett elfogadott politikai nyilatkozatban a többi résztvevő állam vállalta, hogy folytatják a nukleáris fegyverektől és más tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, jogilag kötelező erejű szerződés kidolgozását; |
| --- | --- |

K.

mivel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet (WMD) létrehozásáról szóló, 2019 novemberében New Yorkban tartott konferencia első ülésén az EU 28 tagállamának tartózkodása mellett elfogadott politikai nyilatkozatban a többi résztvevő állam vállalta, hogy folytatják a nukleáris fegyverektől és más tömegpusztító fegyverektől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló, jogilag kötelező erejű szerződés kidolgozását;

| L. | mivel az atomsorompó-szerződés 1970-es hatálybalépése óta a felülvizsgálati konferenciák fele nem ért el konszenzust érdemi zárónyilatkozatról, az utolsó zárónyilatkozatot pedig a 10. felülvizsgálati konferencián fogadták el; |
| --- | --- |

L.

mivel az atomsorompó-szerződés 1970-es hatálybalépése óta a felülvizsgálati konferenciák fele nem ért el konszenzust érdemi zárónyilatkozatról, az utolsó zárónyilatkozatot pedig a 10. felülvizsgálati konferencián fogadták el;

| M. | mivel a 10. felülvizsgálati konferenciára különösen nehéz nemzetközi biztonsági körülmények között kerül majd sor a Koreai-félsziget nukleáris leszerelése terén elért előrehaladás hiánya, az USA-nak az Iránnal közös átfogó cselekvési tervből (JCPOA) való kilépése, az Irán által állítólagosan elkövetett jogsértések és az ezek miatt az átfogó közös cselekvési terv keretében Franciaország, az Egyesült Királyság és Németország által válaszul tett, az átfogó közös cselekvési terv vitarendezési mechanizmusát elindító hivatalos panaszok, az INF-szerződés összeomlása, valamint az Oroszország és az Egyesült Államok közötti, az új START-szerződés meghosszabbítására irányuló tárgyalásokon kialakult patthelyzet miatt. mivel az atomsorompó-szerződés 191, atomfegyverrel rendelkező vagy nem rendelkező részes fele között a nukleáris fegyverek csökkentésére és felszámolására irányuló legjobb megközelítés tekintetében fennálló jelenlegi nézeteltérés és megosztottság további kihívást jelent majd a vita számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a 10. felülvizsgálati konferenciára különösen nehéz nemzetközi biztonsági körülmények között kerül majd sor a Koreai-félsziget nukleáris leszerelése terén elért előrehaladás hiánya, az USA-nak az Iránnal közös átfogó cselekvési tervből (JCPOA) való kilépése, az Irán által állítólagosan elkövetett jogsértések és az ezek miatt az átfogó közös cselekvési terv keretében Franciaország, az Egyesült Királyság és Németország által válaszul tett, az átfogó közös cselekvési terv vitarendezési mechanizmusát elindító hivatalos panaszok, az INF-szerződés összeomlása, valamint az Oroszország és az Egyesült Államok közötti, az új START-szerződés meghosszabbítására irányuló tárgyalásokon kialakult patthelyzet miatt. mivel az atomsorompó-szerződés 191, atomfegyverrel rendelkező vagy nem rendelkező részes fele között a nukleáris fegyverek csökkentésére és felszámolására irányuló legjobb megközelítés tekintetében fennálló jelenlegi nézeteltérés és megosztottság további kihívást jelent majd a vita számára;

| N. | mivel több nukleáris fegyverrel rendelkező állam tervezi nukleáris fegyvereinek vagy hordozóeszközeinek modernizálását, vagy jelenleg modernizálja azokat, és mivel némelyikük csökkenti az ezek használatára vonatkozó küszöbértékeket a nemzeti katonai doktrínájában; |
| --- | --- |

N.

mivel több nukleáris fegyverrel rendelkező állam tervezi nukleáris fegyvereinek vagy hordozóeszközeinek modernizálását, vagy jelenleg modernizálja azokat, és mivel némelyikük csökkenti az ezek használatára vonatkozó küszöbértékeket a nemzeti katonai doktrínájában;

| O. | mivel az Ukrajna, Oroszország, az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság által aláírt 1994. évi budapesti megállapodás biztonsági garanciákat nyújtott az Ukrajna területi integritása vagy politikai függetlensége elleni fenyegetésekkel vagy erőszakkal szemben, Ukrajna pedig cserében lemondott nukleáris arzenáljáról és csatlakozott az atomsorompó-szerződéshez; mivel az, hogy Oroszország nem tartotta tiszteletben a budapesti megállapodás révén Ukrajnának nyújtott biztonsági garanciákat, és megsértette a nemzetközi jogot, a nukleáris leszereléssel és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos tárgyalások légkörére is kedvezőtlen hatást gyakorolt; |
| --- | --- |

O.

mivel az Ukrajna, Oroszország, az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság által aláírt 1994. évi budapesti megállapodás biztonsági garanciákat nyújtott az Ukrajna területi integritása vagy politikai függetlensége elleni fenyegetésekkel vagy erőszakkal szemben, Ukrajna pedig cserében lemondott nukleáris arzenáljáról és csatlakozott az atomsorompó-szerződéshez; mivel az, hogy Oroszország nem tartotta tiszteletben a budapesti megállapodás révén Ukrajnának nyújtott biztonsági garanciákat, és megsértette a nemzetközi jogot, a nukleáris leszereléssel és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos tárgyalások légkörére is kedvezőtlen hatást gyakorolt;

| P. | mivel a globális biztonsági környezet romlását tovább súlyosbítja az országok közötti bizalmatlanság fokozódása, és az arzenálok korszerűsítését olyan új technológiák mozdítják elő, amelyek növelik a globális biztonsági kockázatokat, különösen a nukleáris fegyverek, az azok feletti parancsnoklás, azok ellenőrzése és a hozzájuk kapcsolódó korai figyelmeztetési rendszerek elleni esetleges kibertámadásokkal, valamint a nukleáris fegyvereknek a nemzeti politikákban, stratégiákban és doktrínákban betöltött növekvő szerepével, aminek következtében fennáll egy új globális nukleáris fegyverkezési verseny kockázata; mivel egyre több ország törekszik harctéren bevethető nukleáris fegyverek kifejlesztésére; |
| --- | --- |

P.

mivel a globális biztonsági környezet romlását tovább súlyosbítja az országok közötti bizalmatlanság fokozódása, és az arzenálok korszerűsítését olyan új technológiák mozdítják elő, amelyek növelik a globális biztonsági kockázatokat, különösen a nukleáris fegyverek, az azok feletti parancsnoklás, azok ellenőrzése és a hozzájuk kapcsolódó korai figyelmeztetési rendszerek elleni esetleges kibertámadásokkal, valamint a nukleáris fegyvereknek a nemzeti politikákban, stratégiákban és doktrínákban betöltött növekvő szerepével, aminek következtében fennáll egy új globális nukleáris fegyverkezési verseny kockázata; mivel egyre több ország törekszik harctéren bevethető nukleáris fegyverek kifejlesztésére;

| Q. | mivel jelentős a kockázata annak, hogy a nagy katonai hatalmak már nem a fegyverzetellenőrzéshez és a leszereléshez folyamodnak a nemzetközi feszültségek enyhítése és a globális biztonsági környezet javítása érdekében, ami miatt végső soron a nukleáris fegyverek ismét kiemelt stratégiai szerepet kapnak és világszerte növekednek a nukleáris kockázatok; |
| --- | --- |

Q.

mivel jelentős a kockázata annak, hogy a nagy katonai hatalmak már nem a fegyverzetellenőrzéshez és a leszereléshez folyamodnak a nemzetközi feszültségek enyhítése és a globális biztonsági környezet javítása érdekében, ami miatt végső soron a nukleáris fegyverek ismét kiemelt stratégiai szerepet kapnak és világszerte növekednek a nukleáris kockázatok;

| R. | mivel a világ nukleáris arzenálja közel 14 000 nukleáris robbanófejet tesz ki, aminek több mint 90 %-át és az Egyesült Államok és Oroszország birtokolja; mivel még a nukleáris fegyverek korlátozott használata is katasztrofális humanitárius következményekkel járna, és egyetlen állam vagy nemzetközi szervezet sem lenne képes kezelni egy ilyen támadás közvetlen következményeit és megfelelő segítséget nyújtani az áldozatoknak; |
| --- | --- |

R.

mivel a világ nukleáris arzenálja közel 14 000 nukleáris robbanófejet tesz ki, aminek több mint 90 %-át és az Egyesült Államok és Oroszország birtokolja; mivel még a nukleáris fegyverek korlátozott használata is katasztrofális humanitárius következményekkel járna, és egyetlen állam vagy nemzetközi szervezet sem lenne képes kezelni egy ilyen támadás közvetlen következményeit és megfelelő segítséget nyújtani az áldozatoknak;

| S. | mivel a stratégiai stabilitás megőrzésének és az új fegyverkezési verseny megfékezésének kulcseleme lenne az USA és az Oroszországi Föderáció közötti kétoldalú új START-szerződés meghosszabbítása, amelynek elsődleges célja a hidegháború alatti fegyverkezési verseny eredményeként létrehozott nukleárisfegyver-készletek ellenőrizhető módon történő további csökkentése, és amely a 2021. februári lejáratig 1 550-re korlátozza a két fél által telepített stratégiai nukleáris robbanófejek számát; |
| --- | --- |

S.

mivel a stratégiai stabilitás megőrzésének és az új fegyverkezési verseny megfékezésének kulcseleme lenne az USA és az Oroszországi Föderáció közötti kétoldalú új START-szerződés meghosszabbítása, amelynek elsődleges célja a hidegháború alatti fegyverkezési verseny eredményeként létrehozott nukleárisfegyver-készletek ellenőrizhető módon történő további csökkentése, és amely a 2021. februári lejáratig 1 550-re korlátozza a két fél által telepített stratégiai nukleáris robbanófejek számát;

| T. | mivel az Egyesült Államok bejelentette, hogy 2020. november 22-i hatállyal kilép a Nyitott Égbolt Szerződésből; mivel a Nyitott Égbolt Szerződés fontos fegyverzet-ellenőrzési eszköz, amely hozzájárult a bizalomépítéshez; |
| --- | --- |

T.

mivel az Egyesült Államok bejelentette, hogy 2020. november 22-i hatállyal kilép a Nyitott Égbolt Szerződésből; mivel a Nyitott Égbolt Szerződés fontos fegyverzet-ellenőrzési eszköz, amely hozzájárult a bizalomépítéshez;

| U. | mivel a NATO határozottan támogatta az atomsorompó-szerződés teljes körű végrehajtását, és elkötelezte magát amellett, hogy az atomsorompó-szerződés rendelkezéseivel teljes összhangban, fokozatos megközelítés alapján megteremti a nukleáris fegyverektől mentes világ feltételeit; |
| --- | --- |

U.

mivel a NATO határozottan támogatta az atomsorompó-szerződés teljes körű végrehajtását, és elkötelezte magát amellett, hogy az atomsorompó-szerződés rendelkezéseivel teljes összhangban, fokozatos megközelítés alapján megteremti a nukleáris fegyverektől mentes világ feltételeit;

| V. | mivel az Egyesült Államok által vezetett, a nukleáris leszerelési környezet kialakítására irányuló kezdeményezés, amely rögzíti a leszerelés környezetének megteremtése érdekében teljesítendő feladatokat, azt a célt tűzte ki, hogy túllépjen a biztonsági környezet jelenlegi romlásának kezelésére irányuló hagyományos, lépésről lépésre haladó megközelítésen; |
| --- | --- |

V.

mivel az Egyesült Államok által vezetett, a nukleáris leszerelési környezet kialakítására irányuló kezdeményezés, amely rögzíti a leszerelés környezetének megteremtése érdekében teljesítendő feladatokat, azt a célt tűzte ki, hogy túllépjen a biztonsági környezet jelenlegi romlásának kezelésére irányuló hagyományos, lépésről lépésre haladó megközelítésen;

| W. | mivel a Svédország által előterjesztett „lépésenkénti haladás” megközelítése fokozatos, könnyebben megvalósítható lépéseket vezet be négy fő területen, amelyek célja az együttműködési szokások kialakítása, a nukleáris fegyverek elterjedésének csökkentése, az átláthatóság növelése és a nukleáris kockázatok csökkentése, ami lehetővé tenné a meglévő leszerelési célkitűzések elérését; |
| --- | --- |

W.

mivel a Svédország által előterjesztett „lépésenkénti haladás” megközelítése fokozatos, könnyebben megvalósítható lépéseket vezet be négy fő területen, amelyek célja az együttműködési szokások kialakítása, a nukleáris fegyverek elterjedésének csökkentése, az átláthatóság növelése és a nukleáris kockázatok csökkentése, ami lehetővé tenné a meglévő leszerelési célkitűzések elérését;

| X. | mivel a különféle kibertámadási módszerek, például az adatok manipulálása, a digitális zavarás és a hamisításos támadások (spoofing) veszélyeztethetik a kommunikáció integritását, ami a döntéshozatal bizonytalanságának növekedéséhez vezethet; mivel válságok idején a nukleáris fegyverrendszerek elleni kibertámadások eszkalálódáshoz, és akár szándékolatlan nukleáris kilövéshez is vezethetnek; |
| --- | --- |

X.

mivel a különféle kibertámadási módszerek, például az adatok manipulálása, a digitális zavarás és a hamisításos támadások (spoofing) veszélyeztethetik a kommunikáció integritását, ami a döntéshozatal bizonytalanságának növekedéséhez vezethet; mivel válságok idején a nukleáris fegyverrendszerek elleni kibertámadások eszkalálódáshoz, és akár szándékolatlan nukleáris kilövéshez is vezethetnek;

| Y. | mivel a többoldalú párbeszéd és a diplomácia hatékony eszköznek bizonyult a proliferációs válság és a konfliktusok eszkalálódásának megelőzésében, amint azt az átfogó közös cselekvési terv is mutatja, amely történelmi jelentőségű eredménynek és a globális nonproliferációs rendszerhez való kulcsfontosságú hozzájárulásnak minősül; |
| --- | --- |

Y.

mivel a többoldalú párbeszéd és a diplomácia hatékony eszköznek bizonyult a proliferációs válság és a konfliktusok eszkalálódásának megelőzésében, amint azt az átfogó közös cselekvési terv is mutatja, amely történelmi jelentőségű eredménynek és a globális nonproliferációs rendszerhez való kulcsfontosságú hozzájárulásnak minősül;

| Z. | mivel a tömegpusztító fegyverek tekintetében változatlan a helyzete a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságnak (KNDK), amely 2003-ban kilépett a Szerződésből, és az erős nemzetközi szankciók ellenére megszerezte a nukleáris fegyverek gyártására való képességet; mivel a NAÜ 2018. és 2019. évi éves jelentése szerint Phenjan folytatta nukleáris tevékenységét; mivel 2020 folyamán többször is a KNDK nukleáris telephelyeinek aktivitására utaló jeleket jelentettek; mivel a KNDK állítólag egy nagy, folyékony hajtóanyagú rakétahajtómű földi tesztelését végezte el 2019. december 7-én; mivel 2020. január 1-jén a KNDK bejelentette azon szándékát, hogy visszavonja az interkontinentális ballisztikus rakéták (ICBM) fellövésére és a nukleáris kísérletekre vonatkozó moratóriumot; mivel a régió rövid távú nukleáris leszerelésére irányuló konkrét lépésekre kicsi az esély; mivel Észak-Korea még mindig nukleáris és ballisztikus fenyegetést jelent a régióra és a világra nézve; |
| --- | --- |

Z.

mivel a tömegpusztító fegyverek tekintetében változatlan a helyzete a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságnak (KNDK), amely 2003-ban kilépett a Szerződésből, és az erős nemzetközi szankciók ellenére megszerezte a nukleáris fegyverek gyártására való képességet; mivel a NAÜ 2018. és 2019. évi éves jelentése szerint Phenjan folytatta nukleáris tevékenységét; mivel 2020 folyamán többször is a KNDK nukleáris telephelyeinek aktivitására utaló jeleket jelentettek; mivel a KNDK állítólag egy nagy, folyékony hajtóanyagú rakétahajtómű földi tesztelését végezte el 2019. december 7-én; mivel 2020. január 1-jén a KNDK bejelentette azon szándékát, hogy visszavonja az interkontinentális ballisztikus rakéták (ICBM) fellövésére és a nukleáris kísérletekre vonatkozó moratóriumot; mivel a régió rövid távú nukleáris leszerelésére irányuló konkrét lépésekre kicsi az esély; mivel Észak-Korea még mindig nukleáris és ballisztikus fenyegetést jelent a régióra és a világra nézve;

| AA. | mivel az elmúlt évtizedben jelentősen nőtt az északi sarkkörön belüli atommeghajtású hajók száma; mivel a radiológiai és nukleáris anyagok jelenléte az Északi-sarkvidéken súlyos incidensek vagy balesetek kockázatát hordozza magában; |
| --- | --- |

AA.

mivel az elmúlt évtizedben jelentősen nőtt az északi sarkkörön belüli atommeghajtású hajók száma; mivel a radiológiai és nukleáris anyagok jelenléte az Északi-sarkvidéken súlyos incidensek vagy balesetek kockázatát hordozza magában;

| AB. | mivel az atomsorompó-szerződés 2020. évi felülvizsgálati konferenciáját, amelyre eredetileg 2020. április 27. és május 22. között került volna sor, a koronavírus-világjárvány miatt el kellett halasztani; |
| --- | --- |

AB.

mivel az atomsorompó-szerződés 2020. évi felülvizsgálati konferenciáját, amelyre eredetileg 2020. április 27. és május 22. között került volna sor, a koronavírus-világjárvány miatt el kellett halasztani;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, illetve a Bizottság alelnöke / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:






  a) | emlékeztessenek arra, hogy a hatékony multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend a nukleáris fegyverek elterjedése elleni küzdelem és a nukleáris leszerelés előmozdításának előfeltétele; ismételten erősítsék meg, hogy az atomsorompó-szerződés a nukleáris nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokköve, a nukleáris proliferáció kockázatával szembeni létfontosságú biztosíték, valamint a béke és a biztonság világszerte történő fenntartásának és megerősítésének pótolhatatlan kerete; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

emlékeztessenek arra, hogy a hatékony multilateralizmus és a szabályokon alapuló nemzetközi rend a nukleáris fegyverek elterjedése elleni küzdelem és a nukleáris leszerelés előmozdításának előfeltétele; ismételten erősítsék meg, hogy az atomsorompó-szerződés a nukleáris nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokköve, a nukleáris proliferáció kockázatával szembeni létfontosságú biztosíték, valamint a béke és a biztonság világszerte történő fenntartásának és megerősítésének pótolhatatlan kerete;

| b) | ismételten jelentse ki, hogy az EU és tagállamai teljes mértékben támogatják az atomsorompó-szerződést és annak mindhárom, egymást kölcsönösen erősítő pillérét (a nonproliferációt, a leszerelést és az atomenergia békés felhasználását), valamint erősítse meg a korábbi felülvizsgálati eljárások során, különösen 1995-ben, 2000-ben és 2010-ben tett kötelezettségvállalásokon alapuló fokozatos megközelítés érvényességét; hangsúlyozza, hogy a három pillér egyensúlyára összpontosító megközelítés elengedhetetlen ahhoz, hogy a 10. felülvizsgálati konferencia sikereket hozzon, és hogy olyan konkrét, hatékony és konszenzuson alapuló intézkedések kerüljenek elfogadásra, amelyek lehetővé tehetik a korábbi kötelezettségvállalásokra építést; hangsúlyozza az EU fontos szerepét a békeorientált politikák elősegítésében és a nemzetközi stabilitás előmozdításában; |
| --- | --- |

b)

ismételten jelentse ki, hogy az EU és tagállamai teljes mértékben támogatják az atomsorompó-szerződést és annak mindhárom, egymást kölcsönösen erősítő pillérét (a nonproliferációt, a leszerelést és az atomenergia békés felhasználását), valamint erősítse meg a korábbi felülvizsgálati eljárások során, különösen 1995-ben, 2000-ben és 2010-ben tett kötelezettségvállalásokon alapuló fokozatos megközelítés érvényességét; hangsúlyozza, hogy a három pillér egyensúlyára összpontosító megközelítés elengedhetetlen ahhoz, hogy a 10. felülvizsgálati konferencia sikereket hozzon, és hogy olyan konkrét, hatékony és konszenzuson alapuló intézkedések kerüljenek elfogadásra, amelyek lehetővé tehetik a korábbi kötelezettségvállalásokra építést; hangsúlyozza az EU fontos szerepét a békeorientált politikák elősegítésében és a nemzetközi stabilitás előmozdításában;

| c) | haladéktalanul biztosítsa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájára vonatkozó uniós közös álláspontot hivatalossá tevő tanácsi határozat elfogadását; |
| --- | --- |

c)

haladéktalanul biztosítsa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájára vonatkozó uniós közös álláspontot hivatalossá tevő tanácsi határozat elfogadását;

| d) | hangsúlyozza, hogy az atomsorompó-szerződés immár öt évtizede a világ békéjének és biztonságának elengedhetetlen támasza; |
| --- | --- |

d)

hangsúlyozza, hogy az atomsorompó-szerződés immár öt évtizede a világ békéjének és biztonságának elengedhetetlen támasza;

| e) | továbbra is támogassa, hogy az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját előkészítő tevékenységek 1,3 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást kapjanak tájékoztatási tevékenységekhez, amelyek a leszereléssel, a nonproliferációval és az atomenergia békés felhasználásával foglalkozó három pillérrel foglalkozó három tematikus szemináriumból, négy regionális találkozóból és két kísérő rendezvényből állnak; továbbra is támogassa az uniós tevékenységek fő céljait, különösen a bizalomépítés, az akadályokra és a konvergencia lehetséges területeire való figyelemfelhívás, valamint a 10. felülvizsgálati folyamat sikeres kimenetelére vonatkozó ütemterv kidolgozása tekintetében; |
| --- | --- |

e)

továbbra is támogassa, hogy az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját előkészítő tevékenységek 1,3 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást kapjanak tájékoztatási tevékenységekhez, amelyek a leszereléssel, a nonproliferációval és az atomenergia békés felhasználásával foglalkozó három pillérrel foglalkozó három tematikus szemináriumból, négy regionális találkozóból és két kísérő rendezvényből állnak; továbbra is támogassa az uniós tevékenységek fő céljait, különösen a bizalomépítés, az akadályokra és a konvergencia lehetséges területeire való figyelemfelhívás, valamint a 10. felülvizsgálati folyamat sikeres kimenetelére vonatkozó ütemterv kidolgozása tekintetében;

| f) | ismételten hangsúlyozza, hogy az államok közötti különbségek bármely további fokozása az atomsorompó-szerződés (mint megbízható globális jogi eszköz) fokozatos hitelvesztéséhez és a globális leszerelési rendszer sorvadásához vezetne, ami növeli a globális nukleáris fegyverek további terjedésének kockázatát; figyelmezteti a részes államokat, hogy sem a 2015. évi felülvizsgálati konferencián, sem az előkészítő bizottságokban nem alakult ki konszenzus, ezért az atomsorompó-szerződés jövőjét a részes államok egyértelmű kötelezettségvállalása nélkül már nem lehet magától értetődőnek tekinteni; |
| --- | --- |

f)

ismételten hangsúlyozza, hogy az államok közötti különbségek bármely további fokozása az atomsorompó-szerződés (mint megbízható globális jogi eszköz) fokozatos hitelvesztéséhez és a globális leszerelési rendszer sorvadásához vezetne, ami növeli a globális nukleáris fegyverek további terjedésének kockázatát; figyelmezteti a részes államokat, hogy sem a 2015. évi felülvizsgálati konferencián, sem az előkészítő bizottságokban nem alakult ki konszenzus, ezért az atomsorompó-szerződés jövőjét a részes államok egyértelmű kötelezettségvállalása nélkül már nem lehet magától értetődőnek tekinteni;

| g) | emlékeztesse a részes államokat arra, hogy az atomsorompó-szerződés 50. évfordulója (amely egybeesik a 10. felülvizsgálati konferenciával), jó alkalmat kínál ahhoz, hogy őszinte és eredményorientált párbeszéd kezdődjön a kölcsönös bizalom helyreállítása érdekében, gyarapodjanak a megegyezés közösen elfogadható vonatkozásai, és a felek közös nevezőre jussanak a további tárgyalások lefolytatása tekintetében, amelyek végső célja olyan dokumentum elfogadása, amely az atomsorompó-szerződés VI. cikkével összhangban közös célként ismeri el a nukleáris leszerelést és a nukleáris fegyverek teljes felszámolását; |
| --- | --- |

g)

emlékeztesse a részes államokat arra, hogy az atomsorompó-szerződés 50. évfordulója (amely egybeesik a 10. felülvizsgálati konferenciával), jó alkalmat kínál ahhoz, hogy őszinte és eredményorientált párbeszéd kezdődjön a kölcsönös bizalom helyreállítása érdekében, gyarapodjanak a megegyezés közösen elfogadható vonatkozásai, és a felek közös nevezőre jussanak a további tárgyalások lefolytatása tekintetében, amelyek végső célja olyan dokumentum elfogadása, amely az atomsorompó-szerződés VI. cikkével összhangban közös célként ismeri el a nukleáris leszerelést és a nukleáris fegyverek teljes felszámolását;

| h) | kérje, hogy erélyes politikai vezetés támogassa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciáját; üzenje azt az atomsorompó-szerződés részes feleinek, hogy az állam- és kormányfők részvétele az atomsorompó-szerződés konferenciáján azt mutatná, hogy az államok valóban nagy jelentőséget tulajdonítanak az atomsorompó-szerződésnek és a felülvizsgálati folyamatnak; szólítsa fel a részes államok képviselőit, hogy a felülvizsgálati konferencia kínálta lehetőséget használják fel annak kinyilvánítására, hogy „atomháborút nem lehet megnyerni, és sohasem szabad vívni”; |
| --- | --- |

h)

kérje, hogy erélyes politikai vezetés támogassa az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciáját; üzenje azt az atomsorompó-szerződés részes feleinek, hogy az állam- és kormányfők részvétele az atomsorompó-szerződés konferenciáján azt mutatná, hogy az államok valóban nagy jelentőséget tulajdonítanak az atomsorompó-szerződésnek és a felülvizsgálati folyamatnak; szólítsa fel a részes államok képviselőit, hogy a felülvizsgálati konferencia kínálta lehetőséget használják fel annak kinyilvánítására, hogy „atomháborút nem lehet megnyerni, és sohasem szabad vívni”;

| i) | hangsúlyozza, hogy ha egyes részes államok szelektív módon alkalmazzák az atomsorompó-szerződést, illetve ha nem felelnek meg az arról szóló megállapodásoknak, akkor ez az atomsorompó-szerződés egész rendszerébe vetett bizalmat veszélyezteti; szólítsa fel az atomsorompó-szerződés valamennyi aláíróját, hogy biztosítsák az általuk vállalt kötelezettségek betartását; |
| --- | --- |

i)

hangsúlyozza, hogy ha egyes részes államok szelektív módon alkalmazzák az atomsorompó-szerződést, illetve ha nem felelnek meg az arról szóló megállapodásoknak, akkor ez az atomsorompó-szerződés egész rendszerébe vetett bizalmat veszélyezteti; szólítsa fel az atomsorompó-szerződés valamennyi aláíróját, hogy biztosítsák az általuk vállalt kötelezettségek betartását;

| j) | adjon hangot elégedettségének amiatt, hogy immár 72 éve nem került sor atomfegyverek bevetésére; figyelmeztesse az atomsorompó-szerződés részes államait, hogy az olyan helyzetek gyarapodása, amelyekben nukleáris fegyverek használata számításba jön, súlyosan veszélyezteti a globális stratégiai stabilitást és az atomfegyverek használatától való tartózkodás gyakorlatát; |
| --- | --- |

j)

adjon hangot elégedettségének amiatt, hogy immár 72 éve nem került sor atomfegyverek bevetésére; figyelmeztesse az atomsorompó-szerződés részes államait, hogy az olyan helyzetek gyarapodása, amelyekben nukleáris fegyverek használata számításba jön, súlyosan veszélyezteti a globális stratégiai stabilitást és az atomfegyverek használatától való tartózkodás gyakorlatát;

| k) | szólítson fel minden államot, hogy a nukleáris fegyverek és az azokhoz kapcsolódó hordozóeszköz-technológia tekintetében a nukleáris fegyverek ellenőrzésére, leszerelésére és elterjedésének megakadályozására hivatott rendszereket ismerjék el a nemzetközi biztonsági környezet romlásának megfékezésére szolgáló, és ezáltal a nagy államközi háborúk megelőzéséhez, valamint a békét és a biztonság megőrzéséhez jelentősen hozzájáruló kulcsfontosságú eszközöknek; |
| --- | --- |

k)

szólítson fel minden államot, hogy a nukleáris fegyverek és az azokhoz kapcsolódó hordozóeszköz-technológia tekintetében a nukleáris fegyverek ellenőrzésére, leszerelésére és elterjedésének megakadályozására hivatott rendszereket ismerjék el a nemzetközi biztonsági környezet romlásának megfékezésére szolgáló, és ezáltal a nagy államközi háborúk megelőzéséhez, valamint a békét és a biztonság megőrzéséhez jelentősen hozzájáruló kulcsfontosságú eszközöknek;

| l) | hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelés hathatós ellenőrzése a nukleáris fegyverektől mentes világ megteremtésének elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza továbbá a biztonsági, a védelmi és a nonproliferációs követelmények betartásának ellenőrzésével kapcsolatos kihívások kezelésére irányuló erőfeszítések folytatásának és fokozásának fontosságát, többek között nemzetközi és regionális szervezetekkel és a civil társadalommal együttműködésben; ismételten hangsúlyozza ki, hogy csak egy realista fegyverkorlátozási és bizalomerősítő folyamat járulhat hozzá a stratégiai egyensúlyhoz és a kölcsönös biztonsághoz; |
| --- | --- |

l)

hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelés hathatós ellenőrzése a nukleáris fegyverektől mentes világ megteremtésének elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza továbbá a biztonsági, a védelmi és a nonproliferációs követelmények betartásának ellenőrzésével kapcsolatos kihívások kezelésére irányuló erőfeszítések folytatásának és fokozásának fontosságát, többek között nemzetközi és regionális szervezetekkel és a civil társadalommal együttműködésben; ismételten hangsúlyozza ki, hogy csak egy realista fegyverkorlátozási és bizalomerősítő folyamat járulhat hozzá a stratégiai egyensúlyhoz és a kölcsönös biztonsághoz;

| m) | nyomatékosan szólítja fel a részes államokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy további előrelépést érjenek el a fegyverzet-ellenőrzési és a nukleáris leszerelési folyamatok terén (különösen a nukleáris fegyverek globális készletének általános csökkentése révén), és biztosítsák, hogy a nukleáris arzenál 1986-os csúcsértéke óta tapasztalható folyamatos csökkenési tendencia ne fordulhasson vissza; közvetítsen olyan üzenetet, amely szerint az atomsorompó-szerződést az e tekintetben tett diplomáciai erőfeszítések platformjaként kell felhasználni; |
| --- | --- |

m)

nyomatékosan szólítja fel a részes államokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy további előrelépést érjenek el a fegyverzet-ellenőrzési és a nukleáris leszerelési folyamatok terén (különösen a nukleáris fegyverek globális készletének általános csökkentése révén), és biztosítsák, hogy a nukleáris arzenál 1986-os csúcsértéke óta tapasztalható folyamatos csökkenési tendencia ne fordulhasson vissza; közvetítsen olyan üzenetet, amely szerint az atomsorompó-szerződést az e tekintetben tett diplomáciai erőfeszítések platformjaként kell felhasználni;

| n) | sürgesse az Egyesült Államokat és Oroszországot a kölcsönös bizalom megerősítésére annak érdekében, hogy újrainduljon a párbeszéd az új fegyverzet-ellenőrzési kapcsolat kiépítésének lehetséges módjairól; hangsúlyozza, hogy ha az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját megelőzően Oroszország és az Egyesült Államok egyértelműen elkötelezné magát az új START-szerződés 2021. február előtti meghosszabbítása mellett, ez fontos hozzájárulást jelentene a felülvizsgálati konferenciához; határozottan bátorítsa mindkét felet egy olyan új eszköz megtárgyalására, amely egyaránt kiterjedne a telepített és nem telepített, valamint a stratégiai és nem stratégiai fegyverekre, Kína bevonásával (tekintettel erőteljes rakétaépítési programjára); adjon hangot aggodalmának amiatt, hogy Oroszország a közelmúltban az orenburgi régióban Avangard típusú hiperszonikus sebességű, manőverező harci részt vetett be; emlékeztesse Oroszországot, hogy minden telepített Avangard hiperszonikus harci rész az új START-szerződés hatálya alá kerül, amely összesen 1 550 robbanófej-határértéket és a kapcsolódó ellenőrzési rendelkezéseket tartalmazza majd; |
| --- | --- |

n)

sürgesse az Egyesült Államokat és Oroszországot a kölcsönös bizalom megerősítésére annak érdekében, hogy újrainduljon a párbeszéd az új fegyverzet-ellenőrzési kapcsolat kiépítésének lehetséges módjairól; hangsúlyozza, hogy ha az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáját megelőzően Oroszország és az Egyesült Államok egyértelműen elkötelezné magát az új START-szerződés 2021. február előtti meghosszabbítása mellett, ez fontos hozzájárulást jelentene a felülvizsgálati konferenciához; határozottan bátorítsa mindkét felet egy olyan új eszköz megtárgyalására, amely egyaránt kiterjedne a telepített és nem telepített, valamint a stratégiai és nem stratégiai fegyverekre, Kína bevonásával (tekintettel erőteljes rakétaépítési programjára); adjon hangot aggodalmának amiatt, hogy Oroszország a közelmúltban az orenburgi régióban Avangard típusú hiperszonikus sebességű, manőverező harci részt vetett be; emlékeztesse Oroszországot, hogy minden telepített Avangard hiperszonikus harci rész az új START-szerződés hatálya alá kerül, amely összesen 1 550 robbanófej-határértéket és a kapcsolódó ellenőrzési rendelkezéseket tartalmazza majd;

| o) | juttassa ismételten kifejezésre az EU mély sajnálatát az INF-szerződés közelmúltbeli összeomlása miatt – ami a nukleáris képességekkel rendelkező, mobil és nehezen észlelhető SSC-8 rakétarendszer Oroszország általi telepítése miatt következett be, és csökkenti a nukleáris fegyverek fegyveres konfliktusokban való alkalmazására vonatkozó küszöbértéket –, és emellett hangsúlyozza, hogy ez súlyos hatást gyakorol majd az európai biztonságra és a nukleáris fegyverek stratégiai ellenőrzési struktúrájára; szólítsa fel az INF-szerződés mindkét aláíróját, hogy folytassák a párbeszédet a rövid és közepes hatótávolságú rakétákra vonatkozó új, jogilag kötelező erejű eszköz megteremtésének lehetséges módjairól; támogassa ezen eszköz multilaterálissá tételét az ilyen fegyverekkel rendelkező más országok, többek között Kína számára is; |
| --- | --- |

o)

juttassa ismételten kifejezésre az EU mély sajnálatát az INF-szerződés közelmúltbeli összeomlása miatt – ami a nukleáris képességekkel rendelkező, mobil és nehezen észlelhető SSC-8 rakétarendszer Oroszország általi telepítése miatt következett be, és csökkenti a nukleáris fegyverek fegyveres konfliktusokban való alkalmazására vonatkozó küszöbértéket –, és emellett hangsúlyozza, hogy ez súlyos hatást gyakorol majd az európai biztonságra és a nukleáris fegyverek stratégiai ellenőrzési struktúrájára; szólítsa fel az INF-szerződés mindkét aláíróját, hogy folytassák a párbeszédet a rövid és közepes hatótávolságú rakétákra vonatkozó új, jogilag kötelező erejű eszköz megteremtésének lehetséges módjairól; támogassa ezen eszköz multilaterálissá tételét az ilyen fegyverekkel rendelkező más országok, többek között Kína számára is;

| p) | hívja fel a figyelmet az INF-szerződés megszűnésével kapcsolatos veszélyekre, többek között arra, hogy a közepes hatótávolságú rakéták különösen alkalmasak eszkalálódás kockázatának fokozására az európai kontinensen; |
| --- | --- |

p)

hívja fel a figyelmet az INF-szerződés megszűnésével kapcsolatos veszélyekre, többek között arra, hogy a közepes hatótávolságú rakéták különösen alkalmasak eszkalálódás kockázatának fokozására az európai kontinensen;

| q) | bátorítsa annak a lehetőségnek a megvitatását, hogy az USA és Oroszország közötti INF-szerződésen túllépő, többoldalú ballisztikusrakéta-szerződés jöjjön létre, más felek bevonásával; |
| --- | --- |

q)

bátorítsa annak a lehetőségnek a megvitatását, hogy az USA és Oroszország közötti INF-szerződésen túllépő, többoldalú ballisztikusrakéta-szerződés jöjjön létre, más felek bevonásával;

| r) | hívja fel az Egyesült Államokat és Oroszországot, hogy bocsássanak az atomsorompó-szerződés többi részes felének és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának rendelkezésére nyilatkozatot, amelyben meghatározzák, hogy milyen lépéseket tesznek az INF-szerződésből való kilépésüket követően annak érdekében, hogy biztosítsák az atomsorompó-szerződés VI. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítését; kéri, hogy e célból az Unió nevében kerüljön sor a szükséges intézkedésekre; |
| --- | --- |

r)

hívja fel az Egyesült Államokat és Oroszországot, hogy bocsássanak az atomsorompó-szerződés többi részes felének és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának rendelkezésére nyilatkozatot, amelyben meghatározzák, hogy milyen lépéseket tesznek az INF-szerződésből való kilépésüket követően annak érdekében, hogy biztosítsák az atomsorompó-szerződés VI. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítését; kéri, hogy e célból az Unió nevében kerüljön sor a szükséges intézkedésekre;

| s) | szólítsa fel Oroszországot, hogy tartsa be a budapesti megállapodásban foglalt kötelezettségvállalását, és tartsa tiszteletben az Ukrajnának nyújtott biztonsági garanciákat; |
| --- | --- |

s)

szólítsa fel Oroszországot, hogy tartsa be a budapesti megállapodásban foglalt kötelezettségvállalását, és tartsa tiszteletben az Ukrajnának nyújtott biztonsági garanciákat;

| t) | juttassa kifejezésre, hogy a nukleárisfegyver-ellenőrzési rendszerekből való kilépés, illetve az ilyen rendszerek felbomlása az atomsorompó-szerződés szempontjából is veszélyes precedens; hívja fel a figyelmet arra, hogy az atomsorompó-szerződés részes felei az ilyen eseményeket nemzetbiztonsági fenyegetésnek tekinthetik, ami az atomsorompó-szerződés egészét destabilizálhatja; |
| --- | --- |

t)

juttassa kifejezésre, hogy a nukleárisfegyver-ellenőrzési rendszerekből való kilépés, illetve az ilyen rendszerek felbomlása az atomsorompó-szerződés szempontjából is veszélyes precedens; hívja fel a figyelmet arra, hogy az atomsorompó-szerződés részes felei az ilyen eseményeket nemzetbiztonsági fenyegetésnek tekinthetik, ami az atomsorompó-szerződés egészét destabilizálhatja;

| u) | kérje, hogy ezeket az aggályokat vessék fel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáján; kéri a közepes hatótávolságú nukleáris fegyverek által az Európai Unióra és tagállamaira jelentett közvetlen veszély elhárításához szükséges diplomáciai és politikai lépések megtételét; |
| --- | --- |

u)

kérje, hogy ezeket az aggályokat vessék fel az atomsorompó-szerződés 10. felülvizsgálati konferenciáján; kéri a közepes hatótávolságú nukleáris fegyverek által az Európai Unióra és tagállamaira jelentett közvetlen veszély elhárításához szükséges diplomáciai és politikai lépések megtételét;

| v) | hangsúlyozza a NATO-államok fontos hozzájárulását az atomsorompó-szerződés keretében vállalt kötelezettségeik teljesítéséhez, miszerint a hidegháború végén fennálló állapotokhoz képest 95 %-kal csökkentik a nukleáris fegyverek állományát, eltekintenek azok konkrét célpontokra irányításától, valamint csökkentik azok készenléti státuszát és leépítik a védelemben nekik szánt szerepet; kérje a NATO-t és az atomsorompó-szerződést aláíró többi államot, hogy az atomsorompó-szerződéssel teljes összhangban folytassák erőfeszítéseiket a nukleáris fegyverek további csökkentése érdekében, a nemzetközi stabilitást és biztonságot előmozdító fokozatos megközelítés alapján; |
| --- | --- |

v)

hangsúlyozza a NATO-államok fontos hozzájárulását az atomsorompó-szerződés keretében vállalt kötelezettségeik teljesítéséhez, miszerint a hidegháború végén fennálló állapotokhoz képest 95 %-kal csökkentik a nukleáris fegyverek állományát, eltekintenek azok konkrét célpontokra irányításától, valamint csökkentik azok készenléti státuszát és leépítik a védelemben nekik szánt szerepet; kérje a NATO-t és az atomsorompó-szerződést aláíró többi államot, hogy az atomsorompó-szerződéssel teljes összhangban folytassák erőfeszítéseiket a nukleáris fegyverek további csökkentése érdekében, a nemzetközi stabilitást és biztonságot előmozdító fokozatos megközelítés alapján;

| w) | megjegyzi, hogy az atomfegyver-tilalmi egyezmény 122 ország általi elfogadása – amelyet jelenleg 84 állam írt alá és 47-ig ratifikált – a nukleáris fegyverektől mentes világ célkitűzésének elérésére irányuló szándék bizonyítéka; hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelést nem lehet elválasztani a kollektív biztonságtól és csak stratégiai összefüggések figyelembevételével lehet elérni, ezért lépcsőzetes folyamat részét kell képeznie, amely mindenki számára garantálja a zavartalan biztonságot és megakadályozza az új fegyverkezési versenyt; emlékeztessen arra, hogy a hasadóanyag-tilalmi szerződés a nukleáris fegyverállományok számszerű gyarapításának megelőzésének egyik eszköze, így létfontosságú és pótolhatatlan lépés a nukleáris fegyverektől mentes világ felé; |
| --- | --- |

w)

megjegyzi, hogy az atomfegyver-tilalmi egyezmény 122 ország általi elfogadása – amelyet jelenleg 84 állam írt alá és 47-ig ratifikált – a nukleáris fegyverektől mentes világ célkitűzésének elérésére irányuló szándék bizonyítéka; hangsúlyozza, hogy a nukleáris leszerelést nem lehet elválasztani a kollektív biztonságtól és csak stratégiai összefüggések figyelembevételével lehet elérni, ezért lépcsőzetes folyamat részét kell képeznie, amely mindenki számára garantálja a zavartalan biztonságot és megakadályozza az új fegyverkezési versenyt; emlékeztessen arra, hogy a hasadóanyag-tilalmi szerződés a nukleáris fegyverállományok számszerű gyarapításának megelőzésének egyik eszköze, így létfontosságú és pótolhatatlan lépés a nukleáris fegyverektől mentes világ felé;

| x) | erősítse meg az atomsorompó-szerződés részes feleinek elidegeníthetetlen jogát az atomenergia békés célú felhasználására, hogy az atomsorompó-szerződés rendelkezéseivel összhangban kielégítsék hosszú távú energiaszükségleteiket; működjön együtt azokkal az országokkal, amelyek kapacitásokat kívánnak fejleszteni a nukleáris energia felelősségteljes, kizárólag békés célú felhasználása terén, feltéve, hogy minden biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltétel teljesül; mérlegelje megfelelő intézkedések meghozatalát azokban az esetekben, ha ilyen országok nem működnek együtt, és nem tartják be az összes biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltételt; nyújtson segítséget az atomenergia békés célú felhasználása terén kapacitásokat kiépíteni kívánó országok számára, ugyanakkor kötelezze azokat erős nukleáris biztonsági kultúra kialakítására, és ismerje el a NAÜ és biztosítékrendszere szerepét és értékét az atomsorompó-szerződés végrehajtásában és a nukleáris biztonsági keret megerősítésében; |
| --- | --- |

x)

erősítse meg az atomsorompó-szerződés részes feleinek elidegeníthetetlen jogát az atomenergia békés célú felhasználására, hogy az atomsorompó-szerződés rendelkezéseivel összhangban kielégítsék hosszú távú energiaszükségleteiket; működjön együtt azokkal az országokkal, amelyek kapacitásokat kívánnak fejleszteni a nukleáris energia felelősségteljes, kizárólag békés célú felhasználása terén, feltéve, hogy minden biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltétel teljesül; mérlegelje megfelelő intézkedések meghozatalát azokban az esetekben, ha ilyen országok nem működnek együtt, és nem tartják be az összes biztonsági, védelmi és nonproliferációs feltételt; nyújtson segítséget az atomenergia békés célú felhasználása terén kapacitásokat kiépíteni kívánó országok számára, ugyanakkor kötelezze azokat erős nukleáris biztonsági kultúra kialakítására, és ismerje el a NAÜ és biztosítékrendszere szerepét és értékét az atomsorompó-szerződés végrehajtásában és a nukleáris biztonsági keret megerősítésében;

| y) | korlátozza az atomfegyverek elterjedéséhez kapcsolódó nukleáris technológia átadását az atomsorompó-szerződés azon részes feleinek, amelyek a NAÜ teljes hatókörű biztosítékait megkötötték és végrehajtják, ezáltal támogatva az atomsorompó-szerződés 1995. évi felülvizsgálati konferenciáján hozott határozatot, amely szerint az érzékeny nukleáris technológia átadására vonatkozó új ellátási szabályoknak szükséges előfeltételként meg kell követelniük a NAÜ teljes hatókörű biztosítékainak elfogadását, valamint a nukleáris fegyverek és más nukleáris robbanóeszközök beszerzésének megtagadására vonatkozó, nemzetközi jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

y)

korlátozza az atomfegyverek elterjedéséhez kapcsolódó nukleáris technológia átadását az atomsorompó-szerződés azon részes feleinek, amelyek a NAÜ teljes hatókörű biztosítékait megkötötték és végrehajtják, ezáltal támogatva az atomsorompó-szerződés 1995. évi felülvizsgálati konferenciáján hozott határozatot, amely szerint az érzékeny nukleáris technológia átadására vonatkozó új ellátási szabályoknak szükséges előfeltételként meg kell követelniük a NAÜ teljes hatókörű biztosítékainak elfogadását, valamint a nukleáris fegyverek és más nukleáris robbanóeszközök beszerzésének megtagadására vonatkozó, nemzetközi jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalásokat;

| z) | folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a Közel-Keleten az 1995. évi határozattal összhangban a nukleáris fegyverektől és minden más tömegpusztító fegyvertől mentes övezet jöjjön létre; folytassa a kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az inkluzív párbeszéd megerősítésének köszönhetően bizalom épüljön ki a szakértők és a politikai döntéshozók között, a projektek végrehajtására szánt 2,86 millió eurós pénzügyi keret igénybe vételével; |
| --- | --- |

z)

folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a Közel-Keleten az 1995. évi határozattal összhangban a nukleáris fegyverektől és minden más tömegpusztító fegyvertől mentes övezet jöjjön létre; folytassa a kezdeményezéseket annak érdekében, hogy az inkluzív párbeszéd megerősítésének köszönhetően bizalom épüljön ki a szakértők és a politikai döntéshozók között, a projektek végrehajtására szánt 2,86 millió eurós pénzügyi keret igénybe vételével;

| aa) | támogassa a regionális megközelítést, mint a leszerelés és a nonproliferáció előmozdításának egyik fontos módját; hívja fel a figyelmet a közel-keleti atomfegyvermentes övezet létrehozásáról szóló konferencia első ülésének eredményeire; bátorítsa a részt vevő államokat, hogy a konferencia második ülésszakán tegyenek meg minden tőlük telhetőt e törekvés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

aa)

támogassa a regionális megközelítést, mint a leszerelés és a nonproliferáció előmozdításának egyik fontos módját; hívja fel a figyelmet a közel-keleti atomfegyvermentes övezet létrehozásáról szóló konferencia első ülésének eredményeire; bátorítsa a részt vevő államokat, hogy a konferencia második ülésszakán tegyenek meg minden tőlük telhetőt e törekvés előmozdítása érdekében;

| ab) | támogassa a „fokozatos megközelítésre” vonatkozóan Svédország által előterjesztett javaslatot, amelynek célja a globális leszerelési rendszerrel kapcsolatos pragmatikus, rövid távú és megvalósítható kötelezettségvállalások politikai támogatásának kiépítése, ennek általános rendeltetése pedig a bizalom helyreállítása, valamint támogassa azokat az intézkedéseket, amelyek középpontjában a nukleáris fegyverek gyarapodásának megfékezése, az államok közötti együttműködés javítása, a nukleáris kockázatok csökkentése és az átláthatóság növelése áll, ezek ugyanis a részes államok kötelezettségeinek teljesítéséhez hozzájáruló közvetítő lépések; |
| --- | --- |

ab)

támogassa a „fokozatos megközelítésre” vonatkozóan Svédország által előterjesztett javaslatot, amelynek célja a globális leszerelési rendszerrel kapcsolatos pragmatikus, rövid távú és megvalósítható kötelezettségvállalások politikai támogatásának kiépítése, ennek általános rendeltetése pedig a bizalom helyreállítása, valamint támogassa azokat az intézkedéseket, amelyek középpontjában a nukleáris fegyverek gyarapodásának megfékezése, az államok közötti együttműködés javítása, a nukleáris kockázatok csökkentése és az átláthatóság növelése áll, ezek ugyanis a részes államok kötelezettségeinek teljesítéséhez hozzájáruló közvetítő lépések;

| ac) | szólítsa fel a részes államokat, hogy dolgozzanak ki és léptessenek életbe olyan intézkedéseket, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy akár szándékosan, akár véletlenül nukleáris fegyverek kerüljenek bevetésre; kérje, hogy az intézkedések foglalják magukba a kommunikációs csatornák és protokollok, valamint a kiberbiztoság javítását, a hagyományos és a nukleáris eszközök egyértelmű megkülönböztetését, valamint a hibrid fenyegetésekkel és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség fokozását és a válságos helyzetekben rendelkezésre álló döntéshozatali idő meghosszabbítását; |
| --- | --- |

ac)

szólítsa fel a részes államokat, hogy dolgozzanak ki és léptessenek életbe olyan intézkedéseket, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy akár szándékosan, akár véletlenül nukleáris fegyverek kerüljenek bevetésre; kérje, hogy az intézkedések foglalják magukba a kommunikációs csatornák és protokollok, valamint a kiberbiztoság javítását, a hagyományos és a nukleáris eszközök egyértelmű megkülönböztetését, valamint a hibrid fenyegetésekkel és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség fokozását és a válságos helyzetekben rendelkezésre álló döntéshozatali idő meghosszabbítását;

| ad) | támogassa az atomfegyverrel rendelkező államok azon kötelezettségvállalását, hogy az atomsorompó-szerződés 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján a leszereléssel kapcsolatban elfogadott 13 lépéssel összhangban fokozzák az átláthatóságot; emlékeztessen arra, hogy a jelentéstételi mechanizmusnak a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok jelentéstételi kereteinek rendszerezése révén történő további javítása hozzájárulna ezen államok azonos szintű átláthatóságához; hívja fel ezzel összefüggésben az EU-t, hogy fordítson különös figyelmet az atomsorompó- és leszerelési kezdeményezés azon javaslataira, amelyek célja az átláthatóság növelése az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati folyamatának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

ad)

támogassa az atomfegyverrel rendelkező államok azon kötelezettségvállalását, hogy az atomsorompó-szerződés 2000. évi felülvizsgálati konferenciáján a leszereléssel kapcsolatban elfogadott 13 lépéssel összhangban fokozzák az átláthatóságot; emlékeztessen arra, hogy a jelentéstételi mechanizmusnak a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok jelentéstételi kereteinek rendszerezése révén történő további javítása hozzájárulna ezen államok azonos szintű átláthatóságához; hívja fel ezzel összefüggésben az EU-t, hogy fordítson különös figyelmet az atomsorompó- és leszerelési kezdeményezés azon javaslataira, amelyek célja az átláthatóság növelése az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati folyamatának megerősítése érdekében;

| ae) | fejezze ki, hogy tudomásul veszi az USA által a 10. felülvizsgálati konferencia előkészítő bizottságához benyújtott, „A működöképesség biztosítása és a nukleáris leszereléshez szükséges környezet kialakítása” című javaslatot, amelynek célja a nemzetközi biztonsági környezet azon tényezőinek azonosítása és kezelése, amelyek akadályozzák a leszerelés további előrehaladását, valamint a leszerelés pragmatikusabb megközelítésének kialakítása és a 2020. évi felülvizsgálati konferencia sikeres kimeneteléhez való pozitív hozzájárulás; szorgalmazza, hogy a javaslat a 10. felülvizsgálati konferencia keretében és azt követően is képezze további viták tárgyát; |
| --- | --- |

ae)

fejezze ki, hogy tudomásul veszi az USA által a 10. felülvizsgálati konferencia előkészítő bizottságához benyújtott, „A működöképesség biztosítása és a nukleáris leszereléshez szükséges környezet kialakítása” című javaslatot, amelynek célja a nemzetközi biztonsági környezet azon tényezőinek azonosítása és kezelése, amelyek akadályozzák a leszerelés további előrehaladását, valamint a leszerelés pragmatikusabb megközelítésének kialakítása és a 2020. évi felülvizsgálati konferencia sikeres kimeneteléhez való pozitív hozzájárulás; szorgalmazza, hogy a javaslat a 10. felülvizsgálati konferencia keretében és azt követően is képezze további viták tárgyát;

| af) | szólítsa fel az összes államot, hogy további késedelem nélkül kezdjenek megbeszéléseket az egyik lezáratlan prioritás, a nukleáris fegyverekhez szükséges hasadóanyag gyártásának tilalmáról szóló szerződés tető alá hozásának lehetséges módozatairól, e szerződés ugyanis a nukleáris fegyverkezés terén vívott verseny elszabadulásával kapcsolatos kockázatok elhárításának elengedhetetlen eszköze, és létfontosságú lépés a nukleáris fegyverek végleges felszámolása felé; |
| --- | --- |

af)

szólítsa fel az összes államot, hogy további késedelem nélkül kezdjenek megbeszéléseket az egyik lezáratlan prioritás, a nukleáris fegyverekhez szükséges hasadóanyag gyártásának tilalmáról szóló szerződés tető alá hozásának lehetséges módozatairól, e szerződés ugyanis a nukleáris fegyverkezés terén vívott verseny elszabadulásával kapcsolatos kockázatok elhárításának elengedhetetlen eszköze, és létfontosságú lépés a nukleáris fegyverek végleges felszámolása felé;

| ag) | kérje annak biztosítását, hogy az EU továbbra is határozottan támogassa az Átfogó Atomcsend-szerződést (CTBT) és az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetét (CTBTO); emlékeztessen továbbá, hogy új fegyverek kifejlesztésének megelőzése érdekében mihamarabb gondoskodni kell a CTBT hatályba lépéséről; |
| --- | --- |

ag)

kérje annak biztosítását, hogy az EU továbbra is határozottan támogassa az Átfogó Atomcsend-szerződést (CTBT) és az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetét (CTBTO); emlékeztessen továbbá, hogy új fegyverek kifejlesztésének megelőzése érdekében mihamarabb gondoskodni kell a CTBT hatályba lépéséről;

| ah) | ismételten erősítse meg, hogy az EU továbbra is elkötelezett az átfogó közös cselekvési terv mellett, mert ez egyrészt a lehető legjobb eszköz annak szavatolására, hogy Irán kizárólag békésen használja fel az atomenergiát, másrészt létfontosságú a közel-keleti stabilitás és biztonság fokozásához; hangsúlyozza továbbra is, hogy az EU fontos szerepet játszik abban, hogy sikerüljön tető alá hozni a nukleáris megállapodást; ismételten juttassa kifejezésre az EU sajnálatát amiatt, hogy az Egyesült Államok kilépett az átfogó közös cselekvési tervből, valamint a szankciók visszaállítása miatt; üdvözölje, hogy Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság (E3) ellenezte az Egyesült Nemzetek Szervezetében az Egyesült Államoknak az ENSZ BT 2231. sz. határozata szerinti, Iránnal szembeni szankciók újbóli bevezetésére irányuló indítványát, mivel az Egyesült Államok már nem részes fele az átfogó közös cselekvési tervnek; üdvözölje az AEOI és a NAÜ 2020. augusztus 26-i együttes nyilatkozatát a NAÜ által meghatározott biztosíték-végrehajtási kérdések jóhiszemű rendezéséről, amelynek értelmében Irán hozzáférést biztosít a NAÜ számára az ügynökség által meghatározott két helyszínhez, és elősegíti a NAÜ ellenőrzési tevékenységeit; emlékeztessen a NAÜ mint a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos kötelezettségvállalások nyomon követéséért és ellenőrzéséért felelős egyetlen független nemzetközi szervezet kulcsfontosságú szerepére; szólítsa fel Iránt, hogy biztosítsa az átfogó közös cselekvési terv és az atomsorompó-szerződés szerinti nukleáris vonatkozású kötelezettségvállalásainak maradéktalan teljesítését; |
| --- | --- |

ah)

ismételten erősítse meg, hogy az EU továbbra is elkötelezett az átfogó közös cselekvési terv mellett, mert ez egyrészt a lehető legjobb eszköz annak szavatolására, hogy Irán kizárólag békésen használja fel az atomenergiát, másrészt létfontosságú a közel-keleti stabilitás és biztonság fokozásához; hangsúlyozza továbbra is, hogy az EU fontos szerepet játszik abban, hogy sikerüljön tető alá hozni a nukleáris megállapodást; ismételten juttassa kifejezésre az EU sajnálatát amiatt, hogy az Egyesült Államok kilépett az átfogó közös cselekvési tervből, valamint a szankciók visszaállítása miatt; üdvözölje, hogy Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság (E3) ellenezte az Egyesült Nemzetek Szervezetében az Egyesült Államoknak az ENSZ BT 2231. sz. határozata szerinti, Iránnal szembeni szankciók újbóli bevezetésére irányuló indítványát, mivel az Egyesült Államok már nem részes fele az átfogó közös cselekvési tervnek; üdvözölje az AEOI és a NAÜ 2020. augusztus 26-i együttes nyilatkozatát a NAÜ által meghatározott biztosíték-végrehajtási kérdések jóhiszemű rendezéséről, amelynek értelmében Irán hozzáférést biztosít a NAÜ számára az ügynökség által meghatározott két helyszínhez, és elősegíti a NAÜ ellenőrzési tevékenységeit; emlékeztessen a NAÜ mint a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával kapcsolatos kötelezettségvállalások nyomon követéséért és ellenőrzéséért felelős egyetlen független nemzetközi szervezet kulcsfontosságú szerepére; szólítsa fel Iránt, hogy biztosítsa az átfogó közös cselekvési terv és az atomsorompó-szerződés szerinti nukleáris vonatkozású kötelezettségvállalásainak maradéktalan teljesítését;

| ai) | adjon hangot sajnálatának amiatt, hogy Irán erőszakos nem állami szereplőket támogat, valamint segíti az egész Közel-Keletet destabilizáló ballisztikusrakéta-képességek fejlesztését és használatát; |
| --- | --- |

ai)

adjon hangot sajnálatának amiatt, hogy Irán erőszakos nem állami szereplőket támogat, valamint segíti az egész Közel-Keletet destabilizáló ballisztikusrakéta-képességek fejlesztését és használatát;

| aj) | ismételten jelentse ki, hogy az EU az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival összhangban maradéktalanul támogatja a KNDK teljes, ellenőrizhető és visszafordíthatatlan nukleáris leszerelésére irányuló célkitűzést; nyomatékosan kérje a KNDK-t, hogy hagyjon fel nukleárisfegyver-programjával, és a NAÜ biztosítékait elismerve térjen vissza az atomsorompó-szerződés rendelkezéseinek tiszteletben tartásához; továbbra is támogassa a folyamatban lévő párbeszéd folyamatát, és az EU diplomáciai szakértelmére építve törekedjen aktívabb részvételre a tárgyalásokon; emlékeztet arra, hogy a KNDK továbbra is regionális és nemzetközi nukleáris és ballisztikus fenyegetést jelent; |
| --- | --- |

aj)

ismételten jelentse ki, hogy az EU az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival összhangban maradéktalanul támogatja a KNDK teljes, ellenőrizhető és visszafordíthatatlan nukleáris leszerelésére irányuló célkitűzést; nyomatékosan kérje a KNDK-t, hogy hagyjon fel nukleárisfegyver-programjával, és a NAÜ biztosítékait elismerve térjen vissza az atomsorompó-szerződés rendelkezéseinek tiszteletben tartásához; továbbra is támogassa a folyamatban lévő párbeszéd folyamatát, és az EU diplomáciai szakértelmére építve törekedjen aktívabb részvételre a tárgyalásokon; emlékeztet arra, hogy a KNDK továbbra is regionális és nemzetközi nukleáris és ballisztikus fenyegetést jelent;

| ak) | továbbra is szálljon síkra amellett, hogy fenn kell tartani és érvényre kell juttatni az atomsorompó-szerződést, és a nemzetközi béke és biztonság szavatolása érdekében e kulcsfontosságú többoldalú eszköz egyetemessé tételét elő kell mozdítani, megerősítve annak három – egyformán fontos és egymást kölcsönösen erősítő – pillérét; bátorítsa az atomsorompó-szerződésben részes valamennyi államot, hogy újítsák meg az egymással folytatott együttműködésre irányuló erőfeszítéseiket, és hangsúlyozza az atomsorompó-szerződés átfogó, teljes körű és kiegyensúlyozott végrehajtása iránti kötelezettségvállalás megújításának fontosságát; |
| --- | --- |

ak)

továbbra is szálljon síkra amellett, hogy fenn kell tartani és érvényre kell juttatni az atomsorompó-szerződést, és a nemzetközi béke és biztonság szavatolása érdekében e kulcsfontosságú többoldalú eszköz egyetemessé tételét elő kell mozdítani, megerősítve annak három – egyformán fontos és egymást kölcsönösen erősítő – pillérét; bátorítsa az atomsorompó-szerződésben részes valamennyi államot, hogy újítsák meg az egymással folytatott együttműködésre irányuló erőfeszítéseiket, és hangsúlyozza az atomsorompó-szerződés átfogó, teljes körű és kiegyensúlyozott végrehajtása iránti kötelezettségvállalás megújításának fontosságát;

| al) | szólítsa fel azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy nukleáris fegyverrel nem rendelkező államokként írják alá és ratifikálják az atomsorompó-szerződést, és a csatlakozásig tartsák be annak feltételeit és kötelezzék el magukat annak atomsorompó és leszerelési célkitűzései mellett, többek között bizonyítékot szolgáltatva arról, hogy nem vesznek részt nukleáris technológia átadásában, valamint megerősítik a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

al)

szólítsa fel azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy nukleáris fegyverrel nem rendelkező államokként írják alá és ratifikálják az atomsorompó-szerződést, és a csatlakozásig tartsák be annak feltételeit és kötelezzék el magukat annak atomsorompó és leszerelési célkitűzései mellett, többek között bizonyítékot szolgáltatva arról, hogy nem vesznek részt nukleáris technológia átadásában, valamint megerősítik a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezményt;

| am) | emlékeztessen rá, hogy a nukleáris leszerelést realista és fokozatos módon kell lefolytatni mindenki biztonsági érdekeinek tiszteletben tartásával, hogy a nukleáris fegyverzethez kapcsolódó stratégiai kockázatok csökkentésének a nukleáris doktrínák, a felelős politikusok és katonák párbeszéde, a válságkommunikációs eszközök és megnyugtató intézkedések transzparenciáján kell alapulnia; |
| --- | --- |

am)

emlékeztessen rá, hogy a nukleáris leszerelést realista és fokozatos módon kell lefolytatni mindenki biztonsági érdekeinek tiszteletben tartásával, hogy a nukleáris fegyverzethez kapcsolódó stratégiai kockázatok csökkentésének a nukleáris doktrínák, a felelős politikusok és katonák párbeszéde, a válságkommunikációs eszközök és megnyugtató intézkedések transzparenciáján kell alapulnia;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0130.

(2)  HL L 97., 2000.4.19., 1. o.

(3)  HL L 106., 2005.4.27., 32. o.

(4)  HL L 90., 2010.4.10., 8. o.

(5)  HL L 105., 2019.4.16., 25. o.

(6)  HL L 149., 2019.6.7., 63. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. október 20., kedd

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/249 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/249

---

P9_TA(2020)0268

A 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosítása ***I

Az Európai Parlament 2020. október 20-i jogalkotási állásfoglalása a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-járványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 404/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0491),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0285/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0285/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. október 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. október 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 52. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 52. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0190/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A9-0190/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0251

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. október 20-án került elfogadásra a 168/2013/EU rendeletnek az L kategóriájú kifutó sorozatú járművekre vonatkozóan a Covid19-világjárványra válaszul hozott különös intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/1694 rendelettel.)

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/250 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/250

---

P9_TA(2020)0269

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors

Az Európai Parlament 2020. október 20-i állásfoglalása Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

(2021/C 404/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0485 – C9-0294/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0485 – C9-0294/2020),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0192/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0192/2020),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; mivel ez a támogatás a munkavállalóknak és azoknak a vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatáson keresztül valósul meg, amelyeknek dolgoztak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; mivel ez a támogatás a munkavállalóknak és azoknak a vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatáson keresztül valósul meg, amelyeknek dolgoztak;

| B. | mivel a spanyolországi Galicia (ES11) NUTS 2 szintű régióban történt 960 elbocsátást követően Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámmal kérelmet nyújtott be (4) az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatban (Fémalapanyag gyártása), 25. ágazatban (Fémfeldolgozási termék gyártása a gépek és berendezések kivételével), 30. ágazatban (Egyéb jármű gyártása), 32. ágazatban (Egyéb feldolgozóipari tevékenység), 33. ágazatban (Ipari gép, berendezés, eszköz javítása) és 43. ágazatban (Speciális szaképítés); |
| --- | --- |

B.

mivel a spanyolországi Galicia (ES11) NUTS 2 szintű régióban történt 960 elbocsátást követően Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámmal kérelmet nyújtott be (4) az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatban (Fémalapanyag gyártása), 25. ágazatban (Fémfeldolgozási termék gyártása a gépek és berendezések kivételével), 30. ágazatban (Egyéb jármű gyártása), 32. ágazatban (Egyéb feldolgozóipari tevékenység), 33. ágazatban (Ipari gép, berendezés, eszköz javítása) és 43. ágazatban (Speciális szaképítés);

| C. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában rögzített beavatkozási kritériumokon alapul, ami lehetővé teszi, hogy az egy régióban működő kkv-kat érintő kollektív kérelmek, kiterjedhetnek olyan kkv-kra is, amelyek másik, a NACE Rev 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban működnek, feltéve, hogy ebben a régióban a fő vagy kizárólagos vállalkozástípus a kkv; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában rögzített beavatkozási kritériumokon alapul, ami lehetővé teszi, hogy az egy régióban működő kkv-kat érintő kollektív kérelmek, kiterjedhetnek olyan kkv-kra is, amelyek másik, a NACE Rev 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban működnek, feltéve, hogy ebben a régióban a fő vagy kizárólagos vállalkozástípus a kkv;

| D. | mivel a kkv-k alkotják a régió gazdaságának gerincét, ugyanis a vállalkozások több mint 95 %-a kevesebb mint 250 munkavállalót foglalkoztat, és mivel a kérelem által érintett 38 vállalkozás kkv; mivel Galicia az Eixo Atlántico nevű szövetség tagja, és gazdasága jelentős mértékben támaszkodik a határokon átnyúló vállalatokra és a határt átlépő munkavállalókra; |
| --- | --- |

D.

mivel a kkv-k alkotják a régió gazdaságának gerincét, ugyanis a vállalkozások több mint 95 %-a kevesebb mint 250 munkavállalót foglalkoztat, és mivel a kérelem által érintett 38 vállalkozás kkv; mivel Galicia az Eixo Atlántico nevű szövetség tagja, és gazdasága jelentős mértékben támaszkodik a határokon átnyúló vállalatokra és a határt átlépő munkavállalókra;

| E. | mivel a galiciai hajógyártás az európai hajógyártási ágazatra jellemző alvállalkozói rendszert követi, amely többnyire kis- és közepes méretű hajógyárakból áll, és az alvállalkozás aránya érték és foglalkoztatás tekintetében is magas; |
| --- | --- |

E.

mivel a galiciai hajógyártás az európai hajógyártási ágazatra jellemző alvállalkozói rendszert követi, amely többnyire kis- és közepes méretű hajógyárakból áll, és az alvállalkozás aránya érték és foglalkoztatás tekintetében is magas;

| F. | mivel Spanyolország azzal érvel, hogy Európa 2004 óta folyamatosan veszíti el kereskedelmi célú hajógyártási ágazatát (5) azáltal, hogy az ágazat áttevődött Kelet-Ázsiába, és hogy a 2008-ban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság a megrendelések jelentős csökkenéséhez, a hajógyártás ázsiai bővüléséhez és intenzív globális versenyhez vezetett (6); |
| --- | --- |

F.

mivel Spanyolország azzal érvel, hogy Európa 2004 óta folyamatosan veszíti el kereskedelmi célú hajógyártási ágazatát (5) azáltal, hogy az ágazat áttevődött Kelet-Ázsiába, és hogy a 2008-ban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság a megrendelések jelentős csökkenéséhez, a hajógyártás ázsiai bővüléséhez és intenzív globális versenyhez vezetett (6);

| G. | mivel a kelet-ázsiai országokban alkalmazott támogatási politikák, kedvezményes adóügyi bánásmód — például állami támogatások — és alacsonyabb munkaerőköltségek piaci veszteségeket okoztak az uniós hajóépítők számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a kelet-ázsiai országokban alkalmazott támogatási politikák, kedvezményes adóügyi bánásmód — például állami támogatások — és alacsonyabb munkaerőköltségek piaci veszteségeket okoztak az uniós hajóépítők számára;

| H. | mivel a galiciai hajógyárak technológiailag fejlett katonai hajókat, olaj- és vegyianyag-szállító tartályhajókat, nyílt tengeri hajókat, oceanográfiai és szeizmikus kutatóhajókat, vontatóhajókat, személyszállító hajókat és halászhajókat gyártanak; |
| --- | --- |

H.

mivel a galiciai hajógyárak technológiailag fejlett katonai hajókat, olaj- és vegyianyag-szállító tartályhajókat, nyílt tengeri hajókat, oceanográfiai és szeizmikus kutatóhajókat, vontatóhajókat, személyszállító hajókat és halászhajókat gyártanak;

| I. | mivel a Factorias Vulcano hajógyár 2019. júliusi bezárása és a HJ Barreras hajógyár 2019. októberi, csődegyezség iránti kérelme elbocsátásokhoz vezetett, mivel az e kérelem tárgyát képező elbocsátások fele a HJ Barreras hitelező vállalatainál következett be; |
| --- | --- |

I.

mivel a Factorias Vulcano hajógyár 2019. júliusi bezárása és a HJ Barreras hajógyár 2019. októberi, csődegyezség iránti kérelme elbocsátásokhoz vezetett, mivel az e kérelem tárgyát képező elbocsátások fele a HJ Barreras hitelező vállalatainál következett be;

| J. | mivel magas szintű specializációjuk miatt a Factorias Vulcano alvállalkozói nagymértékben függnek a fő hajógyártól, így a hajógyártáshoz kapcsolódó ágazatokban ugyanolyan egymásrautaltság és foglalkoztatási következmények tapasztalhatók, mintha a vállalatok egyetlen NACE szerinti gazdasági ágazatba tartoznának; |
| --- | --- |

J.

mivel magas szintű specializációjuk miatt a Factorias Vulcano alvállalkozói nagymértékben függnek a fő hajógyártól, így a hajógyártáshoz kapcsolódó ágazatokban ugyanolyan egymásrautaltság és foglalkoztatási következmények tapasztalhatók, mintha a vállalatok egyetlen NACE szerinti gazdasági ágazatba tartoznának;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 054 400 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, amely a 3 424 000 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 3 274 000 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 150 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2020. május 13-án nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság – a kiegészítő információk Spanyolország általi benyújtását követően – 2020. szeptember 11-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy Spanyolország 2020. augusztus 13-án kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezetteknek, ezért az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka 2020. augusztus 13-tól2022. augusztus 13-ig fog tartani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtásával összefüggésben a spanyol hatóságoknál 2020. június 8-tól kezdődően merültek fel igazgatási kiadások, és hogy ezért 2020. június 8. és 2023. február 13. közötti előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját Spanyolország a szociális partnerekkel konzultálva készítette el, és hogy egy együttműködési megállapodás révén a szociális a szociális partnereket is bevonják a szolgáltatások végrehajtásába; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az ASIME, valamint a galiciai szociális párbeszédben részt vevő CCOO (7) és UGT (8) szakszervezetek bevonását a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kidolgozásába és a szolgáltatások végrehajtásába; hangsúlyozza, hogy a szociális partnereket az intézkedések nyomon követésébe is aktívan be kell vonni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | figyelembe veszi, hogy Galiciában a hajóépítési és a kapcsolódó iparágak ágazata 2018-ban körülbelül 2000 millió EUR éves forgalmat ért el, 10 000 közvetlen és 25 000 közvetett munkahely a hajógyártástól függött, míg tavaly az ágazat forgalma 11 %-kal, a munkahelyek száma pedig 20,8 %-kal (körülbelül 2 000-rel) csökkent; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az elbocsátások idején a galiciai régióban magas munkanélküliségi ráta volt tapasztalható (2019-ben 11,7 %); ezért üdvözli a szóban forgó EGAA-támogatás által biztosított átképzési és továbbképzési intézkedéseket, amelyek célja, hogy a jövőben ellenállóbbá és versenyképesebbé tegyék a regionális hajógyártási ágazatot, a határokon átnyúló gazdasági tevékenységeket és az egész munkaerőpiacot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a hatékony kutatás, szakosodás és technológiai innováció kulcsfontosságú az európai hajógyártási ágazat megerősítéséhez és ahhoz, hogy képes legyen globális szinten versenyezni az alacsonyabb munkaerőköltségekre, támogatási politikákra és kedvezményes adóügyi elbánásra támaszkodó országokkal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó, személyre szabott szolgáltatásokat az egyes profilokhoz kell igazítani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a célzott kedvezményezettek 94 %-a férfi, és hogy 78,2 %-uk 30 és 54 év közötti; megjegyzi, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások a következő intézkedéseket foglalják magukban: tájékoztató ülések és előkészítő munkaértekezletek, pályaorientációs tanácsadás a foglalkoztatáshoz vagy az önfoglalkoztatáshoz, képzés (ideértve az önfoglalkoztatást célzó képzést is), konzultáció a munkába való visszailleszkedést követően, intenzív munkakeresési támogatás és különféle ösztönzők; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a legfeljebb 400 eurós részvételi ösztönzők beépítését, az ingázási költségekhez való 0,19 EUR/km-es hozzájárulásokat plusz az olyan többletköltségekre vonatkozó hozzájárulásokat, mint az úthasználati díjak és a parkolási díjak, az eltartott személyek gondozóinak költségeihez való részvételi naponkénti 20 eurós hozzájárulást, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására irányuló ösztönzőket, amelyek keretében a gazdaságilag függő munkavállalók vagy önálló vállalkozók havi 200 eurós támogatást kapnak majd legfeljebb hat hónapos időtartamra a megcélzott kedvezményezetteknek az álláskeresési vagy képzési tevékenységekben történő támogatása érdekében, feltéve, hogy aktívan részt vesznek az intézkedésekben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet, hogy a javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikke szerinti támogatható tevékenységek közé tartozó aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek minősülnek, és nem helyettesítik a szociális védelmi intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot irányítják és ellenőrzik, valamint hogy az irányító hatóság regionális szinten közreműködő szervezete a „Xunta de Galicia” (9) lesz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy a jelenlegi szabályok szerint az EGAA-t a Covid19 okozta globális válság miatt véglegesen elbocsátott munkavállalók és az önálló vállalkozók támogatására az EGAA-rendelet módosítása nélkül lehetne igénybe venni, mivel Spanyolország az egyik olyan tagállam, amely a világjárvány súlyos negatív hatásaival küzd; |
| --- | --- |

17.

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

(5)  A kereskedelmi célú hajógyártás magában foglalja a tartályhajók, az ömlesztettáru-szállító teherhajók és a konténerszállító hajók építését.

(6)  2018-ra Kína vált vezetővé (35,5 %-kal), Kínát Japán (23,4 %-kal) és Dél-Korea (22,7 %-kal) követi, míg Európa piaci részesedése mindössze 6,8 %-ra esett vissza. Ami a 2019. évi megrendeléseket illeti, a piacvezető Kína részesedése 34 %, Dél-Koreáé 26 %, Japáné pedig 15 % volt.

(7)  A CCOO Galiciai Ipari Szövetség.

(8)  Az UGT Fém-, Építő- és Kapcsolódó Iparágak Szövetsége (MCA-UGT).

(9)  Az irányító hatóság közreműködő szervezete a „Xunta de Galicia” és mindenekelőtt a „Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos / Servicio de inspección y control de fondos comunitarios” lesz, együttműködésben a „Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego / Subdirección Xeral de Relacións” egységgel.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Spanyolország EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2020/1598 határozattal.)

---

2020. október 23., péntek

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/254 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/254

---

P9_TA(2020)0287

Közös agrárpolitika – a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez nyújtott, az EMGA és az EMVA által finanszírozott támogatás ***I

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai (*1) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 404/18)

Módosítás 776 és 847

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra, ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára, valamint elő kell segítenie az uniós jogszabályokból adódóan a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra, ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára, valamint elő kell segítenie az uniós jogszabályokból adódóan a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentését.

| (1) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá
  és piacorientáltabbá
  kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra, ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi,
  demográfiai,
  környezeti és éghajlati fenntarthatóságára, valamint elő kell segítenie az uniós jogszabályokból adódóan a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentését.
  Az új politikának egyszerűsítést is kell jelentenie a kedvezményezettek számára, akiknek méltányos jövedelemhez kell jutniuk. Annak érdekében, hogy a KAP elérje ezeket a célkitűzéseket, rendkívül fontos, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a finanszírozás szintje a 2014–2020-as időszakkal azonos szinten maradjon. |
| --- | --- |

(1)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá
  és piacorientáltabbá
  kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra, ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi,
  demográfiai,
  környezeti és éghajlati fenntarthatóságára, valamint elő kell segítenie az uniós jogszabályokból adódóan a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek csökkentését.
  Az új politikának egyszerűsítést is kell jelentenie a kedvezményezettek számára, akiknek méltányos jövedelemhez kell jutniuk. Annak érdekében, hogy a KAP elérje ezeket a célkitűzéseket, rendkívül fontos, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a finanszírozás szintje a 2014–2020-as időszakkal azonos szinten maradjon.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A KAP továbbra is kulcsszerepet játszik az Unió vidéki térségeinek fejlődésében. Éppen ezért egy erős, megfelelően finanszírozott KAP segítségével meg kell próbálni lassítani a mezőgazdasági tevékenység fokozatos csökkenését a vidék elnéptelenedésének mérséklése, valamint a fogyasztók környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági és állatjóléti jellegű igényeinek folyamatos kielégítése céljából. Az uniós termelők által az új szabályozási követelményeknek való megfelelés során tapasztalt kihívások és a magasabb szintű környezetvédelmi törekvések fényében, valamint az árvolatilitás és a harmadik országokból származó behozatal szempontjából nyitottabb uniós határok miatt a KAP költségvetését legalább a 2014–2020 közötti időszak szintjén kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A KAP továbbra is kulcsszerepet játszik az Unió vidéki térségeinek fejlődésében. Éppen ezért egy erős, megfelelően finanszírozott KAP segítségével meg kell próbálni lassítani a mezőgazdasági tevékenység fokozatos csökkenését a vidék elnéptelenedésének mérséklése, valamint a fogyasztók környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági és állatjóléti jellegű igényeinek folyamatos kielégítése céljából. Az uniós termelők által az új szabályozási követelményeknek való megfelelés során tapasztalt kihívások és a magasabb szintű környezetvédelmi törekvések fényében, valamint az árvolatilitás és a harmadik országokból származó behozatal szempontjából nyitottabb uniós határok miatt a KAP költségvetését legalább a 2014–2020 közötti időszak szintjén kell tartani.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A KAP globális dimenziójának és következményeinek kezelése érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az Unió egyéb – különösen a fejlesztési együttműködéssel és a kereskedelemmel kapcsolatos – külső politikáival és eszközeivel való koherenciát és folytatólagosságot. A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia melletti uniós elkötelezettség megkívánja a fejlesztési céloknak és elveknek a politikák kidolgozásakor történő figyelembevételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A KAP globális dimenziójának és következményeinek kezelése érdekében a Bizottságnak biztosítania kell az Unió egyéb – különösen a fejlesztési együttműködéssel és a kereskedelemmel kapcsolatos – külső politikáival és eszközeivel való koherenciát és folytatólagosságot. A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia melletti uniós elkötelezettség megkívánja a fejlesztési céloknak és elveknek a politikák kidolgozásakor történő figyelembevételét.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Tekintettel arra, hogy a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A teljesítményalapú jövőbeli KAP (az ún. „teljesítési modell”) értelmében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg e célkitűzéseket és konkrét célokat. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Tekintettel arra, hogy a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A teljesítményalapú jövőbeli KAP (az ún. „teljesítési modell”) értelmében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg e célkitűzéseket és konkrét célokat. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez.

| (2) | Tekintettel arra, hogy a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó
  , különösen a végső kedvezményezettekre háruló
  adminisztratív terheket. A teljesítményalapú jövőbeli KAP (az ún. „teljesítési modell”) értelmében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg e célkitűzéseket és konkrét célokat
  , miközben garantálják a politika megbízhatóságát és az ágazat pénzügyi biztonságát
  . A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez.
  Ugyanakkor annak elkerülése érdekében, hogy a szubszidiaritás miatt a KAP nemzeti hatáskörbe kerüljön vissza, e rendeletnek olyan szilárd uniós rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek megakadályozzák a verseny torzulását és biztosítják az uniós mezőgazdasági termelők megkülönböztetésmentes kezelését az Unió egész területén. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó
  , különösen a végső kedvezményezettekre háruló
  adminisztratív terheket. A teljesítményalapú jövőbeli KAP (az ún. „teljesítési modell”) értelmében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg e célkitűzéseket és konkrét célokat
  , miközben garantálják a politika megbízhatóságát és az ágazat pénzügyi biztonságát
  . A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez.
  Ugyanakkor annak elkerülése érdekében, hogy a szubszidiaritás miatt a KAP nemzeti hatáskörbe kerüljön vissza, e rendeletnek olyan szilárd uniós rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek megakadályozzák a verseny torzulását és biztosítják az uniós mezőgazdasági termelők megkülönböztetésmentes kezelését az Unió egész területén.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A teljes egészükben uniós szinten megfogalmazott közös meghatározások alkalmazása bizonyos nehézségeket okozott a tagállamoknak sajátosságaik nemzeti, regionális és helyi szintű érvényesítésében. Ezért indokolt rugalmasságot
  biztosítani
  a tagállamoknak
  , lehetővé téve számukra, hogy bizonyos fogalmakat maguk határozzanak meg a KAP-stratégiai tervükben. Az egyenlő feltételek biztosítása érdekében azonban uniós szinten meg kell alkotni egy, a szóban forgó meghatározásokba belefoglalandó szükséges
  alapvető
  elemekből álló keretet („keretmeghatározások”). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A teljes egészükben uniós szinten megfogalmazott közös meghatározások alkalmazása bizonyos nehézségeket okozott a tagállamoknak sajátosságaik nemzeti, regionális és helyi szintű érvényesítésében. Ezért indokolt rugalmasságot
  biztosítani
  a tagállamoknak
  , lehetővé téve számukra, hogy bizonyos fogalmakat maguk határozzanak meg a KAP-stratégiai tervükben. Az egyenlő feltételek biztosítása érdekében azonban uniós szinten meg kell alkotni egy, a szóban forgó meghatározásokba belefoglalandó szükséges
  alapvető
  elemekből álló keretet („keretmeghatározások”).

| (3) | A tagállamoknak
  rugalmasságot kell
  biztosítani, lehetővé téve számukra, hogy bizonyos fogalmakat maguk határozzanak meg a KAP-stratégiai tervükben. Az egyenlő feltételek biztosítása érdekében azonban uniós szinten meg kell alkotni egy, a szóban forgó meghatározásokba belefoglalandó szükséges
  közös
  elemekből álló keretet („keretmeghatározások”). |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak
  rugalmasságot kell
  biztosítani, lehetővé téve számukra, hogy bizonyos fogalmakat maguk határozzanak meg a KAP-stratégiai tervükben. Az egyenlő feltételek biztosítása érdekében azonban uniós szinten meg kell alkotni egy, a szóban forgó meghatározásokba belefoglalandó szükséges
  közös
  elemekből álló keretet („keretmeghatározások”).

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásában rögzített, a belső támogatásra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeit, és különösen, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és a kapcsolódó beavatkozástípusok továbbra is bejelenthetők legyenek „zöld dobozos” támogatásként – azaz olyan támogatásként, amelynek nincsenek a kereskedelmet torzító vagy a termelést befolyásoló hatásai
  , vagy az ilyen hatásai csak minimálisak
   –, a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmának olyan keretmeghatározására van szükség, amely a mezőgazdasági termékek előállítását és a mezőgazdasági terület fenntartását egyaránt magában foglalja. A tagállamoknak a helyi körülményekhez való igazodás célját szem előtt tartva rögzíteniük kell a mezőgazdasági tevékenység
  tényleges
  meghatározását a KAP-stratégiai tervükben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásában rögzített, a belső támogatásra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeit, és különösen, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és a kapcsolódó beavatkozástípusok továbbra is bejelenthetők legyenek „zöld dobozos” támogatásként – azaz olyan támogatásként, amelynek nincsenek a kereskedelmet torzító vagy a termelést befolyásoló hatásai
  , vagy az ilyen hatásai csak minimálisak
   –, a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmának olyan keretmeghatározására van szükség, amely a mezőgazdasági termékek előállítását és a mezőgazdasági terület fenntartását egyaránt magában foglalja. A tagállamoknak a helyi körülményekhez való igazodás célját szem előtt tartva rögzíteniük kell a mezőgazdasági tevékenység
  tényleges
  meghatározását a KAP-stratégiai tervükben.

| (4) | Annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásában rögzített, a belső támogatásra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeit, és különösen, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és a kapcsolódó beavatkozástípusok továbbra is bejelenthetők legyenek „zöld dobozos” támogatásként – azaz olyan támogatásként, amelynek nincsenek
  vagy legfeljebb minimálisak
  a kereskedelmet torzító vagy a termelést befolyásoló hatásai –, a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmának olyan keretmeghatározására van szükség, amely a mezőgazdasági termékek előállítását és a mezőgazdasági terület fenntartását egyaránt magában foglalja. A tagállamoknak a helyi körülményekhez való igazodás célját szem előtt tartva
  , az uniós keretmeghatározás elemeinek tiszteletben tartásával,
  rögzíteniük kell a mezőgazdasági tevékenység meghatározását a KAP-stratégiai tervükben. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásában rögzített, a belső támogatásra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeit, és különösen, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és a kapcsolódó beavatkozástípusok továbbra is bejelenthetők legyenek „zöld dobozos” támogatásként – azaz olyan támogatásként, amelynek nincsenek
  vagy legfeljebb minimálisak
  a kereskedelmet torzító vagy a termelést befolyásoló hatásai –, a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmának olyan keretmeghatározására van szükség, amely a mezőgazdasági termékek előállítását és a mezőgazdasági terület fenntartását egyaránt magában foglalja. A tagállamoknak a helyi körülményekhez való igazodás célját szem előtt tartva
  , az uniós keretmeghatározás elemeinek tiszteletben tartásával,
  rögzíteniük kell a mezőgazdasági tevékenység meghatározását a KAP-stratégiai tervükben.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető uniós elemek megőrzése érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A 
  „szántóföld”
  , az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A 
  „szántóföld”
  fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia. Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő, legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető uniós elemek megőrzése érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A 
  „szántóföld”
  , az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A 
  „szántóföld”
  fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia. Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő, legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e.

| (5) | A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető
  közös
  uniós elemek megőrzése
  és az uniós mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása
  érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A 
  „szántóterület”
  , az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek
  és tradicionális gyakorlataiknak
  megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A 
  „szántóterület”
  fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia. Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő,
  kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel
  legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e. |
| --- | --- |

(5)

A tagállami döntések összemérhetőségét biztosító alapvető
  közös
  uniós elemek megőrzése
  és az uniós mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása
  érdekében, ugyanakkor a tagállamok azon lehetőségének korlátozása nélkül, hogy uniós célkitűzéseket teljesítsenek, meg kell adni a „mezőgazdasági terület” fogalmának keretmeghatározását. A 
  „szántóterület”
  , az „állandó kultúrák” és az „állandó gyepterület” fogalmának kapcsolódó keretmeghatározását tágabban kell megadni annak érdekében, hogy a tagállamok helyi körülményeiknek
  és tradicionális gyakorlataiknak
  megfelelően pontosíthassák a meghatározásokat. A 
  „szántóterület”
  fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok e fogalmat a termelés különféle formáira – például az agrárerdészeti rendszerekre, valamint a cserjékkel és fákkal tarkított szántóföldekre is – alkalmazhassák, továbbá hogy a meghatározás az ugaroltatott területekre is kiterjedjen annak érdekében, hogy biztosítható legyen a beavatkozások termeléstől független jellege. Az „állandó kultúrák” keretmeghatározásának a tagállamok által meghatározandó, ténylegesen termelésre használt és termelésre nem használt területeket, valamint faiskolákat és rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is magában kell foglalnia. Az „állandó gyepterület” fogalmának keretmeghatározását úgy kell megadni, hogy a tagállamok további kritériumokat határozhassanak meg, és e fogalom alá vonhassák a gyeptől vagy más egynyári takarmánynövénytől eltérő,
  kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel
  legeltetésre vagy takarmány előállítására használható növényfajokkal borított területeket is, függetlenül attól, hogy azokat tényleges termelésre használják-e.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A jövőben a mezőgazdaságnak a magas minőségű élelmiszerek termelésére kell összpontosítania, mivel ebben rejlik az Unió versenyelőnye. Az uniós szabványokat – amennyiben megvalósítható – fenn kell tartani és meg kell erősíteni, és intézkedésekről kell gondoskodni az élelmiszer-termelési ágazat hosszú távú termelékenységének és versenyképességének további növelésére, valamint új technológiák bevezetésére és az erőforrások hatékonyabb felhasználására, ezáltal erősítve az Unió globális vezető szerepét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A jövőben a mezőgazdaságnak a magas minőségű élelmiszerek termelésére kell összpontosítania, mivel ebben rejlik az Unió versenyelőnye. Az uniós szabványokat – amennyiben megvalósítható – fenn kell tartani és meg kell erősíteni, és intézkedésekről kell gondoskodni az élelmiszer-termelési ágazat hosszú távú termelékenységének és versenyképességének további növelésére, valamint új technológiák bevezetésére és az erőforrások hatékonyabb felhasználására, ezáltal erősítve az Unió globális vezető szerepét.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A kender termelésére használt területeket illetően, a közegészség megóvása és a jogszabályi összhang biztosítása érdekében, azon kendermagfajták használatának, amelyek tetrahidrokannabinol-tartalma nem éri el a 0,2  %-ot, részét kell képeznie a támogatható hektár meghatározásának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A kender termelésére használt területeket illetően, a közegészség megóvása és a jogszabályi összhang biztosítása érdekében, azon kendermagfajták használatának, amelyek tetrahidrokannabinol-tartalma nem éri el a 0,2  %-ot, részét kell képeznie a támogatható hektár meghatározásának.

| (8) | A kender termelésére használt területeket illetően, a közegészség megóvása és a jogszabályi összhang biztosítása érdekében, azon kendermagfajták használatának, amelyek tetrahidrokannabinol-tartalma nem éri el a 0,3  %-ot, részét kell képeznie a támogatható hektár meghatározásának. |
| --- | --- |

(8)

A kender termelésére használt területeket illetően, a közegészség megóvása és a jogszabályi összhang biztosítása érdekében, azon kendermagfajták használatának, amelyek tetrahidrokannabinol-tartalma nem éri el a 0,3  %-ot, részét kell képeznie a támogatható hektár meghatározásának.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A KAP teljesítményének további javítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak
  valódi
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek jövedelemtámogatásban. Annak érdekében, hogy uniós szinten biztosított legyen a támogatás e célcsoportra történő korlátozására vonatkozó egységes megközelítés alkalmazása, meg kell adni
  a „valódi
  mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve annak
  alapvető
  elemeit.
  E keret, továbbá olyan szempontok, mint például a jövedelemteszt, a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításai, a vállalat céljai és nyilvántartásban való szereplése alapján a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk, hogy kik azok a mezőgazdasági termelők, akik nem tekinthetők valódi mezőgazdasági termelőknek. E meghatározás ugyanakkor nem akadályozhatja meg
  azoknak a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőknek a támogatását, akik aktívan gazdálkodnak, de mezőgazdasági üzemükön kívül nem mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak, mivel változatos tevékenységük gyakran erősíti a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A KAP teljesítményének további javítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak
  valódi
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek jövedelemtámogatásban. Annak érdekében, hogy uniós szinten biztosított legyen a támogatás e célcsoportra történő korlátozására vonatkozó egységes megközelítés alkalmazása, meg kell adni
  a „valódi
  mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve annak
  alapvető
  elemeit.
  E keret, továbbá olyan szempontok, mint például a jövedelemteszt, a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításai, a vállalat céljai és nyilvántartásban való szereplése alapján a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk, hogy kik azok a mezőgazdasági termelők, akik nem tekinthetők valódi mezőgazdasági termelőknek. E meghatározás ugyanakkor nem akadályozhatja meg
  azoknak a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőknek a támogatását, akik aktívan gazdálkodnak, de mezőgazdasági üzemükön kívül nem mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak, mivel változatos tevékenységük gyakran erősíti a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetét.

| (9) | A KAP teljesítményének további javítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak
  aktív
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek jövedelemtámogatásban. Annak érdekében, hogy uniós szinten biztosított legyen a támogatás e célcsoportra történő korlátozására vonatkozó egységes megközelítés alkalmazása, meg kell adni
  az „aktív
  mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve annak
  közös
  elemeit. Nem
  szabad kizárni
  azoknak a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőknek a támogatását, akik aktívan gazdálkodnak, de mezőgazdasági üzemükön kívül nem mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak, mivel változatos tevékenységük gyakran erősíti a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetét.
  A keretmeghatározásnak minden esetben elő kell segítenie az Unióban jelen lévő családi alapú gazdálkodási modell megőrzését. |
| --- | --- |

(9)

A KAP teljesítményének további javítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak
  aktív
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek jövedelemtámogatásban. Annak érdekében, hogy uniós szinten biztosított legyen a támogatás e célcsoportra történő korlátozására vonatkozó egységes megközelítés alkalmazása, meg kell adni
  az „aktív
  mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve annak
  közös
  elemeit. Nem
  szabad kizárni
  azoknak a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőknek a támogatását, akik aktívan gazdálkodnak, de mezőgazdasági üzemükön kívül nem mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak, mivel változatos tevékenységük gyakran erősíti a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetét.
  A keretmeghatározásnak minden esetben elő kell segítenie az Unióban jelen lévő családi alapú gazdálkodási modell megőrzését.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A nemek közötti egyenlőség az Unió egyik alapelve, és a nemek közötti egyenlőség érvényesítése ezen elv KAP-ba való beépítésének fontos eszköze. Ezért különös hangsúlyt kell fektetni a nők részvételének előmozdítására a vidéki térségek társadalmi-gazdasági fejlődésében. A nők által működtetett gazdaságok mérete jellemzően kisebb, és a nőknek a gazdálkodók feleségeként végzett munkáját nem mindig ismerik el, illetve az nem mindig látható, ami hatással van gazdasági függetlenségükre. E rendeletnek elő kell segítenie annak biztosítását, hogy a nők által végzett munka láthatóbbá váljon és azt jobban értékeljék, valamint figyelembe vegyék a tagállamok által a stratégiai terveikben javaslandó konkrét célkitűzések között. A nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvének a KAP-beavatkozások előkészítésének, végrehajtásának és értékelésének szerves részét kell képeznie. A tagállamoknak a nemek közötti egyenlőség érvényesítése és a nemek szerint bontott adatok gyűjtése terén is meg kell erősíteniük képességeiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A nemek közötti egyenlőség az Unió egyik alapelve, és a nemek közötti egyenlőség érvényesítése ezen elv KAP-ba való beépítésének fontos eszköze. Ezért különös hangsúlyt kell fektetni a nők részvételének előmozdítására a vidéki térségek társadalmi-gazdasági fejlődésében. A nők által működtetett gazdaságok mérete jellemzően kisebb, és a nőknek a gazdálkodók feleségeként végzett munkáját nem mindig ismerik el, illetve az nem mindig látható, ami hatással van gazdasági függetlenségükre. E rendeletnek elő kell segítenie annak biztosítását, hogy a nők által végzett munka láthatóbbá váljon és azt jobban értékeljék, valamint figyelembe vegyék a tagállamok által a stratégiai terveikben javaslandó konkrét célkitűzések között. A nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvének a KAP-beavatkozások előkészítésének, végrehajtásának és értékelésének szerves részét kell képeznie. A tagállamoknak a nemek közötti egyenlőség érvényesítése és a nemek szerint bontott adatok gyűjtése terén is meg kell erősíteniük képességeiket.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a generációs megújulás célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve
  az alapvető
  elemeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a generációs megújulás célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve
  az alapvető
  elemeket.

| (10) | A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a generációs megújulás célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve
  a közös
  elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a generációs megújulás célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve
  a közös
  elemeket.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő elősegítésének célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni az „új mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve a közös elemeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos beavatkozástípusok és a vidékfejlesztési beavatkozástípusok közötti összhangnak a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő elősegítésének célkitűzésével összefüggésben történő biztosítása érdekében uniós szinten meg kell adni az „új mezőgazdasági termelő” fogalmának keretmeghatározását, megjelölve a közös elemeket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak
  és biztosítható legyen
  , hogy az Unió megfelelően
  reagáljon
  a legutóbbi kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett egy sor konkrét célkitűzést is meg kell határozni uniós szinten, a tagállamoknak
  pedig bele
  kell
  építeniük ezeket a KAP-stratégiai tervükbe
  . E konkrét célkitűzéseknek – amellett, hogy a hatásvizsgálattal összhangban egyensúlyt kell teremteniük a fenntartható fejlődés különféle dimenziói között – a KAP általános célkitűzéseit konkrétabb
  prioritásokká kell átalakítaniuk, és figyelembe kell venniük a vonatkozó uniós jogszabályokat
  ,
  különös tekintettel az éghajlat-politikai, az energiaügyi
  és
  a környezetvédelmi rendelkezésekre
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak
  és biztosítható legyen
  , hogy az Unió megfelelően
  reagáljon
  a legutóbbi kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett egy sor konkrét célkitűzést is meg kell határozni uniós szinten, a tagállamoknak
  pedig bele
  kell
  építeniük ezeket a KAP-stratégiai tervükbe
  . E konkrét célkitűzéseknek – amellett, hogy a hatásvizsgálattal összhangban egyensúlyt kell teremteniük a fenntartható fejlődés különféle dimenziói között – a KAP általános célkitűzéseit konkrétabb
  prioritásokká kell átalakítaniuk, és figyelembe kell venniük a vonatkozó uniós jogszabályokat
  ,
  különös tekintettel az éghajlat-politikai, az energiaügyi
  és
  a környezetvédelmi rendelkezésekre
  .

| (11) | Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak
  megvalósítása, valamint annak érdekében
  , hogy az Unió megfelelően
  reagálhasson
  a legutóbbi kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és
  a
  mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett egy sor konkrét célkitűzést is meg kell határozni uniós szinten,
  amelyeket
  a tagállamoknak
  követniük
  kell
  a KAP-stratégiai tervük kidolgozása során
  . E konkrét célkitűzéseknek – amellett, hogy a hatásvizsgálattal összhangban egyensúlyt kell teremteniük a fenntartható fejlődés különféle dimenziói között – a KAP általános célkitűzéseit konkrétabb
  gazdasági
  ,
  környezetvédelmi
  és
  szociális prioritásokká kell átalakítaniuk
  . |
| --- | --- |

(11)

Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak
  megvalósítása, valamint annak érdekében
  , hogy az Unió megfelelően
  reagálhasson
  a legutóbbi kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és
  a
  mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett egy sor konkrét célkitűzést is meg kell határozni uniós szinten,
  amelyeket
  a tagállamoknak
  követniük
  kell
  a KAP-stratégiai tervük kidolgozása során
  . E konkrét célkitűzéseknek – amellett, hogy a hatásvizsgálattal összhangban egyensúlyt kell teremteniük a fenntartható fejlődés különféle dimenziói között – a KAP általános célkitűzéseit konkrétabb
  gazdasági
  ,
  környezetvédelmi
  és
  szociális prioritásokká kell átalakítaniuk
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Míg a KAP teljesítési modellje alapján az uniós célkitűzések, a beavatkozástípusok és a tagállamokra vonatkozó uniós követelmények meghatározásáért az Unió felelős, az uniós keretszabályozást a tagállamoknak kell átültetniük a gyakorlatba a kedvezményezettekre alkalmazandó konkrét támogatási intézkedések útján. Ennek kapcsán a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az uniós jog általános elveivel összhangban kell eljárniuk, és gondoskodniuk kell róla, hogy az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélésére alkalmazandó jogi keret a KAP-stratégiai tervükön alapuljon és összhangban legyen az e rendelet és a(z) [horizontális rendelet] alapján meghatározott elvekkel és követelményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Míg a KAP teljesítési modellje alapján az uniós célkitűzések, a beavatkozástípusok és a tagállamokra vonatkozó uniós követelmények meghatározásáért az Unió felelős, az uniós keretszabályozást a tagállamoknak kell átültetniük a gyakorlatba a kedvezményezettekre alkalmazandó konkrét támogatási intézkedések útján. Ennek kapcsán a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az uniós jog általános elveivel összhangban kell eljárniuk, és gondoskodniuk kell róla, hogy az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélésére alkalmazandó jogi keret a KAP-stratégiai tervükön alapuljon és összhangban legyen az e rendelet és a(z) [horizontális rendelet] alapján meghatározott elvekkel és követelményekkel.

| (13) | Míg a KAP teljesítési modellje alapján az uniós célkitűzések, a beavatkozástípusok és a tagállamokra vonatkozó
  közös
  uniós követelmények meghatározásáért az Unió felelős, az uniós keretszabályozást a tagállamoknak kell átültetniük a gyakorlatba a kedvezményezettekre alkalmazandó konkrét támogatási intézkedések útján. Ennek kapcsán a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az uniós jog általános elveivel összhangban kell eljárniuk, és gondoskodniuk kell róla, hogy az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélésére alkalmazandó jogi keret a KAP-stratégiai tervükön alapuljon és összhangban legyen az e rendelet és a(z) [horizontális rendelet] alapján meghatározott elvekkel és követelményekkel. |
| --- | --- |

(13)

Míg a KAP teljesítési modellje alapján az uniós célkitűzések, a beavatkozástípusok és a tagállamokra vonatkozó
  közös
  uniós követelmények meghatározásáért az Unió felelős, az uniós keretszabályozást a tagállamoknak kell átültetniük a gyakorlatba a kedvezményezettekre alkalmazandó konkrét támogatási intézkedések útján. Ennek kapcsán a tagállamoknak az Alapjogi Chartával és az uniós jog általános elveivel összhangban kell eljárniuk, és gondoskodniuk kell róla, hogy az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélésére alkalmazandó jogi keret a KAP-stratégiai tervükön alapuljon és összhangban legyen az e rendelet és a(z) [horizontális rendelet] alapján meghatározott elvekkel és követelményekkel.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A KAP-stratégiai tervek végrehajtása során be kell tartani az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az EUMSZ 10. cikkében meghatározott átfogó elveket, beleértve az EUSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvét is. A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell felelniük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti kötelezettségeknek is, és az egyezmény 9. cikkével és a termékekkel és szolgáltatásokkal szembeni akadálymentesítési követelményeket harmonizáló uniós joggal összhangban biztosítaniuk kell az akadálymentességet. A tagállamoknak és a Bizottságnak arra kell törekedniük, hogy kiküszöböljék az egyenlőtlenségeket, előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, valamint küzdjenek a nemen, faji vagy etnikai hovatartozáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek az elkülönítés, a megkülönböztetés vagy a kirekesztés bármely formájához járulnak hozzá. Ezen alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés szempontjából kell megvalósítani, összhangban az Aarhusi Egyezményen alapuló, a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozóan az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapított, az Unió által előmozdított célkitűzéssel, a „szennyező fizet” elvet alkalmazva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A KAP-stratégiai tervek végrehajtása során be kell tartani az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az EUMSZ 10. cikkében meghatározott átfogó elveket, beleértve az EUSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvét is. A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell felelniük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti kötelezettségeknek is, és az egyezmény 9. cikkével és a termékekkel és szolgáltatásokkal szembeni akadálymentesítési követelményeket harmonizáló uniós joggal összhangban biztosítaniuk kell az akadálymentességet. A tagállamoknak és a Bizottságnak arra kell törekedniük, hogy kiküszöböljék az egyenlőtlenségeket, előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, valamint küzdjenek a nemen, faji vagy etnikai hovatartozáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek az elkülönítés, a megkülönböztetés vagy a kirekesztés bármely formájához járulnak hozzá. Ezen alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés szempontjából kell megvalósítani, összhangban az Aarhusi Egyezményen alapuló, a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre vonatkozóan az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapított, az Unió által előmozdított célkitűzéssel, a „szennyező fizet” elvet alkalmazva.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | A teljesítési modell nem vezethet olyan helyzethez, hogy 27 különböző nemzeti mezőgazdasági politika jöjjön létre, ami veszélyeztetné a KAP közös szellemiségét és torzulásokat idézne elő. Egy erős közös szabályozási kereten belül kell bizonyos fokú rugalmasságot hagyni a tagállamok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

A teljesítési modell nem vezethet olyan helyzethez, hogy 27 különböző nemzeti mezőgazdasági politika jöjjön létre, ami veszélyeztetné a KAP közös szellemiségét és torzulásokat idézne elő. Egy erős közös szabályozási kereten belül kell bizonyos fokú rugalmasságot hagyni a tagállamok számára.

Módosítás 17 és 779

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A KAP piacorientáltságának fokozásával összefüggésben – „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közleményben
  rögzítetteknek
  megfelelően – a piaci kitettség, az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási események ehhez kapcsolódó gyakorisága és súlyossága, továbbá az egészségügyi és növényegészségügyi válságok az áringadozásoknak és a jövedelmekre nehezedő nyomás fokozódásának
  a
  kockázatát vonhatják maguk után. Ezért, bár végső soron a mezőgazdasági termelő feladata gazdasága stratégiájának megtervezése,
  megfelelő kockázatkezelést garantáló,
  szilárd keretet kell kialakítani. Ennek érdekében a tagállamok és a mezőgazdasági termelők a kapacitásépítéshez uniós szintű kockázatkezelési platformra támaszkodhatnak annak érdekében, hogy a beruházásokhoz szükséges, megfelelő finanszírozási eszköz, továbbá működő tőke, képzés, tudástranszfer és szakmai tanácsadás álljon a mezőgazdasági termelők rendelkezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A KAP piacorientáltságának fokozásával összefüggésben – „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közleményben
  rögzítetteknek
  megfelelően – a piaci kitettség, az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási események ehhez kapcsolódó gyakorisága és súlyossága, továbbá az egészségügyi és növényegészségügyi válságok az áringadozásoknak és a jövedelmekre nehezedő nyomás fokozódásának
  a
  kockázatát vonhatják maguk után. Ezért, bár végső soron a mezőgazdasági termelő feladata gazdasága stratégiájának megtervezése,
  megfelelő kockázatkezelést garantáló,
  szilárd keretet kell kialakítani. Ennek érdekében a tagállamok és a mezőgazdasági termelők a kapacitásépítéshez uniós szintű kockázatkezelési platformra támaszkodhatnak annak érdekében, hogy a beruházásokhoz szükséges, megfelelő finanszírozási eszköz, továbbá működő tőke, képzés, tudástranszfer és szakmai tanácsadás álljon a mezőgazdasági termelők rendelkezésére.

| (15) | A KAP piacorientáltságának fokozásával összefüggésben – „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közleményben
  vázoltaknak
  megfelelően – a piaci kitettség
  , a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban a viszonossági klauzulák hiánya,
  az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási események ehhez kapcsolódó gyakorisága és súlyossága, továbbá az egészségügyi és növényegészségügyi válságok az áringadozásoknak és a jövedelmekre nehezedő nyomás fokozódásának kockázatát vonhatják maguk után.
  Az élelmiszerláncon belüli egyenlőtlenségek – amelyek kárát elsősorban a lánc leggyengébb pontját alkotó primer szektor látja – szintén negatív hatással vannak a termelők jövedelmére.
   Ezért, bár végső soron a mezőgazdasági termelő feladata gazdasága stratégiájának megtervezése
  és mezőgazdasági üzeme rezilienciájának javítása
  , szilárd keretet kell kialakítani
  a megfelelő kockázatkezelés biztosítására
  . Ennek érdekében a tagállamok és a mezőgazdasági termelők a kapacitásépítéshez uniós szintű kockázatkezelési platformra támaszkodhatnak annak érdekében, hogy a beruházásokhoz szükséges, megfelelő finanszírozási eszköz, továbbá működő tőke, képzés, tudástranszfer és szakmai tanácsadás álljon a mezőgazdasági termelők rendelkezésére. |
| --- | --- |

(15)

A KAP piacorientáltságának fokozásával összefüggésben – „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közleményben
  vázoltaknak
  megfelelően – a piaci kitettség
  , a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban a viszonossági klauzulák hiánya,
  az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási események ehhez kapcsolódó gyakorisága és súlyossága, továbbá az egészségügyi és növényegészségügyi válságok az áringadozásoknak és a jövedelmekre nehezedő nyomás fokozódásának kockázatát vonhatják maguk után.
  Az élelmiszerláncon belüli egyenlőtlenségek – amelyek kárát elsősorban a lánc leggyengébb pontját alkotó primer szektor látja – szintén negatív hatással vannak a termelők jövedelmére.
   Ezért, bár végső soron a mezőgazdasági termelő feladata gazdasága stratégiájának megtervezése
  és mezőgazdasági üzeme rezilienciájának javítása
  , szilárd keretet kell kialakítani
  a megfelelő kockázatkezelés biztosítására
  . Ennek érdekében a tagállamok és a mezőgazdasági termelők a kapacitásépítéshez uniós szintű kockázatkezelési platformra támaszkodhatnak annak érdekében, hogy a beruházásokhoz szükséges, megfelelő finanszírozási eszköz, továbbá működő tőke, képzés, tudástranszfer és szakmai tanácsadás álljon a mezőgazdasági termelők rendelkezésére.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A
  környezet megóvásának
  és az éghajlat-politikai
  fellépésnek az előmozdítása
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítéséhez való hozzájárulás nagyon magas prioritást képez az uniós mezőgazdaság és erdészet jövőjében. A KAP szerkezetének éppen ezért erőteljesebb törekvéseket kell tükröznie e célkitűzésekkel kapcsolatban. A 
  teljesíti
  modell alapján a környezet pusztulásával és az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelését célzó fellépésnek eredményorientáltnak kell lennie, és az EUMSZ 11. cikkét e célból eredménykötelemnek kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A
  környezet megóvásának
  és az éghajlat-politikai
  fellépésnek az előmozdítása
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítéséhez való hozzájárulás nagyon magas prioritást képez az uniós mezőgazdaság és erdészet jövőjében. A KAP szerkezetének éppen ezért erőteljesebb törekvéseket kell tükröznie e célkitűzésekkel kapcsolatban. A 
  teljesíti
  modell alapján a környezet pusztulásával és az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelését célzó fellépésnek eredményorientáltnak kell lennie, és az EUMSZ 11. cikkét e célból eredménykötelemnek kell tekinteni.

| (16) | A
  környezetvédelem, a mezőgazdasági rendszeren belüli biológiai sokféleség
  és
  genetikai sokféleség, továbbá
  az éghajlat-politikai
  fellépés támogatása és javítása
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítéséhez való hozzájárulás nagyon magas prioritást képez az uniós mezőgazdaság
  , kertészet
  és erdészet jövőjében. A KAP szerkezetének éppen ezért erőteljesebb törekvéseket kell tükröznie e célkitűzésekkel kapcsolatban
  , miközben megfelelően figyelembe kell vennie a termelőkre háruló nagyobb terhet és követelményeket
  . A 
  teljesítési
  modell alapján a környezet pusztulásával és az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelését célzó fellépésnek eredményorientáltnak kell lennie, és az EUMSZ 11. cikkét e célból eredménykötelemnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(16)

A
  környezetvédelem, a mezőgazdasági rendszeren belüli biológiai sokféleség
  és
  genetikai sokféleség, továbbá
  az éghajlat-politikai
  fellépés támogatása és javítása
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek teljesítéséhez való hozzájárulás nagyon magas prioritást képez az uniós mezőgazdaság
  , kertészet
  és erdészet jövőjében. A KAP szerkezetének éppen ezért erőteljesebb törekvéseket kell tükröznie e célkitűzésekkel kapcsolatban
  , miközben megfelelően figyelembe kell vennie a termelőkre háruló nagyobb terhet és követelményeket
  . A 
  teljesítési
  modell alapján a környezet pusztulásával és az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelését célzó fellépésnek eredményorientáltnak kell lennie, és az EUMSZ 11. cikkét e célból eredménykötelemnek kell tekinteni.

Mivel az Unió sok vidéki térségét érintik strukturális problémák, például a vonzó munkalehetőségek és a szakemberek hiánya, a hálózatokba, infrastruktúrákba és az alapvető szolgáltatásokba történő beruházások
  elhanyagolása,
  a fiatalok elvándorlása, alapvetően fontos e területek társadalmi-gazdasági szerkezetének a Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban történő megerősítése, különösen munkahelyteremtés és a generációs megújulás, a Bizottság növekedési és foglalkoztatási stratégiájának a vidéki térségekben való megvalósítása, a társadalmi
  befogadás ösztönzése
  és az európai
  vidék
  „intelligens
  falvainak” megteremtése
  révén. Amint azt „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közlemény is jelzi, az új vidéki értékláncok, például a megújuló energia, a kibontakozóban lévő biogazdaság, a 
  körkörös
  gazdaság és az ökoturizmus jó növekedési és munkalehetőségeket kínálnak a vidéki térségek számára. Ebben az összefüggésben a finanszírozási eszközök
  és az InvestEU Alapból nyújtott garanciák kiemelt
  szerepet játszhatnak a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosításában, valamint a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások növekedési kapacitásának erősítésében. A vidéki térségek munkalehetőségeket biztosíthatnak jogszerűen tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok számára, és ezáltal – mindenekelőtt a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák keretében – előmozdíthatják azok társadalmi és gazdasági integrációját.

Mivel az Unió sok vidéki térségét érintik strukturális problémák, például a vonzó munkalehetőségek és a szakemberek hiánya, a 
  széles sávú kapcsolatokba és
  hálózatokba, infrastruktúrákba és az alapvető szolgáltatásokba történő beruházások
  elégtelensége vagy
  a fiatalok elvándorlása, alapvetően fontos e területek társadalmi-gazdasági szerkezetének a Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban történő megerősítése, különösen
  a
  munkahelyteremtés és a generációs megújulás, a Bizottság növekedési és foglalkoztatási stratégiájának a vidéki térségekben való megvalósítása,
  valamint
  a társadalmi
  befogadásnak, a fiatalok támogatásának, a nők vidéki gazdaságban való nagyobb mértékű részvételének, a generációs megújulásnak
  és az európai
  vidéki
  „intelligens
  falvak” fejlesztésének előmozdítása
  révén.
  A vidéki gazdaság stabilizálása és diverzifikálása érdekében támogatni kell a nem mezőgazdasági vállalkozások fejlesztését, alapítását és fennmaradását.
  Amint azt „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közlemény is jelzi, az új vidéki értékláncok, például a megújuló energia, a kibontakozóban lévő biogazdaság, a 
  körforgásos
  gazdaság és az ökoturizmus jó növekedési és munkalehetőségeket kínálnak a vidéki térségek számára
  , miközben megvédik a természeti erőforrásokat
  . Ebben az összefüggésben a finanszírozási eszközök
  kiegészítő
  szerepet játszhatnak a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosításában, valamint a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások növekedési kapacitásának erősítésében. A vidéki térségek munkalehetőségeket biztosíthatnak jogszerűen tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok számára, és ezáltal – mindenekelőtt a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák keretében – előmozdíthatják azok társadalmi és gazdasági integrációját.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A vidéki térségek társadalmi-gazdasági fenntarthatósága érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a tagállamok biztosítják-e KAP-stratégiai terveikben a 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  alkalmazása és a vidékfejlesztési alapok felhasználására vonatkozó hosszú távú megközelítés közötti koherenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A vidéki térségek társadalmi-gazdasági fenntarthatósága érdekében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a tagállamok biztosítják-e KAP-stratégiai terveikben a 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  alkalmazása és a vidékfejlesztési alapok felhasználására vonatkozó hosszú távú megközelítés közötti koherenciát.

Módosítás 853

Rendeletre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | A mezőgazdaság fontos motorja lehet a növekedés előmozdításának és a szegénység csökkentésének, az ágazat azonban számos országban alulteljesít, részben azért, mivel a vidéki gazdasághoz nagymértékben hozzájáruló nők akadályokba ütköznek. A tagállamoknak hatékony intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy támogassák a nők kulcsfontosságú szerepét a vidéki területek fejlesztésében és megőrzésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

A mezőgazdaság fontos motorja lehet a növekedés előmozdításának és a szegénység csökkentésének, az ágazat azonban számos országban alulteljesít, részben azért, mivel a vidéki gazdasághoz nagymértékben hozzájáruló nők akadályokba ütköznek. A tagállamoknak hatékony intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy támogassák a nők kulcsfontosságú szerepét a vidéki területek fejlesztésében és megőrzésében.

Módosítás 20 és 781

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A KAP-nak a jövőben is garantálnia kell az élelmezésbiztonságot, ami alatt a megfelelő mennyiségű, biztonságos és tápláló élelmiszerekhez való folyamatos hozzáférés értendő. Ezenkívül elő kell segítenie, hogy az uniós mezőgazdaság megfelelőbben reagáljon az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos új társadalmi igényekre, ideértve a fenntartható mezőgazdasági termeléssel, az egészségesebb táplálkozással, az élelmiszer-pazarlás mérséklésével és az állatjóléttel összefüggő elvárásokat is. A KAP-nak továbbra is támogatnia kell az egyedi, értékes tulajdonságokkal rendelkező termelést, ezzel egyidejűleg pedig segítenie kell a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy proaktívan hozzáigazítsák termelésüket a piac jelzéseihez és a fogyasztók elvárásaihoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A KAP-nak a jövőben is garantálnia kell az élelmezésbiztonságot, ami alatt a megfelelő mennyiségű, biztonságos és tápláló élelmiszerekhez való folyamatos hozzáférés értendő. Ezenkívül elő kell segítenie, hogy az uniós mezőgazdaság megfelelőbben reagáljon az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos új társadalmi igényekre, ideértve a fenntartható mezőgazdasági termeléssel, az egészségesebb táplálkozással, az élelmiszer-pazarlás mérséklésével és az állatjóléttel összefüggő elvárásokat is. A KAP-nak továbbra is támogatnia kell az egyedi, értékes tulajdonságokkal rendelkező termelést, ezzel egyidejűleg pedig segítenie kell a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy proaktívan hozzáigazítsák termelésüket a piac jelzéseihez és a fogyasztók elvárásaihoz.

| (17) | A KAP-nak a jövőben is garantálnia kell az élelmezésbiztonságot, ami alatt a megfelelő mennyiségű, biztonságos
  , egészséges
  és tápláló élelmiszerekhez való folyamatos hozzáférés értendő. Ezenkívül elő kell segítenie, hogy az uniós mezőgazdaság megfelelőbben reagáljon az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos új társadalmi igényekre, ideértve a fenntartható mezőgazdasági termeléssel, az egészségesebb táplálkozással,
  a jó minőségű termeléssel és minőségi diverzifikálással,
  az élelmiszer-pazarlás mérséklésével és az állatjóléttel összefüggő elvárásokat is. A KAP-nak továbbra is támogatnia kell az egyedi, értékes tulajdonságokkal rendelkező
  fenntartható
  termelést
  , például a nagy természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszereket
  , ezzel egyidejűleg pedig segítenie kell a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy proaktívan hozzáigazítsák termelésüket a piac jelzéseihez és a fogyasztók elvárásaihoz. |
| --- | --- |

(17)

A KAP-nak a jövőben is garantálnia kell az élelmezésbiztonságot, ami alatt a megfelelő mennyiségű, biztonságos
  , egészséges
  és tápláló élelmiszerekhez való folyamatos hozzáférés értendő. Ezenkívül elő kell segítenie, hogy az uniós mezőgazdaság megfelelőbben reagáljon az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos új társadalmi igényekre, ideértve a fenntartható mezőgazdasági termeléssel, az egészségesebb táplálkozással,
  a jó minőségű termeléssel és minőségi diverzifikálással,
  az élelmiszer-pazarlás mérséklésével és az állatjóléttel összefüggő elvárásokat is. A KAP-nak továbbra is támogatnia kell az egyedi, értékes tulajdonságokkal rendelkező
  fenntartható
  termelést
  , például a nagy természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszereket
  , ezzel egyidejűleg pedig segítenie kell a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy proaktívan hozzáigazítsák termelésüket a piac jelzéseihez és a fogyasztók elvárásaihoz.

Módosítás 782

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel és a Párizsi Megállapodással kapcsolatos elkötelezettségükkel, valamint a fejlesztési célú mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és technológiáról szóló nemzetközi felmérés és az Egyesült Nemzetek Szervezetének az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadója következtetéseivel összhangban az Uniónak és a tagállamainak át kell térnie egy fenntartható európai élelmezési és mezőgazdasági rendszerre. Ezen áttérés pályájának a diverzifikált, fenntartható és reziliens mezőgazdasági gyakorlatokra kell összpontosítania, amelyek hozzájárulnak a természeti erőforrások védelméhez és javításához, az ökoszisztémák megerősítéséhez és az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, mégpedig az ökoszisztéma eltartóképességéhez igazított állattenyésztés, a nem fenntartható források – beleértve a fosszilis energiaforrások – függőségének minimálisra csökkentése, valamint a biodiverzitás és a talajminőség fokozatos javítása által. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel és a Párizsi Megállapodással kapcsolatos elkötelezettségükkel, valamint a fejlesztési célú mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és technológiáról szóló nemzetközi felmérés és az Egyesült Nemzetek Szervezetének az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges előadója következtetéseivel összhangban az Uniónak és a tagállamainak át kell térnie egy fenntartható európai élelmezési és mezőgazdasági rendszerre. Ezen áttérés pályájának a diverzifikált, fenntartható és reziliens mezőgazdasági gyakorlatokra kell összpontosítania, amelyek hozzájárulnak a természeti erőforrások védelméhez és javításához, az ökoszisztémák megerősítéséhez és az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, mégpedig az ökoszisztéma eltartóképességéhez igazított állattenyésztés, a nem fenntartható források – beleértve a fosszilis energiaforrások – függőségének minimálisra csökkentése, valamint a biodiverzitás és a talajminőség fokozatos javítása által.

Módosítás 21 és 783

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | Az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdésére irányuló egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az oltást költséghatékony közegészségügyi beavatkozásnak tekinti az AMR ellen, azonban a diagnózisnak, az antimikrobiális alternatíváknak és az oltásnak a hagyományos antibiotikumokhoz képest viszonylag magas költsége akadályozza az állatok átoltottságának növelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

Az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdésére irányuló egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az oltást költséghatékony közegészségügyi beavatkozásnak tekinti az AMR ellen, azonban a diagnózisnak, az antimikrobiális alternatíváknak és az oltásnak a hagyományos antibiotikumokhoz képest viszonylag magas költsége akadályozza az állatok átoltottságának növelését.

Módosítás 784

Rendeletre irányuló javaslat

17 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17c) | Annak érdekében, hogy a KAP környezetvédelmi célkitűzései, de a nagyobb élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos társadalmi követelmények is teljesüljenek, a nagyon alacsony nehézfémtartalmú termésnövelő anyagok használatát kell támogatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17c)

Annak érdekében, hogy a KAP környezetvédelmi célkitűzései, de a nagyobb élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos társadalmi követelmények is teljesüljenek, a nagyon alacsony nehézfémtartalmú termésnövelő anyagok használatát kell támogatni.

Módosítás 1100

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A mezőgazdasági termelők és családjaik jólétének biztosítása érdekében, és szem előtt tartva, hogy a mezőgazdasági balesetek egyik fő oka a stressz, a tagállamok biztosítják a politika társadalmi fenntarthatóságát azáltal, hogy minimális szinten tartják a szabályozási és adminisztratív terheket, lehetővé teszik a mezőgazdasági termelők számára a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúlyt, és biztosítják a mezőgazdasági termelés életképességét az Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A mezőgazdasági termelők és családjaik jólétének biztosítása érdekében, és szem előtt tartva, hogy a mezőgazdasági balesetek egyik fő oka a stressz, a tagállamok biztosítják a politika társadalmi fenntarthatóságát azáltal, hogy minimális szinten tartják a szabályozási és adminisztratív terheket, lehetővé teszik a mezőgazdasági termelők számára a munka és a magánélet közötti egészséges egyensúlyt, és biztosítják a mezőgazdasági termelés életképességét az Unióban;

Módosítás 728 és 785

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A kölcsönös megfeleltetés 2020-ig végrehajtandó korábbi rendszerére építve az új feltételesség rendszere a KAP-támogatás teljes összegének folyósítását a környezettel, az éghajlatváltozással, a közegészséggel, az állategészségüggyel és a növényegészségüggyel, valamint az állatjóléttel kapcsolatos alapvető előírások kedvezményezettek általi betartásához köti. Az alapvető előírások racionalizált formában egyesítik a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások jegyzékét. Ezen alapvető előírások keretében nagyobb figyelmet kell fordítani a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra, valamint a KAP új környezetvédelmi struktúrájára annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek a Bizottság által „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című közleményében és a többéves pénzügyi keretre (TPK) vonatkozó javaslatban bejelentett ambiciózusabb környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvések.
  A feltételesség célja
  a 
  fenntartható mezőgazdaság megteremtése, méghozzá
  annak
  elérése révén
  , hogy a 
  kedvezményezettek nagyobb mértékben legyenek tudatában annak, hogy
  az
  említett alapvető előírásokat be kell tartani. Emellett további célja, hogy
  a 
  környezetre, a közegészségügyre, az állategészségügyre
  ,
  a növényegészségügyre
  és
  az állatjólétre
  vonatkozó
  célkitűzésekkel való nagyobb fokú összhang kialakítása révén a KAP jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak.
   A 
  feltételességnek mint az ambiciózusabb környezetvédelmi
  és
  éghajlat-politikai kötelezettségvállalások viszonyítási alapjának szerves részét kell képeznie
  a 
  KAP környezetvédelmi struktúrájának
  ,
  és
  az
  Unió egész területén teljeskörűen kell alkalmazni.
   A 
  tagállamoknak gondoskodniuk kell róla
  ,
  hogy azokat
  a 
  mezőgazdasági termelőket, akik nem felelnek meg
  a 
  szóban forgó követelményeknek, arányos
  ,
  eredményes és visszatartó erejű szankciók sújtsák [a horizontális rendeletnek] megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A kölcsönös megfeleltetés 2020-ig végrehajtandó korábbi rendszerére építve az új feltételesség rendszere a KAP-támogatás teljes összegének folyósítását a környezettel, az éghajlatváltozással, a közegészséggel, az állategészségüggyel és a növényegészségüggyel, valamint az állatjóléttel kapcsolatos alapvető előírások kedvezményezettek általi betartásához köti. Az alapvető előírások racionalizált formában egyesítik a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások jegyzékét. Ezen alapvető előírások keretében nagyobb figyelmet kell fordítani a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra, valamint a KAP új környezetvédelmi struktúrájára annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek a Bizottság által „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című közleményében és a többéves pénzügyi keretre (TPK) vonatkozó javaslatban bejelentett ambiciózusabb környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvések.
  A feltételesség célja
  a 
  fenntartható mezőgazdaság megteremtése, méghozzá
  annak
  elérése révén
  , hogy a 
  kedvezményezettek nagyobb mértékben legyenek tudatában annak, hogy
  az
  említett alapvető előírásokat be kell tartani. Emellett további célja, hogy
  a 
  környezetre, a közegészségügyre, az állategészségügyre
  ,
  a növényegészségügyre
  és
  az állatjólétre
  vonatkozó
  célkitűzésekkel való nagyobb fokú összhang kialakítása révén a KAP jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak.
   A 
  feltételességnek mint az ambiciózusabb környezetvédelmi
  és
  éghajlat-politikai kötelezettségvállalások viszonyítási alapjának szerves részét kell képeznie
  a 
  KAP környezetvédelmi struktúrájának
  ,
  és
  az
  Unió egész területén teljeskörűen kell alkalmazni.
   A 
  tagállamoknak gondoskodniuk kell róla
  ,
  hogy azokat
  a 
  mezőgazdasági termelőket, akik nem felelnek meg
  a 
  szóban forgó követelményeknek, arányos
  ,
  eredményes és visszatartó erejű szankciók sújtsák [a horizontális rendeletnek] megfelelően
  .

| (21) | A kölcsönös megfeleltetés 2020-ig végrehajtandó korábbi rendszerére építve az új feltételesség rendszere a KAP-támogatás teljes összegének folyósítását a környezettel, az éghajlatváltozással, a közegészséggel, az
  alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételekkel, az
  állategészségüggyel és a növényegészségüggyel, valamint az állatjóléttel kapcsolatos alapvető előírások kedvezményezettek általi betartásához köti. Az alapvető előírások racionalizált formában egyesítik a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások jegyzékét. Ezen alapvető előírások keretében nagyobb figyelmet kell fordítani a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra, valamint a KAP új környezetvédelmi struktúrájára annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek a Bizottság által „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című közleményében és a többéves pénzügyi keretre (TPK) vonatkozó javaslatban bejelentett ambiciózusabb környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvések.
  Ezen túlmenően különösen fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak annak biztosítása érdekében, hogy a munkáltatók közvetlen kifizetésekhez való hozzáférése az alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy azoknak a munkáltatói kötelezettségeknek való megfeleléstől függjön, amelyek nemzeti és uniós szinten valamennyi vonatkozó kollektív szerződésből, valamint szociális és munkajogból erednek, többek között az alábbiak vonatkozásában: foglalkoztatási feltételek, a javadalmazás, a munkaidő, az egészség és biztonság, a lakhatás, a nemek közötti egyenlőség, a munkavállalók szabad mozgása, az egyenlő bánásmód, a munkavállalók kiküldetése, a harmadik országbeli állampolgárok tartózkodási feltételei, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés, a szociális védelem és szociális biztonság területén a tagállamok közötti összehangolás. |
| --- | --- |

(21)

A kölcsönös megfeleltetés 2020-ig végrehajtandó korábbi rendszerére építve az új feltételesség rendszere a KAP-támogatás teljes összegének folyósítását a környezettel, az éghajlatváltozással, a közegészséggel, az
  alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételekkel, az
  állategészségüggyel és a növényegészségüggyel, valamint az állatjóléttel kapcsolatos alapvető előírások kedvezményezettek általi betartásához köti. Az alapvető előírások racionalizált formában egyesítik a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások jegyzékét. Ezen alapvető előírások keretében nagyobb figyelmet kell fordítani a környezettel és az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra, valamint a KAP új környezetvédelmi struktúrájára annak érdekében, hogy megvalósíthatók legyenek a Bizottság által „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című közleményében és a többéves pénzügyi keretre (TPK) vonatkozó javaslatban bejelentett ambiciózusabb környezetvédelmi és éghajlat-politikai törekvések.
  Ezen túlmenően különösen fontos, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket hozzanak annak biztosítása érdekében, hogy a munkáltatók közvetlen kifizetésekhez való hozzáférése az alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy azoknak a munkáltatói kötelezettségeknek való megfeleléstől függjön, amelyek nemzeti és uniós szinten valamennyi vonatkozó kollektív szerződésből, valamint szociális és munkajogból erednek, többek között az alábbiak vonatkozásában: foglalkoztatási feltételek, a javadalmazás, a munkaidő, az egészség és biztonság, a lakhatás, a nemek közötti egyenlőség, a munkavállalók szabad mozgása, az egyenlő bánásmód, a munkavállalók kiküldetése, a harmadik országbeli állampolgárok tartózkodási feltételei, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés, a szociális védelem és szociális biztonság területén a tagállamok közötti összehangolás.

A feltételesség célja a fenntartható mezőgazdaság megteremtése, méghozzá annak elérése révén, hogy a kedvezményezettek nagyobb mértékben legyenek tudatában annak, hogy az említett alapvető előírásokat be kell tartani.
  A kedvezményezettek számára megfelelő kompenzációt kell nyújtani ezen előírások teljesítésére tekintettel.
  Emellett további célja, hogy a környezetre,
  a munkaügyi normákra
  , a közegészségügyre, az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó célkitűzésekkel való nagyobb fokú összhang kialakítása révén a KAP jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak. A feltételességnek mint az ambiciózusabb környezetvédelmi,
  szociális
  és éghajlat-politikai kötelezettségvállalások viszonyítási alapjának szerves részét kell képeznie a KAP környezetvédelmi
  és szociális
  struktúrájának, és az Unió egész területén teljeskörűen kell alkalmazni. A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy azokat a mezőgazdasági termelőket, akik nem felelnek meg a szóban forgó követelményeknek, arányos, eredményes és visszatartó erejű szankciók sújtsák [a horizontális rendeletnek] megfelelően.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások keretének célja az, hogy hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez és a hozzá való alkalmazkodáshoz, a vízzel kapcsolatos kihívások kezeléséhez, a talaj és a biológiai sokféleség védelméhez és minőségéhez. A keretet ki kell tágítani annak érdekében, hogy az kiterjedjen többek között a közvetlen kifizetések környezetbarátabbá tétele kapcsán 2020-ig meghatározott gyakorlatokra, az éghajlatváltozás mérséklésére, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságának javítása iránti igényre
  és különösen a tápanyag-gazdálkodásra
  . Elfogadott tény, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások mindegyike több célkitűzés megvalósításához is hozzájárul. A keret végrehajtása céljából a tagállamoknak nemzeti előírásokat kell meghatározniuk minden egyes, uniós szinten meghatározott előírásra vonatkozóan, figyelembe véve az érintett terület egyedi sajátosságait, köztük a talaj- és éghajlati körülményeket, az aktuálisan fennálló gazdálkodási körülményeket, a 
  földhasználatot, a vetésforgót, a művelési gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét. Ezenkívül a tagállamok egyéb nemzeti előírásokat is meghatározhatnak a III. mellékletben megállapított főbb célkitűzésekhez kapcsolódóan a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások által alkotott keret környezet- és éghajlatvédelmi teljesítményének javítása érdekében. A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások által alkotott keret részeként, a mezőgazdasági üzemek mezőgazdasági és környezeti teljesítményének javítása érdekében tápanyag-gazdálkodási tervet kell készíteni a tagállamok által az egyéni mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátott, a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő, speciálisan erre a célra kidolgozott elektronikus eszköz segítségével. Az eszköz a várakozások szerint segítséget nyújt majd a mezőgazdasági üzemeken belüli döntéshozatalhoz, egészen a tápanyag-gazdálkodással kapcsolatos minimumfunciók szintjétől kezdve. Ezenkívül a széles körű átjárhatóság és a modulrendszerű felépítés révén várhatóan lehetőség nyílik majd arra, hogy az eszköz további, a mezőgazdasági üzemekben alkalmazható elektronikus és e-kormányzási alkalmazásokkal egészüljön ki. Annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a mezőgazdasági termelők között és az EU-n belül, a Bizottság segítséget nyújthat a tagállamoknak az eszköz megtervezéséhez, valamint a szükséges adattárolási és -feldolgozási szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások keretének célja az, hogy hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez és a hozzá való alkalmazkodáshoz, a vízzel kapcsolatos kihívások kezeléséhez, a talaj és a biológiai sokféleség védelméhez és minőségéhez. A keretet ki kell tágítani annak érdekében, hogy az kiterjedjen többek között a közvetlen kifizetések környezetbarátabbá tétele kapcsán 2020-ig meghatározott gyakorlatokra, az éghajlatváltozás mérséklésére, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságának javítása iránti igényre
  és különösen a tápanyag-gazdálkodásra
  . Elfogadott tény, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások mindegyike több célkitűzés megvalósításához is hozzájárul. A keret végrehajtása céljából a tagállamoknak nemzeti előírásokat kell meghatározniuk minden egyes, uniós szinten meghatározott előírásra vonatkozóan, figyelembe véve az érintett terület egyedi sajátosságait, köztük a talaj- és éghajlati körülményeket, az aktuálisan fennálló gazdálkodási körülményeket, a 
  földhasználatot, a vetésforgót, a művelési gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét. Ezenkívül a tagállamok egyéb nemzeti előírásokat is meghatározhatnak a III. mellékletben megállapított főbb célkitűzésekhez kapcsolódóan a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások által alkotott keret környezet- és éghajlatvédelmi teljesítményének javítása érdekében. A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások által alkotott keret részeként, a mezőgazdasági üzemek mezőgazdasági és környezeti teljesítményének javítása érdekében tápanyag-gazdálkodási tervet kell készíteni a tagállamok által az egyéni mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátott, a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő, speciálisan erre a célra kidolgozott elektronikus eszköz segítségével. Az eszköz a várakozások szerint segítséget nyújt majd a mezőgazdasági üzemeken belüli döntéshozatalhoz, egészen a tápanyag-gazdálkodással kapcsolatos minimumfunciók szintjétől kezdve. Ezenkívül a széles körű átjárhatóság és a modulrendszerű felépítés révén várhatóan lehetőség nyílik majd arra, hogy az eszköz további, a mezőgazdasági üzemekben alkalmazható elektronikus és e-kormányzási alkalmazásokkal egészüljön ki. Annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a mezőgazdasági termelők között és az EU-n belül, a Bizottság segítséget nyújthat a tagállamoknak az eszköz megtervezéséhez, valamint a szükséges adattárolási és -feldolgozási szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosításához.

| (22) | A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások keretének célja az, hogy hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez és a hozzá való alkalmazkodáshoz, a vízzel kapcsolatos kihívások kezeléséhez, a talaj és a biológiai sokféleség védelméhez és minőségéhez. A keretet ki kell tágítani annak érdekében, hogy az kiterjedjen többek között a közvetlen kifizetések környezetbarátabbá tétele kapcsán 2020-ig meghatározott gyakorlatokra, az éghajlatváltozás mérséklésére, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságának javítása iránti igényre. Elfogadott tény, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások mindegyike több célkitűzés megvalósításához is hozzájárul. A keret végrehajtása céljából a tagállamoknak nemzeti előírásokat kell meghatározniuk minden egyes, uniós szinten meghatározott előírásra vonatkozóan, figyelembe véve az érintett terület egyedi sajátosságait, köztük a talaj- és éghajlati körülményeket, az aktuálisan fennálló gazdálkodási körülményeket, a 
  különböző termelési módok
  mezőgazdasági
  sajátosságait, az egynyári növények
  ,
  az állandó kultúrák
  és
  egyéb meghatározott termelés megkülönböztetését,
  a 
  földhasználatot
  , a 
  vetésforgót
  , a 
  helyi és hagyományos gazdálkodási gyakorlatokat és
  a mezőgazdasági
  üzemek szerkezetét
  .
  Ezenkívül a tagállamok olyan egyenértékű gyakorlatokat vagy tanúsítási rendszereket is meghatározhatnak, amelyek olyan kedvező hatást gyakorolnak az éghajlatra és a környezetre, amely hasonló vagy jobb, mint egy vagy több jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó gyakorlat hatása. |
| --- | --- |

(22)

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások keretének célja az, hogy hozzájáruljon az éghajlatváltozás mérsékléséhez és a hozzá való alkalmazkodáshoz, a vízzel kapcsolatos kihívások kezeléséhez, a talaj és a biológiai sokféleség védelméhez és minőségéhez. A keretet ki kell tágítani annak érdekében, hogy az kiterjedjen többek között a közvetlen kifizetések környezetbarátabbá tétele kapcsán 2020-ig meghatározott gyakorlatokra, az éghajlatváltozás mérséklésére, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságának javítása iránti igényre. Elfogadott tény, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások mindegyike több célkitűzés megvalósításához is hozzájárul. A keret végrehajtása céljából a tagállamoknak nemzeti előírásokat kell meghatározniuk minden egyes, uniós szinten meghatározott előírásra vonatkozóan, figyelembe véve az érintett terület egyedi sajátosságait, köztük a talaj- és éghajlati körülményeket, az aktuálisan fennálló gazdálkodási körülményeket, a 
  különböző termelési módok
  mezőgazdasági
  sajátosságait, az egynyári növények
  ,
  az állandó kultúrák
  és
  egyéb meghatározott termelés megkülönböztetését,
  a 
  földhasználatot
  , a 
  vetésforgót
  , a 
  helyi és hagyományos gazdálkodási gyakorlatokat és
  a mezőgazdasági
  üzemek szerkezetét
  .
  Ezenkívül a tagállamok olyan egyenértékű gyakorlatokat vagy tanúsítási rendszereket is meghatározhatnak, amelyek olyan kedvező hatást gyakorolnak az éghajlatra és a környezetre, amely hasonló vagy jobb, mint egy vagy több jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó gyakorlat hatása.

Módosítás 1127

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | A biológiai sokféleség uniószerte tapasztalható csökkenésének kezelése érdekében minden tagállamban biztosítani kell a nem termelési célt szolgáló területek és jellemzők minimális szintjét a feltételesség és az ökorendszerek keretében. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak stratégiai terveikben arra kell törekedniük, hogy a terület legalább 10 %-át a biológiai sokféleség szempontjából előnyös tájképi elemek tegyék ki. Ilyenek többek között a védősávok, a vetésforgóban vagy nem vetésforgóban parlagon hagyott területek, a sövények, a nem termelési célú fák, a teraszfalak és a tavak, amelyek mindegyike hozzájárul a szén-dioxid-megkötés fokozásához, a talajerózió és a talaj kimerülésének megelőzéséhez, a levegő és a víz szűréséhez, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

A biológiai sokféleség uniószerte tapasztalható csökkenésének kezelése érdekében minden tagállamban biztosítani kell a nem termelési célt szolgáló területek és jellemzők minimális szintjét a feltételesség és az ökorendszerek keretében. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak stratégiai terveikben arra kell törekedniük, hogy a terület legalább 10 %-át a biológiai sokféleség szempontjából előnyös tájképi elemek tegyék ki. Ilyenek többek között a védősávok, a vetésforgóban vagy nem vetésforgóban parlagon hagyott területek, a sövények, a nem termelési célú fák, a teraszfalak és a tavak, amelyek mindegyike hozzájárul a szén-dioxid-megkötés fokozásához, a talajerózió és a talaj kimerülésének megelőzéséhez, a levegő és a víz szűréséhez, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítéséhez.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A tagállamoknak teljeskörűen végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, hogy azok a gazdaságok szintjén működőképesek legyenek, valamint hogy biztosított legyen a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód. A szakpolitika fenntarthatóságát erősítő feltételességi szabályok összhangja érdekében a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek ki kell terjedniük a környezetvédelemre, a közegészségügyre, az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó főbb uniós jogszabályokra, amelyek nemzeti szintű végrehajtása pontosan meghatározott kötelezettségeket ró az egyéni mezőgazdasági termelőkre, ideértve a 92/43/EGK tanácsi irányelv (11) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12), illetve a 91/676/EGK tanácsi irányelv (13) alapján fennálló kötelezettségeket is. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (14) mellékelt együttes nyilatkozatában foglaltak nyomon követése érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) és a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) vonatkozó rendelkezései – jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekként – a feltételesség hatálya alá kerülnek, és a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások jegyzéke ennek megfelelően módosul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A tagállamoknak teljeskörűen végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, hogy azok a gazdaságok szintjén működőképesek legyenek, valamint hogy biztosított legyen a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód. A szakpolitika fenntarthatóságát erősítő feltételességi szabályok összhangja érdekében a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek ki kell terjedniük a környezetvédelemre, a közegészségügyre, az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó főbb uniós jogszabályokra, amelyek nemzeti szintű végrehajtása pontosan meghatározott kötelezettségeket ró az egyéni mezőgazdasági termelőkre, ideértve a 92/43/EGK tanácsi irányelv (11) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12), illetve a 91/676/EGK tanácsi irányelv (13) alapján fennálló kötelezettségeket is. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (14) mellékelt együttes nyilatkozatában foglaltak nyomon követése érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) és a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) vonatkozó rendelkezései – jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekként – a feltételesség hatálya alá kerülnek, és a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások jegyzéke ennek megfelelően módosul.

| (23) | A tagállamoknak teljeskörűen végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, hogy azok a gazdaságok szintjén működőképesek legyenek, valamint hogy biztosított legyen a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód. A szakpolitika fenntarthatóságát erősítő feltételességi szabályok összhangja érdekében a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek ki kell terjedniük a környezetvédelemre, a közegészségügyre, az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó főbb uniós jogszabályokra, amelyek nemzeti szintű végrehajtása pontosan meghatározott kötelezettségeket ró az egyéni mezőgazdasági termelőkre, ideértve a 92/43/EGK tanácsi irányelv (11) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12), illetve a 91/676/EGK tanácsi irányelv (13) alapján fennálló kötelezettségeket is. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (14) mellékelt együttes nyilatkozatában foglaltak nyomon követése érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15)

  (a víz-keretirányelv)
  és a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) vonatkozó rendelkezései – jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekként – a feltételesség hatálya alá kerülnek, és a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások jegyzéke ennek megfelelően módosul. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak teljeskörűen végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, hogy azok a gazdaságok szintjén működőképesek legyenek, valamint hogy biztosított legyen a mezőgazdasági termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód. A szakpolitika fenntarthatóságát erősítő feltételességi szabályok összhangja érdekében a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek ki kell terjedniük a környezetvédelemre, a közegészségügyre, az állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó főbb uniós jogszabályokra, amelyek nemzeti szintű végrehajtása pontosan meghatározott kötelezettségeket ró az egyéni mezőgazdasági termelőkre, ideértve a 92/43/EGK tanácsi irányelv (11) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12), illetve a 91/676/EGK tanácsi irányelv (13) alapján fennálló kötelezettségeket is. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelethez (14) mellékelt együttes nyilatkozatában foglaltak nyomon követése érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15)

  (a víz-keretirányelv)
  és a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) vonatkozó rendelkezései – jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekként – a feltételesség hatálya alá kerülnek, és a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások jegyzéke ennek megfelelően módosul.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A tagállamoknak gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókkal egyaránt rendelkező mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásokat kell
  létrehozniuk
  a mezőgazdasági üzemek és a vidéki üzleti vállalkozások fenntartható gazdálkodásának és általános teljesítményének javítása céljából, továbbá annak megállapítása érdekében, hogy hol szorulnak kiigazításra a KAP-stratégiai tervekben előírt, a mezőgazdasági üzemek szintjén megvalósítandó intézkedések. A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások más kedvezményezettjei pontosabb képet alkothassanak a mezőgazdasági üzem irányítása és a földgazdálkodás közötti kapcsolatról, és bizonyos – például környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos – előírások, követelmények és információk vonatkozásában gyarapíthassák ismereteiket. Az utóbbiak közé tartoznak a mezőgazdasági termelőkre és a KAP-támogatások más kedvezményezettjeire vonatkozó vagy a számukra szükséges, a KAP-stratégiai tervben rögzített előírások, továbbá a vízre és a peszticidek fenntartható használatára vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések, továbbá az antimikrobiális rezisztencia legyőzésével és a kockázatkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések. A szaktanácsok minőségének és eredményességének javítása céljából a tagállamoknak a tanácsadókat a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerébe („AKIS”) kell tömöríteniük annak érdekében, hogy kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkkal szolgálhassanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A tagállamoknak gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókkal egyaránt rendelkező mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásokat kell
  létrehozniuk
  a mezőgazdasági üzemek és a vidéki üzleti vállalkozások fenntartható gazdálkodásának és általános teljesítményének javítása céljából, továbbá annak megállapítása érdekében, hogy hol szorulnak kiigazításra a KAP-stratégiai tervekben előírt, a mezőgazdasági üzemek szintjén megvalósítandó intézkedések. A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások más kedvezményezettjei pontosabb képet alkothassanak a mezőgazdasági üzem irányítása és a földgazdálkodás közötti kapcsolatról, és bizonyos – például környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos – előírások, követelmények és információk vonatkozásában gyarapíthassák ismereteiket. Az utóbbiak közé tartoznak a mezőgazdasági termelőkre és a KAP-támogatások más kedvezményezettjeire vonatkozó vagy a számukra szükséges, a KAP-stratégiai tervben rögzített előírások, továbbá a vízre és a peszticidek fenntartható használatára vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések, továbbá az antimikrobiális rezisztencia legyőzésével és a kockázatkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések. A szaktanácsok minőségének és eredményességének javítása céljából a tagállamoknak a tanácsadókat a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerébe („AKIS”) kell tömöríteniük annak érdekében, hogy kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkkal szolgálhassanak.

| (24) | A tagállamoknak gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókkal egyaránt rendelkező
  , jó minőségű
  mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásokat kell
  nyújtaniuk
  a mezőgazdasági üzemek és a vidéki üzleti vállalkozások fenntartható gazdálkodásának és általános teljesítményének javítása céljából, továbbá annak megállapítása érdekében, hogy hol szorulnak kiigazításra a KAP-stratégiai tervekben előírt, a mezőgazdasági üzemek szintjén megvalósítandó intézkedések. A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások más kedvezményezettjei pontosabb képet alkothassanak a mezőgazdasági üzem irányítása és a földgazdálkodás közötti kapcsolatról, és bizonyos – például környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos – előírások, követelmények és információk vonatkozásában gyarapíthassák ismereteiket. Az utóbbiak közé tartoznak a mezőgazdasági termelőkre és a KAP-támogatások más kedvezményezettjeire vonatkozó vagy a számukra szükséges, a KAP-stratégiai tervben rögzített előírások, továbbá a vízre és a peszticidek fenntartható használatára vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések, továbbá az antimikrobiális rezisztencia legyőzésével és a kockázatkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések. A szaktanácsok minőségének és eredményességének javítása céljából a tagállamoknak a tanácsadókat a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerébe („AKIS”) kell tömöríteniük annak érdekében, hogy kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkkal szolgálhassanak.
  A tanácsadási szolgáltatásokkal és innovációs rendszerekkel kapcsolatos uniós kezdeményezéseknek lehetőség szerint a tagállami szinten már meglévő szolgáltatásokra és rendszerekre kell épülniük. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókkal egyaránt rendelkező
  , jó minőségű
  mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásokat kell
  nyújtaniuk
  a mezőgazdasági üzemek és a vidéki üzleti vállalkozások fenntartható gazdálkodásának és általános teljesítményének javítása céljából, továbbá annak megállapítása érdekében, hogy hol szorulnak kiigazításra a KAP-stratégiai tervekben előírt, a mezőgazdasági üzemek szintjén megvalósítandó intézkedések. A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások más kedvezményezettjei pontosabb képet alkothassanak a mezőgazdasági üzem irányítása és a földgazdálkodás közötti kapcsolatról, és bizonyos – például környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos – előírások, követelmények és információk vonatkozásában gyarapíthassák ismereteiket. Az utóbbiak közé tartoznak a mezőgazdasági termelőkre és a KAP-támogatások más kedvezményezettjeire vonatkozó vagy a számukra szükséges, a KAP-stratégiai tervben rögzített előírások, továbbá a vízre és a peszticidek fenntartható használatára vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések, továbbá az antimikrobiális rezisztencia legyőzésével és a kockázatkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések. A szaktanácsok minőségének és eredményességének javítása céljából a tagállamoknak a tanácsadókat a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerébe („AKIS”) kell tömöríteniük annak érdekében, hogy kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkkal szolgálhassanak.
  A tanácsadási szolgáltatásokkal és innovációs rendszerekkel kapcsolatos uniós kezdeményezéseknek lehetőség szerint a tagállami szinten már meglévő szolgáltatásokra és rendszerekre kell épülniük.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az uniós jogszabályokban elő kell írni, hogy a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben állapítsanak meg követelményeket azon minimális területnagyságra vonatkozóan, amely után termeléstől független kifizetés folyósítható. E követelmények megállapításakor szem előtt kell tartani annak szükségességét, hogy elkerülhető legyen a nagy számú kis összegű kifizetés kezeléséből eredő túlzott adminisztratív teher, továbbá, hogy a támogatások eredményesen járuljanak hozzá azon KAP-célkitűzések teljesítéséhez, amelyek tekintetében a 
  támogatástól
  független közvetlen kifizetések folyósítására sor kerül. Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági jövedelemtámogatás minimális szintje valamennyi
  valódi
  mezőgazdasági termelő számára garantálható legyen, és teljesüljön a Szerződés azon célkitűzése, amely szerint megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági népesség számára, éves, területalapú, termeléstől független kifizetést kell előirányozni „a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás” elnevezésű beavatkozástípus keretében. A szóban forgó támogatás még célirányosabbá tétele érdekében a kifizetés összegei területcsoportonként, társadalmi-gazdasági és/vagy agronómiai feltételek alapján differenciálhatók. A mezőgazdasági termelők jövedelmét hátrányosan befolyásoló hatások elkerülése érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatást támogatási jogosultságok alapján nyújtják. Ebben az esetben a támogatási jogosultságok bármilyen további közelítés előtti értékének arányosnak kell lennie az 1307/2013/EU rendelet szerinti alaptámogatási rendszerek keretében meghatározott értékkel, figyelembe véve az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásokat is. A tagállamoknak emellett törekedniük kell vonatkozó értékeik
  további
  közelítésére abból a célból, hogy
  folytatódjon a múltbeli értékektől való fokozatos eltávolodás
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az uniós jogszabályokban elő kell írni, hogy a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben állapítsanak meg követelményeket azon minimális területnagyságra vonatkozóan, amely után termeléstől független kifizetés folyósítható. E követelmények megállapításakor szem előtt kell tartani annak szükségességét, hogy elkerülhető legyen a nagy számú kis összegű kifizetés kezeléséből eredő túlzott adminisztratív teher, továbbá, hogy a támogatások eredményesen járuljanak hozzá azon KAP-célkitűzések teljesítéséhez, amelyek tekintetében a 
  támogatástól
  független közvetlen kifizetések folyósítására sor kerül. Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági jövedelemtámogatás minimális szintje valamennyi
  valódi
  mezőgazdasági termelő számára garantálható legyen, és teljesüljön a Szerződés azon célkitűzése, amely szerint megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági népesség számára, éves, területalapú, termeléstől független kifizetést kell előirányozni „a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás” elnevezésű beavatkozástípus keretében. A szóban forgó támogatás még célirányosabbá tétele érdekében a kifizetés összegei területcsoportonként, társadalmi-gazdasági és/vagy agronómiai feltételek alapján differenciálhatók. A mezőgazdasági termelők jövedelmét hátrányosan befolyásoló hatások elkerülése érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatást támogatási jogosultságok alapján nyújtják. Ebben az esetben a támogatási jogosultságok bármilyen további közelítés előtti értékének arányosnak kell lennie az 1307/2013/EU rendelet szerinti alaptámogatási rendszerek keretében meghatározott értékkel, figyelembe véve az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásokat is. A tagállamoknak emellett törekedniük kell vonatkozó értékeik
  további
  közelítésére abból a célból, hogy
  folytatódjon a múltbeli értékektől való fokozatos eltávolodás
  .

| (26) | Az uniós jogszabályokban elő kell írni, hogy a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben állapítsanak meg követelményeket azon minimális területnagyságra vonatkozóan, amely után termeléstől független kifizetés folyósítható. E követelmények megállapításakor szem előtt kell tartani annak szükségességét, hogy elkerülhető legyen a nagy számú kis összegű kifizetés kezeléséből eredő túlzott adminisztratív teher, továbbá, hogy a támogatások eredményesen járuljanak hozzá azon KAP-célkitűzések teljesítéséhez, amelyek tekintetében a 
  termeléstől
  független közvetlen kifizetések folyósítására sor kerül. Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági jövedelemtámogatás minimális szintje valamennyi
  aktív
  mezőgazdasági termelő számára garantálható legyen, és teljesüljön a Szerződés azon célkitűzése, amely szerint megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági népesség számára, éves, területalapú, termeléstől független kifizetést kell előirányozni „a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás” elnevezésű beavatkozástípus keretében. A szóban forgó támogatás még célirányosabbá tétele érdekében a kifizetés összegei területcsoportonként, társadalmi-gazdasági
  , környezeti
  és/vagy agronómiai feltételek alapján differenciálhatók. A mezőgazdasági termelők jövedelmét hátrányosan befolyásoló hatások elkerülése érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatást támogatási jogosultságok alapján nyújtják. Ebben az esetben a támogatási jogosultságok bármilyen további közelítés előtti értékének arányosnak kell lennie az 1307/2013/EU rendelet szerinti alaptámogatási rendszerek keretében meghatározott értékkel, figyelembe véve az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásokat is. A tagállamoknak emellett törekedniük kell vonatkozó értékeik közelítésére abból a célból, hogy
  2026-ig teljes konvergencia valósuljon meg
  . |
| --- | --- |

(26)

Az uniós jogszabályokban elő kell írni, hogy a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben állapítsanak meg követelményeket azon minimális területnagyságra vonatkozóan, amely után termeléstől független kifizetés folyósítható. E követelmények megállapításakor szem előtt kell tartani annak szükségességét, hogy elkerülhető legyen a nagy számú kis összegű kifizetés kezeléséből eredő túlzott adminisztratív teher, továbbá, hogy a támogatások eredményesen járuljanak hozzá azon KAP-célkitűzések teljesítéséhez, amelyek tekintetében a 
  termeléstől
  független közvetlen kifizetések folyósítására sor kerül. Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági jövedelemtámogatás minimális szintje valamennyi
  aktív
  mezőgazdasági termelő számára garantálható legyen, és teljesüljön a Szerződés azon célkitűzése, amely szerint megfelelő életszínvonalat kell biztosítani a mezőgazdasági népesség számára, éves, területalapú, termeléstől független kifizetést kell előirányozni „a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás” elnevezésű beavatkozástípus keretében. A szóban forgó támogatás még célirányosabbá tétele érdekében a kifizetés összegei területcsoportonként, társadalmi-gazdasági
  , környezeti
  és/vagy agronómiai feltételek alapján differenciálhatók. A mezőgazdasági termelők jövedelmét hátrányosan befolyásoló hatások elkerülése érdekében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatást támogatási jogosultságok alapján nyújtják. Ebben az esetben a támogatási jogosultságok bármilyen további közelítés előtti értékének arányosnak kell lennie az 1307/2013/EU rendelet szerinti alaptámogatási rendszerek keretében meghatározott értékkel, figyelembe véve az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásokat is. A tagállamoknak emellett törekedniük kell vonatkozó értékeik közelítésére abból a célból, hogy
  2026-ig teljes konvergencia valósuljon meg
  .

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | A KAP keretében nyújtott jövedelemtámogatás Európa-szerte jelentősen hozzájárul számos kisméretű és családi gazdaság stabilitásához és fenntarthatóságához, és a mezőgazdasági termelőkkel szembeni elvárások ugyan nőttek, a pénzbeli juttatások azonban nem. A KAP uniós költségvetésből való általános részesedése csökken, az ágazatban végbement piaci válságok és az aktív mezőgazdasági termelők csökkenő száma pedig továbbra is veszélyeztetik az ágazat túlélését. A családi gazdaságok modelljét a KAP általános célkitűzéseként és a tagállami stratégiai tervek révén védeni kell, és megfelelő hely biztosításával el kell ismerni e modell létfontosságú szerepét, amely hozzájárul a vidéki élet társadalmi szövetéhez, és sok vidéki lakos számára megélhetést biztosít. A családi gazdaságok hozzájárulnak a fenntartható élelmiszer-termeléshez, a természeti erőforrások megőrzéséhez, a diverzifikációs szükségletekhez és az élelmezésbiztonság biztosításához. A kis családi gazdaságok modelljét követő mezőgazdasági termelők lesznek azok, akik elsőként megérzik majd a globalizáció rendkívüli mértékű nyomását. Ha ilyen helyzet merülne fel, az a KAP célkitűzéseinek egyértelmű kudarca lenne, és aláásná a KAP jövőbeli támogatása mellett szóló érveket. A KAP-stratégiai terveknek ezért konkrét célkitűzéseik révén e gazdálkodási modell védelmének fenntartására kell törekedniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

A KAP keretében nyújtott jövedelemtámogatás Európa-szerte jelentősen hozzájárul számos kisméretű és családi gazdaság stabilitásához és fenntarthatóságához, és a mezőgazdasági termelőkkel szembeni elvárások ugyan nőttek, a pénzbeli juttatások azonban nem. A KAP uniós költségvetésből való általános részesedése csökken, az ágazatban végbement piaci válságok és az aktív mezőgazdasági termelők csökkenő száma pedig továbbra is veszélyeztetik az ágazat túlélését. A családi gazdaságok modelljét a KAP általános célkitűzéseként és a tagállami stratégiai tervek révén védeni kell, és megfelelő hely biztosításával el kell ismerni e modell létfontosságú szerepét, amely hozzájárul a vidéki élet társadalmi szövetéhez, és sok vidéki lakos számára megélhetést biztosít. A családi gazdaságok hozzájárulnak a fenntartható élelmiszer-termeléshez, a természeti erőforrások megőrzéséhez, a diverzifikációs szükségletekhez és az élelmezésbiztonság biztosításához. A kis családi gazdaságok modelljét követő mezőgazdasági termelők lesznek azok, akik elsőként megérzik majd a globalizáció rendkívüli mértékű nyomását. Ha ilyen helyzet merülne fel, az a KAP célkitűzéseinek egyértelmű kudarca lenne, és aláásná a KAP jövőbeli támogatása mellett szóló érveket. A KAP-stratégiai terveknek ezért konkrét célkitűzéseik révén e gazdálkodási modell védelmének fenntartására kell törekedniük.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A mezőgazdasági kisüzemek az uniós mezőgazdaság sarokkövei maradnak, mivel lényeges szerepet játszanak a vidéki foglalkoztatás támogatásában és hozzájárulnak a területfejlesztéshez. A támogatások elosztásának kiegyensúlyozottabbá tétele és a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkínálják a mezőgazdasági kistermelőknek azt a lehetőséget, hogy
  az egyéb
  közvetlen kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetésben részesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A mezőgazdasági kisüzemek az uniós mezőgazdaság sarokkövei maradnak, mivel lényeges szerepet játszanak a vidéki foglalkoztatás támogatásában és hozzájárulnak a területfejlesztéshez. A támogatások elosztásának kiegyensúlyozottabbá tétele és a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkínálják a mezőgazdasági kistermelőknek azt a lehetőséget, hogy
  az egyéb
  közvetlen kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetésben részesüljenek.

| (28) | A mezőgazdasági kisüzemek az uniós mezőgazdaság sarokkövei maradnak, mivel lényeges szerepet játszanak a vidéki foglalkoztatás támogatásában és hozzájárulnak a területfejlesztéshez. A támogatások elosztásának kiegyensúlyozottabbá tétele és a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkínálják a mezőgazdasági kistermelőknek azt a lehetőséget, hogy
  a
  közvetlen kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetésben részesüljenek.
  Az adminisztratív terhek további csökkentése érdekében azonban fel kell hatalmazni a tagállamokat, hogy bizonyos mezőgazdasági termelőket elsőre automatikusan az egyszerűsített rendszerbe vegyenek fel, biztosítva nekik a lehetőséget arra, hogy egy adott időszak elteltével ebből kilépjenek. Az arányosság elvének betartása érdekében a tagállamoknak meg kell adni a lehetőséget arra, hogy az egyszerűsített rendszerben részt vevő mezőgazdasági kistermelők esetében csökkentett feltételességi ellenőrzést vezessenek be. |
| --- | --- |

(28)

A mezőgazdasági kisüzemek az uniós mezőgazdaság sarokkövei maradnak, mivel lényeges szerepet játszanak a vidéki foglalkoztatás támogatásában és hozzájárulnak a területfejlesztéshez. A támogatások elosztásának kiegyensúlyozottabbá tétele és a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy felkínálják a mezőgazdasági kistermelőknek azt a lehetőséget, hogy
  a
  közvetlen kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetésben részesüljenek.
  Az adminisztratív terhek további csökkentése érdekében azonban fel kell hatalmazni a tagállamokat, hogy bizonyos mezőgazdasági termelőket elsőre automatikusan az egyszerűsített rendszerbe vegyenek fel, biztosítva nekik a lehetőséget arra, hogy egy adott időszak elteltével ebből kilépjenek. Az arányosság elvének betartása érdekében a tagállamoknak meg kell adni a lehetőséget arra, hogy az egyszerűsített rendszerben részt vevő mezőgazdasági kistermelők esetében csökkentett feltételességi ellenőrzést vezessenek be.

Módosítás 28 és 791

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az ökológiai gazdálkodás számos tagállamban fejlődik, és bizonyítottan közjavakat szolgáltat, ökoszisztéma-szolgáltatásokat és természeti erőforrásokat őriz meg, csökkenti az inputfelhasználást, vonzó a fiatal mezőgazdasági termelők és különösen a nők számára, munkahelyeket teremt, új üzleti modellekkel kísérletezik, társadalmi igényeket elégít ki és új élettel tölti meg a vidéki területeket. A biotermékek iránti kereslet növekedése azonban továbbra is meghaladja a termelés bővülésének ütemét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy KAP-stratégiai terveik tartalmazzanak az ökológiai gazdálkodás alatt álló mezőgazdasági terület arányának növelésére vonatkozó célkitűzéseket annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni a biotermékek iránti növekvő keresletet, és hogy a teljes ökológiai ellátási lánc fejlődjön. A tagállamok az ökológiai gazdálkodásra történő átállást és annak fenntartását vagy vidékfejlesztési intézkedésekkel, vagy ökorendszerekkel, vagy e kettő kombinációjával támogathatják, és gondoskodniuk kell arról, hogy a kiutalt költségvetések arányban legyenek az ökológiai termelés elvárt növekedésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az ökológiai gazdálkodás számos tagállamban fejlődik, és bizonyítottan közjavakat szolgáltat, ökoszisztéma-szolgáltatásokat és természeti erőforrásokat őriz meg, csökkenti az inputfelhasználást, vonzó a fiatal mezőgazdasági termelők és különösen a nők számára, munkahelyeket teremt, új üzleti modellekkel kísérletezik, társadalmi igényeket elégít ki és új élettel tölti meg a vidéki területeket. A biotermékek iránti kereslet növekedése azonban továbbra is meghaladja a termelés bővülésének ütemét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy KAP-stratégiai terveik tartalmazzanak az ökológiai gazdálkodás alatt álló mezőgazdasági terület arányának növelésére vonatkozó célkitűzéseket annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni a biotermékek iránti növekvő keresletet, és hogy a teljes ökológiai ellátási lánc fejlődjön. A tagállamok az ökológiai gazdálkodásra történő átállást és annak fenntartását vagy vidékfejlesztési intézkedésekkel, vagy ökorendszerekkel, vagy e kettő kombinációjával támogathatják, és gondoskodniuk kell arról, hogy a kiutalt költségvetések arányban legyenek az ökológiai termelés elvárt növekedésével.

Módosítás 29 és 792

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A KAP-nak biztosítania kell, hogy a tagállamok a helyi szükségleteknek és a mezőgazdasági termelők tényleges körülményeinek figyelembevételével javítsák környezeti teljesítményüket. A tagállamoknak a KAP-stratégiai tervükben szereplő közvetlen kifizetések keretében önkéntes ökorendszereket kell létrehozniuk a mezőgazdasági termelők számára; e rendszereket teljes mértékben össze kell hangolni az egyéb releváns beavatkozásokkal. A tagállamoknak az ökorendszereket olyan támogatások formájában kell meghatározniuk, amelyek a közjavaknak a környezet és az éghajlat szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával történő
  előállítására
  való ösztönzés és
  az ilyen javak előállításának
  ellentételezése
  céljából, illetve az említett gyakorlatok bevezetésére ítélhetők oda. Mindkét esetben
  a KAP környezeti és éghajlati teljesítményének
  javítására
  kell
  törekedniük
  , következésképpen túl kell mutatniuk a feltételesség rendszerében már előírt követelményeken. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ökorendszereket hoznak létre olyan mezőgazdasági
  gyakorlatok vonatkozásában
  , mint az állandó legelőkkel és a tájképi jellegzetességekkel való hatékonyabb gazdálkodás, valamint az ökológiai
  gazdálkodás
  . E rendszerek magukban foglalhatnak
  kezdő
  szintű
  programokat
  is, ami előfeltétele lehet az ambiciózusabb vidékfejlesztési kötelezettségvállalásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A KAP-nak biztosítania kell, hogy a tagállamok a helyi szükségleteknek és a mezőgazdasági termelők tényleges körülményeinek figyelembevételével javítsák környezeti teljesítményüket. A tagállamoknak a KAP-stratégiai tervükben szereplő közvetlen kifizetések keretében önkéntes ökorendszereket kell létrehozniuk a mezőgazdasági termelők számára; e rendszereket teljes mértékben össze kell hangolni az egyéb releváns beavatkozásokkal. A tagállamoknak az ökorendszereket olyan támogatások formájában kell meghatározniuk, amelyek a közjavaknak a környezet és az éghajlat szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával történő
  előállítására
  való ösztönzés és
  az ilyen javak előállításának
  ellentételezése
  céljából, illetve az említett gyakorlatok bevezetésére ítélhetők oda. Mindkét esetben
  a KAP környezeti és éghajlati teljesítményének
  javítására
  kell
  törekedniük
  , következésképpen túl kell mutatniuk a feltételesség rendszerében már előírt követelményeken. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ökorendszereket hoznak létre olyan mezőgazdasági
  gyakorlatok vonatkozásában
  , mint az állandó legelőkkel és a tájképi jellegzetességekkel való hatékonyabb gazdálkodás, valamint az ökológiai
  gazdálkodás
  . E rendszerek magukban foglalhatnak
  kezdő
  szintű
  programokat
  is, ami előfeltétele lehet az ambiciózusabb vidékfejlesztési kötelezettségvállalásoknak.

| (31) | A KAP-nak biztosítania kell, hogy a tagállamok a helyi szükségleteknek és a mezőgazdasági termelők tényleges körülményeinek figyelembevételével javítsák környezeti teljesítményüket. A tagállamoknak a KAP-stratégiai tervükben szereplő közvetlen kifizetések keretében
  – az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok Bizottság által megállapított listája alapján
   – önkéntes ökorendszereket kell létrehozniuk a mezőgazdasági termelők számára; e rendszereket teljes mértékben össze kell hangolni az egyéb releváns beavatkozásokkal. A tagállamoknak az ökorendszereket olyan támogatások formájában kell meghatározniuk, amelyek
  célja
  a közjavaknak a környezet és az éghajlat szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával történő
  biztosítására
  való ösztönzés és
  annak
  ellentételezése
  ; e támogatásoknak
  a KAP környezeti és éghajlati teljesítményének
  javítását
  kell
  célozniuk
  , következésképpen túl kell mutatniuk a feltételesség rendszerében már előírt követelményeken. A 
  tagállamoknak a közvetlen kifizetésekre rendelkezésre álló forrásaik bizonyos százalékát el kell különíteniük az ökorendszerek számára. A
  tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  olyan
  ökorendszereket hoznak létre
  , amelyek támogatják a környezetvédelmi szempontból előnyös termelési modelleket – például a külterjes állattartást –, illetve előmozdítanak mindenfajta
  olyan mezőgazdasági
  gyakorlatot
  , mint
  például az állandó
  legelőkkel és tájképi jellegzetességekkel való hatékonyabb gazdálkodás, valamint
  környezetvédelmi tanúsítási rendszereket hoznak létre, mint például
  az ökológiai
  gazdálkodás, az integrált termelés és a talajvédő művelés
  . E rendszerek magukban foglalhatnak
  a vidékfejlesztési célú környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásoktól eltérő típusú intézkedéseket vagy hasonló jellegű, „kezdő
  szintű
  programnak” minősülő intézkedéseket
  is, ami előfeltétele lehet az ambiciózusabb vidékfejlesztési kötelezettségvállalásoknak. |
| --- | --- |

(31)

A KAP-nak biztosítania kell, hogy a tagállamok a helyi szükségleteknek és a mezőgazdasági termelők tényleges körülményeinek figyelembevételével javítsák környezeti teljesítményüket. A tagállamoknak a KAP-stratégiai tervükben szereplő közvetlen kifizetések keretében
  – az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok Bizottság által megállapított listája alapján
   – önkéntes ökorendszereket kell létrehozniuk a mezőgazdasági termelők számára; e rendszereket teljes mértékben össze kell hangolni az egyéb releváns beavatkozásokkal. A tagállamoknak az ökorendszereket olyan támogatások formájában kell meghatározniuk, amelyek
  célja
  a közjavaknak a környezet és az éghajlat szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazásával történő
  biztosítására
  való ösztönzés és
  annak
  ellentételezése
  ; e támogatásoknak
  a KAP környezeti és éghajlati teljesítményének
  javítását
  kell
  célozniuk
  , következésképpen túl kell mutatniuk a feltételesség rendszerében már előírt követelményeken. A 
  tagállamoknak a közvetlen kifizetésekre rendelkezésre álló forrásaik bizonyos százalékát el kell különíteniük az ökorendszerek számára. A
  tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  olyan
  ökorendszereket hoznak létre
  , amelyek támogatják a környezetvédelmi szempontból előnyös termelési modelleket – például a külterjes állattartást –, illetve előmozdítanak mindenfajta
  olyan mezőgazdasági
  gyakorlatot
  , mint
  például az állandó
  legelőkkel és tájképi jellegzetességekkel való hatékonyabb gazdálkodás, valamint
  környezetvédelmi tanúsítási rendszereket hoznak létre, mint például
  az ökológiai
  gazdálkodás, az integrált termelés és a talajvédő művelés
  . E rendszerek magukban foglalhatnak
  a vidékfejlesztési célú környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásoktól eltérő típusú intézkedéseket vagy hasonló jellegű, „kezdő
  szintű
  programnak” minősülő intézkedéseket
  is, ami előfeltétele lehet az ambiciózusabb vidékfejlesztési kötelezettségvállalásoknak.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Gondoskodni kell róla, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás összhangban álljon az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival. Ide tartoznak különösen az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, az olajos magvakról szóló egyetértési megállapodás

   (17)

  követelményei az olajos magvakra vonatkozó külön uniós bázisterületnek az EU összetételének megváltozása miatti módosításai nyomán alkalmazandó változatukban. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Gondoskodni kell róla, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás összhangban álljon az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival. Ide tartoznak különösen az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, az olajos magvakról szóló egyetértési megállapodás

   (17)

  követelményei az olajos magvakra vonatkozó külön uniós bázisterületnek az EU összetételének megváltozása miatti módosításai nyomán alkalmazandó változatukban. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából.

törölve

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Szükség van olyan ágazati beavatkozástípusokra, amelyek hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához és a KAP más eszközeivel kialakított szinergiák megerősítéséhez. A teljesítési modellel összhangban az ilyen ágazati beavatkozástípusok tartalmára és célkitűzéseire vonatkozóan minimális követelményeket kell kidolgozni uniós szinten annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulása. A tagállamoknak meg kell indokolniuk az egyes beavatkozástípusoknak a KAP-stratégiai tervükben való szerepeltetését, és biztosítaniuk kell az egyéb ágazati szintű beavatkozásokkal való összhangot. Célszerű úgy rendelkezni, hogy az uniós szinten megállapítandó átfogó beavatkozástípusok alkalmazása kiterjedjen a zöldség- és gyümölcságazatra, a borágazatra, a méhészetre, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra, a komlóágazatra és az egyéb olyan, a 
  későbbiekben meghatározandó
  termékekre, amelyek esetében az ágazati programok létrehozása várhatóan kedvező hatást gyakorol a KAP e rendeletben megjelölt általános és konkrét célkitűzéseinek vagy azok egy részének teljesítésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Szükség van olyan ágazati beavatkozástípusokra, amelyek hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához és a KAP más eszközeivel kialakított szinergiák megerősítéséhez. A teljesítési modellel összhangban az ilyen ágazati beavatkozástípusok tartalmára és célkitűzéseire vonatkozóan minimális követelményeket kell kidolgozni uniós szinten annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulása. A tagállamoknak meg kell indokolniuk az egyes beavatkozástípusoknak a KAP-stratégiai tervükben való szerepeltetését, és biztosítaniuk kell az egyéb ágazati szintű beavatkozásokkal való összhangot. Célszerű úgy rendelkezni, hogy az uniós szinten megállapítandó átfogó beavatkozástípusok alkalmazása kiterjedjen a zöldség- és gyümölcságazatra, a borágazatra, a méhészetre, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra, a komlóágazatra és az egyéb olyan, a 
  későbbiekben meghatározandó
  termékekre, amelyek esetében az ágazati programok létrehozása várhatóan kedvező hatást gyakorol a KAP e rendeletben megjelölt általános és konkrét célkitűzéseinek vagy azok egy részének teljesítésére.

| (35) | Szükség van olyan ágazati beavatkozástípusokra, amelyek hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához és a KAP más eszközeivel kialakított szinergiák megerősítéséhez. A teljesítési modellel összhangban az ilyen ágazati beavatkozástípusok tartalmára és célkitűzéseire vonatkozóan minimális követelményeket kell kidolgozni uniós szinten annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulása. A tagállamoknak meg kell indokolniuk az egyes beavatkozástípusoknak a KAP-stratégiai tervükben való szerepeltetését, és biztosítaniuk kell az egyéb ágazati szintű beavatkozásokkal való összhangot. Célszerű úgy rendelkezni, hogy az uniós szinten megállapítandó átfogó beavatkozástípusok alkalmazása kiterjedjen a zöldség- és gyümölcságazatra, a borágazatra, a méhészetre, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra, a komlóágazatra és az egyéb olyan, a 
  39. cikkben meghatározott
  termékekre, amelyek esetében az ágazati programok létrehozása várhatóan kedvező hatást gyakorol a KAP e rendeletben megjelölt általános és konkrét célkitűzéseinek vagy azok egy részének teljesítésére. |
| --- | --- |

(35)

Szükség van olyan ágazati beavatkozástípusokra, amelyek hozzájárulnak a KAP célkitűzéseinek megvalósításához és a KAP más eszközeivel kialakított szinergiák megerősítéséhez. A teljesítési modellel összhangban az ilyen ágazati beavatkozástípusok tartalmára és célkitűzéseire vonatkozóan minimális követelményeket kell kidolgozni uniós szinten annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulása. A tagállamoknak meg kell indokolniuk az egyes beavatkozástípusoknak a KAP-stratégiai tervükben való szerepeltetését, és biztosítaniuk kell az egyéb ágazati szintű beavatkozásokkal való összhangot. Célszerű úgy rendelkezni, hogy az uniós szinten megállapítandó átfogó beavatkozástípusok alkalmazása kiterjedjen a zöldség- és gyümölcságazatra, a borágazatra, a méhészetre, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra, a komlóágazatra és az egyéb olyan, a 
  39. cikkben meghatározott
  termékekre, amelyek esetében az ágazati programok létrehozása várhatóan kedvező hatást gyakorol a KAP e rendeletben megjelölt általános és konkrét célkitűzéseinek vagy azok egy részének teljesítésére.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

35 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35a) | A biológiai sokféleség megőrzésében és az élelmiszer-termelésben játszott fontos szerepének elismeréseként a méhészeti ágazatnak szánt juttatások előreláthatóan növekedni fognak; ennek fényében indokolt az uniós társfinanszírozás felső határának növelése, illetve az ágazat fejlődését elősegítő, új támogatható tevékenységek bevezetése is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35a)

A biológiai sokféleség megőrzésében és az élelmiszer-termelésben játszott fontos szerepének elismeréseként a méhészeti ágazatnak szánt juttatások előreláthatóan növekedni fognak; ennek fényében indokolt az uniós társfinanszírozás felső határának növelése, illetve az ágazat fejlődését elősegítő, új támogatható tevékenységek bevezetése is.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások alapelveinek meghatározása uniós szinten történik, különös tekintettel a kiválasztási kritériumok tagállamok általi alkalmazására vonatkozó alapkövetelményekre. Ugyanakkor a tagállamoknak tág mérlegelési jogkört kell kapniuk a szükségleteiknek megfelelő egyedi feltételek meghatározásához. A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusai magukban foglalják az azon környezet- és éghajlatvédelmi és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket, amelyeket a tagállamoknak – egyedi nemzeti, regionális vagy helyi szükségleteikkel összhangban – a területük egészén támogatniuk kell.
  Indokolt, hogy
  a 
  tagállamok
  támogatást
  nyújtsanak
  azoknak a mezőgazdasági termelőknek és egyéb gazdálkodóknak, akik önkéntes alapon olyan gazdálkodási kötelezettségeket vállalnak, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a környezet védelméhez és állapotának javításához, ideértve a víz minőségével és mennyiségével, a levegő minőségével, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal – köztük a Natura 2000 területekkel és a genetikai sokféleséggel – kapcsolatos önkéntes kötelezettségvállalásokat is. A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetések keretében nyújtott támogatás helyi irányítású, integrált vagy együttműködésen alapuló megközelítések és eredményalapú beavatkozások formáját is öltheti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások alapelveinek meghatározása uniós szinten történik, különös tekintettel a kiválasztási kritériumok tagállamok általi alkalmazására vonatkozó alapkövetelményekre. Ugyanakkor a tagállamoknak tág mérlegelési jogkört kell kapniuk a szükségleteiknek megfelelő egyedi feltételek meghatározásához. A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusai magukban foglalják az azon környezet- és éghajlatvédelmi és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket, amelyeket a tagállamoknak – egyedi nemzeti, regionális vagy helyi szükségleteikkel összhangban – a területük egészén támogatniuk kell.
  Indokolt, hogy
  a 
  tagállamok
  támogatást
  nyújtsanak
  azoknak a mezőgazdasági termelőknek és egyéb gazdálkodóknak, akik önkéntes alapon olyan gazdálkodási kötelezettségeket vállalnak, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a környezet védelméhez és állapotának javításához, ideértve a víz minőségével és mennyiségével, a levegő minőségével, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal – köztük a Natura 2000 területekkel és a genetikai sokféleséggel – kapcsolatos önkéntes kötelezettségvállalásokat is. A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetések keretében nyújtott támogatás helyi irányítású, integrált vagy együttműködésen alapuló megközelítések és eredményalapú beavatkozások formáját is öltheti.

| (37) | A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások alapelveinek meghatározása uniós szinten történik, különös tekintettel a kiválasztási kritériumok tagállamok általi alkalmazására vonatkozó alapkövetelményekre. Ugyanakkor a tagállamoknak tág mérlegelési jogkört kell kapniuk a szükségleteiknek megfelelő egyedi feltételek meghatározásához. A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusai magukban foglalják az azon környezet- és éghajlatvédelmi és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket, amelyeket a tagállamoknak – egyedi nemzeti, regionális vagy helyi szükségleteikkel összhangban – a területük egészén támogatniuk kell. A 
  tagállamoknak
  támogatást
  kell nyújtaniuk
  azoknak a mezőgazdasági termelőknek
  , termelők csoportjainak
  és egyéb gazdálkodóknak, akik önkéntes alapon olyan gazdálkodási kötelezettségeket vállalnak, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a környezet védelméhez és állapotának javításához, ideértve a víz minőségével és mennyiségével, a levegő minőségével, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal – köztük a Natura 2000 területekkel
  , nagy természeti értéket képviselő területekkel
  és a genetikai sokféleséggel – kapcsolatos önkéntes kötelezettségvállalásokat is. A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetések keretében nyújtott támogatás helyi irányítású, integrált
  , kollektív
  vagy együttműködésen alapuló megközelítések és eredményalapú beavatkozások formáját is öltheti. |
| --- | --- |

(37)

A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások alapelveinek meghatározása uniós szinten történik, különös tekintettel a kiválasztási kritériumok tagállamok általi alkalmazására vonatkozó alapkövetelményekre. Ugyanakkor a tagállamoknak tág mérlegelési jogkört kell kapniuk a szükségleteiknek megfelelő egyedi feltételek meghatározásához. A vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusai magukban foglalják az azon környezet- és éghajlatvédelmi és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket, amelyeket a tagállamoknak – egyedi nemzeti, regionális vagy helyi szükségleteikkel összhangban – a területük egészén támogatniuk kell. A 
  tagállamoknak
  támogatást
  kell nyújtaniuk
  azoknak a mezőgazdasági termelőknek
  , termelők csoportjainak
  és egyéb gazdálkodóknak, akik önkéntes alapon olyan gazdálkodási kötelezettségeket vállalnak, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez és az azokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a környezet védelméhez és állapotának javításához, ideértve a víz minőségével és mennyiségével, a levegő minőségével, a talajjal, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal – köztük a Natura 2000 területekkel
  , nagy természeti értéket képviselő területekkel
  és a genetikai sokféleséggel – kapcsolatos önkéntes kötelezettségvállalásokat is. A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetések keretében nyújtott támogatás helyi irányítású, integrált
  , kollektív
  vagy együttműködésen alapuló megközelítések és eredményalapú beavatkozások formáját is öltheti.

Módosítás 729

Rendeletre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | Az uniós ökoszisztémák ellenálló képességének biztosítása és a biológiai sokféleség előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy támogatást nyújtsanak a fenntartható agrár-környezetvédelmi gyakorlatokhoz, az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a genetikai erőforrások védelméhez és javításához, különösen a hagyományos nemesítési módszerek révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

Az uniós ökoszisztémák ellenálló képességének biztosítása és a biológiai sokféleség előmozdítása érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy támogatást nyújtsanak a fenntartható agrár-környezetvédelmi gyakorlatokhoz, az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a genetikai erőforrások védelméhez és javításához, különösen a hagyományos nemesítési módszerek révén.

Módosítás 34, 749 és 856

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó támogatások a következőket foglalhatják magukban: az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott, a földterületek ökológiai gazdálkodásba való bevonását és az ökológiai gazdálkodásba bevont területek fenntartását szolgáló támogatások; egyéb, környezetbarát termelési rendszereket – például az agroökológiát, a talajvédő művelést és az integrált termelést – támogató beavatkozástípusok keretében teljesített kifizetések; erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem; erdősítéshez és agrárerdészeti rendszerek létesítéséhez nyújtott támogatások; állatjólét; a genetikai erőforrások megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése. A tagállamok szükségleteiknek megfelelően egyéb programokat is
  kidolgoztatnak
  e beavatkozástípus keretében. Ez a kifizetéstípus kizárólag az uniós és a tagállami jogban meghatározott kötelező előírásokon és követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokkal, valamint a KAP-stratégiai tervben megállapított feltételességgel összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradt jövedelmek fedezésére szolgálhat. A beavatkozások e típusához kapcsolódó kötelezettségvállalások előzetesen meghatározott, éves vagy többéves időszakokra vonatkozhatnak, és időtartamuk kellően indokolt esetben meghaladhatja a hét évet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó támogatások a következőket foglalhatják magukban: az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott, a földterületek ökológiai gazdálkodásba való bevonását és az ökológiai gazdálkodásba bevont területek fenntartását szolgáló támogatások; egyéb, környezetbarát termelési rendszereket – például az agroökológiát, a talajvédő művelést és az integrált termelést – támogató beavatkozástípusok keretében teljesített kifizetések; erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem; erdősítéshez és agrárerdészeti rendszerek létesítéséhez nyújtott támogatások; állatjólét; a genetikai erőforrások megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése. A tagállamok szükségleteiknek megfelelően egyéb programokat is
  kidolgoztatnak
  e beavatkozástípus keretében. Ez a kifizetéstípus kizárólag az uniós és a tagállami jogban meghatározott kötelező előírásokon és követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokkal, valamint a KAP-stratégiai tervben megállapított feltételességgel összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradt jövedelmek fedezésére szolgálhat. A beavatkozások e típusához kapcsolódó kötelezettségvállalások előzetesen meghatározott, éves vagy többéves időszakokra vonatkozhatnak, és időtartamuk kellően indokolt esetben meghaladhatja a hét évet.

| (38) | A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó támogatásoknak magukban kell foglalniuk az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott, a földterületek ökológiai gazdálkodásba való bevonását szolgáló támogatásokat és magukban foglalhatnak az ökológiai gazdálkodásba bevont területekfenntartását szolgáló támogatásokat is; egyéb, környezetbarát termelési rendszereket – például
  a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást,
  az agroökológiát és az integrált termelést – támogató beavatkozástípusok keretében teljesített kifizetések; erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem; erdősítéshez és agrárerdészeti rendszerek létesítéséhez nyújtott támogatások;
  a hagyományos mezőgazdasági tájak védelme,
  állatjólét
  és állategészségügy
  ; a genetikai erőforrások
  és a biodiverzitás
  megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése. A tagállamok szükségleteiknek megfelelően egyéb programokat is
  kidolgozhatnak
  e beavatkozástípus keretében
  , és megerősíthetik a kifejezetten a méhészeti ágazatra irányuló agrár-környezetvédelmi intézkedéseket, amelyek az Unió egyes régióiban már léteznek, valamint további intézkedéseket dolgozhatnak ki
  . Ez a kifizetéstípus kizárólag az uniós és a tagállami jogban meghatározott kötelező előírásokon és követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokkal, valamint a KAP-stratégiai tervben megállapított feltételességgel összefüggésben felmerülő többletköltségek
  , pénzügyi ösztönzők
  és elmaradt jövedelmek fedezésére szolgálhat
  . A tagállamoknak pénzügyi ösztönzőket is kell nyújtaniuk a kedvezményezetteknek
  . A beavatkozások e típusához kapcsolódó kötelezettségvállalások előzetesen meghatározott, éves vagy többéves időszakokra vonatkozhatnak, és időtartamuk kellően indokolt esetben meghaladhatja a hét évet. |
| --- | --- |

(38)

A gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó támogatásoknak magukban kell foglalniuk az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott, a földterületek ökológiai gazdálkodásba való bevonását szolgáló támogatásokat és magukban foglalhatnak az ökológiai gazdálkodásba bevont területekfenntartását szolgáló támogatásokat is; egyéb, környezetbarát termelési rendszereket – például
  a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást,
  az agroökológiát és az integrált termelést – támogató beavatkozástípusok keretében teljesített kifizetések; erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem; erdősítéshez és agrárerdészeti rendszerek létesítéséhez nyújtott támogatások;
  a hagyományos mezőgazdasági tájak védelme,
  állatjólét
  és állategészségügy
  ; a genetikai erőforrások
  és a biodiverzitás
  megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése. A tagállamok szükségleteiknek megfelelően egyéb programokat is
  kidolgozhatnak
  e beavatkozástípus keretében
  , és megerősíthetik a kifejezetten a méhészeti ágazatra irányuló agrár-környezetvédelmi intézkedéseket, amelyek az Unió egyes régióiban már léteznek, valamint további intézkedéseket dolgozhatnak ki
  . Ez a kifizetéstípus kizárólag az uniós és a tagállami jogban meghatározott kötelező előírásokon és követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokkal, valamint a KAP-stratégiai tervben megállapított feltételességgel összefüggésben felmerülő többletköltségek
  , pénzügyi ösztönzők
  és elmaradt jövedelmek fedezésére szolgálhat
  . A tagállamoknak pénzügyi ösztönzőket is kell nyújtaniuk a kedvezményezetteknek
  . A beavatkozások e típusához kapcsolódó kötelezettségvállalások előzetesen meghatározott, éves vagy többéves időszakokra vonatkozhatnak, és időtartamuk kellően indokolt esetben meghaladhatja a hét évet.

Módosítás 35 és 795

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Az erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához, és a tagállamok nemzeti vagy szubnacionális erdőprogramjain vagy azokkal egyenértékű eszközökön kell alapulniuk, amelyeknek viszont
  a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és
  az
  erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat-
  és
  energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről szóló
  rendeletből
  [LULUCF-rendelet] eredő és
  az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencián tett kötelezettségvállalásokra kell épülniük. A beavatkozásoknak az erdőgazdálkodási
  tervekre
  vagy azokkal egyenértékű
  eszközökre
  kell alapulniuk, és a következőket foglalhatják magukban: az erdőterületek fejlesztése és a fenntartható erdőgazdálkodás, beleértve a földterületek erdősítését és az agrárerdészeti rendszerek létrehozását és megújítását is; az erdészeti erőforrások védelme, helyreállítása és minőségének javítása, figyelembe véve az alkalmazkodási igényeket is; az erdők védelmének és rezilienciájának biztosítását és fokozását szolgáló beruházások, valamint az erdei ökoszisztémákkal és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások nyújtása; továbbá a megújuló energiák használatának és a biogazdaságnak a támogatására irányuló intézkedések és beruházások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Az erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához, és a tagállamok nemzeti vagy szubnacionális erdőprogramjain vagy azokkal egyenértékű eszközökön kell alapulniuk, amelyeknek viszont
  a földhasználathoz, a földhasználat-megváltoztatáshoz és
  az
  erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat-
  és
  energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről szóló
  rendeletből
  [LULUCF-rendelet] eredő és
  az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencián tett kötelezettségvállalásokra kell épülniük. A beavatkozásoknak az erdőgazdálkodási
  tervekre
  vagy azokkal egyenértékű
  eszközökre
  kell alapulniuk, és a következőket foglalhatják magukban: az erdőterületek fejlesztése és a fenntartható erdőgazdálkodás, beleértve a földterületek erdősítését és az agrárerdészeti rendszerek létrehozását és megújítását is; az erdészeti erőforrások védelme, helyreállítása és minőségének javítása, figyelembe véve az alkalmazkodási igényeket is; az erdők védelmének és rezilienciájának biztosítását és fokozását szolgáló beruházások, valamint az erdei ökoszisztémákkal és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások nyújtása; továbbá a megújuló energiák használatának és a biogazdaságnak a támogatására irányuló intézkedések és beruházások.

| (39) | Az erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az
  agrárerdészeti rendszerek használatának kiszélesítéséhez és az
  uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához, és a tagállamok nemzeti vagy szubnacionális erdőprogramjain vagy azokkal egyenértékű eszközökön kell alapulniuk, amelyeknek viszont az
  (EU) 2018/841 európai parlamenti
  és
  tanácsi
  rendeletből (1a)

  származó, illetve
  az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencián tett kötelezettségvállalásokra kell épülniük. A beavatkozásoknak
  fenntartható
  erdőgazdálkodási tervekre vagy azokkal egyenértékű eszközökre kell alapulniuk,
  amelyek megvalósítják a légköri szén-dioxid hatékony megkötését
  és
  egyúttal növelik a biológiai sokféleséget, és amelyek
  a következőket foglalhatják magukban: az erdőterületek fejlesztése és a fenntartható erdőgazdálkodás, beleértve a földterületek erdősítését
  , a tüzek megelőzését
  és az agrárerdészeti rendszerek létrehozását és megújítását is; az erdészeti erőforrások védelme, helyreállítása és minőségének javítása, figyelembe véve az alkalmazkodási igényeket is; az erdők védelmének és rezilienciájának biztosítását és fokozását szolgáló beruházások, valamint az erdei ökoszisztémákkal és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások nyújtása; továbbá a megújuló energiák használatának és a biogazdaságnak a támogatására irányuló intézkedések és beruházások. |
| --- | --- |

(39)

Az erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az
  agrárerdészeti rendszerek használatának kiszélesítéséhez és az
  uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtásához, és a tagállamok nemzeti vagy szubnacionális erdőprogramjain vagy azokkal egyenértékű eszközökön kell alapulniuk, amelyeknek viszont az
  (EU) 2018/841 európai parlamenti
  és
  tanácsi
  rendeletből (1a)

  származó, illetve
  az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencián tett kötelezettségvállalásokra kell épülniük. A beavatkozásoknak
  fenntartható
  erdőgazdálkodási tervekre vagy azokkal egyenértékű eszközökre kell alapulniuk,
  amelyek megvalósítják a légköri szén-dioxid hatékony megkötését
  és
  egyúttal növelik a biológiai sokféleséget, és amelyek
  a következőket foglalhatják magukban: az erdőterületek fejlesztése és a fenntartható erdőgazdálkodás, beleértve a földterületek erdősítését
  , a tüzek megelőzését
  és az agrárerdészeti rendszerek létrehozását és megújítását is; az erdészeti erőforrások védelme, helyreállítása és minőségének javítása, figyelembe véve az alkalmazkodási igényeket is; az erdők védelmének és rezilienciájának biztosítását és fokozását szolgáló beruházások, valamint az erdei ökoszisztémákkal és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások nyújtása; továbbá a megújuló energiák használatának és a biogazdaságnak a támogatására irányuló intézkedések és beruházások.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítható legyen a méltányos jövedelem és a reziliens mezőgazdasági ágazat, a tagállamok támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságú területeken és az egyéb területspecifikus nehézségekkel küzdő területeken tevékenységet végző mezőgazdasági termelőknek. A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó kifizetéseket illetően továbbra is a 2014–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési szakpolitika szerinti területmegjelölést kell alkalmazni. Ahhoz, hogy a KAP hozzájáruljon az ambiciózusabb uniós környezetvédelmi törekvések megvalósításához, valamint a természethez és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó beruházások finanszírozása terén létrejött szinergiák megerősödéséhez, szükség van egy olyan különálló intézkedés megtartására, amelynek célja az, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezettek számára a 
  Natura 2000
  irányelv és a víz-keretirányelv végrehajtásából eredő hátrányok tekintetében. Ezért továbbra is támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók részére ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2009/147/EK irányelv és a 92/43/EGK irányelv végrehajtásából eredő különös hátrányokkal, és hozzájáruljanak a Natura 2000 területek hatékony kezeléséhez. Támogatást kell biztosítani továbbá a mezőgazdasági termelőknek a víz-keretirányelv végrehajtása nyomán a vízgyűjtő területeken jelentkező hátrányok leküzdéséhez. A támogatást olyan, a KAP-stratégiai tervben ismertetett konkrét követelményekhez kell kapcsolni, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy ne fordulhasson elő kettős finanszírozás a mezőgazdasági termelőknek az ökorendszerek keretében nyújtott támogatásokkal párhuzamosan folyósított kifizetések miatt. Ezenkívül a tagállamoknak a KAP-stratégiai
  tervek
  általános kialakításában figyelembe kell venniük a Natura 2000 területek sajátos szükségleteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítható legyen a méltányos jövedelem és a reziliens mezőgazdasági ágazat, a tagállamok támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságú területeken és az egyéb területspecifikus nehézségekkel küzdő területeken tevékenységet végző mezőgazdasági termelőknek. A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó kifizetéseket illetően továbbra is a 2014–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési szakpolitika szerinti területmegjelölést kell alkalmazni. Ahhoz, hogy a KAP hozzájáruljon az ambiciózusabb uniós környezetvédelmi törekvések megvalósításához, valamint a természethez és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó beruházások finanszírozása terén létrejött szinergiák megerősödéséhez, szükség van egy olyan különálló intézkedés megtartására, amelynek célja az, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezettek számára a 
  Natura 2000
  irányelv és a víz-keretirányelv végrehajtásából eredő hátrányok tekintetében. Ezért továbbra is támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók részére ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2009/147/EK irányelv és a 92/43/EGK irányelv végrehajtásából eredő különös hátrányokkal, és hozzájáruljanak a Natura 2000 területek hatékony kezeléséhez. Támogatást kell biztosítani továbbá a mezőgazdasági termelőknek a víz-keretirányelv végrehajtása nyomán a vízgyűjtő területeken jelentkező hátrányok leküzdéséhez. A támogatást olyan, a KAP-stratégiai tervben ismertetett konkrét követelményekhez kell kapcsolni, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy ne fordulhasson elő kettős finanszírozás a mezőgazdasági termelőknek az ökorendszerek keretében nyújtott támogatásokkal párhuzamosan folyósított kifizetések miatt. Ezenkívül a tagállamoknak a KAP-stratégiai
  tervek
  általános kialakításában figyelembe kell venniük a Natura 2000 területek sajátos szükségleteit.

| (40) | Annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítható legyen a méltányos jövedelem és a reziliens mezőgazdasági ágazat, a tagállamok támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságú területeken és az egyéb területspecifikus nehézségekkel küzdő területeken
  , köztük a hegyvidéki területeken és szigeti régiókban
  tevékenységet végző mezőgazdasági termelőknek. A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó kifizetéseket illetően továbbra is a 2014–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési szakpolitika szerinti területmegjelölést kell alkalmazni. Ahhoz, hogy a KAP hozzájáruljon az ambiciózusabb uniós környezetvédelmi törekvések megvalósításához, valamint a természethez és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó beruházások finanszírozása terén létrejött szinergiák megerősödéséhez, szükség van egy olyan különálló intézkedés megtartására, amelynek célja az, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezettek számára a 
  92/43/EGK tanácsi
  irányelv (1a)

  által létrehozott Natura 2000
  és a víz-keretirányelv végrehajtásából eredő hátrányok tekintetében. Ezért továbbra is támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók részére ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2009/147/EK irányelv és a 92/43/EGK irányelv végrehajtásából eredő különös hátrányokkal, és hozzájáruljanak a Natura 2000 területek hatékony kezeléséhez. Támogatást kell biztosítani továbbá a mezőgazdasági termelőknek a víz-keretirányelv végrehajtása nyomán a vízgyűjtő területeken jelentkező hátrányok leküzdéséhez. A támogatást olyan, a KAP-stratégiai tervben ismertetett konkrét követelményekhez kell kapcsolni, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy ne fordulhasson elő kettős finanszírozás a mezőgazdasági termelőknek az ökorendszerek keretében nyújtott támogatásokkal párhuzamosan folyósított kifizetések miatt
  , ugyanakkor elegendő rugalmasságot kell lehetővé tenniük a stratégiai tervekben a különböző beavatkozások közötti kiegészítő jelleg hatékonyabb megteremtése érdekében
  . Ezenkívül a tagállamoknak a KAP-stratégiai
  terveik
  általános kialakításában figyelembe kell venniük a Natura 2000 területek sajátos szükségleteit. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítható legyen a méltányos jövedelem és a reziliens mezőgazdasági ágazat, a tagállamok támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságú területeken és az egyéb területspecifikus nehézségekkel küzdő területeken
  , köztük a hegyvidéki területeken és szigeti régiókban
  tevékenységet végző mezőgazdasági termelőknek. A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó kifizetéseket illetően továbbra is a 2014–2020-as időszakra szóló vidékfejlesztési szakpolitika szerinti területmegjelölést kell alkalmazni. Ahhoz, hogy a KAP hozzájáruljon az ambiciózusabb uniós környezetvédelmi törekvések megvalósításához, valamint a természethez és a biológiai sokféleséghez kapcsolódó beruházások finanszírozása terén létrejött szinergiák megerősödéséhez, szükség van egy olyan különálló intézkedés megtartására, amelynek célja az, hogy ellentételezést biztosítson a kedvezményezettek számára a 
  92/43/EGK tanácsi
  irányelv (1a)

  által létrehozott Natura 2000
  és a víz-keretirányelv végrehajtásából eredő hátrányok tekintetében. Ezért továbbra is támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók részére ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2009/147/EK irányelv és a 92/43/EGK irányelv végrehajtásából eredő különös hátrányokkal, és hozzájáruljanak a Natura 2000 területek hatékony kezeléséhez. Támogatást kell biztosítani továbbá a mezőgazdasági termelőknek a víz-keretirányelv végrehajtása nyomán a vízgyűjtő területeken jelentkező hátrányok leküzdéséhez. A támogatást olyan, a KAP-stratégiai tervben ismertetett konkrét követelményekhez kell kapcsolni, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy ne fordulhasson elő kettős finanszírozás a mezőgazdasági termelőknek az ökorendszerek keretében nyújtott támogatásokkal párhuzamosan folyósított kifizetések miatt
  , ugyanakkor elegendő rugalmasságot kell lehetővé tenniük a stratégiai tervekben a különböző beavatkozások közötti kiegészítő jelleg hatékonyabb megteremtése érdekében
  . Ezenkívül a tagállamoknak a KAP-stratégiai
  terveik
  általános kialakításában figyelembe kell venniük a Natura 2000 területek sajátos szükségleteit.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | A KAP célkitűzéseinek megvalósítására termelő és nem termelő
  , mezőgazdasági üzemeken belüli és kívüli beruházásokhoz nyújtott támogatások révén egyaránt törekedni kell
  . Ezek a beruházások irányulhatnak egyebek mellett a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásához – többek között a mezőgazdasági
  földterületekhez
  való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a 
  termőföld minőségének javításához
  , az agrárerdészeti gyakorlatokhoz, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz – kapcsolódó infrastruktúrákra. A KAP-stratégiai tervek és az uniós célkitűzések közötti nagyobb összhang és a tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében e rendelet megállapítja a beruházási témák negatív listáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

A KAP célkitűzéseinek megvalósítására termelő és nem termelő
  , mezőgazdasági üzemeken belüli és kívüli beruházásokhoz nyújtott támogatások révén egyaránt törekedni kell
  . Ezek a beruházások irányulhatnak egyebek mellett a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásához – többek között a mezőgazdasági
  földterületekhez
  való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a 
  termőföld minőségének javításához
  , az agrárerdészeti gyakorlatokhoz, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz – kapcsolódó infrastruktúrákra. A KAP-stratégiai tervek és az uniós célkitűzések közötti nagyobb összhang és a tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében e rendelet megállapítja a beruházási témák negatív listáját.

| (41) | A KAP célkitűzéseinek megvalósítására termelő és nem termelő
  beruházások támogatása révén egyaránt törekedni kell, amelyek célja a mezőgazdasági üzemek rezilienciájának erősítése
  . Ezek a beruházások irányulhatnak egyebek mellett a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásához – többek között a mezőgazdasági
  és erdőterületekhez
  való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a 
  meliorációhoz
  , az agrárerdészeti gyakorlatokhoz, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz – kapcsolódó infrastruktúrákra. A KAP-stratégiai tervek és az uniós célkitűzések közötti nagyobb összhang és a tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében e rendelet megállapítja a beruházási témák negatív listáját. |
| --- | --- |

(41)

A KAP célkitűzéseinek megvalósítására termelő és nem termelő
  beruházások támogatása révén egyaránt törekedni kell, amelyek célja a mezőgazdasági üzemek rezilienciájának erősítése
  . Ezek a beruházások irányulhatnak egyebek mellett a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez vagy éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásához – többek között a mezőgazdasági
  és erdőterületekhez
  való hozzáféréshez, a birtokrendezéshez és a 
  meliorációhoz
  , az agrárerdészeti gyakorlatokhoz, valamint az energia- és vízellátáshoz és az energia- és víztakarékossághoz – kapcsolódó infrastruktúrákra. A KAP-stratégiai tervek és az uniós célkitűzések közötti nagyobb összhang és a tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében e rendelet megállapítja a beruházási témák negatív listáját.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Tekintettel arra, hogy meg kell szüntetni az uniós mezőgazdaság beruházási hiányát, és javítani kell a kiemelt fontosságú csoportok, nevezetesen a magasabb kockázati profilú fiatal mezőgazdasági termelők és új belépők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését,
  elő
  kell
  mozdítani az InvestEU Alap garanciáinak és
  a támogatások
  és a
  finanszírozási
  eszközök kombinációjának igénybevételét
  . Mivel a finanszírozási eszközök alkalmazásában jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamokban a finanszírozáshoz való hozzáférés, a bankszektor fejlettsége, a kockázati tőke jelenléte, a közigazgatás működésének ismerete és a kedvezményezettek lehetséges köre tekintetében fennálló különbségek miatt, a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk a megfelelő célokat, a kedvezményezetteket, a preferenciális feltételeket és a támogathatósággal kapcsolatos egyéb lehetséges szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Tekintettel arra, hogy meg kell szüntetni az uniós mezőgazdaság beruházási hiányát, és javítani kell a kiemelt fontosságú csoportok, nevezetesen a magasabb kockázati profilú fiatal mezőgazdasági termelők és új belépők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését,
  elő
  kell
  mozdítani az InvestEU Alap garanciáinak és
  a támogatások
  és a
  finanszírozási
  eszközök kombinációjának igénybevételét
  . Mivel a finanszírozási eszközök alkalmazásában jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamokban a finanszírozáshoz való hozzáférés, a bankszektor fejlettsége, a kockázati tőke jelenléte, a közigazgatás működésének ismerete és a kedvezményezettek lehetséges köre tekintetében fennálló különbségek miatt, a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk a megfelelő célokat, a kedvezményezetteket, a preferenciális feltételeket és a támogathatósággal kapcsolatos egyéb lehetséges szabályokat.

| (42) | Tekintettel arra, hogy meg kell szüntetni az uniós mezőgazdaság beruházási hiányát és javítani kell a kiemelt fontosságú csoportok, nevezetesen a magasabb kockázati profilú fiatal mezőgazdasági termelők és új belépők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését,
  ösztönözni
  kell a támogatások finanszírozási
  eszközökkel való ötvözését
  . Mivel a finanszírozási eszközök alkalmazásában jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamokban a finanszírozáshoz való hozzáférés, a bankszektor fejlettsége, a kockázati tőke jelenléte, a közigazgatás működésének ismerete és a kedvezményezettek lehetséges köre tekintetében fennálló különbségek miatt, a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk a megfelelő célokat, a kedvezményezetteket, a preferenciális feltételeket és a támogathatósággal kapcsolatos egyéb lehetséges szabályokat. |
| --- | --- |

(42)

Tekintettel arra, hogy meg kell szüntetni az uniós mezőgazdaság beruházási hiányát és javítani kell a kiemelt fontosságú csoportok, nevezetesen a magasabb kockázati profilú fiatal mezőgazdasági termelők és új belépők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését,
  ösztönözni
  kell a támogatások finanszírozási
  eszközökkel való ötvözését
  . Mivel a finanszírozási eszközök alkalmazásában jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamokban a finanszírozáshoz való hozzáférés, a bankszektor fejlettsége, a kockázati tőke jelenléte, a közigazgatás működésének ismerete és a kedvezményezettek lehetséges köre tekintetében fennálló különbségek miatt, a tagállamoknak KAP-stratégiai tervükben meg kell határozniuk a megfelelő célokat, a kedvezményezetteket, a preferenciális feltételeket és a támogathatósággal kapcsolatos egyéb lehetséges szabályokat.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A fiatal mezőgazdasági termelők és az új
  belépők
  továbbra is komoly akadályokkal szembesülnek a földterületekhez való hozzáférés, a magas árak és a hitelhez való hozzáférés kapcsán. Vállalkozásaikat nagyobb mértékben veszélyezteti az árak ingadozása (az inputok és a termények esetében is), és nagy szükségük van a vállalkozói és
  kockázatkezelési
  készségek tárgyában tartott képzésekre. Ezért alapvetően fontos, hogy folytatódjék az új vállalkozások és mezőgazdasági üzemek létesítésének támogatása. A tagállamoknak stratégiai megközelítést, valamint egyértelmű és koherens beavatkozásokat kell kidolgozniuk a generációs megújulás érdekében az e kérdéshez rendelt konkrét
  célkitűzéseknek
  megfelelően. E cél megvalósítása érdekében a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy KAP-stratégiai terveikben preferenciális feltételeket állapítsanak meg a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők által igénybe vehető finanszírozási eszközök tekintetében, és a szóban forgó stratégiai tervekben rendelkezniük kell a közvetlen kifizetések keretösszegének legalább 2 %-át kitevő összeg elkülönítéséről. A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a vidéki induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximális összegét, amely finanszírozási eszközökön keresztül vagy azokkal kombinálva is elérhető, indokolt felemelni 100 000  EUR-ra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A fiatal mezőgazdasági termelők és az új
  belépők
  továbbra is komoly akadályokkal szembesülnek a földterületekhez való hozzáférés, a magas árak és a hitelhez való hozzáférés kapcsán. Vállalkozásaikat nagyobb mértékben veszélyezteti az árak ingadozása (az inputok és a termények esetében is), és nagy szükségük van a vállalkozói és
  kockázatkezelési
  készségek tárgyában tartott képzésekre. Ezért alapvetően fontos, hogy folytatódjék az új vállalkozások és mezőgazdasági üzemek létesítésének támogatása. A tagállamoknak stratégiai megközelítést, valamint egyértelmű és koherens beavatkozásokat kell kidolgozniuk a generációs megújulás érdekében az e kérdéshez rendelt konkrét
  célkitűzéseknek
  megfelelően. E cél megvalósítása érdekében a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy KAP-stratégiai terveikben preferenciális feltételeket állapítsanak meg a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők által igénybe vehető finanszírozási eszközök tekintetében, és a szóban forgó stratégiai tervekben rendelkezniük kell a közvetlen kifizetések keretösszegének legalább 2 %-át kitevő összeg elkülönítéséről. A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a vidéki induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximális összegét, amely finanszírozási eszközökön keresztül vagy azokkal kombinálva is elérhető, indokolt felemelni 100 000  EUR-ra.

| (43) | A fiatal mezőgazdasági termelők és az új
  mezőgazdasági termelők
  továbbra is komoly akadályokkal szembesülnek a földterületekhez való hozzáférés, a magas árak és a hitelhez való hozzáférés kapcsán. Vállalkozásaikat nagyobb mértékben veszélyezteti az árak ingadozása (az inputok és a termények esetében is), és nagy szükségük van a vállalkozói
  , kockázatmegelőzési
  és
  vezetői
  készségek tárgyában tartott képzésekre. Ezért alapvetően fontos, hogy folytatódjék az új vállalkozások és mezőgazdasági üzemek létesítésének támogatása. A tagállamoknak stratégiai megközelítést, valamint egyértelmű és koherens beavatkozásokat kell kidolgozniuk a generációs megújulás érdekében az e kérdéshez rendelt konkrét
  célkitűzésnek
  megfelelően. E cél megvalósítása érdekében a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy KAP-stratégiai terveikben preferenciális feltételeket állapítsanak meg a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők által igénybe vehető finanszírozási eszközök tekintetében, és a szóban forgó stratégiai tervekben rendelkezniük kell
  az első pillérben
  a közvetlen kifizetések
  éves
  keretösszegének legalább 2 %-át kitevő összeg elkülönítéséről. A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a vidéki induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximális összegét, amely finanszírozási eszközökön keresztül vagy azokkal kombinálva is elérhető, indokolt felemelni 100 000  EUR-ra. |
| --- | --- |

(43)

A fiatal mezőgazdasági termelők és az új
  mezőgazdasági termelők
  továbbra is komoly akadályokkal szembesülnek a földterületekhez való hozzáférés, a magas árak és a hitelhez való hozzáférés kapcsán. Vállalkozásaikat nagyobb mértékben veszélyezteti az árak ingadozása (az inputok és a termények esetében is), és nagy szükségük van a vállalkozói
  , kockázatmegelőzési
  és
  vezetői
  készségek tárgyában tartott képzésekre. Ezért alapvetően fontos, hogy folytatódjék az új vállalkozások és mezőgazdasági üzemek létesítésének támogatása. A tagállamoknak stratégiai megközelítést, valamint egyértelmű és koherens beavatkozásokat kell kidolgozniuk a generációs megújulás érdekében az e kérdéshez rendelt konkrét
  célkitűzésnek
  megfelelően. E cél megvalósítása érdekében a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy KAP-stratégiai terveikben preferenciális feltételeket állapítsanak meg a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők által igénybe vehető finanszírozási eszközök tekintetében, és a szóban forgó stratégiai tervekben rendelkezniük kell
  az első pillérben
  a közvetlen kifizetések
  éves
  keretösszegének legalább 2 %-át kitevő összeg elkülönítéséről. A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez és a vidéki induló vállalkozásoknak nyújtott támogatás maximális összegét, amely finanszírozási eszközökön keresztül vagy azokkal kombinálva is elérhető, indokolt felemelni 100 000  EUR-ra.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | Tekintve, hogy szükség van megfelelő kockázatkezelési eszközök biztosítására, indokolt fenntartani a biztosítási díjakhoz nyújtott támogatást és a kölcsönös kockázatkezelési alapokat, amelyeket az EMVA-ból kell finanszírozni. A kölcsönös kockázatkezelési alapok kategóriája magában foglalja mind a termelési veszteségekhez kapcsolódó kölcsönös kockázatkezelési alapokat, mind a jövedelemkieséshez kapcsolódó ágazatspecifikus jövedelemstabilizáló eszközöket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

Tekintve, hogy szükség van megfelelő kockázatkezelési eszközök biztosítására, indokolt fenntartani a biztosítási díjakhoz nyújtott támogatást és a kölcsönös kockázatkezelési alapokat, amelyeket az EMVA-ból kell finanszírozni. A kölcsönös kockázatkezelési alapok kategóriája magában foglalja mind a termelési veszteségekhez kapcsolódó kölcsönös kockázatkezelési alapokat, mind a jövedelemkieséshez kapcsolódó ágazatspecifikus jövedelemstabilizáló eszközöket.

| (44) | Tekintve, hogy szükség van megfelelő kockázatkezelési eszközök biztosítására, indokolt fenntartani a biztosítási díjakhoz nyújtott támogatást és a kölcsönös kockázatkezelési alapokat, amelyeket az EMVA-ból kell finanszírozni. A kölcsönös kockázatkezelési alapok kategóriája magában foglalja mind a termelési veszteségekhez kapcsolódó kölcsönös kockázatkezelési alapokat, mind a jövedelemkieséshez kapcsolódó ágazatspecifikus jövedelemstabilizáló eszközöket.
  A kockázatkezelési eszközöknek a mezőgazdasági termelők előtt álló kihívásokhoz – köztük az éghajlatváltozáshoz – való hozzáigazítása érdekében a KAP eszköztárának magában kell foglalnia a mezőgazdasági termelőknél az állat- és növénybetegségek leküzdése érdekében hozott intézkedések kapcsán felmerülő költségek és veszteségek, valamint a biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelőknél a felelősségükön kívül eső külső szennyezés miatt felmerülő veszteségek kompenzálását. Az EMVA által finanszírozott beavatkozások nemzeti kockázatkezelési rendszerekkel való összeegyeztethetőségét azonban biztosítani kell. |
| --- | --- |

(44)

Tekintve, hogy szükség van megfelelő kockázatkezelési eszközök biztosítására, indokolt fenntartani a biztosítási díjakhoz nyújtott támogatást és a kölcsönös kockázatkezelési alapokat, amelyeket az EMVA-ból kell finanszírozni. A kölcsönös kockázatkezelési alapok kategóriája magában foglalja mind a termelési veszteségekhez kapcsolódó kölcsönös kockázatkezelési alapokat, mind a jövedelemkieséshez kapcsolódó ágazatspecifikus jövedelemstabilizáló eszközöket.
  A kockázatkezelési eszközöknek a mezőgazdasági termelők előtt álló kihívásokhoz – köztük az éghajlatváltozáshoz – való hozzáigazítása érdekében a KAP eszköztárának magában kell foglalnia a mezőgazdasági termelőknél az állat- és növénybetegségek leküzdése érdekében hozott intézkedések kapcsán felmerülő költségek és veszteségek, valamint a biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelőknél a felelősségükön kívül eső külső szennyezés miatt felmerülő veszteségek kompenzálását. Az EMVA által finanszírozott beavatkozások nemzeti kockázatkezelési rendszerekkel való összeegyeztethetőségét azonban biztosítani kell.

Módosítás 41 és 796

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy legalább két jogalany együttműködést alakítson ki és folytasson a KAP célkitűzéseinek teljesítése céljából. A támogatás az ilyen együttműködés valamennyi szempontjához kapcsolódhat, például a következőkhöz: minőségrendszerek létrehozása; kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések; a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatása; kísérleti projektek; a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség operatív csoportjainak projektjei, helyi fejlesztési projektek, intelligens falvak, vásárlói
  klubbok
  és közös géphasználat céljából létrejövő termelői körök; mezőgazdasági társulások; erdőgazdálkodási tervek; hálózatok és klaszterek; szociális mezőgazdaság; közösségi támogatású mezőgazdaság; a LEADER hatálya alá tartozó fellépések; továbbá termelői csoportok és termelői szervezetek létrehozása, valamint az együttműködés egyéb olyan formáinak kialakítása, amelyek a KAP konkrét célkitűzéseinek eléréséhez szükségesnek bizonyulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy legalább két jogalany együttműködést alakítson ki és folytasson a KAP célkitűzéseinek teljesítése céljából. A támogatás az ilyen együttműködés valamennyi szempontjához kapcsolódhat, például a következőkhöz: minőségrendszerek létrehozása; kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések; a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatása; kísérleti projektek; a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség operatív csoportjainak projektjei, helyi fejlesztési projektek, intelligens falvak, vásárlói
  klubbok
  és közös géphasználat céljából létrejövő termelői körök; mezőgazdasági társulások; erdőgazdálkodási tervek; hálózatok és klaszterek; szociális mezőgazdaság; közösségi támogatású mezőgazdaság; a LEADER hatálya alá tartozó fellépések; továbbá termelői csoportok és termelői szervezetek létrehozása, valamint az együttműködés egyéb olyan formáinak kialakítása, amelyek a KAP konkrét célkitűzéseinek eléréséhez szükségesnek bizonyulnak.

| (45) | A támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy legalább két jogalany együttműködést alakítson ki és folytasson a KAP célkitűzéseinek teljesítése céljából. A támogatás az ilyen együttműködés valamennyi szempontjához kapcsolódhat, például a következőkhöz: minőségrendszerek létrehozása
  , tanúsítási költségei, népszerűsítése és fenntartása
  ; kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések; a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatása; kísérleti projektek; a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség operatív csoportjainak projektjei, helyi fejlesztési projektek, intelligens falvak, vásárlói
  klubok
  és közös géphasználat céljából létrejövő termelői körök; mezőgazdasági társulások; erdőgazdálkodási tervek,
  ideértve az agrárerdészetet
  ; hálózatok és klaszterek; szociális mezőgazdaság; közösségi támogatású mezőgazdaság; a LEADER hatálya alá tartozó fellépések; továbbá termelői csoportok és termelői szervezetek
  – többek között az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  alapján elismert termelői csoportok –
  létrehozása, valamint az együttműködés egyéb olyan formáinak kialakítása, amelyek a KAP konkrét célkitűzéseinek eléréséhez szükségesnek bizonyulnak.
  A generációs megújulás előmozdításának egyik módjaként mérlegelni kell külön támogatás nyújtását azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a törvényben előírt nyugdíjkorhatár elérése előtt abba kívánják hagyni a gazdálkodást, és egy együttműködő fiatalabb mezőgazdasági termelőnek kívánják átadni gazdaságukat. |
| --- | --- |

(45)

A támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy legalább két jogalany együttműködést alakítson ki és folytasson a KAP célkitűzéseinek teljesítése céljából. A támogatás az ilyen együttműködés valamennyi szempontjához kapcsolódhat, például a következőkhöz: minőségrendszerek létrehozása
  , tanúsítási költségei, népszerűsítése és fenntartása
  ; kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések; a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatása; kísérleti projektek; a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség operatív csoportjainak projektjei, helyi fejlesztési projektek, intelligens falvak, vásárlói
  klubok
  és közös géphasználat céljából létrejövő termelői körök; mezőgazdasági társulások; erdőgazdálkodási tervek,
  ideértve az agrárerdészetet
  ; hálózatok és klaszterek; szociális mezőgazdaság; közösségi támogatású mezőgazdaság; a LEADER hatálya alá tartozó fellépések; továbbá termelői csoportok és termelői szervezetek
  – többek között az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  alapján elismert termelői csoportok –
  létrehozása, valamint az együttműködés egyéb olyan formáinak kialakítása, amelyek a KAP konkrét célkitűzéseinek eléréséhez szükségesnek bizonyulnak.
  A generációs megújulás előmozdításának egyik módjaként mérlegelni kell külön támogatás nyújtását azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a törvényben előírt nyugdíjkorhatár elérése előtt abba kívánják hagyni a gazdálkodást, és egy együttműködő fiatalabb mezőgazdasági termelőnek kívánják átadni gazdaságukat.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | Az EMGA-nak továbbra is a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló és az ágazati beavatkozástípusokat kell finanszíroznia, míg a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások költségeit ezentúl is az EMVA-ból kell fedezni, az e rendeletben foglaltak szerint. A KAP pénzgazdálkodásának szabályait a két alapra és az általuk támogatott tevékenységekre vonatkozóan külön-külön kell rögzíteni, figyelembe véve, hogy az új teljesítési modell nagyobb mértékű rugalmasságot és szubszidiaritást biztosít a tagállamoknak célkitűzéseik teljesítéséhez. Az e rendeletben előírt beavatkozástípusokat a 
  2021
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

Az EMGA-nak továbbra is a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló és az ágazati beavatkozástípusokat kell finanszíroznia, míg a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások költségeit ezentúl is az EMVA-ból kell fedezni, az e rendeletben foglaltak szerint. A KAP pénzgazdálkodásának szabályait a két alapra és az általuk támogatott tevékenységekre vonatkozóan külön-külön kell rögzíteni, figyelembe véve, hogy az új teljesítési modell nagyobb mértékű rugalmasságot és szubszidiaritást biztosít a tagállamoknak célkitűzéseik teljesítéséhez. Az e rendeletben előírt beavatkozástípusokat a 
  2021
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni.

| (47) | Az EMGA-nak továbbra is a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló és az ágazati beavatkozástípusokat kell finanszíroznia, míg a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások költségeit ezentúl is az EMVA-ból kell fedezni, az e rendeletben foglaltak szerint. A KAP pénzgazdálkodásának szabályait a két alapra és az általuk támogatott tevékenységekre vonatkozóan külön-külön kell rögzíteni, figyelembe véve, hogy az új teljesítési modell nagyobb mértékű rugalmasságot és szubszidiaritást biztosít a tagállamoknak célkitűzéseik teljesítéséhez. Az e rendeletben előírt beavatkozástípusokat a 
  2022
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(47)

Az EMGA-nak továbbra is a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló és az ágazati beavatkozástípusokat kell finanszíroznia, míg a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások költségeit ezentúl is az EMVA-ból kell fedezni, az e rendeletben foglaltak szerint. A KAP pénzgazdálkodásának szabályait a két alapra és az általuk támogatott tevékenységekre vonatkozóan külön-külön kell rögzíteni, figyelembe véve, hogy az új teljesítési modell nagyobb mértékű rugalmasságot és szubszidiaritást biztosít a tagállamoknak célkitűzéseik teljesítéséhez. Az e rendeletben előírt beavatkozástípusokat a 
  2022
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | A
  közvetlen kifizetésekhez a 
  KAP-stratégia terv
  alapján nyújtott támogatások az e rendeletben rögzítendő nemzeti előirányzatokon belül ítélhetők oda. E nemzeti előirányzatoknak tükrözniük kell azt a folyamatos változást, amelynek eredményeként azon tagállamok esetében, amelyek hektáronkénti támogatási szintje a legalacsonyabb, az előirányzatokat fokozatosan növelni kell annak érdekében, hogy a jelenlegi kifizetési szint és az uniós átlag 90 %-a közötti különbség 50 %-kal csökkenjen. A kifizetéscsökkentési mechanizmus és az annak eredményeként
  elérhetővé váló
  összeg figyelembevétele érdekében
  indokolt lehetővé
  tenni, hogy a tagállamok KAP-stratégiai tervében szereplő indikatív pénzügyi előirányzatok teljes éves összege meghaladja a nemzeti előirányzatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

A
  közvetlen kifizetésekhez a 
  KAP-stratégia terv
  alapján nyújtott támogatások az e rendeletben rögzítendő nemzeti előirányzatokon belül ítélhetők oda. E nemzeti előirányzatoknak tükrözniük kell azt a folyamatos változást, amelynek eredményeként azon tagállamok esetében, amelyek hektáronkénti támogatási szintje a legalacsonyabb, az előirányzatokat fokozatosan növelni kell annak érdekében, hogy a jelenlegi kifizetési szint és az uniós átlag 90 %-a közötti különbség 50 %-kal csökkenjen. A kifizetéscsökkentési mechanizmus és az annak eredményeként
  elérhetővé váló
  összeg figyelembevétele érdekében
  indokolt lehetővé
  tenni, hogy a tagállamok KAP-stratégiai tervében szereplő indikatív pénzügyi előirányzatok teljes éves összege meghaladja a nemzeti előirányzatot.

| (48) | Az EMGA nem támogathat olyan tevékenységeket, amelyek káros hatással vannak a környezetre, vagy nem egyeztethetők össze az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel a fenntartható mezőgazdálkodási elvekkel összhangban. A
  közvetlen kifizetésekhez a 
  KAP-stratégiai tervek
  alapján nyújtott támogatások az e rendeletben rögzítendő nemzeti előirányzatokon belül ítélhetők oda. E nemzeti előirányzatoknak tükrözniük kell azt a folyamatos változást, amelynek eredményeként azon tagállamok esetében, amelyek hektáronkénti támogatási szintje a legalacsonyabb, az előirányzatokat fokozatosan növelni kell annak érdekében, hogy a jelenlegi kifizetési szint és az uniós átlag 90 %-a közötti különbség 50 %-kal csökkenjen. A kifizetéscsökkentési mechanizmus és az annak eredményeként
  felszabaduló
  összeg
  tagállami felhasználásának
  figyelembevétele érdekében
  lehetővé kell
  tenni, hogy a tagállamok KAP-stratégiai tervében szereplő indikatív pénzügyi előirányzatok teljes éves összege meghaladja a nemzeti előirányzatot. |
| --- | --- |

(48)

Az EMGA nem támogathat olyan tevékenységeket, amelyek káros hatással vannak a környezetre, vagy nem egyeztethetők össze az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel a fenntartható mezőgazdálkodási elvekkel összhangban. A
  közvetlen kifizetésekhez a 
  KAP-stratégiai tervek
  alapján nyújtott támogatások az e rendeletben rögzítendő nemzeti előirányzatokon belül ítélhetők oda. E nemzeti előirányzatoknak tükrözniük kell azt a folyamatos változást, amelynek eredményeként azon tagállamok esetében, amelyek hektáronkénti támogatási szintje a legalacsonyabb, az előirányzatokat fokozatosan növelni kell annak érdekében, hogy a jelenlegi kifizetési szint és az uniós átlag 90 %-a közötti különbség 50 %-kal csökkenjen. A kifizetéscsökkentési mechanizmus és az annak eredményeként
  felszabaduló
  összeg
  tagállami felhasználásának
  figyelembevétele érdekében
  lehetővé kell
  tenni, hogy a tagállamok KAP-stratégiai tervében szereplő indikatív pénzügyi előirányzatok teljes éves összege meghaladja a nemzeti előirányzatot.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | Az EMVA-pénzeszközök kezelésének megkönnyítése érdekében
  egységes
  , a tagállami közkiadásokhoz viszonyított hozzájárulási arányt
  kell megállapítani
  az EMVA-ból nyújtott támogatásokra vonatkozóan. Sajátos jelentőségük vagy jellegük figyelembevétele érdekében egyes művelettípusok tekintetében egyedi hozzájárulási arányokat kell megállapítani.
  A fejlettségi szintből, a távoli fekvésből és az elszigeteltségből fakadó sajátos hátrányok enyhítése érdekében indokolt az EMVA-ból biztosított hozzájárulás arányát megfelelő szinten megállapítani a kevésbé fejlett régiók, az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek
  esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

Az EMVA-pénzeszközök kezelésének megkönnyítése érdekében
  egységes
  , a tagállami közkiadásokhoz viszonyított hozzájárulási arányt
  kell megállapítani
  az EMVA-ból nyújtott támogatásokra vonatkozóan. Sajátos jelentőségük vagy jellegük figyelembevétele érdekében egyes művelettípusok tekintetében egyedi hozzájárulási arányokat kell megállapítani.
  A fejlettségi szintből, a távoli fekvésből és az elszigeteltségből fakadó sajátos hátrányok enyhítése érdekében indokolt az EMVA-ból biztosított hozzájárulás arányát megfelelő szinten megállapítani a kevésbé fejlett régiók, az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek
  esetében.

| (49) | Az EMVA-pénzeszközök kezelésének megkönnyítése érdekében
  meg kell állapítani egy
  , a tagállami közkiadásokhoz viszonyított
  általános
  hozzájárulási arányt az EMVA-ból nyújtott támogatásokra vonatkozóan. Sajátos jelentőségük vagy jellegük figyelembevétele érdekében egyes művelettípusok tekintetében egyedi hozzájárulási arányokat kell megállapítani.
  Az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek fejlettségi szintjéből, távoli fekvéséből és elszigeteltségéből fakadó sajátos hátrányok enyhítése érdekében magasabb EMVA-hozzájárulást kell megállapítani ezen régiók
  esetében. |
| --- | --- |

(49)

Az EMVA-pénzeszközök kezelésének megkönnyítése érdekében
  meg kell állapítani egy
  , a tagállami közkiadásokhoz viszonyított
  általános
  hozzájárulási arányt az EMVA-ból nyújtott támogatásokra vonatkozóan. Sajátos jelentőségük vagy jellegük figyelembevétele érdekében egyes művelettípusok tekintetében egyedi hozzájárulási arányokat kell megállapítani.
  Az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek fejlettségi szintjéből, távoli fekvéséből és elszigeteltségéből fakadó sajátos hátrányok enyhítése érdekében magasabb EMVA-hozzájárulást kell megállapítani ezen régiók
  esetében.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

49 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49a) | A régiók és térségek uniós szintű kategorizálásához objektív kritériumokat kell meghatározni az EMVA-ból nyújtott támogatások tekintetében. Ebből a célból indokolt, hogy a régiók és térségek uniós szinten történő meghatározása a régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon, amelyet az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  állapított meg. A megfelelő – különösen a lemaradó régiók felzárkóztatására és a tagállamokon belüli régióközi egyenlőtlenségek kezelésére irányuló – támogatás biztosítása érdekében a legfrissebb osztályozásokat és adatokat kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49a)

A régiók és térségek uniós szintű kategorizálásához objektív kritériumokat kell meghatározni az EMVA-ból nyújtott támogatások tekintetében. Ebből a célból indokolt, hogy a régiók és térségek uniós szinten történő meghatározása a régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon, amelyet az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  állapított meg. A megfelelő – különösen a lemaradó régiók felzárkóztatására és a tagállamokon belüli régióközi egyenlőtlenségek kezelésére irányuló – támogatás biztosítása érdekében a legfrissebb osztályozásokat és adatokat kell felhasználni.

Módosítás 46 és 797

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Elő
  kell
  írni, hogy ne lehessen támogatást nyújtani az EMVA-ból
  olyan
  beruházásokhoz
  , amelyek károsak lennének a környezetre nézve. Ezért e rendeletnek tartalmaznia kell egy sor kizárási szabályt, valamint biztosítania kell annak lehetőségét, hogy további, a szóban forgó célt szolgáló garanciák kerüljenek meghatározásra felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az EMVA-ból ne lehessen finanszírozni olyan
  öntözési
  beruházásokat, amelyek
  nem járulnak hozzá az érintett víztest vagy víztestek jó állapotának eléréséhez vagy megőrzéséhez, sem
  olyan
  erdőtelepítési
  beruházásokat, amelyek
  nincsenek összhangban a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek megfelelően meghatározott éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Elő
  kell
  írni, hogy ne lehessen támogatást nyújtani az EMVA-ból
  olyan
  beruházásokhoz
  , amelyek károsak lennének a környezetre nézve. Ezért e rendeletnek tartalmaznia kell egy sor kizárási szabályt, valamint biztosítania kell annak lehetőségét, hogy további, a szóban forgó célt szolgáló garanciák kerüljenek meghatározásra felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az EMVA-ból ne lehessen finanszírozni olyan
  öntözési
  beruházásokat, amelyek
  nem járulnak hozzá az érintett víztest vagy víztestek jó állapotának eléréséhez vagy megőrzéséhez, sem
  olyan
  erdőtelepítési
  beruházásokat, amelyek
  nincsenek összhangban a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek megfelelően meghatározott éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel
  .

| (50) | Az EMVA-nak kiemelt támogatást
  kell
  nyújtania a gazdasági és környezeti hasznokat egyaránt termelő beruházásoknak, ugyanakkor nem szabad támogatnia az
  olyan
  beruházásokat
  , amelyek károsak lennének a környezetre nézve
  , vagy amelyek nincsenek összhangban az éghajlati, környezetvédelmi, állatjóléti és a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzésekkel. Azokat a beruházásokat kell hangsúlyozni, amelyek gazdasági és környezeti előnyökkel is járnak
  . Ezért e rendeletnek tartalmaznia kell egy sor pontosabban meghatározott kizárási szabályt, valamint biztosítania kell annak lehetőségét, hogy további, a szóban forgó célt szolgáló garanciák kerüljenek meghatározásra felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az EMVA-ból ne lehessen finanszírozni olyan
  erdőtelepítési
  beruházásokat, amelyek
  nincsenek összhangban a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek megfelelően meghatározott éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel. Az EMVA továbbá nem fedezhet olyan öntözési beruházásokat, amelyek nem járulnak hozzá az érintett víztest vagy víztestek jó állapotának eléréséhez vagy megőrzéséhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hatóságok minden erdőtelepítési és újraerdősítési tevékenység során aktívan fellépjenek az ökológiai szempontokat és az erdőtüzek kezelését illetően, és erősítsék meg a puha megelőző intézkedések és a földhasználat szerepét. |
| --- | --- |

(50)

Az EMVA-nak kiemelt támogatást
  kell
  nyújtania a gazdasági és környezeti hasznokat egyaránt termelő beruházásoknak, ugyanakkor nem szabad támogatnia az
  olyan
  beruházásokat
  , amelyek károsak lennének a környezetre nézve
  , vagy amelyek nincsenek összhangban az éghajlati, környezetvédelmi, állatjóléti és a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzésekkel. Azokat a beruházásokat kell hangsúlyozni, amelyek gazdasági és környezeti előnyökkel is járnak
  . Ezért e rendeletnek tartalmaznia kell egy sor pontosabban meghatározott kizárási szabályt, valamint biztosítania kell annak lehetőségét, hogy további, a szóban forgó célt szolgáló garanciák kerüljenek meghatározásra felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az EMVA-ból ne lehessen finanszírozni olyan
  erdőtelepítési
  beruházásokat, amelyek
  nincsenek összhangban a fenntartható erdőgazdálkodás elveinek megfelelően meghatározott éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel. Az EMVA továbbá nem fedezhet olyan öntözési beruházásokat, amelyek nem járulnak hozzá az érintett víztest vagy víztestek jó állapotának eléréséhez vagy megőrzéséhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a hatóságok minden erdőtelepítési és újraerdősítési tevékenység során aktívan fellépjenek az ökológiai szempontokat és az erdőtüzek kezelését illetően, és erősítsék meg a puha megelőző intézkedések és a földhasználat szerepét.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

51 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (51a) | Annak érdekében, hogy az Unió függetlenné válhasson a fehérjenövény-behozataltól, a KAP arra törekszik, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (1a)

  (megújulóenergia-irányelv) összhangban ösztönözze a fehérjenövények olajos melléktermékeiből származó bio-tüzelőanyagok felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51a)

Annak érdekében, hogy az Unió függetlenné válhasson a fehérjenövény-behozataltól, a KAP arra törekszik, hogy a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (1a)

  (megújulóenergia-irányelv) összhangban ösztönözze a fehérjenövények olajos melléktermékeiből származó bio-tüzelőanyagok felhasználását.

Módosítás 858

Rendeletre irányuló javaslat

51 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (51b) | Az EMGA és az EMVA keretében nem nyújtható támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek tevékenysége bikaviadalokra szánt bikák tenyésztését is magában foglalja. Az ilyen jellegű finanszírozás egyértelműen sérti a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51b)

Az EMGA és az EMVA keretében nem nyújtható támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek tevékenysége bikaviadalokra szánt bikák tenyésztését is magában foglalja. Az ilyen jellegű finanszírozás egyértelműen sérti a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt.

Módosítás 798

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | E program – kifejezésre juttatva annak fontosságát, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fellépjen az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben – továbbra is hozzá fog járulni az éghajlat-politikai szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az EU költségvetési kiadásainak
  25
   %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését szolgálja. A KAP keretében végrehajtandó
  fellépések a tervek szerint
  a KAP pénzügyi keretének 40 %-ával
  járulnak hozzá
  az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A releváns fellépések meghatározására a program kidolgozása és végrehajtása folyamán kerül sor, majd e fellépéseket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újra kell értékelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

E program – kifejezésre juttatva annak fontosságát, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fellépjen az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben – továbbra is hozzá fog járulni az éghajlat-politikai szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az EU költségvetési kiadásainak
  25
   %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését szolgálja. A KAP keretében végrehajtandó
  fellépések a tervek szerint
  a KAP pénzügyi keretének 40 %-ával
  járulnak hozzá
  az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A releváns fellépések meghatározására a program kidolgozása és végrehajtása folyamán kerül sor, majd e fellépéseket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újra kell értékelni.

| (52) | E program – kifejezésre juttatva annak fontosságát, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fellépjen az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben – továbbra is hozzá fog járulni az éghajlat-politikai szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez és
  a környezeti szempontból káros támogatások fokozatos kivezetéséhez, valamint
  annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az EU költségvetési kiadásainak
  legalább 30
   %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését szolgálja. A KAP keretében végrehajtandó
  fellépéseknek
  a KAP pénzügyi keretének
  legalább
  40 %-ával
  kell hozzájárulniuk
  az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A releváns fellépések meghatározására a program kidolgozása és végrehajtása folyamán kerül sor, majd e fellépéseket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újra kell értékelni. |
| --- | --- |

(52)

E program – kifejezésre juttatva annak fontosságát, hogy a Párizsi Megállapodás végrehajtására és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítására vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fellépjen az éghajlatváltozás káros hatásaival szemben – továbbra is hozzá fog járulni az éghajlat-politikai szempontoknak az uniós szakpolitikákban való érvényesítéséhez és
  a környezeti szempontból káros támogatások fokozatos kivezetéséhez, valamint
  annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az EU költségvetési kiadásainak
  legalább 30
   %-a éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését szolgálja. A KAP keretében végrehajtandó
  fellépéseknek
  a KAP pénzügyi keretének
  legalább
  40 %-ával
  kell hozzájárulniuk
  az éghajlat-politikai célkitűzések teljesítéséhez. A releváns fellépések meghatározására a program kidolgozása és végrehajtása folyamán kerül sor, majd e fellépéseket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálati folyamatok keretében újra kell értékelni.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | Az uniós hozzáadott érték növelése, a működő mezőgazdasági belső piac megőrzése és a fenti általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok ne egymástól elszigetelten hozzák meg az e rendelet szerinti döntéseket, hanem a KAP-stratégiai tervben rögzítendő strukturált folyamat keretében. A KAP Unió-szerte megvalósítandó konkrét célkitűzéseit, a beavatkozások fő típusait, a teljesítménykeretet és az irányítási struktúrát uniós szintű, felülről építkező szabályozásban kell megállapítani. A feladatok ily módon történő felosztásának célja az, hogy teljes mértékben megfeleljenek egymásnak a befektetett pénzügyi források és az elért eredmények. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

Az uniós hozzáadott érték növelése, a működő mezőgazdasági belső piac megőrzése és a fenti általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok ne egymástól elszigetelten hozzák meg az e rendelet szerinti döntéseket, hanem a KAP-stratégiai tervben rögzítendő strukturált folyamat keretében. A KAP Unió-szerte megvalósítandó konkrét célkitűzéseit, a beavatkozások fő típusait, a teljesítménykeretet és az irányítási struktúrát uniós szintű, felülről építkező szabályozásban kell megállapítani. A feladatok ily módon történő felosztásának célja az, hogy teljes mértékben megfeleljenek egymásnak a befektetett pénzügyi források és az elért eredmények.

| (54) | Az uniós hozzáadott érték növelése, a működő mezőgazdasági belső piac megőrzése és a fenti általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok ne egymástól elszigetelten hozzák meg az e rendelet szerinti döntéseket, hanem a KAP-stratégiai tervben rögzítendő strukturált folyamat keretében. A KAP Unió-szerte megvalósítandó konkrét célkitűzéseit, a beavatkozások fő típusait, a teljesítménykeretet és az irányítási struktúrát uniós szintű, felülről építkező szabályozásban kell megállapítani. A feladatok ily módon történő felosztásának célja az, hogy teljes mértékben megfeleljenek egymásnak a befektetett pénzügyi források és az elért eredmények. |
| --- | --- |

(54)

Az uniós hozzáadott érték növelése, a működő mezőgazdasági belső piac megőrzése és a fenti általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok ne egymástól elszigetelten hozzák meg az e rendelet szerinti döntéseket, hanem a KAP-stratégiai tervben rögzítendő strukturált folyamat keretében. A KAP Unió-szerte megvalósítandó konkrét célkitűzéseit, a beavatkozások fő típusait, a teljesítménykeretet és az irányítási struktúrát uniós szintű, felülről építkező szabályozásban kell megállapítani. A feladatok ily módon történő felosztásának célja az, hogy teljes mértékben megfeleljenek egymásnak a befektetett pénzügyi források és az elért eredmények.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | A KAP-stratégiai tervek egyértelműen stratégiai jellegének biztosítása, valamint az egyéb uniós szakpolitikákkal és különösen az uniós jogszabályokból vagy nemzetközi megállapodásokból eredő, egyebek mellett az éghajlatváltozáshoz, az erdőkhöz, a biológiai sokféleséghez és a vízhez kapcsolódó, rögzített hosszú távú nemzeti célokkal való összekapcsolás előmozdítása érdekében helyénvaló úgy rendelkezni, hogy tagállamonként egyetlen ilyen stratégiai terv kerüljön kidolgozásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

A KAP-stratégiai tervek egyértelműen stratégiai jellegének biztosítása, valamint az egyéb uniós szakpolitikákkal és különösen az uniós jogszabályokból vagy nemzetközi megállapodásokból eredő, egyebek mellett az éghajlatváltozáshoz, az erdőkhöz, a biológiai sokféleséghez és a vízhez kapcsolódó, rögzített hosszú távú nemzeti célokkal való összekapcsolás előmozdítása érdekében helyénvaló úgy rendelkezni, hogy tagállamonként egyetlen ilyen stratégiai terv kerüljön kidolgozásra.

| (55) | A KAP-stratégiai tervek egyértelműen stratégiai jellegének biztosítása, valamint az egyéb uniós szakpolitikákkal és különösen az uniós jogszabályokból vagy nemzetközi megállapodásokból eredő, egyebek mellett az éghajlatváltozáshoz, az erdőkhöz, a biológiai sokféleséghez és a vízhez kapcsolódó, rögzített hosszú távú nemzeti célokkal való összekapcsolás előmozdítása érdekében helyénvaló úgy rendelkezni, hogy tagállamonként egyetlen ilyen stratégiai terv kerüljön kidolgozásra.
  A tagállamok közigazgatási szerkezetének megfelelő figyelembevételével a stratégiai tervnek – adott esetben – regionális vidékfejlesztési intézkedéseket is tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

(55)

A KAP-stratégiai tervek egyértelműen stratégiai jellegének biztosítása, valamint az egyéb uniós szakpolitikákkal és különösen az uniós jogszabályokból vagy nemzetközi megállapodásokból eredő, egyebek mellett az éghajlatváltozáshoz, az erdőkhöz, a biológiai sokféleséghez és a vízhez kapcsolódó, rögzített hosszú távú nemzeti célokkal való összekapcsolás előmozdítása érdekében helyénvaló úgy rendelkezni, hogy tagállamonként egyetlen ilyen stratégiai terv kerüljön kidolgozásra.
  A tagállamok közigazgatási szerkezetének megfelelő figyelembevételével a stratégiai tervnek – adott esetben – regionális vidékfejlesztési intézkedéseket is tartalmaznia kell.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

55 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (55a) | Elengedhetetlen, hogy a KAP-stratégiai tervek egyértelmű, egyszerű és félreérthetetlen kerettel rendelkezzenek a szakpolitikák nemzeti, regionális vagy helyi szintű túlszabályozásának elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55a)

Elengedhetetlen, hogy a KAP-stratégiai tervek egyértelmű, egyszerű és félreérthetetlen kerettel rendelkezzenek a szakpolitikák nemzeti, regionális vagy helyi szintű túlszabályozásának elkerülése érdekében.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

55 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (55b) | Az új teljesítési modell nem kérdőjelezheti meg a belső piac integritását vagy a KAP hagyományosan európai jellegét, amelynek olyan valódi közösségi szakpolitikának kell maradnia, amely uniós megközelítést és egyenlő versenyfeltételeket biztosít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55b)

Az új teljesítési modell nem kérdőjelezheti meg a belső piac integritását vagy a KAP hagyományosan európai jellegét, amelynek olyan valódi közösségi szakpolitikának kell maradnia, amely uniós megközelítést és egyenlő versenyfeltételeket biztosít.

Módosítás 730

Rendeletre irányuló javaslat

55 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (55c) | Az EUMSZ 208. cikkével összhangban az Unió és a tagállamok biztosítják, hogy a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket valamennyi KAP-beavatkozásban figyelembe vegyék, és azok tiszteletben tartsák az élelemhez való jogot és a fejlődéshez való jogot. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a KAP stratégiai tervek a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljanak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendben és a Párizsi Megállapodásban meghatározott célok, valamint az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek, az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásainak és az Európai Parlament és a Tanács által „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia alapján elfogadott alkalmazandó jogszabályoknak az időben történő teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55c)

Az EUMSZ 208. cikkével összhangban az Unió és a tagállamok biztosítják, hogy a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket valamennyi KAP-beavatkozásban figyelembe vegyék, és azok tiszteletben tartsák az élelemhez való jogot és a fejlődéshez való jogot. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a KAP stratégiai tervek a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljanak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendben és a Párizsi Megállapodásban meghatározott célok, valamint az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek, az Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai kötelezettségvállalásainak és az Európai Parlament és a Tanács által „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia alapján elfogadott alkalmazandó jogszabályoknak az időben történő teljesítéséhez.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

56 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (56) | KAP-stratégiai tervük kidolgozása során a tagállamoknak elemezniük kell sajátos helyzetüket és szükségleteiket, a KAP célkitűzéseinek megvalósításához kapcsolódó célokat kell meghatározniuk, és meg kell tervezniük azokat a beavatkozásokat, amelyek lehetővé teszik e célok elérését,
  és amelyek
  egyben igazodnak a nemzeti és egyedi regionális kontextushoz is, beleértve az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók körülményeit is. Ennek a folyamatnak lehetővé kell tennie nagyobb mértékű szubszidiaritás alkalmazását a közös uniós kereten belül, ugyanakkor biztosítania kell az uniós jog általános elveinek és a KAP célkitűzéseinek való megfelelést is. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani a KAP-stratégiai tervek felépítése és tartalma tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(56)

KAP-stratégiai tervük kidolgozása során a tagállamoknak elemezniük kell sajátos helyzetüket és szükségleteiket, a KAP célkitűzéseinek megvalósításához kapcsolódó célokat kell meghatározniuk, és meg kell tervezniük azokat a beavatkozásokat, amelyek lehetővé teszik e célok elérését,
  és amelyek
  egyben igazodnak a nemzeti és egyedi regionális kontextushoz is, beleértve az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók körülményeit is. Ennek a folyamatnak lehetővé kell tennie nagyobb mértékű szubszidiaritás alkalmazását a közös uniós kereten belül, ugyanakkor biztosítania kell az uniós jog általános elveinek és a KAP célkitűzéseinek való megfelelést is. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani a KAP-stratégiai tervek felépítése és tartalma tekintetében.

| (56) | KAP-stratégiai tervük kidolgozása során a tagállamoknak elemezniük kell sajátos helyzetüket és szükségleteiket, a KAP célkitűzéseinek megvalósításához kapcsolódó
  reális
  célokat kell meghatározniuk, és meg kell tervezniük azokat a beavatkozásokat, amelyek lehetővé teszik e célok elérését,
  ugyanakkor biztonságot nyújtanak a végső kedvezményezettek számára, és
  egyben igazodnak a nemzeti és egyedi regionális kontextushoz is, beleértve az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók körülményeit is. Ennek a folyamatnak lehetővé kell tennie nagyobb mértékű szubszidiaritás alkalmazását a közös uniós kereten belül, ugyanakkor biztosítania kell az uniós jog általános elveinek és a KAP célkitűzéseinek való megfelelést is. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani a KAP-stratégiai tervek felépítése és tartalma tekintetében.
  Annak érdekében, hogy a célok tagállamok általi meghatározása és a beavatkozások megtervezése megfelelő legyen és maximalizálja a KAP célkitűzéseihez való hozzájárulást, biztosítva ugyanakkor a politika közös jellegét is, a KAP-stratégiai tervek stratégiáját a helyi körülmények előzetes elemzésére és a szükségleteknek a KAP célkitűzéseivel összefüggésben történő felmérésére kell alapozni. A KAP-stratégiai tervekkel kapcsolatos eljárások során biztosítani kell a mezőgazdasági termelők és azok szervezeteinek minden szakaszba történő bevonását. |
| --- | --- |

(56)

KAP-stratégiai tervük kidolgozása során a tagállamoknak elemezniük kell sajátos helyzetüket és szükségleteiket, a KAP célkitűzéseinek megvalósításához kapcsolódó
  reális
  célokat kell meghatározniuk, és meg kell tervezniük azokat a beavatkozásokat, amelyek lehetővé teszik e célok elérését,
  ugyanakkor biztonságot nyújtanak a végső kedvezményezettek számára, és
  egyben igazodnak a nemzeti és egyedi regionális kontextushoz is, beleértve az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók körülményeit is. Ennek a folyamatnak lehetővé kell tennie nagyobb mértékű szubszidiaritás alkalmazását a közös uniós kereten belül, ugyanakkor biztosítania kell az uniós jog általános elveinek és a KAP célkitűzéseinek való megfelelést is. Ezért helyénvaló szabályokat megállapítani a KAP-stratégiai tervek felépítése és tartalma tekintetében.
  Annak érdekében, hogy a célok tagállamok általi meghatározása és a beavatkozások megtervezése megfelelő legyen és maximalizálja a KAP célkitűzéseihez való hozzájárulást, biztosítva ugyanakkor a politika közös jellegét is, a KAP-stratégiai tervek stratégiáját a helyi körülmények előzetes elemzésére és a szükségleteknek a KAP célkitűzéseivel összefüggésben történő felmérésére kell alapozni. A KAP-stratégiai tervekkel kapcsolatos eljárások során biztosítani kell a mezőgazdasági termelők és azok szervezeteinek minden szakaszba történő bevonását.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | Annak érdekében, hogy a célok tagállamok általi meghatározása és a beavatkozások megtervezése megfelelő legyen és maximalizálja a KAP célkitűzéseihez való hozzájárulást, a KAP-stratégiai tervek stratégiáját a helyi körülmények előzetes elemzésére és a szükségleteknek a KAP célkitűzéseivel összefüggésben történő felmérésére kell alapozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

Annak érdekében, hogy a célok tagállamok általi meghatározása és a beavatkozások megtervezése megfelelő legyen és maximalizálja a KAP célkitűzéseihez való hozzájárulást, a KAP-stratégiai tervek stratégiáját a helyi körülmények előzetes elemzésére és a szükségleteknek a KAP célkitűzéseivel összefüggésben történő felmérésére kell alapozni.

| (57) | Azt is fontos biztosítani továbbá, hogy a KAP-stratégiai tervek megfelelően tudják tükrözni a tagállamok feltételeinek, (mind belső, mind külső) struktúráinak és piaci helyzetének változásait, valamint hogy idővel igazíthatók legyenek ezekhez. |
| --- | --- |

(57)

Azt is fontos biztosítani továbbá, hogy a KAP-stratégiai tervek megfelelően tudják tükrözni a tagállamok feltételeinek, (mind belső, mind külső) struktúráinak és piaci helyzetének változásait, valamint hogy idővel igazíthatók legyenek ezekhez.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

58 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (58) | A KAP-stratégiai terveknek – tekintve, hogy közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások, ágazati beavatkozások és vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusait egyaránt magukban kell foglalniuk – fokozniuk kell a KAP különféle eszközei közötti összhangot. Ezenkívül biztosítaniuk és igazolniuk kell, hogy a tagállamok által kiválasztott beavatkozások összhangban vannak az uniós prioritásokkal és célkitűzésekkel, és megfelelnek azoknak. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tervek tartalmazzanak egy, a KAP konkrét célkitűzései köré szerveződő, eredményorientált beavatkozási stratégiát, beleértve az említett célkitűzésekhez kapcsolódó, számszerűsített célokat is.
  Az éves alapon történő
  nyomon követés lehetővé tétele érdekében helyénvaló előírni, hogy e céloknak eredménymutatókon kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(58)

A KAP-stratégiai terveknek – tekintve, hogy közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások, ágazati beavatkozások és vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusait egyaránt magukban kell foglalniuk – fokozniuk kell a KAP különféle eszközei közötti összhangot. Ezenkívül biztosítaniuk és igazolniuk kell, hogy a tagállamok által kiválasztott beavatkozások összhangban vannak az uniós prioritásokkal és célkitűzésekkel, és megfelelnek azoknak. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tervek tartalmazzanak egy, a KAP konkrét célkitűzései köré szerveződő, eredményorientált beavatkozási stratégiát, beleértve az említett célkitűzésekhez kapcsolódó, számszerűsített célokat is.
  Az éves alapon történő
  nyomon követés lehetővé tétele érdekében helyénvaló előírni, hogy e céloknak eredménymutatókon kell alapulniuk.

| (58) | A KAP-stratégiai terveknek – tekintve, hogy közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások, ágazati beavatkozások és vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusait egyaránt magukban kell foglalniuk – fokozniuk kell a KAP különféle eszközei közötti összhangot. Ezenkívül biztosítaniuk és igazolniuk kell, hogy a tagállamok által kiválasztott beavatkozások összhangban vannak az uniós prioritásokkal és célkitűzésekkel, és megfelelnek azoknak. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tervek tartalmazzanak egy, a KAP konkrét célkitűzései köré szerveződő, eredményorientált beavatkozási stratégiát, beleértve az említett célkitűzésekhez kapcsolódó, számszerűsített célokat is.
  A
  nyomon követés lehetővé tétele érdekében helyénvaló előírni, hogy e céloknak eredménymutatókon kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(58)

A KAP-stratégiai terveknek – tekintve, hogy közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások, ágazati beavatkozások és vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások típusait egyaránt magukban kell foglalniuk – fokozniuk kell a KAP különféle eszközei közötti összhangot. Ezenkívül biztosítaniuk és igazolniuk kell, hogy a tagállamok által kiválasztott beavatkozások összhangban vannak az uniós prioritásokkal és célkitűzésekkel, és megfelelnek azoknak. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tervek tartalmazzanak egy, a KAP konkrét célkitűzései köré szerveződő, eredményorientált beavatkozási stratégiát, beleértve az említett célkitűzésekhez kapcsolódó, számszerűsített célokat is.
  A
  nyomon követés lehetővé tétele érdekében helyénvaló előírni, hogy e céloknak eredménymutatókon kell alapulniuk.

Módosítás 800

Rendeletre irányuló javaslat

58 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (58a) | Az elérhető információk mennyisége és minősége tekintetében jelentős eltérések vannak az e rendelet 6. cikkében meghatározott konkrét célkitűzések nyomon követésére szolgáló jelenlegi tudásalap terén. Néhány konkrét célkitűzés, különösen a biológiai sokféleség nyomon követése tekintetében a jelenlegi tudásalap gyenge, vagy nem alkalmazkodik megfelelően ahhoz a célhoz, hogy megbízható hatásmutatókat kell kialakítani, például a beporzókra és a növényfajták biológiai sokféleségére. A 6. cikkben, illetve az I. mellékletben az Unió egészére meghatározott konkrét célkitűzéseknek és mutatóknak közös vagy összehasonlítható tudásalapon és módszertanon kell alapulniuk valamennyi tagállamban. A Bizottságnak azonosítania kell azokat a területeket, ahol tudásbeli hiányosságok vannak, illetve ahol a tudásalapot nem igazították hozzá megfelelően a KAP hatásának nyomon követéséhez. A Bizottságnak fel kell használnia az uniós költségvetést arra, hogy közös választ adjon a tudással és a nyomon követéssel kapcsolatos akadályokra a 6. cikkben említett összes konkrét célkitűzés és mutató tekintetében. Jelentést kell készítenie erről a kérdésről, megállapításait pedig nyilvánosságra kell hoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(58a)

Az elérhető információk mennyisége és minősége tekintetében jelentős eltérések vannak az e rendelet 6. cikkében meghatározott konkrét célkitűzések nyomon követésére szolgáló jelenlegi tudásalap terén. Néhány konkrét célkitűzés, különösen a biológiai sokféleség nyomon követése tekintetében a jelenlegi tudásalap gyenge, vagy nem alkalmazkodik megfelelően ahhoz a célhoz, hogy megbízható hatásmutatókat kell kialakítani, például a beporzókra és a növényfajták biológiai sokféleségére. A 6. cikkben, illetve az I. mellékletben az Unió egészére meghatározott konkrét célkitűzéseknek és mutatóknak közös vagy összehasonlítható tudásalapon és módszertanon kell alapulniuk valamennyi tagállamban. A Bizottságnak azonosítania kell azokat a területeket, ahol tudásbeli hiányosságok vannak, illetve ahol a tudásalapot nem igazították hozzá megfelelően a KAP hatásának nyomon követéséhez. A Bizottságnak fel kell használnia az uniós költségvetést arra, hogy közös választ adjon a tudással és a nyomon követéssel kapcsolatos akadályokra a 6. cikkben említett összes konkrét célkitűzés és mutató tekintetében. Jelentést kell készítenie erről a kérdésről, megállapításait pedig nyilvánosságra kell hoznia.

Módosítás 801

Rendeletre irányuló javaslat

59 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (59) | A stratégiának ki kell emelnie továbbá a KAP eszközeinek egymást és az egyéb uniós szakpolitikákat kiegészítő jellegét. A KAP-stratégiai terveknek
  adott esetben
  figyelembe kell venniük különösen a környezetvédelmi és az éghajlat-politikai jogszabályokat, és az e jogszabályok nyomán született nemzeti terveket a jelenlegi helyzet elemzésének (GYELV elemzés) keretében ismertetni kell. Célszerű felsorolni azokat a jogalkotási eszközöket, amelyekre a KAP-stratégiai tervben kifejezetten hivatkozni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59)

A stratégiának ki kell emelnie továbbá a KAP eszközeinek egymást és az egyéb uniós szakpolitikákat kiegészítő jellegét. A KAP-stratégiai terveknek
  adott esetben
  figyelembe kell venniük különösen a környezetvédelmi és az éghajlat-politikai jogszabályokat, és az e jogszabályok nyomán született nemzeti terveket a jelenlegi helyzet elemzésének (GYELV elemzés) keretében ismertetni kell. Célszerű felsorolni azokat a jogalkotási eszközöket, amelyekre a KAP-stratégiai tervben kifejezetten hivatkozni kell.

| (59) | A stratégiának ki kell emelnie továbbá a KAP eszközeinek egymást és az egyéb uniós szakpolitikákat
  , köztük a kohéziós politikát
  kiegészítő jellegét. A KAP-stratégiai terveknek figyelembe kell venniük különösen a környezetvédelmi és az éghajlat-politikai jogszabályokat
  , az Uniónak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó kötelezettségvállalásait
  , és az e jogszabályok nyomán született nemzeti terveket a jelenlegi helyzet elemzésének (GYELV elemzés) keretében ismertetni kell. Célszerű felsorolni azokat a jogalkotási eszközöket, amelyekre a KAP-stratégiai tervben kifejezetten hivatkozni kell. |
| --- | --- |

(59)

A stratégiának ki kell emelnie továbbá a KAP eszközeinek egymást és az egyéb uniós szakpolitikákat
  , köztük a kohéziós politikát
  kiegészítő jellegét. A KAP-stratégiai terveknek figyelembe kell venniük különösen a környezetvédelmi és az éghajlat-politikai jogszabályokat
  , az Uniónak a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciára vonatkozó kötelezettségvállalásait
  , és az e jogszabályok nyomán született nemzeti terveket a jelenlegi helyzet elemzésének (GYELV elemzés) keretében ismertetni kell. Célszerű felsorolni azokat a jogalkotási eszközöket, amelyekre a KAP-stratégiai tervben kifejezetten hivatkozni kell.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

59 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59a) | Mivel a jövedelemtámogatási rendszer fontos szerepet játszik a mezőgazdasági üzemek gazdasági életképességének garantálásában, célszerű figyelembe venni azokat a társadalmi hatásokat, amelyeket a KAP a vidéki térségekben való munkahelyteremtésre gyakorol. A tagállamoknak ezért a stratégiai tervük kidolgozása során figyelembe kell venniük a foglalkoztatási hatást is, amelyet egy létesítmény kifejt egy bizonyos területen. A vonatkozó szakpolitikai eszközök tervezése és végrehajtása során kiemelten kell kezelni azokat az intézkedéseket és tevékenységeket, amelyek több munkahelyet teremtenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59a)

Mivel a jövedelemtámogatási rendszer fontos szerepet játszik a mezőgazdasági üzemek gazdasági életképességének garantálásában, célszerű figyelembe venni azokat a társadalmi hatásokat, amelyeket a KAP a vidéki térségekben való munkahelyteremtésre gyakorol. A tagállamoknak ezért a stratégiai tervük kidolgozása során figyelembe kell venniük a foglalkoztatási hatást is, amelyet egy létesítmény kifejt egy bizonyos területen. A vonatkozó szakpolitikai eszközök tervezése és végrehajtása során kiemelten kell kezelni azokat az intézkedéseket és tevékenységeket, amelyek több munkahelyet teremtenek.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

60 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (60) | Tekintve, hogy a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak eldöntésében, hogy a KAP-stratégiai terv végrehajtásának egy részét nemzeti
  keretszabályozás alapján
  regionális szintre delegálják-e, a nemzeti szintű kihívások kezelése
  céljából
  a régiók között folytatandó koordináció megkönnyítése érdekében helyénvaló előírni, hogy a KAP-stratégiai tervek mutassák be a nemzeti és a regionális beavatkozások egymáshoz való viszonyát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(60)

Tekintve, hogy a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak eldöntésében, hogy a KAP-stratégiai terv végrehajtásának egy részét nemzeti
  keretszabályozás alapján
  regionális szintre delegálják-e, a nemzeti szintű kihívások kezelése
  céljából
  a régiók között folytatandó koordináció megkönnyítése érdekében helyénvaló előírni, hogy a KAP-stratégiai tervek mutassák be a nemzeti és a regionális beavatkozások egymáshoz való viszonyát.

| (60) | Tekintve, hogy a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak eldöntésében, hogy a KAP-stratégiai terv
  kidolgozásának és
  végrehajtásának egy részét
  a
  nemzeti
  keretszabályozásnak megfelelően, vidékfejlesztési beavatkozási programok révén
  regionális szintre delegálják-e, a nemzeti szintű kihívások kezelése
  során
  a régiók között folytatandó koordináció megkönnyítése érdekében helyénvaló előírni, hogy a KAP-stratégiai tervek mutassák be a nemzeti és a regionális beavatkozások egymáshoz való viszonyát. |
| --- | --- |

(60)

Tekintve, hogy a tagállamok számára rugalmasságot kell biztosítani annak eldöntésében, hogy a KAP-stratégiai terv
  kidolgozásának és
  végrehajtásának egy részét
  a
  nemzeti
  keretszabályozásnak megfelelően, vidékfejlesztési beavatkozási programok révén
  regionális szintre delegálják-e, a nemzeti szintű kihívások kezelése
  során
  a régiók között folytatandó koordináció megkönnyítése érdekében helyénvaló előírni, hogy a KAP-stratégiai tervek mutassák be a nemzeti és a regionális beavatkozások egymáshoz való viszonyát.

Módosítás 802

Rendeletre irányuló javaslat

68 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (68a) | A víz elengedhetetlen termelési tényező a mezőgazdaság számára. A vízgazdálkodás ezért alapvető kérdés, és jobb vízgazdálkodási formákra van szükség. Emellett az éghajlatváltozás jelentős hatást gyakorol a vízforrásokra, és gyakoribb és intenzívebb aszályos időszakokkal, valamint heves esőzésekkel jár együtt. Az egyik kézenfekvő megoldás a víz eltárolása az őszi és téli időszakokban. Emellett a víztestek hozzájárulnak a gazdag biodiverzitásnak kedvező környezet megteremtéséhez. Lehetővé teszik az élő talajok megőrzését és a folyókban az elégséges vízáramlást, ösztönözve ezzel a vízi élővilágot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(68a)

A víz elengedhetetlen termelési tényező a mezőgazdaság számára. A vízgazdálkodás ezért alapvető kérdés, és jobb vízgazdálkodási formákra van szükség. Emellett az éghajlatváltozás jelentős hatást gyakorol a vízforrásokra, és gyakoribb és intenzívebb aszályos időszakokkal, valamint heves esőzésekkel jár együtt. Az egyik kézenfekvő megoldás a víz eltárolása az őszi és téli időszakokban. Emellett a víztestek hozzájárulnak a gazdag biodiverzitásnak kedvező környezet megteremtéséhez. Lehetővé teszik az élő talajok megőrzését és a folyókban az elégséges vízáramlást, ösztönözve ezzel a vízi élővilágot.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

69 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (69) | Minden egyes KAP-stratégiai terv esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, amely felelős a terv irányításáért és végrehajtásáért. A 
  hatóság
  feladatait meg kell határozni e rendeletben. Lehetővé kell tenni, hogy az irányító
  hatóság
   – az irányítás hatékonyságáért és megfelelőségéért való
  felelősségének
  fenntartása mellett –
  átruházza feladatai
  egy részét. A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy a KAP-stratégiai tervek irányítása és végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei az [(EU, Euratom) X] európai parlamenti rendeletnek [az új költségvetési rendelet] és az (EU) X európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [az új horizontális rendelet] megfelelően védelemben részesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(69)

Minden egyes KAP-stratégiai terv esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, amely felelős a terv irányításáért és végrehajtásáért. A 
  hatóság
  feladatait meg kell határozni e rendeletben. Lehetővé kell tenni, hogy az irányító
  hatóság
   – az irányítás hatékonyságáért és megfelelőségéért való
  felelősségének
  fenntartása mellett –
  átruházza feladatai
  egy részét. A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy a KAP-stratégiai tervek irányítása és végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei az [(EU, Euratom) X] európai parlamenti rendeletnek [az új költségvetési rendelet] és az (EU) X európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [az új horizontális rendelet] megfelelően védelemben részesüljenek.

| (69) | Minden egyes KAP-stratégiai terv esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, amely felelős a terv irányításáért és végrehajtásáért.
  Ugyanakkor
  a 
  vidékfejlesztési politikához kapcsolódó elemek regionális kezelése esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy regionális irányító hatóságokat hozzanak létre. Ezek
  feladatait meg kell határozni e rendeletben. Lehetővé kell tenni, hogy az irányító
  hatóságok
   – az irányítás hatékonyságáért és megfelelőségéért való
  felelősségük
  fenntartása mellett –
  átruházzák feladataik
  egy részét. A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy a KAP-stratégiai tervek irányítása és végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei az [(EU, Euratom) X] európai parlamenti rendeletnek [az új költségvetési rendelet] és az (EU) X európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [az új horizontális rendelet] megfelelően védelemben részesüljenek. |
| --- | --- |

(69)

Minden egyes KAP-stratégiai terv esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, amely felelős a terv irányításáért és végrehajtásáért.
  Ugyanakkor
  a 
  vidékfejlesztési politikához kapcsolódó elemek regionális kezelése esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy regionális irányító hatóságokat hozzanak létre. Ezek
  feladatait meg kell határozni e rendeletben. Lehetővé kell tenni, hogy az irányító
  hatóságok
   – az irányítás hatékonyságáért és megfelelőségéért való
  felelősségük
  fenntartása mellett –
  átruházzák feladataik
  egy részét. A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy a KAP-stratégiai tervek irányítása és végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei az [(EU, Euratom) X] európai parlamenti rendeletnek [az új költségvetési rendelet] és az (EU) X európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [az új horizontális rendelet] megfelelően védelemben részesüljenek.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

70 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70) | A megosztott irányítás elvével összhangban a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítik a KAP végrehajtásában. A rendszer és a tagállamok helyzetének egyszerűsítése érdekében e rendelet végrehajtásához csak egy monitoringbizottság létrehozására kerül sor a 2014–2020-as programozási időszakban felállított Vidékfejlesztési Bizottság és az ugyanabban az időszakban létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság összevonásával. Az irányító hatóság és a monitoringbizottság közös feladata, hogy támogassák a tagállamokat a KAP-stratégiai terv végrehajtásában. A Bizottság munkáját segítenie kell a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottságnak is az ebben a rendeletben megállapított rendelkezéseknek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70)

A megosztott irányítás elvével összhangban a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítik a KAP végrehajtásában. A rendszer és a tagállamok helyzetének egyszerűsítése érdekében e rendelet végrehajtásához csak egy monitoringbizottság létrehozására kerül sor a 2014–2020-as programozási időszakban felállított Vidékfejlesztési Bizottság és az ugyanabban az időszakban létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság összevonásával. Az irányító hatóság és a monitoringbizottság közös feladata, hogy támogassák a tagállamokat a KAP-stratégiai terv végrehajtásában. A Bizottság munkáját segítenie kell a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottságnak is az ebben a rendeletben megállapított rendelkezéseknek megfelelően.

| (70) | A megosztott irányítás elvével összhangban a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítik a KAP végrehajtásában. A rendszer és a tagállamok helyzetének egyszerűsítése érdekében e rendelet végrehajtásához csak egy monitoringbizottság létrehozására kerül sor a 2014–2020-as programozási időszakban felállított Vidékfejlesztési Bizottság és az ugyanabban az időszakban létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság összevonásával. Az irányító hatóság és a monitoringbizottság közös feladata, hogy támogassák a tagállamokat a KAP-stratégiai terv végrehajtásában.
  Ugyanakkor a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó elemek regionális kezelése esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy regionális monitoringbizottságokat hozzanak létre.
   A Bizottság munkáját segítenie kell a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottságnak is az ebben a rendeletben megállapított rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(70)

A megosztott irányítás elvével összhangban a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítik a KAP végrehajtásában. A rendszer és a tagállamok helyzetének egyszerűsítése érdekében e rendelet végrehajtásához csak egy monitoringbizottság létrehozására kerül sor a 2014–2020-as programozási időszakban felállított Vidékfejlesztési Bizottság és az ugyanabban az időszakban létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság összevonásával. Az irányító hatóság és a monitoringbizottság közös feladata, hogy támogassák a tagállamokat a KAP-stratégiai terv végrehajtásában.
  Ugyanakkor a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó elemek regionális kezelése esetén a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy regionális monitoringbizottságokat hozzanak létre.
   A Bizottság munkáját segítenie kell a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottságnak is az ebben a rendeletben megállapított rendelkezéseknek megfelelően.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

71 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (71) | Az EMVA-nak a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtás révén támogatnia kell [a horizontális rendelet 7. cikkében] említett feladatok ellátásával kapcsolatos fellépéseket. Ezenkívül a tagállamok kezdeményezésére technikai segítség nyújtható a KAP-stratégiai tervvel összefüggő támogatások eredményes igazgatásához és végrehajtásához szükséges feladatok ellátásához. A technikai segítségnyújtás mértékének tagállami kezdeményezésre történő emelésére csak Málta esetében van lehetőség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(71)

Az EMVA-nak a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtás révén támogatnia kell [a horizontális rendelet 7. cikkében] említett feladatok ellátásával kapcsolatos fellépéseket. Ezenkívül a tagállamok kezdeményezésére technikai segítség nyújtható a KAP-stratégiai tervvel összefüggő támogatások eredményes igazgatásához és végrehajtásához szükséges feladatok ellátásához. A technikai segítségnyújtás mértékének tagállami kezdeményezésre történő emelésére csak Málta esetében van lehetőség.

| (71) | Az EMVA-nak a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtás révén támogatnia kell [a horizontális rendelet 7. cikkében] említett feladatok ellátásával kapcsolatos fellépéseket. Ezenkívül a tagállamok kezdeményezésére technikai segítség nyújtható a KAP-stratégiai tervvel összefüggő támogatások eredményes igazgatásához és végrehajtásához szükséges feladatok ellátásához. A technikai segítségnyújtás mértékének tagállami kezdeményezésre történő emelésére csak
  Luxemburg és
  Málta esetében van lehetőség. |
| --- | --- |

(71)

Az EMVA-nak a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtás révén támogatnia kell [a horizontális rendelet 7. cikkében] említett feladatok ellátásával kapcsolatos fellépéseket. Ezenkívül a tagállamok kezdeményezésére technikai segítség nyújtható a KAP-stratégiai tervvel összefüggő támogatások eredményes igazgatásához és végrehajtásához szükséges feladatok ellátásához. A technikai segítségnyújtás mértékének tagállami kezdeményezésre történő emelésére csak
  Luxemburg és
  Málta esetében van lehetőség.

Módosítás 60 és 803

Rendeletre irányuló javaslat

74 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (74) | A teljesítési modellből fakadó eredményorientáltsághoz szilárd teljesítménykeretre van szükség, különösen mivel a KAP-stratégiai tervnek egyéb megosztott irányítású szakpolitikák általános célkitűzéseihez is hozzá kell járulnia. A teljesítményalapú szakpolitika megvalósításának részeként
  éves és többéves
  értékeléseket kell végrehajtani a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretben meghatározott, kiválasztott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók alapján. E célból – korlátozott számban – célirányos mutatókat kell kiválasztani, oly módon, hogy a lehető legpontosabb képet lehessen alkotni arról, hogy a támogatott beavatkozás hozzájárul-e a kitűzött célok eléréséhez. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó eredmény- és kimeneti mutatók uniós jogszabályokra visszavezethető nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott beavatkozásokat foglalhatnak magukban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(74)

A teljesítési modellből fakadó eredményorientáltsághoz szilárd teljesítménykeretre van szükség, különösen mivel a KAP-stratégiai tervnek egyéb megosztott irányítású szakpolitikák általános célkitűzéseihez is hozzá kell járulnia. A teljesítményalapú szakpolitika megvalósításának részeként
  éves és többéves
  értékeléseket kell végrehajtani a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretben meghatározott, kiválasztott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók alapján. E célból – korlátozott számban – célirányos mutatókat kell kiválasztani, oly módon, hogy a lehető legpontosabb képet lehessen alkotni arról, hogy a támogatott beavatkozás hozzájárul-e a kitűzött célok eléréséhez. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó eredmény- és kimeneti mutatók uniós jogszabályokra visszavezethető nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott beavatkozásokat foglalhatnak magukban.

| (74) | A teljesítési modellből fakadó eredményorientáltsághoz szilárd teljesítménykeretre van szükség, különösen mivel a KAP-stratégiai tervnek egyéb megosztott irányítású szakpolitikák általános célkitűzéseihez is hozzá kell járulnia. A teljesítményalapú szakpolitika megvalósításának részeként értékeléseket kell végrehajtani a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretben meghatározott, kiválasztott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók alapján. E célból – korlátozott számban – célirányos mutatókat kell kiválasztani, oly módon, hogy a lehető legpontosabb képet lehessen alkotni arról, hogy a támogatott beavatkozás hozzájárul-e a kitűzött célok eléréséhez. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos célkitűzésekre
  , például a vízminőségre és a víz mennyiségére
  vonatkozó eredmény- és kimeneti
  mutatóknak
  uniós jogszabályokra visszavezethető nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott beavatkozásokat
  kell
  magukban
  foglalniuk
  . |
| --- | --- |

(74)

A teljesítési modellből fakadó eredményorientáltsághoz szilárd teljesítménykeretre van szükség, különösen mivel a KAP-stratégiai tervnek egyéb megosztott irányítású szakpolitikák általános célkitűzéseihez is hozzá kell járulnia. A teljesítményalapú szakpolitika megvalósításának részeként értékeléseket kell végrehajtani a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretben meghatározott, kiválasztott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók alapján. E célból – korlátozott számban – célirányos mutatókat kell kiválasztani, oly módon, hogy a lehető legpontosabb képet lehessen alkotni arról, hogy a támogatott beavatkozás hozzájárul-e a kitűzött célok eléréséhez. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos célkitűzésekre
  , például a vízminőségre és a víz mennyiségére
  vonatkozó eredmény- és kimeneti
  mutatóknak
  uniós jogszabályokra visszavezethető nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott beavatkozásokat
  kell
  magukban
  foglalniuk
  .

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

75 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (75) | A teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó feladatok részeként a tagállamoknak nyomon kell követniük az elért haladást, és arról
  évente
  jelentést kell tenniük
  a Bizottságnak
  . A tagállamok által szolgáltatott információkra támaszkodva a Bizottságnak jelentést kell tennie a konkrét célkitűzések teljesítése terén elért előrehaladásról a teljes programozási időszakra vonatkozóan, és e célra bázismutatókat kell használnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(75)

A teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó feladatok részeként a tagállamoknak nyomon kell követniük az elért haladást, és arról
  évente
  jelentést kell tenniük
  a Bizottságnak
  . A tagállamok által szolgáltatott információkra támaszkodva a Bizottságnak jelentést kell tennie a konkrét célkitűzések teljesítése terén elért előrehaladásról a teljes programozási időszakra vonatkozóan, és e célra bázismutatókat kell használnia.

| (75) | A teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó feladatok részeként a tagállamoknak nyomon kell követniük az elért haladást, és arról jelentést kell tenniük. A tagállamok által szolgáltatott információkra támaszkodva a Bizottságnak jelentést kell tennie a konkrét célkitűzések teljesítése terén elért előrehaladásról a teljes programozási időszakra vonatkozóan, és e célra bázismutatókat kell használnia. |
| --- | --- |

(75)

A teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó feladatok részeként a tagállamoknak nyomon kell követniük az elért haladást, és arról jelentést kell tenniük. A tagállamok által szolgáltatott információkra támaszkodva a Bizottságnak jelentést kell tennie a konkrét célkitűzések teljesítése terén elért előrehaladásról a teljes programozási időszakra vonatkozóan, és e célra bázismutatókat kell használnia.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

76 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (76) | Megfelelő mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy amennyiben a KAP-stratégiai terv végrehajtásának eredményei jelentős mértékben eltérnek a kitűzött céloktól, fel lehessen lépni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében.
  Indokolt úgy rendelkezni, hogy a Bizottság
  cselekvési terv benyújtására
  szólíthassa
  fel
  a tagállamokat jelentős és indokolatlan alulteljesítés esetén
  . Ez az uniós finanszírozás felfüggesztéséhez, végeredményben pedig – amennyiben a tervezett eredmények nem valósulnak meg – csökkentéséhez vezethet.
  Ezenkívül az ösztönző mechanizmus részeként általános teljesítménybónusz kerül bevezetésre, amely a jó környezetvédelmi és éghajlati teljesítmény nyújtására való ösztönzés céljából ítélhető oda. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76)

Megfelelő mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy amennyiben a KAP-stratégiai terv végrehajtásának eredményei jelentős mértékben eltérnek a kitűzött céloktól, fel lehessen lépni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében.
  Indokolt úgy rendelkezni, hogy a Bizottság
  cselekvési terv benyújtására
  szólíthassa
  fel
  a tagállamokat jelentős és indokolatlan alulteljesítés esetén
  . Ez az uniós finanszírozás felfüggesztéséhez, végeredményben pedig – amennyiben a tervezett eredmények nem valósulnak meg – csökkentéséhez vezethet.
  Ezenkívül az ösztönző mechanizmus részeként általános teljesítménybónusz kerül bevezetésre, amely a jó környezetvédelmi és éghajlati teljesítmény nyújtására való ösztönzés céljából ítélhető oda.

| (76) | Megfelelő mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy amennyiben a KAP-stratégiai terv végrehajtásának eredményei jelentős mértékben eltérnek a kitűzött céloktól, fel lehessen lépni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében.
  A tagállamokat ezért jelentős és indokolatlan alulteljesítés esetén
  cselekvési terv benyújtására
  szólíthatják
  fel. Ez az uniós finanszírozás felfüggesztéséhez, végeredményben pedig – amennyiben a tervezett eredmények nem valósulnak meg – csökkentéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(76)

Megfelelő mechanizmusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy amennyiben a KAP-stratégiai terv végrehajtásának eredményei jelentős mértékben eltérnek a kitűzött céloktól, fel lehessen lépni az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében.
  A tagállamokat ezért jelentős és indokolatlan alulteljesítés esetén
  cselekvési terv benyújtására
  szólíthatják
  fel. Ez az uniós finanszírozás felfüggesztéséhez, végeredményben pedig – amennyiben a tervezett eredmények nem valósulnak meg – csökkentéséhez vezethet.

Módosítás 1144

Rendeletre irányuló javaslat

78 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (78a) | A 106. cikkben leírt értékelést „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia számszerűsített célkitűzései alapján kell elvégezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(78a)

A 106. cikkben leírt értékelést „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia számszerűsített célkitűzései alapján kell elvégezni.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

80 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (80a) | A harmadik országokkal aláírt, a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódó kereskedelmi megállapodásoknak olyan mechanizmusokat és védzáradékokat kell tartalmazniuk, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az uniós és nem uniós mezőgazdasági termelők között, valamint védik a fogyasztókat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(80a)

A harmadik országokkal aláírt, a mezőgazdasági ágazathoz kapcsolódó kereskedelmi megállapodásoknak olyan mechanizmusokat és védzáradékokat kell tartalmazniuk, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az uniós és nem uniós mezőgazdasági termelők között, valamint védik a fogyasztókat.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

81 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (81) | Az e rendelet bármely rendelkezésének alkalmazása céljából gyűjtött személyes adatokat a szóban forgó célnak megfelelően kell feldolgozni. Ezenkívül anonimizálni és – nyomon követés vagy értékelés céljára történő feldolgozás esetén – összesíteni kell őket, továbbá gondoskodni kell a védelmükről az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályoknak, különösen
  a 45
  /
  2001/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően. Az érintetteket tájékoztatni kell a személyes adataik feldolgozásáról és az adatvédelemmel kapcsolatos jogaikról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(81)

Az e rendelet bármely rendelkezésének alkalmazása céljából gyűjtött személyes adatokat a szóban forgó célnak megfelelően kell feldolgozni. Ezenkívül anonimizálni és – nyomon követés vagy értékelés céljára történő feldolgozás esetén – összesíteni kell őket, továbbá gondoskodni kell a védelmükről az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályoknak, különösen
  a 45
  /
  2001/EK
  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően. Az érintetteket tájékoztatni kell a személyes adataik feldolgozásáról és az adatvédelemmel kapcsolatos jogaikról.

| (81) | Az e rendelet bármely rendelkezésének alkalmazása céljából gyűjtött személyes adatokat a szóban forgó célnak megfelelően kell feldolgozni. Ezenkívül anonimizálni és – nyomon követés vagy értékelés céljára történő feldolgozás esetén – összesíteni kell őket, továbbá gondoskodni kell a védelmükről az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályoknak, különösen
  az (EU) 2018
  /
  1725
  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően. Az érintetteket tájékoztatni kell a személyes adataik feldolgozásáról és az adatvédelemmel kapcsolatos jogaikról. |
| --- | --- |

(81)

Az e rendelet bármely rendelkezésének alkalmazása céljából gyűjtött személyes adatokat a szóban forgó célnak megfelelően kell feldolgozni. Ezenkívül anonimizálni és – nyomon követés vagy értékelés céljára történő feldolgozás esetén – összesíteni kell őket, továbbá gondoskodni kell a védelmükről az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályoknak, különösen
  az (EU) 2018
  /
  1725
  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) és az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) megfelelően. Az érintetteket tájékoztatni kell a személyes adataik feldolgozásáról és az adatvédelemmel kapcsolatos jogaikról.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

83 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (83) | A jogbiztonság garantálása, a mezőgazdasági termelők jogainak védelme és a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok zökkenőmentes, egységes és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és azok tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályok; a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra és egyes kapcsolódó elemekre a támogathatósági feltételekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok;
  a támogatási jogosultságok bejelentésének tartalmára vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok aktiválásával kapcsolatos követelmények; az ökorendszerekre vonatkozó további szabályok;
  intézkedések annak elkerülésére, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás kedvezményezettjeit az adott ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse, ideértve az arra vonatkozó döntést, hogy az ilyen támogatás kifizetése 2027-ig azon termelési egységek alapján folytatódhasson, amelyekre vonatkozóan a támogatást egy korábbi referencia-időszakban nyújtották; a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésére vonatkozó szabályok és feltételek, valamint a szóban forgó támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket megállapító szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(83)

A jogbiztonság garantálása, a mezőgazdasági termelők jogainak védelme és a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok zökkenőmentes, egységes és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és azok tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályok; a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra és egyes kapcsolódó elemekre a támogathatósági feltételekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok;
  a támogatási jogosultságok bejelentésének tartalmára vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok aktiválásával kapcsolatos követelmények; az ökorendszerekre vonatkozó további szabályok;
  intézkedések annak elkerülésére, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás kedvezményezettjeit az adott ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse, ideértve az arra vonatkozó döntést, hogy az ilyen támogatás kifizetése 2027-ig azon termelési egységek alapján folytatódhasson, amelyekre vonatkozóan a támogatást egy korábbi referencia-időszakban nyújtották; a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésére vonatkozó szabályok és feltételek, valamint a szóban forgó támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket megállapító szabályok.

| (83) | A jogbiztonság garantálása, a mezőgazdasági termelők jogainak védelme és a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok zökkenőmentes, egységes és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és azok tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályok; a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra és egyes kapcsolódó elemekre a támogathatósági feltételekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok;
  az egyenértékű intézkedések meghatározására szolgáló kritériumok, valamint
  a 
  nemzeti vagy regionális tanúsítási rendszerekre alkalmazandó megfelelő
  követelmények
  megállapítása
  ;
  az éghajlat, a környezet és az állatjólét szempontjából kedvező hatású mezőgazdasági gyakorlatok példáit tartalmazó jegyzék összeállítása;
  intézkedések annak elkerülésére, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás kedvezményezettjeit az adott ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse, ideértve az arra vonatkozó döntést, hogy az ilyen támogatás kifizetése 2027-ig azon termelési egységek alapján folytatódhasson, amelyekre vonatkozóan a támogatást egy korábbi referencia-időszakban nyújtották; a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésére vonatkozó szabályok és feltételek, valamint a szóban forgó támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket megállapító szabályok. |
| --- | --- |

(83)

A jogbiztonság garantálása, a mezőgazdasági termelők jogainak védelme és a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok zökkenőmentes, egységes és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és azok tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályok; a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra és egyes kapcsolódó elemekre a támogathatósági feltételekkel összefüggésben alkalmazandó szabályok;
  az egyenértékű intézkedések meghatározására szolgáló kritériumok, valamint
  a 
  nemzeti vagy regionális tanúsítási rendszerekre alkalmazandó megfelelő
  követelmények
  megállapítása
  ;
  az éghajlat, a környezet és az állatjólét szempontjából kedvező hatású mezőgazdasági gyakorlatok példáit tartalmazó jegyzék összeállítása;
  intézkedések annak elkerülésére, hogy a termeléstől függő jövedelemtámogatás kedvezményezettjeit az adott ágazatban tapasztalható strukturális piaci egyensúlyhiány hátrányosan érintse, ideértve az arra vonatkozó döntést, hogy az ilyen támogatás kifizetése 2027-ig azon termelési egységek alapján folytatódhasson, amelyekre vonatkozóan a támogatást egy korábbi referencia-időszakban nyújtották; a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésére vonatkozó szabályok és feltételek, valamint a szóban forgó támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket megállapító szabályok.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

84 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (84) | Annak érdekében, hogy az ágazati beavatkozástípusok hozzájáruljanak a KAP célkitűzéseinek teljesítéséhez és megerősítsék a KAP egyéb eszközeivel létrejött szinergiákat, valamint hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen vagy tisztességtelen verseny, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatközi szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumok és az azokra a helyzetekre vonatkozó szabályok, amikor az elismert ágazatközi szervezet nem tesz eleget a szóban forgó, termelőkre vonatkozó kritériumoknak és kötelezettségeknek; az ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésére, az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapjára – ezen belül a referencia-időszakokra és a forgalmazott termékek értékének kiszámítására –, valamint a forgalomból történő kivonáshoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintjére vonatkozó szabályok; a szőlőültetvények újratelepítéséhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó felső határ megállapításának szabályai;
  és
  a termelőket a borászati melléktermékek piacról történő kivonására kötelező szabályok,
  valamint
  az e kötelezettség alól
  annak
  érdekében biztosítható mentességek szabályai, hogy
  elkerülhetők legyenek
  a 
  további adminisztratív terhek
  ,
  továbbá
  a 
  lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok
  . Az uniós forrásoknak a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások céljára történő eredményes és hatékony felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a bejelentési kötelezettségre vonatkozó további követelmények és a szóban forgó beavatkozástípusok végrehajtásának költségeihez biztosítandó minimális uniós hozzájárulás tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84)

Annak érdekében, hogy az ágazati beavatkozástípusok hozzájáruljanak a KAP célkitűzéseinek teljesítéséhez és megerősítsék a KAP egyéb eszközeivel létrejött szinergiákat, valamint hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen vagy tisztességtelen verseny, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatközi szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumok és az azokra a helyzetekre vonatkozó szabályok, amikor az elismert ágazatközi szervezet nem tesz eleget a szóban forgó, termelőkre vonatkozó kritériumoknak és kötelezettségeknek; az ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésére, az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapjára – ezen belül a referencia-időszakokra és a forgalmazott termékek értékének kiszámítására –, valamint a forgalomból történő kivonáshoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintjére vonatkozó szabályok; a szőlőültetvények újratelepítéséhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó felső határ megállapításának szabályai;
  és
  a termelőket a borászati melléktermékek piacról történő kivonására kötelező szabályok,
  valamint
  az e kötelezettség alól
  annak
  érdekében biztosítható mentességek szabályai, hogy
  elkerülhetők legyenek
  a 
  további adminisztratív terhek
  ,
  továbbá
  a 
  lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok
  . Az uniós forrásoknak a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások céljára történő eredményes és hatékony felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a bejelentési kötelezettségre vonatkozó további követelmények és a szóban forgó beavatkozástípusok végrehajtásának költségeihez biztosítandó minimális uniós hozzájárulás tekintetében.

| (84) | Annak érdekében, hogy az ágazati beavatkozástípusok hozzájáruljanak a KAP célkitűzéseinek teljesítéséhez és megerősítsék a KAP egyéb eszközeivel létrejött szinergiákat, valamint hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen vagy tisztességtelen verseny, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatközi szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumok és az azokra a helyzetekre vonatkozó szabályok, amikor az elismert ágazatközi szervezet nem tesz eleget a szóban forgó, termelőkre vonatkozó kritériumoknak és kötelezettségeknek; az ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésére, az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapjára – ezen belül a referencia-időszakokra és a forgalmazott termékek értékének kiszámítására –, valamint a forgalomból történő kivonáshoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintjére vonatkozó szabályok; a szőlőültetvények újratelepítéséhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó felső határ megállapításának szabályai; a termelőket a borászati melléktermékek piacról történő kivonására kötelező szabályok, az e kötelezettség alól
  a járulékos adminisztratív terhek elkerülése
  érdekében biztosítható mentességek szabályai
  , a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok, valamint a teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó szabályok. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a feltételességi szabályoktól való ideiglenes eltérésre vonatkozóan olyan, rendkívül kedvezőtlen körülmények esetén, mint például a katasztrófaesemények vagy járványok. A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy a mezőgazdasági és környezetvédelmi gyakorlatok, valamint a nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerek tekintetében egyenértékű gyakorlatokat határozzon meg
  . Az uniós forrásoknak a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások céljára történő eredményes és hatékony felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a bejelentési kötelezettségre vonatkozó további követelmények és a szóban forgó beavatkozástípusok végrehajtásának költségeihez biztosítandó minimális uniós hozzájárulás tekintetében.
  A KAP-stratégiai tervek kidolgozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el egy, a tagállamok és az illetékes regionális és helyi hatóságok, valamint más partnerek közötti partnerség megszervezésére vonatkozó magatartási kódex meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(84)

Annak érdekében, hogy az ágazati beavatkozástípusok hozzájáruljanak a KAP célkitűzéseinek teljesítéséhez és megerősítsék a KAP egyéb eszközeivel létrejött szinergiákat, valamint hogy egyenlő feltételeket lehessen biztosítani a belső piacon, és elkerülhető legyen az egyenlőtlen vagy tisztességtelen verseny, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatközi szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumok és az azokra a helyzetekre vonatkozó szabályok, amikor az elismert ágazatközi szervezet nem tesz eleget a szóban forgó, termelőkre vonatkozó kritériumoknak és kötelezettségeknek; az ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésére, az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapjára – ezen belül a referencia-időszakokra és a forgalmazott termékek értékének kiszámítására –, valamint a forgalomból történő kivonáshoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintjére vonatkozó szabályok; a szőlőültetvények újratelepítéséhez kapcsolódó kiadásokra vonatkozó felső határ megállapításának szabályai; a termelőket a borászati melléktermékek piacról történő kivonására kötelező szabályok, az e kötelezettség alól
  a járulékos adminisztratív terhek elkerülése
  érdekében biztosítható mentességek szabályai
  , a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok, valamint a teljesítmény-, monitoring- és értékelési kerethez kapcsolódó szabályok. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a feltételességi szabályoktól való ideiglenes eltérésre vonatkozóan olyan, rendkívül kedvezőtlen körülmények esetén, mint például a katasztrófaesemények vagy járványok. A Bizottságot arra is fel kell hatalmazni, hogy a mezőgazdasági és környezetvédelmi gyakorlatok, valamint a nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerek tekintetében egyenértékű gyakorlatokat határozzon meg
  . Az uniós forrásoknak a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások céljára történő eredményes és hatékony felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a bejelentési kötelezettségre vonatkozó további követelmények és a szóban forgó beavatkozástípusok végrehajtásának költségeihez biztosítandó minimális uniós hozzájárulás tekintetében.
  A KAP-stratégiai tervek kidolgozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos jogi aktusokat fogadjon el egy, a tagállamok és az illetékes regionális és helyi hatóságok, valamint más partnerek közötti partnerség megszervezésére vonatkozó magatartási kódex meghatározása céljából.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

85 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (85) | Annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jogbiztonságot és azt, hogy a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások elérjék céljukat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos aktusokat fogadjon el
  a gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz, a beruházásokhoz
  és
  az együttműködéshez nyújtott támogatások tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(85)

Annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jogbiztonságot és azt, hogy a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások elérjék céljukat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos aktusokat fogadjon el
  a gazdálkodási kötelezettségvállalásokhoz, a beruházásokhoz
  és
  az együttműködéshez nyújtott támogatások tekintetében
  .

| (85) | Annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jogbiztonságot és azt, hogy a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások elérjék céljukat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos
  jogi
  aktusokat fogadjon el
  az egyes beavatkozástípusok minimális
  és
  maximális támogatási összegeinek kiegészítése tekintetében
  . |
| --- | --- |

(85)

Annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jogbiztonságot és azt, hogy a vidékfejlesztésre irányuló beavatkozások elérjék céljukat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy bizonyos
  jogi
  aktusokat fogadjon el
  az egyes beavatkozástípusok minimális
  és
  maximális támogatási összegeinek kiegészítése tekintetében
  .

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

86 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (86) | E rendelet egyes, nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz rendelt tagállami előirányzatok
  és a KAP-stratégiai terv tartalma
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(86)

E rendelet egyes, nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz rendelt tagállami előirányzatok
  és a KAP-stratégiai terv tartalma
  tekintetében.

| (86) | E rendelet egyes, nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz rendelt tagállami előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- |

(86)

E rendelet egyes, nem alapvető rendelkezéseinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz rendelt tagállami előirányzatok tekintetében.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

87 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (87) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a tisztességtelen verseny és a mezőgazdasági termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: az olajos magvakra vonatkozó támogatáshoz kapcsolódó referenciaterületek meghatározása, a földterületeknek és a fajtáknak a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában történő engedélyezésére vonatkozó szabályok és a kapcsolódó értesítések, a csökkentés kiszámításának módja arra az esetre, ha a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja a bázisterületet, a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás, a vidékfejlesztési célokat szolgáló beavatkozások különböző típusaira nyújtott uniós támogatások teljes összegének tagállamok szerinti éves bontása, a KAP-stratégiai
  tervbe belefoglalandó elemek bemutatására vonatkozó szabályok
  , a KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának eljárásai és időkeretei, valamint a KAP-stratégiai tervek módosítása iránti kérelmek jóváhagyásával kapcsolatos szabályok, a KAP-stratégiai tervek által kínált lehetőségekhez kapcsolódó tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali követelmények alkalmazására vonatkozó egységes feltételek,
  a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretre vonatkozó szabályok,
  az éves teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályok
  , a Bizottság által elvégzendő teljesítményértékeléshez benyújtandó tagállami információkra vonatkozó szabályok, az adatigényekre és a potenciális adatforrások közötti szinergiákra vonatkozó szabályok, valamint a teljesítménybónuszok tagállamok számára történő kiosztását meghatározó következetes megközelítés biztosítására irányuló rendelkezések
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(87)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a tisztességtelen verseny és a mezőgazdasági termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: az olajos magvakra vonatkozó támogatáshoz kapcsolódó referenciaterületek meghatározása, a földterületeknek és a fajtáknak a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában történő engedélyezésére vonatkozó szabályok és a kapcsolódó értesítések, a csökkentés kiszámításának módja arra az esetre, ha a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja a bázisterületet, a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás, a vidékfejlesztési célokat szolgáló beavatkozások különböző típusaira nyújtott uniós támogatások teljes összegének tagállamok szerinti éves bontása, a KAP-stratégiai
  tervbe belefoglalandó elemek bemutatására vonatkozó szabályok
  , a KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának eljárásai és időkeretei, valamint a KAP-stratégiai tervek módosítása iránti kérelmek jóváhagyásával kapcsolatos szabályok, a KAP-stratégiai tervek által kínált lehetőségekhez kapcsolódó tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali követelmények alkalmazására vonatkozó egységes feltételek,
  a teljesítmény-, monitoring- és értékelési keretre vonatkozó szabályok,
  az éves teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályok
  , a Bizottság által elvégzendő teljesítményértékeléshez benyújtandó tagállami információkra vonatkozó szabályok, az adatigényekre és a potenciális adatforrások közötti szinergiákra vonatkozó szabályok, valamint a teljesítménybónuszok tagállamok számára történő kiosztását meghatározó következetes megközelítés biztosítására irányuló rendelkezések
  . Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) megfelelően kell gyakorolni.

| (87) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a tisztességtelen verseny és a mezőgazdasági termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: az olajos magvakra vonatkozó támogatáshoz kapcsolódó referenciaterületek meghatározása, a földterületeknek és a fajtáknak a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában történő engedélyezésére vonatkozó szabályok és a kapcsolódó értesítések, a csökkentés kiszámításának módja arra az esetre, ha a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja a bázisterületet, a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás, a vidékfejlesztési célokat szolgáló beavatkozások különböző típusaira nyújtott uniós támogatások teljes összegének tagállamok szerinti éves bontása, a KAP-stratégiai
  tervek szabványos formája
  , a KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának eljárásai és időkeretei, valamint a KAP-stratégiai tervek módosítása iránti kérelmek
  benyújtásával és
  jóváhagyásával kapcsolatos szabályok, a KAP-stratégiai tervek által kínált lehetőségekhez kapcsolódó tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali követelmények alkalmazására vonatkozó egységes feltételek, az éves teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályok. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(87)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a tisztességtelen verseny és a mezőgazdasági termelők közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők tekintetében: az olajos magvakra vonatkozó támogatáshoz kapcsolódó referenciaterületek meghatározása, a földterületeknek és a fajtáknak a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában történő engedélyezésére vonatkozó szabályok és a kapcsolódó értesítések, a csökkentés kiszámításának módja arra az esetre, ha a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja a bázisterületet, a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás, a vidékfejlesztési célokat szolgáló beavatkozások különböző típusaira nyújtott uniós támogatások teljes összegének tagállamok szerinti éves bontása, a KAP-stratégiai
  tervek szabványos formája
  , a KAP-stratégiai tervek jóváhagyásának eljárásai és időkeretei, valamint a KAP-stratégiai tervek módosítása iránti kérelmek
  benyújtásával és
  jóváhagyásával kapcsolatos szabályok, a KAP-stratégiai tervek által kínált lehetőségekhez kapcsolódó tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali követelmények alkalmazására vonatkozó egységes feltételek, az éves teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályok. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (22) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

92 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (92a) | Az Unió szigeti régiói sajátos nehézségekkel küzdenek a mezőgazdasági tevékenységek és a vidékfejlesztés területén. Ezekben a régiókban el kell végezni a KAP hatásvizsgálatát, és fel kell térképezni annak lehetőségét, hogy a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott intézkedéseket az Unió valamennyi szigeti régióra kiterjesszék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(92a)

Az Unió szigeti régiói sajátos nehézségekkel küzdenek a mezőgazdasági tevékenységek és a vidékfejlesztés területén. Ezekben a régiókban el kell végezni a KAP hatásvizsgálatát, és fel kell térképezni annak lehetőségét, hogy a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott intézkedéseket az Unió valamennyi szigeti régióra kiterjesszék.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

93 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (93) | A jogbiztonság és a folytonosság biztosítása érdekében a Horvátországra vonatkozó, a közvetlen kifizetések és a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések fokozatos bevezetésére irányuló mechanizmussal kapcsolatos egyedi rendelkezéseket
  2021
  .
  január 1


  -jéig továbbra
  is
  alkalmazni
  kell, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(93)

A jogbiztonság és a folytonosság biztosítása érdekében a Horvátországra vonatkozó, a közvetlen kifizetések és a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések fokozatos bevezetésére irányuló mechanizmussal kapcsolatos egyedi rendelkezéseket
  2021
  .
  január 1


  -jéig továbbra
  is
  alkalmazni
  kell,

| (93) | A jogbiztonság és a folytonosság biztosítása érdekében a Horvátországra vonatkozó, a közvetlen kifizetések és a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések fokozatos bevezetésére irányuló mechanizmussal kapcsolatos egyedi rendelkezéseket
  továbbra is alkalmazni kell
  .
  Horvátország 2022-ben a csatlakozási szerződés szerint meghatározott összegre jogosult, beleértve a horvátországi aknamentesített földterületekre elkülönített nemzeti tartalékhoz nyújtott kiegészítő keretösszeget is, és ezt a jogot a 2022-re szóló nemzeti keret kiszámításában
  is
  szerepeltetni
  kell. |
| --- | --- |

(93)

A jogbiztonság és a folytonosság biztosítása érdekében a Horvátországra vonatkozó, a közvetlen kifizetések és a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések fokozatos bevezetésére irányuló mechanizmussal kapcsolatos egyedi rendelkezéseket
  továbbra is alkalmazni kell
  .
  Horvátország 2022-ben a csatlakozási szerződés szerint meghatározott összegre jogosult, beleértve a horvátországi aknamentesített földterületekre elkülönített nemzeti tartalékhoz nyújtott kiegészítő keretösszeget is, és ezt a jogot a 2022-re szóló nemzeti keret kiszámításában
  is
  szerepeltetni
  kell.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | azon beavatkozástípusok és a tagállamok által teljesítendő azon követelmények, amelyek e célkitűzések megvalósítását szolgálják, valamint a kapcsolódó pénzügyi intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

azon beavatkozástípusok és a tagállamok által teljesítendő azon követelmények, amelyek e célkitűzések megvalósítását szolgálják, valamint a kapcsolódó pénzügyi intézkedések;

| b) | azon beavatkozástípusok és a tagállamok által teljesítendő azon követelmények, amelyek e célkitűzések megvalósítását szolgálják
  az egyenlő feltételek biztosítása révén
  , valamint a kapcsolódó pénzügyi intézkedések; |
| --- | --- |

b)

azon beavatkozástípusok és a tagállamok által teljesítendő azon követelmények, amelyek e célkitűzések megvalósítását szolgálják
  az egyenlő feltételek biztosítása révén
  , valamint a kapcsolódó pénzügyi intézkedések;

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a tagállamok által elkészítendő KAP-stratégiai tervek, amelyek a konkrét célkitűzésekkel és az azonosított szükségletekkel összhangban célokat jelölnek ki, beavatkozásokat határoznak meg és rendelkeznek a pénzügyi források elosztásáról |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a tagállamok által elkészítendő KAP-stratégiai tervek, amelyek a konkrét célkitűzésekkel és az azonosított szükségletekkel összhangban célokat jelölnek ki, beavatkozásokat határoznak meg és rendelkeznek a pénzügyi források elosztásáról

| c) | a tagállamok által
  – és adott esetben a régióikkal együttműködve –
  elkészítendő KAP-stratégiai tervek, amelyek a konkrét célkitűzésekkel és az azonosított szükségletekkel
  , illetve a belső piaccal
  összhangban célokat jelölnek ki, beavatkozásokat határoznak meg és rendelkeznek a pénzügyi források elosztásáról; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által
  – és adott esetben a régióikkal együttműködve –
  elkészítendő KAP-stratégiai tervek, amelyek a konkrét célkitűzésekkel és az azonosított szükségletekkel
  , illetve a belső piaccal
  összhangban célokat jelölnek ki, beavatkozásokat határoznak meg és rendelkeznek a pénzügyi források elosztásáról;

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ez a rendelet a tagállamok által kidolgozott és a Bizottság által jóváhagyott, a 
  2021
  . január 1-jétől
  2027. december 31-ig tartó
  időszakra szóló KAP-stratégiai tervben szereplő beavatkozásokhoz az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott uniós támogatásokra alkalmazandó. | (2)   Ez a rendelet a tagállamok által kidolgozott és a Bizottság által jóváhagyott, a 
  2022
  . január 1-jétől
  kezdődő
  időszakra szóló KAP-stratégiai tervben szereplő beavatkozásokhoz az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott uniós támogatásokra alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Ez a rendelet a tagállamok által kidolgozott és a Bizottság által jóváhagyott, a 
  2021
  . január 1-jétől
  2027. december 31-ig tartó
  időszakra szóló KAP-stratégiai tervben szereplő beavatkozásokhoz az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott uniós támogatásokra alkalmazandó.

(2)   Ez a rendelet a tagállamok által kidolgozott és a Bizottság által jóváhagyott, a 
  2022
  . január 1-jétől
  kezdődő
  időszakra szóló KAP-stratégiai tervben szereplő beavatkozásokhoz az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott uniós támogatásokra alkalmazandó.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az e rendelet alapján nyújtott, az EMVA-ból finanszírozott támogatásokra az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) II. címének III. fejezete, III. címének II. fejezete, valamint 41. és 43. cikke és alkalmazandó. | (2)   Az
  európai strukturális és beruházási alapok és a KAP-stratégiai tervek közötti koherencia biztosítása céljából az
  e rendelet alapján nyújtott, az EMVA-ból finanszírozott támogatásokra az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) II. címének III. fejezete, III. címének II. fejezete, valamint 41. és 43. cikke és alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e rendelet alapján nyújtott, az EMVA-ból finanszírozott támogatásokra az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) II. címének III. fejezete, III. címének II. fejezete, valamint 41. és 43. cikke és alkalmazandó.

(2)   Az
  európai strukturális és beruházási alapok és a KAP-stratégiai tervek közötti koherencia biztosítása céljából az
  e rendelet alapján nyújtott, az EMVA-ból finanszírozott támogatásokra az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) II. címének III. fejezete, III. címének II. fejezete, valamint 41. és 43. cikke és alkalmazandó.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoportnak vagy tagjainak a nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek a mezőgazdasági üzeme az Európai Unióról szóló szerződésnek (EUSZ) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. és 355. cikkével együtt értelmezett 52. cikkében meghatározottak szerint a Szerződések területi hatálya alá tartozik, és aki, illetve amely a vonatkozó tagállami fogalommeghatározás értelmében vett mezőgazdasági tevékenységet folytat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoportnak vagy tagjainak a nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek a mezőgazdasági üzeme az Európai Unióról szóló szerződésnek (EUSZ) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. és 355. cikkével együtt értelmezett 52. cikkében meghatározottak szerint a Szerződések területi hatálya alá tartozik, és aki, illetve amely a vonatkozó tagállami fogalommeghatározás értelmében vett mezőgazdasági tevékenységet folytat;

| a) | „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoportnak vagy tagjainak a nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek a mezőgazdasági üzeme az Európai Unióról szóló szerződésnek (EUSZ) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. és 355. cikkével együtt értelmezett 52. cikkében meghatározottak szerint a Szerződések területi hatálya alá tartozik, és aki, illetve amely a vonatkozó tagállami fogalommeghatározás értelmében vett
  , a helyes mezőgazdasági gyakorlattal összhangban lévő
  mezőgazdasági tevékenységet folytat; |
| --- | --- |

a)

„mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoportnak vagy tagjainak a nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek a mezőgazdasági üzeme az Európai Unióról szóló szerződésnek (EUSZ) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. és 355. cikkével együtt értelmezett 52. cikkében meghatározottak szerint a Szerződések területi hatálya alá tartozik, és aki, illetve amely a vonatkozó tagállami fogalommeghatározás értelmében vett
  , a helyes mezőgazdasági gyakorlattal összhangban lévő
  mezőgazdasági tevékenységet folytat;

, a helyes mezőgazdasági gyakorlattal összhangban lévő

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | „közjavak”: olyan, a piacon meg nem fizetett áruk vagy szolgáltatások, amelyek környezetvédelmi és társadalmi eredményei meghaladják a környezetvédelmi, éghajlatügyi és állatjóléti jogszabályok által előírt kötelező szintet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

„közjavak”: olyan, a piacon meg nem fizetett áruk vagy szolgáltatások, amelyek környezetvédelmi és társadalmi eredményei meghaladják a környezetvédelmi, éghajlatügyi és állatjóléti jogszabályok által előírt kötelező szintet.

„közjavak”: olyan, a piacon meg nem fizetett áruk vagy szolgáltatások, amelyek környezetvédelmi és társadalmi eredményei meghaladják a környezetvédelmi, éghajlatügyi és állatjóléti jogszabályok által előírt kötelező szintet.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | „európai közjavak”: olyan közjavak vagy -szolgáltatások, amelyek hatékonyan csak uniós szinten biztosíthatók olyan beavatkozások révén, amelyek célja a tagállamok közötti koordináció, valamint az uniós mezőgazdasági piacon az egyenlő feltételek biztosítása. Az európai közjavak közé tartozik különösen a vízvédelem, a biológiai sokféleség védelme, a talajtermékenység védelme, a beporzók védelme és az állatjólét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

„európai közjavak”: olyan közjavak vagy -szolgáltatások, amelyek hatékonyan csak uniós szinten biztosíthatók olyan beavatkozások révén, amelyek célja a tagállamok közötti koordináció, valamint az uniós mezőgazdasági piacon az egyenlő feltételek biztosítása. Az európai közjavak közé tartozik különösen a vízvédelem, a biológiai sokféleség védelme, a talajtermékenység védelme, a beporzók védelme és az állatjólét;

„európai közjavak”: olyan közjavak vagy -szolgáltatások, amelyek hatékonyan csak uniós szinten biztosíthatók olyan beavatkozások révén, amelyek célja a tagállamok közötti koordináció, valamint az uniós mezőgazdasági piacon az egyenlő feltételek biztosítása. Az európai közjavak közé tartozik különösen a vízvédelem, a biológiai sokféleség védelme, a talajtermékenység védelme, a beporzók védelme és az állatjólét;

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – e pont

3 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „kölcsönös kockázatkezelési alap”: olyan, a 
  tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a
  tagállam által a nemzeti joggal összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  kompenzációs kifizetésben részesülnek azok
  a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők
  , akik
  gazdasági
  veszteségeket szenvedtek el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

„kölcsönös kockázatkezelési alap”: olyan, a 
  tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a
  tagállam által a nemzeti joggal összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében
  kompenzációs kifizetésben részesülnek azok
  a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők
  , akik
  gazdasági
  veszteségeket szenvedtek el;

tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a

kompenzációs kifizetésben részesülnek azok

, akik

veszteségeket szenvedtek el;

| e) | „kölcsönös kockázatkezelési alap”: olyan, a tagállam által a nemzeti joggal összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők
  kockázatokkal szembeni védelemben,
  gazdasági
  veszteség vagy jövedelemcsökkenés esetén pedig kompenzációs kifizetésben részesülnek; |
| --- | --- |

e)

„kölcsönös kockázatkezelési alap”: olyan, a tagállam által a nemzeti joggal összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők
  kockázatokkal szembeni védelemben,
  gazdasági
  veszteség vagy jövedelemcsökkenés esetén pedig kompenzációs kifizetésben részesülnek;

kockázatokkal szembeni védelemben,

veszteség vagy jövedelemcsökkenés esetén pedig kompenzációs kifizetésben részesülnek;

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f pont – i alpont

3 cikk – 1 bekezdés – f pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | az érintett
  programok
  keretében kiválasztott projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

az érintett
  programok
  keretében kiválasztott projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport;

programok

| i. | az érintett
  stratégiai terv
  keretében kiválasztott projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport; |
| --- | --- |

i.

az érintett
  stratégiai terv
  keretében kiválasztott projekt, szerződés, fellépés vagy projektcsoport;

stratégiai terv

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f pont – ii alpont

3 cikk – 1 bekezdés – f pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a finanszírozási eszközök összefüggésében egy
  program pénzügyi
  hozzájárulása valamely finanszírozási eszközhöz és az e finanszírozási eszköz által később a végső kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi támogatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a finanszírozási eszközök összefüggésében egy
  program pénzügyi
  hozzájárulása valamely finanszírozási eszközhöz és az e finanszírozási eszköz által később a végső kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi támogatás;

program pénzügyi

| ii. | a finanszírozási eszközök összefüggésében egy
  stratégiai terv
  hozzájárulása valamely finanszírozási eszközhöz és az e finanszírozási eszköz által később a végső kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

ii.

a finanszírozási eszközök összefüggésében egy
  stratégiai terv
  hozzájárulása valamely finanszírozási eszközhöz és az e finanszírozási eszköz által később a végső kedvezményezetteknek nyújtott pénzügyi támogatás;

stratégiai terv

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – h pont – i alpont

3 cikk – 1 bekezdés – h pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | olyan köz- vagy magánjogi szervezet, jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező szervezet vagy természetes személy, amely vagy aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

olyan köz- vagy magánjogi szervezet, jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező szervezet vagy természetes személy, amely vagy aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős;

| i. | olyan köz- vagy magánjogi szervezet, jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező szervezet vagy természetes személy,
  illetve természetes vagy jogi személyek egy csoportja,
  amely vagy aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős; |
| --- | --- |

i.

olyan köz- vagy magánjogi szervezet, jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező szervezet vagy természetes személy,
  illetve természetes vagy jogi személyek egy csoportja,
  amely vagy aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős;

illetve természetes vagy jogi személyek egy csoportja,

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – h pont – ii alpont

3 cikk – 1 bekezdés – h pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | az állami támogatási rendszerek összefüggésében az a 
  szervezet
  ,
  amelyik
  a támogatást kapja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

az állami támogatási rendszerek összefüggésében az a 
  szervezet
  ,
  amelyik
  a támogatást kapja;

szervezet

amelyik

| ii. | az állami támogatási rendszerek összefüggésében az a 
  jogalany
  ,
  amely
  a támogatást kapja; |
| --- | --- |

ii.

az állami támogatási rendszerek összefüggésében az a 
  jogalany
  ,
  amely
  a támogatást kapja;

jogalany

amely

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – i pont

3 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | „cél”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatókra vonatkozóan
  előzetesen elfogadott,
  az időszak
  végére elérendő érték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

„cél”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatókra vonatkozóan
  előzetesen elfogadott,
  az időszak
  végére elérendő érték;

eredménymutatókra vonatkozóan

az időszak

| i) | „cél”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatók tekintetében
  előzetesen elfogadott,
  a KAP-stratégiai terv időszakának
  végére elérendő érték; |
| --- | --- |

i)

„cél”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatók tekintetében
  előzetesen elfogadott,
  a KAP-stratégiai terv időszakának
  végére elérendő érték;

eredménymutatók tekintetében

a KAP-stratégiai terv időszakának

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – j pont

3 cikk – 1 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | „mérföldkő”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  mutatók
  tekintetében a KAP-stratégiai terv
  végrehajtásának
  időszaka alatt egy meghatározott
  időpontban
  elérendő közbenső cél. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

j)

„mérföldkő”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  mutatók
  tekintetében a KAP-stratégiai terv
  végrehajtásának
  időszaka alatt egy meghatározott
  időpontban
  elérendő közbenső cél.

mutatók

végrehajtásának

időpontban

| j) | „mérföldkő”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatók
  tekintetében a KAP-stratégiai terv időszaka alatt egy meghatározott
  időpontig a tagállamok által – az időarányos előrehaladás biztosítása érdekében –
  elérendő közbenső cél. |
| --- | --- |

j)

„mérföldkő”: a valamely konkrét célkitűzés keretében megállapított
  eredménymutatók
  tekintetében a KAP-stratégiai terv időszaka alatt egy meghatározott
  időpontig a tagállamok által – az időarányos előrehaladás biztosítása érdekében –
  elérendő közbenső cél.

eredménymutatók

időpontig a tagállamok által – az időarányos előrehaladás biztosítása érdekében –

Módosítás 86 és 1148 cp1

Módosítás 86 és 1148 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben meghatározzák a mezőgazdasági tevékenység, a mezőgazdasági terület, a támogatható hektár, a 
  valódi
  mezőgazdasági termelő és
  a fiatal
  mezőgazdasági termelő fogalmát: | (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben meghatározzák a mezőgazdasági tevékenység, a mezőgazdasági terület, a támogatható hektár,
  az aktív mezőgazdasági termelő,
  a 
  fiatal
  mezőgazdasági termelő és
  az új
  mezőgazdasági termelő fogalmát: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben meghatározzák a mezőgazdasági tevékenység, a mezőgazdasági terület, a támogatható hektár, a 
  valódi
  mezőgazdasági termelő és
  a fiatal
  mezőgazdasági termelő fogalmát:

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben meghatározzák a mezőgazdasági tevékenység, a mezőgazdasági terület, a támogatható hektár,
  az aktív mezőgazdasági termelő,
  a 
  fiatal
  mezőgazdasági termelő és
  az új
  mezőgazdasági termelő fogalmát:

Módosítás 866 és 1185

Módosítás 866 és 1185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – a gyapotot és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is ideértve – előállítását, valamint a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartását, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszerek és gépek alkalmazásán túlmutató előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – a gyapotot és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket is ideértve – előállítását, valamint a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartását, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszerek és gépek alkalmazásán túlmutató előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre;

| a) | a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – a gyapotot és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket
  , valamint a vizenyős területek művelését
  is ideértve – előállítását, valamint a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartását, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszerek és gépek alkalmazásán túlmutató előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre
  , többek között az agrárerdészetben
  ; |
| --- | --- |

a)

a „mezőgazdasági tevékenység” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – a gyapotot és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényeket
  , valamint a vizenyős területek művelését
  is ideértve – előállítását, valamint a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartását, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszerek és gépek alkalmazásán túlmutató előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre
  , többek között az agrárerdészetben
  ;

, valamint a vizenyős területek művelését

, többek között az agrárerdészetben

Módosítás 87 és 1148 cp2

Módosítás 87 és 1148 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a „mezőgazdasági terület” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a szántóterületeket, az állandó kultúrákat és az állandó gyepterületeket. A „szántóterület”, az „állandó kultúrák”
  és
  az „állandó gyepterület” fogalmát a tagállamok tovább pontosítják a következő kereteken belül: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a „mezőgazdasági terület” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a szántóterületeket, az állandó kultúrákat és az állandó gyepterületeket. A „szántóterület”, az „állandó kultúrák”
  és
  az „állandó gyepterület” fogalmát a tagállamok tovább pontosítják a következő kereteken belül:

és

| b) | a „mezőgazdasági terület” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a szántóterületeket, az állandó kultúrákat és az állandó gyepterületeket
  , valamint az agrárerdészeti rendszereket. A tájjellegnek a mezőgazdasági terület elemeihez kell tartoznia
  . A „szántóterület”, az „állandó kultúrák”, az „állandó gyepterület”
  és az „agrárerdészeti rendszerek”
  fogalmát a tagállamok tovább pontosítják a következő kereteken belül: |
| --- | --- |

b)

a „mezőgazdasági terület” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a szántóterületeket, az állandó kultúrákat és az állandó gyepterületeket
  , valamint az agrárerdészeti rendszereket. A tájjellegnek a mezőgazdasági terület elemeihez kell tartoznia
  . A „szántóterület”, az „állandó kultúrák”, az „állandó gyepterület”
  és az „agrárerdészeti rendszerek”
  fogalmát a tagállamok tovább pontosítják a következő kereteken belül:

, valamint az agrárerdészeti rendszereket. A tájjellegnek a mezőgazdasági terület elemeihez kell tartoznia

és az „agrárerdészeti rendszerek”

Módosítás 1148 cp3

Módosítás 1148 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – i alpont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | „szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy növénytermesztés céljára rendelkezésre álló, de parlagon hagyott földterület,
  beleértve
  az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (28) 22., 23. és 24. cikkének, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (29) 39. cikkének, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének vagy az e rendelet 65. cikkének megfelelően pihentetés alatt álló
  területet
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

„szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy növénytermesztés céljára rendelkezésre álló, de parlagon hagyott földterület,
  beleértve
  az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (28) 22., 23. és 24. cikkének, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (29) 39. cikkének, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének vagy az e rendelet 65. cikkének megfelelően pihentetés alatt álló
  területet
  ;

beleértve

28

29

területet

| i. | „szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy növénytermesztés céljára rendelkezésre álló, de parlagon hagyott földterület,
  akár termények és fák és/vagy cserjék együttese révén erdő-szántó agrárerdészeti rendszert képező formában is, továbbá
  beleértve az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (28) 22., 23. és 24. cikkének, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (29) 39. cikkének, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének vagy az e rendelet 65. cikkének megfelelően pihentetés alatt álló területet |
| --- | --- |

i.

„szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy növénytermesztés céljára rendelkezésre álló, de parlagon hagyott földterület,
  akár termények és fák és/vagy cserjék együttese révén erdő-szántó agrárerdészeti rendszert képező formában is, továbbá
  beleértve az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (28) 22., 23. és 24. cikkének, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (29) 39. cikkének, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének vagy az e rendelet 65. cikkének megfelelően pihentetés alatt álló területet

akár termények és fák és/vagy cserjék együttese révén erdő-szántó agrárerdészeti rendszert képező formában is, továbbá

28

29

Módosítás 1148 cp4

Módosítás 1148 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | „állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől és állandó legelőtől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek legalább öt évig elfoglalják a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényt is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

„állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől és állandó legelőtől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek legalább öt évig elfoglalják a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényt is;

| ii. | „állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől és állandó legelőtől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek legalább öt évig elfoglalják a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat
  – beleértve a műanyaggal bélelt ültetőkben levőket is (ha a tagállam erről rendelkezik) –
  és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényt is; |
| --- | --- |

ii.

„állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől és állandó legelőtől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek legalább öt évig elfoglalják a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat
  – beleértve a műanyaggal bélelt ültetőkben levőket is (ha a tagállam erről rendelkezik) –
  és a rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvényt is;

– beleértve a műanyaggal bélelt ültetőkben levőket is (ha a tagállam erről rendelkezik) –

Módosítás 1148 cp5, 1148 cp6, 1148 cp7, 89 cp2 és 804 cp3

Módosítás 1148 cp5, 1148 cp6, 1148 cp7, 89 cp2 és 804 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – iii alpont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | „állandó gyepterület és állandó legelő” (együttesen: „állandó gyepterület”):
  a mezőgazdasági üzem
  vetésforgójában legalább öt évig nem szereplő, gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt földterület. Ide tartozhatnak az egyéb, legeltetésre
  vagy takarmány előállítására
  használható fajoknak, például cserjéknek és/vagy fáknak otthont adó területek is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

„állandó gyepterület és állandó legelő” (együttesen: „állandó gyepterület”):
  a mezőgazdasági üzem
  vetésforgójában legalább öt évig nem szereplő, gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt földterület. Ide tartozhatnak az egyéb, legeltetésre
  vagy takarmány előállítására
  használható fajoknak, például cserjéknek és/vagy fáknak otthont adó területek is;

a mezőgazdasági üzem

vagy takarmány előállítására

| iii. | „állandó gyepterület és állandó legelő” (
  a továbbiakban
  együttesen: „állandó gyepterület”):
  gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt,
  a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt évig nem szereplő
  földterület
  ,
  illetve, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, olyan földterület, amelyet legalább öt éve nem szántottak fel; e földterület otthont adhat egyéb legeltetés céljára alkalmas fajoknak is, például cserjéknek és/vagy fáknak, továbbá, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, egyéb, takarmányként szolgáló fajoknak, például cserjéknek és/vagy fáknak, feltéve hogy a
  gyep
  és az
  egyéb egynyári
  takarmánynövények túlsúlyban maradnak. Ha a tagállamok úgy döntenek, a zöldtakarmány fajának megváltoztatása is vetésforgó, amennyiben az új vetés az előző vetéstől eltérő fajkeverékből áll. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy állandó gyepterületnek tekintik:










  i. | a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a kialakult helyi gyakorlatoknak megfelelően a gyep és
  az egyéb
  egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken hagyományosan nincsenek túlsúlyban; és/vag |
| --- | --- | --- |

iii.

„állandó gyepterület és állandó legelő” (
  a továbbiakban
  együttesen: „állandó gyepterület”):
  gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt,
  a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt évig nem szereplő
  földterület
  ,
  illetve, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, olyan földterület, amelyet legalább öt éve nem szántottak fel; e földterület otthont adhat egyéb legeltetés céljára alkalmas fajoknak is, például cserjéknek és/vagy fáknak, továbbá, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, egyéb, takarmányként szolgáló fajoknak, például cserjéknek és/vagy fáknak, feltéve hogy a
  gyep
  és az
  egyéb egynyári
  takarmánynövények túlsúlyban maradnak. Ha a tagállamok úgy döntenek, a zöldtakarmány fajának megváltoztatása is vetésforgó, amennyiben az új vetés az előző vetéstől eltérő fajkeverékből áll. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy állandó gyepterületnek tekintik:

a továbbiakban

gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt,

földterület

illetve, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, olyan földterület, amelyet legalább öt éve nem szántottak fel; e földterület otthont adhat egyéb legeltetés céljára alkalmas fajoknak is, például cserjéknek és/vagy fáknak, továbbá, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, egyéb, takarmányként szolgáló fajoknak, például cserjéknek és/vagy fáknak, feltéve hogy a

és az

takarmánynövények túlsúlyban maradnak. Ha a tagállamok úgy döntenek, a zöldtakarmány fajának megváltoztatása is vetésforgó, amennyiben az új vetés az előző vetéstől eltérő fajkeverékből áll. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy állandó gyepterületnek tekintik:

i.

i.

a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a kialakult helyi gyakorlatoknak megfelelően a gyep és
  az egyéb
  egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken hagyományosan nincsenek túlsúlyban; és/vag

a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a kialakult helyi gyakorlatoknak megfelelően a gyep és

egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken hagyományosan nincsenek túlsúlyban; és/vag

| ii. | a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken nincsenek túlsúlyban vagy nem fordulnak elő, és amely otthont adhat cserjéknek és/vagy fáknak, valamint az állatok által fogyasztott egyéb erőforrásoknak (levelek, virágok, szárak, gyümölcsök).; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken nincsenek túlsúlyban vagy nem fordulnak elő, és amely otthont adhat cserjéknek és/vagy fáknak, valamint az állatok által fogyasztott egyéb erőforrásoknak (levelek, virágok, szárak, gyümölcsök).;

a legeltetésre alkalmas olyan földterületet, ahol a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken nincsenek túlsúlyban vagy nem fordulnak elő, és amely otthont adhat cserjéknek és/vagy fáknak, valamint az állatok által fogyasztott egyéb erőforrásoknak (levelek, virágok, szárak, gyümölcsök).;

Módosítás 90 és 1148 cp8

Módosítás 90 és 1148 cp8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – -iii a alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – -iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | „agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben a gyakorlati mezőgazdasági termelés helyszínéül szolgáló földterületen fákat is nevelnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

„agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben a gyakorlati mezőgazdasági termelés helyszínéül szolgáló földterületen fákat is nevelnek;

„agrárerdészeti rendszerek”: olyan földhasználati rendszerek, amelyekben a gyakorlati mezőgazdasági termelés helyszínéül szolgáló földterületen fákat is nevelnek;

Módosítás 1148 cp9

Módosítás 1148 cp9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – -iii b alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – -iii b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiib. | „időszakos gyepterület”: szántóterületen (azaz vetésforgóban) legfeljebb öt éven, vagy szántás és újravetés esetében több mint öt éven át növesztett gyepek vagy egynyári fajok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiib.

iiib.

„időszakos gyepterület”: szántóterületen (azaz vetésforgóban) legfeljebb öt éven, vagy szántás és újravetés esetében több mint öt éven át növesztett gyepek vagy egynyári fajok.

„időszakos gyepterület”: szántóterületen (azaz vetésforgóban) legfeljebb öt éven, vagy szántás és újravetés esetében több mint öt éven át növesztett gyepek vagy egynyári fajok.

Módosítás 91 és 1148 cp10

Módosítás 91 és 1148 cp10

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló
  beruházások típusainak
  alkalmazásában a „támogatható hektár” fogalmát úgy kell meghatározni, hogy az magában foglalja a mezőgazdasági üzem bármely olyan mezőgazdasági területét, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló
  beruházások típusainak
  alkalmazásában a „támogatható hektár” fogalmát úgy kell meghatározni, hogy az magában foglalja a mezőgazdasági üzem bármely olyan mezőgazdasági területét,

beruházások típusainak

| c) | a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló
  beavatkozástípusok
  alkalmazásában a „támogatható hektár” fogalmát úgy kell meghatározni, hogy az magában foglalja a mezőgazdasági üzem bármely olyan mezőgazdasági területét,
  ideértve a mobil vagy helyhez kötött ideiglenes technikai létesítményeket, különösen a belső mezőgazdasági utakat és vízelvezető csatornákat, valamint a silóbálákat és az elárasztással helyreállított, megművelt területeket: |
| --- | --- |

c)

a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló
  beavatkozástípusok
  alkalmazásában a „támogatható hektár” fogalmát úgy kell meghatározni, hogy az magában foglalja a mezőgazdasági üzem bármely olyan mezőgazdasági területét,
  ideértve a mobil vagy helyhez kötött ideiglenes technikai létesítményeket, különösen a belső mezőgazdasági utakat és vízelvezető csatornákat, valamint a silóbálákat és az elárasztással helyreállított, megművelt területeket:

beavatkozástípusok

ideértve a mobil vagy helyhez kötött ideiglenes technikai létesítményeket, különösen a belső mezőgazdasági utakat és vízelvezető csatornákat, valamint a silóbálákat és az elárasztással helyreállított, megművelt területeket:

Módosítás 1148 cp 11 és 1148 cp12

Módosítás 1148 cp 11 és 1148 cp12

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – i alpont, ia (új) és ii

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – i alpont, ia (új) és ii

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | amelyet abban az évben, amelyre a támogatás iránti kérelem vonatkozik, mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, vagy – amennyiben a területet nem mezőgazdasági tevékenység folytatására is használják – elsősorban mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, és amely a mezőgazdasági termelő rendelkezésére áll. Ha környezetvédelmi okokból az kellően indokolt, a támogatható hektárok magukban foglalhatnak bizonyos olyan területeket is, amelyeket csak minden
  második
  évben használnak mezőgazdasági tevékenység folytatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

amelyet abban az évben, amelyre a támogatás iránti kérelem vonatkozik, mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, vagy – amennyiben a területet nem mezőgazdasági tevékenység folytatására is használják – elsősorban mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, és amely a mezőgazdasági termelő rendelkezésére áll. Ha környezetvédelmi okokból az kellően indokolt, a támogatható hektárok magukban foglalhatnak bizonyos olyan területeket is, amelyeket csak minden
  második
  évben használnak mezőgazdasági tevékenység folytatására.

második

| i. | amelyet abban az évben, amelyre a támogatás iránti kérelem vonatkozik, mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, vagy – amennyiben a területet nem mezőgazdasági tevékenység folytatására is használják – elsősorban mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, és amely a mezőgazdasági termelő rendelkezésére áll. Ha környezetvédelmi
  , biológiai sokféleséggel vagy éghajlattal összefüggő
  okokból az kellően indokolt, a támogatható hektárok magukban foglalhatnak bizonyos olyan területeket is, amelyeket csak minden
  harmadik
  évben használnak mezőgazdasági tevékenység folytatására; |
| --- | --- |

i.

amelyet abban az évben, amelyre a támogatás iránti kérelem vonatkozik, mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, vagy – amennyiben a területet nem mezőgazdasági tevékenység folytatására is használják – elsősorban mezőgazdasági tevékenység folytatására használnak, és amely a mezőgazdasági termelő rendelkezésére áll. Ha környezetvédelmi
  , biológiai sokféleséggel vagy éghajlattal összefüggő
  okokból az kellően indokolt, a támogatható hektárok magukban foglalhatnak bizonyos olyan területeket is, amelyeket csak minden
  harmadik
  évben használnak mezőgazdasági tevékenység folytatására;

, biológiai sokféleséggel vagy éghajlattal összefüggő

harmadik

| ia. | amely, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, otthont adhat tájképi jellegzetességeknek és elemeknek, többek között biotópoknak, például fáknak, cserjéknek, bozótfoltoknak és vizenyős területeknek is, feltéve, hogy azok az (EU).../... rendelet [horizontális rendelet] 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott egyes mezőgazdasági parcellák területének legfeljebb 1/3-át fedik le; |
| --- | --- |

ia.

ia.

amely, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, otthont adhat tájképi jellegzetességeknek és elemeknek, többek között biotópoknak, például fáknak, cserjéknek, bozótfoltoknak és vizenyős területeknek is, feltéve, hogy azok az (EU).../... rendelet [horizontális rendelet] 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott egyes mezőgazdasági parcellák területének legfeljebb 1/3-át fedik le;

amely, amennyiben a tagállamok úgy határoznak, otthont adhat tájképi jellegzetességeknek és elemeknek, többek között biotópoknak, például fáknak, cserjéknek, bozótfoltoknak és vizenyős területeknek is, feltéve, hogy azok az (EU).../... rendelet [horizontális rendelet] 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott egyes mezőgazdasági parcellák területének legfeljebb 1/3-át fedik le;

| ii. | amely támogatásra jogosít e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakaszának 2. alszakasza alapján, illetve az 1307/2013/EU rendelet III. címe szerinti alaptámogatási rendszer vagy az ugyanott meghatározott egységes területalapú támogatási rendszer keretében, és amely: |
| --- | --- |

ii.

amely támogatásra jogosít e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakaszának 2. alszakasza alapján, illetve az 1307/2013/EU rendelet III. címe szerinti alaptámogatási rendszer vagy az ugyanott meghatározott egységes területalapú támogatási rendszer keretében, és amely:

| ii. | a mezőgazdasági üzem bármely olyan területét,
  amely támogatásra jogosít e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakaszának 2. alszakasza alapján, illetve az 1307/2013/EU rendelet III. címe szerinti alaptámogatási rendszer vagy az ugyanott meghatározott egységes területalapú támogatási rendszer keretében, és amely: |
| --- | --- |

ii.

a mezőgazdasági üzem bármely olyan területét,
  amely támogatásra jogosít e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakaszának 2. alszakasza alapján, illetve az 1307/2013/EU rendelet III. címe szerinti alaptámogatási rendszer vagy az ugyanott meghatározott egységes területalapú támogatási rendszer keretében, és amely:

a mezőgazdasági üzem bármely olyan területét,

| | — | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtása következtében már nem felel meg
  a 
  „támogatható hektár” vonatkozásában
  az
  1307/2013/EU rendelet 32
  .
  cikke (2) bekezdésének a) pontjában megadott fogalommeghatározásnak; |
| --- | --- | --- |

—

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtása következtében már nem felel meg
  a 
  „támogatható hektár” vonatkozásában
  az
  1307/2013/EU rendelet 32
  .
  cikke (2) bekezdésének a) pontjában megadott fogalommeghatározásnak;

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtása következtében már nem felel meg

„támogatható hektár” vonatkozásában

1307/2013/EU rendelet 32

cikke (2) bekezdésének a) pontjában megadott fogalommeghatározásnak;

| | — | nem minősül
  a 
  tagállamok által
  az
  e pont i
  .
  és ia. alpontja alapján meghatározottak szerinti „támogatható hektárnak”; |
| --- | --- | --- |

—

nem minősül
  a 
  tagállamok által
  az
  e pont i
  .
  és ia. alpontja alapján meghatározottak szerinti „támogatható hektárnak”;

nem minősül

tagállamok által

e pont i

és ia. alpontja alapján meghatározottak szerinti „támogatható hektárnak”;

| | — | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásának eredményeképpen: |
| --- | --- | --- |

—

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásának eredményeképpen:

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásának eredményeképpen:

| | — | az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó, környezetvédelmi és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához hozzájáruló területalapú intézkedések eredményeképpen. Az ilyen területeket vizenyős területek művelésére lehet használni; |
| --- | --- | --- |

—

az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó, környezetvédelmi és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához hozzájáruló területalapú intézkedések eredményeképpen. Az ilyen területeket vizenyős területek művelésére lehet használni;

az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra vonatkozó, környezetvédelmi és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához hozzájáruló területalapú intézkedések eredményeképpen. Az ilyen területeket vizenyős területek művelésére lehet használni;

| | — | az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke vagy az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke szerint, vagy egy olyan nemzeti rendszer alapján erdősített terület, amelynek feltételei összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 43. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésével, az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkével vagy e rendelet 65. és 67. cikkével; |
| --- | --- | --- |

—

az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke vagy az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke szerint, vagy egy olyan nemzeti rendszer alapján erdősített terület, amelynek feltételei összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 43. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésével, az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkével vagy e rendelet 65. és 67. cikkével;

| | — | az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke vagy az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke szerint, vagy egy olyan nemzeti rendszer alapján erdősített terület, amelynek feltételei összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 43. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésével, az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkével vagy e rendelet 65. és 67. cikkével;
  a tagállamok megfelelő feltételeket határozhatnak meg azon magán- vagy nemzeti finanszírozásból folytatott erdőtelepítések beemelése céljából, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel és az éghajlattal kapcsolatos egy vagy több konkrét célkitűzéshez. |
| --- | --- | --- |

—

az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke vagy az 1305/2013/EU rendelet 22. cikke szerint, vagy egy olyan nemzeti rendszer alapján erdősített terület, amelynek feltételei összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 43. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésével, az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkével vagy e rendelet 65. és 67. cikkével;
  a tagállamok megfelelő feltételeket határozhatnak meg azon magán- vagy nemzeti finanszírozásból folytatott erdőtelepítések beemelése céljából, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel és az éghajlattal kapcsolatos egy vagy több konkrét célkitűzéshez.

a tagállamok megfelelő feltételeket határozhatnak meg azon magán- vagy nemzeti finanszírozásból folytatott erdőtelepítések beemelése céljából, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelemmel, a biológiai sokféleséggel és az éghajlattal kapcsolatos egy vagy több konkrét célkitűzéshez.

| | — | az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 22., 23. és 24. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke vagy e rendelet 65. cikke szerint pihentetett terület. |
| --- | --- | --- |

—

az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 22., 23. és 24. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke vagy e rendelet 65. cikke szerint pihentetett terület.

| | — | az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 22., 23. és 24. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke vagy e rendelet 65. cikke szerint pihentetett terület. |
| --- | --- | --- |

—

az egyéni mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK rendelet 22., 23. és 24. cikke, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke vagy e rendelet 65. cikke szerint pihentetett terület.

Módosítás 93 és 1148 cp13

Módosítás 93 és 1148 cp13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 albekezdés

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kendertermesztésre használt területek csak abban az esetben felelnek meg a támogatható hektárra vonatkozó meghatározásnak, ha a felhasznált fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem haladja meg a 0,2  %-ot; | A kendertermesztésre használt területek csak abban az esetben felelnek meg a támogatható hektárra vonatkozó meghatározásnak, ha a felhasznált fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem haladja meg a 0,3  %-ot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kendertermesztésre használt területek csak abban az esetben felelnek meg a támogatható hektárra vonatkozó meghatározásnak, ha a felhasznált fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem haladja meg a 0,2  %-ot;

A kendertermesztésre használt területek csak abban az esetben felelnek meg a támogatható hektárra vonatkozó meghatározásnak, ha a felhasznált fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem haladja meg a 0,3  %-ot;

Módosítás 1148 cp14

Módosítás 1148 cp14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a „valódi
  mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell
  meghatározni
  , amely biztosítja, hogy
  ne
  részesülhessenek támogatásban
  azok
  ,
  akik esetében a mezőgazdasági tevékenység csupán elenyésző részét képezi gazdasági tevékenységük egészének, illetve akiknek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági,
  ugyanakkor nem zárja ki a támogatásból a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőket. A 
  fogalommeghatározás alapján
   –
  egyebek mellett a jövedelemteszttel
  ,
  a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival és/vagy nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontok figyelembevételével – megállapíthatónak kell lennie annak, hogy mely
  mezőgazdasági termelők
  nem minősülnek valódi
  mezőgazdasági
  termelőnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a „valódi
  mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell
  meghatározni
  , amely biztosítja, hogy
  ne
  részesülhessenek támogatásban
  azok
  ,
  akik esetében a mezőgazdasági tevékenység csupán elenyésző részét képezi gazdasági tevékenységük egészének, illetve akiknek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági,
  ugyanakkor nem zárja ki a támogatásból a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőket. A 
  fogalommeghatározás alapján
   –
  egyebek mellett a jövedelemteszttel
  ,
  a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival és/vagy nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontok figyelembevételével – megállapíthatónak kell lennie annak, hogy mely
  mezőgazdasági termelők
  nem minősülnek valódi
  mezőgazdasági
  termelőnek;

a „valódi

meghatározni

ne

azok

akik esetében a mezőgazdasági tevékenység csupán elenyésző részét képezi gazdasági tevékenységük egészének, illetve akiknek elsődleges üzleti tevékenysége nem mezőgazdasági,

fogalommeghatározás alapján

egyebek mellett a jövedelemteszttel

a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival és/vagy nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontok figyelembevételével – megállapíthatónak kell lennie annak, hogy mely

nem minősülnek valódi

termelőnek;

| d) | az „aktív
  mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell
  meghatározni
  , amely biztosítja, hogy
  csak olyan természetes vagy jogi személyek, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportjai részesülhessenek támogatásban, akik a KAP-stratégiai terv célkitűzéseivel összhangban legalább minimális szintű
  r mezőgazdasági
  tevékenységet folytatnak és közjavakat nyújtanak
  , t ugyanakkor nem zárja ki a támogatásból a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőket
  , különösen a részmunkaidős és a félig önellátó mezőgazdasági termelőket, valamint a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást. A fogalommeghatározásnak mindenképpen meg kell őriznie az egyénileg vagy társulásban működtetett családi mezőgazdasági üzemekre épülő uniós modellt – tekintet nélkül ezek méretére –, és szükség esetén figyelembe veheti az EUMSZ 349. cikkében meghatározott regionális sajátosságokat. A tagállamok e fogalommeghatározásból kizárhatják – a
  mezőgazdasági termelők
  csoportjainak kivételével – a
  mezőgazdasági
  termékek nagy volumenű feldolgozását végző egyéneket vagy vállalkozásokat.



  A fogalommeghatározás biztosítja, hogy nem részesülhetnek támogatásban olyan természetes vagy jogi személyek, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportjai, akik repülőtereket, vasúttársaságokat, vízműveket, ingatlanvállalatokat, állandó sport- és rekreációs területeket üzemeltetnek. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a felsorolást kiegészítik további hasonló, nem mezőgazdasági vállalkozásokkal vagy tevékenységekkel, illetve visszavonják az említett kiegészítéseket, és e fogalommeghatározásból kizárhatják a mezőgazdasági termékek nagyüzemi feldolgozását végző magánszemélyeket vagy társaságokat, a mezőgazdasági termelők ilyen feldolgozásban részt vevő csoportjainak kivételével.


  Amennyiben a KAP-kifizetésekben részesülő mezőgazdasági üzem egy nagyobb, elsődlegesen nem mezőgazdasági jellegű struktúra része, ennek átláthatónak kell lennie.


  A fogalommeghatározás megfogalmazása során a tagállamok:









  i | objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján alkalmaznak egy vagy több elemet, például a jövedelemtesztekkel, a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival, a minimális mezőgazdasági tevékenység kritériumaival, a megfelelő tapasztalattal, képzéssel és/vagy készségekkel és/vagy mezőgazdasági tevékenységeik nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontokat; |
| --- | --- | --- |

d)

az „aktív
  mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell
  meghatározni
  , amely biztosítja, hogy
  csak olyan természetes vagy jogi személyek, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportjai részesülhessenek támogatásban, akik a KAP-stratégiai terv célkitűzéseivel összhangban legalább minimális szintű
  r mezőgazdasági
  tevékenységet folytatnak és közjavakat nyújtanak
  , t ugyanakkor nem zárja ki a támogatásból a többféle tevékenységet folytató mezőgazdasági termelőket
  , különösen a részmunkaidős és a félig önellátó mezőgazdasági termelőket, valamint a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást. A fogalommeghatározásnak mindenképpen meg kell őriznie az egyénileg vagy társulásban működtetett családi mezőgazdasági üzemekre épülő uniós modellt – tekintet nélkül ezek méretére –, és szükség esetén figyelembe veheti az EUMSZ 349. cikkében meghatározott regionális sajátosságokat. A tagállamok e fogalommeghatározásból kizárhatják – a
  mezőgazdasági termelők
  csoportjainak kivételével – a
  mezőgazdasági
  termékek nagy volumenű feldolgozását végző egyéneket vagy vállalkozásokat.

az „aktív

meghatározni

csak olyan természetes vagy jogi személyek, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportjai részesülhessenek támogatásban, akik a KAP-stratégiai terv célkitűzéseivel összhangban legalább minimális szintű

tevékenységet folytatnak és közjavakat nyújtanak

, különösen a részmunkaidős és a félig önellátó mezőgazdasági termelőket, valamint a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást. A fogalommeghatározásnak mindenképpen meg kell őriznie az egyénileg vagy társulásban működtetett családi mezőgazdasági üzemekre épülő uniós modellt – tekintet nélkül ezek méretére –, és szükség esetén figyelembe veheti az EUMSZ 349. cikkében meghatározott regionális sajátosságokat. A tagállamok e fogalommeghatározásból kizárhatják – a

csoportjainak kivételével – a

termékek nagy volumenű feldolgozását végző egyéneket vagy vállalkozásokat.

A fogalommeghatározás biztosítja, hogy nem részesülhetnek támogatásban olyan természetes vagy jogi személyek, illetve természetes vagy jogi személyek olyan csoportjai, akik repülőtereket, vasúttársaságokat, vízműveket, ingatlanvállalatokat, állandó sport- és rekreációs területeket üzemeltetnek. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a felsorolást kiegészítik további hasonló, nem mezőgazdasági vállalkozásokkal vagy tevékenységekkel, illetve visszavonják az említett kiegészítéseket, és e fogalommeghatározásból kizárhatják a mezőgazdasági termékek nagyüzemi feldolgozását végző magánszemélyeket vagy társaságokat, a mezőgazdasági termelők ilyen feldolgozásban részt vevő csoportjainak kivételével.

Amennyiben a KAP-kifizetésekben részesülő mezőgazdasági üzem egy nagyobb, elsődlegesen nem mezőgazdasági jellegű struktúra része, ennek átláthatónak kell lennie.

A fogalommeghatározás megfogalmazása során a tagállamok:

i

i

objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján alkalmaznak egy vagy több elemet, például a jövedelemtesztekkel, a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival, a minimális mezőgazdasági tevékenység kritériumaival, a megfelelő tapasztalattal, képzéssel és/vagy készségekkel és/vagy mezőgazdasági tevékenységeik nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontokat;

objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján alkalmaznak egy vagy több elemet, például a jövedelemtesztekkel, a mezőgazdasági üzem munkaerő-ráfordításaival, a vállalat céljaival, a minimális mezőgazdasági tevékenység kritériumaival, a megfelelő tapasztalattal, képzéssel és/vagy készségekkel és/vagy mezőgazdasági tevékenységeik nyilvántartásokban való szereplésével kapcsolatos szempontokat;

| ii. | nemzeti vagy regionális jellemzőik alapján meghatározzák a közvetlen kifizetések összegét, amely nem haladhatja meg az 5 000 EUR-t, és amely szerint a legalább minimális szintű mezőgazdasági tevékenységet végző és közjavakat nyújtó mezőgazdasági termelőket minden esetben „aktív mezőgazdasági termelőnek” kell tekinteni. |
| --- | --- |

ii.

ii.

nemzeti vagy regionális jellemzőik alapján meghatározzák a közvetlen kifizetések összegét, amely nem haladhatja meg az 5 000 EUR-t, és amely szerint a legalább minimális szintű mezőgazdasági tevékenységet végző és közjavakat nyújtó mezőgazdasági termelőket minden esetben „aktív mezőgazdasági termelőnek” kell tekinteni.

nemzeti vagy regionális jellemzőik alapján meghatározzák a közvetlen kifizetések összegét, amely nem haladhatja meg az 5 000 EUR-t, és amely szerint a legalább minimális szintű mezőgazdasági tevékenységet végző és közjavakat nyújtó mezőgazdasági termelőket minden esetben „aktív mezőgazdasági termelőnek” kell tekinteni.

Módosítás 95 és 1148 cp15

Módosítás 95 és 1148 cp15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a következőket:

| e) | a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az
  40 éves felső korhatárt tartalmazzon, és
  magában foglalja a következőket: |
| --- | --- |

e)

a „fiatal mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az
  40 éves felső korhatárt tartalmazzon, és
  magában foglalja a következőket:

40 éves felső korhatárt tartalmazzon, és

Módosítás 96 és 1148 cp16

Módosítás 96 és 1148 cp16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – i alpont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a felső korhatár, amely nem haladhatja meg a 40 évet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

i.

a felső korhatár, amely nem haladhatja meg a 40 évet;

a felső korhatár, amely nem haladhatja meg a 40 évet;

törölve

törölve

Módosítás 97 és 1148 cp16

Módosítás 97 és 1148 cp16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – iii alpont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a megfelelő
  képzés
  és/vagy
  a szükséges készségek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

a megfelelő
  képzés
  és/vagy
  a szükséges készségek
  .

képzés

a szükséges készségek

| iii. | a megfelelő képzés és/vagy
  készségek. |
| --- | --- |

iii.

a megfelelő képzés és/vagy
  készségek.

készségek.

Módosítás 98 és 1148 cp16

Módosítás 98 és 1148 cp16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 1a albekezdés (új)

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 1a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A mezőgazdasági üzem vezetői pozíciójához szükséges feltételek teljesülésének vizsgálatakor a tagállamok figyelembe veszik a partnerségi megállapodások sajátosságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mezőgazdasági üzem vezetői pozíciójához szükséges feltételek teljesülésének vizsgálatakor a tagállamok figyelembe veszik a partnerségi megállapodások sajátosságait.

A mezőgazdasági üzem vezetői pozíciójához szükséges feltételek teljesülésének vizsgálatakor a tagállamok figyelembe veszik a partnerségi megállapodások sajátosságait.

Módosítás 99 és 1148 cp16

Módosítás 99 és 1148 cp16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az „új mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a következőket:










  i. | azon feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

az „új mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a következőket:

az „új mezőgazdasági termelő” fogalmát oly módon kell meghatározni, hogy az magában foglalja a következőket:

i.

i.

azon feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön;

azon feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön;

| ii. | megfelelő képzettség és/vagy készségek; |
| --- | --- |

ii.

ii.

megfelelő képzettség és/vagy készségek;

megfelelő képzettség és/vagy készségek;

| iii. | 40 év feletti életkor. |
| --- | --- |

iii.

iii.

40 év feletti életkor.

40 év feletti életkor.

Az e meghatározás szerinti „új mezőgazdasági termelő” nem tekinthető az e) pontban meghatározott „fiatal mezőgazdasági termelőnek”.

Az e meghatározás szerinti „új mezőgazdasági termelő” nem tekinthető az e) pontban meghatározott „fiatal mezőgazdasági termelőnek”.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A közegészség védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és a kenderfajtákkal kapcsolatban az (1)
  bekezdés
  c) pontjában említett tetrahidrokannabinol-tartalom ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályokkal egészítik ki e rendeletet. | (2)   A közegészség védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és a kenderfajtákkal kapcsolatban az
  e cikk
  (1)
  bekezdésének
  c) pontjában említett tetrahidrokannabinol-tartalom ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályokkal egészítik ki e rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A közegészség védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és a kenderfajtákkal kapcsolatban az (1)
  bekezdés
  c) pontjában említett tetrahidrokannabinol-tartalom ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályokkal egészítik ki e rendeletet.

(2)   A közegészség védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a támogatás odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták megállapítására és a kenderfajtákkal kapcsolatban az
  e cikk
  (1)
  bekezdésének
  c) pontjában említett tetrahidrokannabinol-tartalom ellenőrzésére szolgáló eljárásra vonatkozó szabályokkal egészítik ki e rendeletet.

Módosítás 101 és 1149 cp1

Módosítás 101 és 1149 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak a mezőgazdasági termelés, az élelmiszer-ágazat és a vidéki térségek fenntartható fejlődésének további előmozdítására és a következő általános célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk: | Az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzésekkel összefüggésben
  az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak a mezőgazdasági termelés, az élelmiszer-ágazat és a vidéki térségek fenntartható fejlődésének további előmozdítására és a következő
  , általános célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk a gazdasági, a környezetvédelmi és a szociális szférában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak a mezőgazdasági termelés, az élelmiszer-ágazat és a vidéki térségek fenntartható fejlődésének további előmozdítására és a következő általános célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk:

Az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzésekkel összefüggésben
  az EMGA-ból és az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak a mezőgazdasági termelés, az élelmiszer-ágazat és a vidéki térségek fenntartható fejlődésének további előmozdítására és a következő
  , általános célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk a gazdasági, a környezetvédelmi és a szociális szférában:

Az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzésekkel összefüggésben

, általános célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk a gazdasági, a környezetvédelmi és a szociális szférában:

Módosítás 102 és 1149 cp1

Módosítás 102 és 1149 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az
  élelmezésbiztonságot garantáló
  intelligens
  , reziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az
  élelmezésbiztonságot garantáló
  intelligens
  , reziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítása;

az

intelligens

| a) | a hosszú távú
  élelmezésbiztonságot
  garantáló modern, versenyképes, r
  eziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítása
  a családi gazdaságokon alapuló modell megőrzésével; |
| --- | --- |

a)

a hosszú távú
  élelmezésbiztonságot
  garantáló modern, versenyképes, r
  eziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítása
  a családi gazdaságokon alapuló modell megőrzésével;

a hosszú távú

garantáló modern, versenyképes, r

a családi gazdaságokon alapuló modell megőrzésével;

Módosítás 1149 cp2

Módosítás 1149 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  környezetvédelem
  és az éghajlat-politikai fellépések
  előmozdítása
  , valamint
  hozzájárulás
  az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek
  teljesítéséhez
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  környezetvédelem
  és az éghajlat-politikai fellépések
  előmozdítása
  , valamint
  hozzájárulás
  az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek
  teljesítéséhez
  ;

környezetvédelem

előmozdítása

hozzájárulás

teljesítéséhez

| b) | a
  környezetvédelmi, a biológiai sokféleségre irányuló
  és az éghajlat-politikai fellépések
  támogatása és fejlesztése
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek
  teljesítése
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  környezetvédelmi, a biológiai sokféleségre irányuló
  és az éghajlat-politikai fellépések
  támogatása és fejlesztése
  , valamint az Unió környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzéseinek
  teljesítése
  ;

környezetvédelmi, a biológiai sokféleségre irányuló

támogatása és fejlesztése

teljesítése

Módosítás 104 és 1149 cp3

Módosítás 104 és 1149 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetének megerősítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetének megerősítése.

| c) | a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetének megerősítése
  a munkahelyek létrehozásához és fenntartásához való hozzájárulás érdekében a fennmaradást biztosító jövedelem mezőgazdasági termelők számára történő garantálása, a teljes mezőgazdasági népesség tisztességes életszínvonalának biztosítása és a vidék elnéptelenedésének leküzdése révén, különös hangsúlyt helyezve a ritkábban lakott és kevésbé fejlett régiókra és a kiegyensúlyozott területi fejlődésre
  . |
| --- | --- |

c)

a vidéki térségek társadalmi-gazdasági szerkezetének megerősítése
  a munkahelyek létrehozásához és fenntartásához való hozzájárulás érdekében a fennmaradást biztosító jövedelem mezőgazdasági termelők számára történő garantálása, a teljes mezőgazdasági népesség tisztességes életszínvonalának biztosítása és a vidék elnéptelenedésének leküzdése révén, különös hangsúlyt helyezve a ritkábban lakott és kevésbé fejlett régiókra és a kiegyensúlyozott területi fejlődésre
  .

a munkahelyek létrehozásához és fenntartásához való hozzájárulás érdekében a fennmaradást biztosító jövedelem mezőgazdasági termelők számára történő garantálása, a teljes mezőgazdasági népesség tisztességes életszínvonalának biztosítása és a vidék elnéptelenedésének leküzdése révén, különös hangsúlyt helyezve a ritkábban lakott és kevésbé fejlett régiókra és a kiegyensúlyozott területi fejlődésre

Módosítás 105 és 1149 cp4

Módosítás 105 és 1149 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az említett célkitűzéseket az ágazat korszerűsítésére irányuló,
  az
  ismeretek
  gyarapításának
  és
  megosztásának
  , az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdításán keresztül megvalósítandó átfogó célkitűzés egészíti ki. | Az említett célkitűzéseket az ágazat korszerűsítésére irányuló,
  a mezőgazdasági termelők kutatásokhoz, képzésekhez,
  ismeretek
  megosztásához,
  és
  tudástranszfer-szolgáltatásokhoz való hozzáférésének
  , az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdításán keresztül megvalósítandó átfogó célkitűzés egészíti ki
  és kapcsolja össze
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az említett célkitűzéseket az ágazat korszerűsítésére irányuló,
  az
  ismeretek
  gyarapításának
  és
  megosztásának
  , az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdításán keresztül megvalósítandó átfogó célkitűzés egészíti ki.

az

gyarapításának

megosztásának

Az említett célkitűzéseket az ágazat korszerűsítésére irányuló,
  a mezőgazdasági termelők kutatásokhoz, képzésekhez,
  ismeretek
  megosztásához,
  és
  tudástranszfer-szolgáltatásokhoz való hozzáférésének
  , az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdításán keresztül megvalósítandó átfogó célkitűzés egészíti ki
  és kapcsolja össze
  .

a mezőgazdasági termelők kutatásokhoz, képzésekhez,

megosztásához,

tudástranszfer-szolgáltatásokhoz való hozzáférésének

és kapcsolja össze

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  az üzemek
  rezilienciájának
  támogatása
  Unió-szerte
  az
  élelmezésbiztonság fokozása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  az üzemek
  rezilienciájának
  támogatása
  Unió-szerte
  az
  élelmezésbiztonság fokozása céljából;

az üzemek

támogatása

az

| a) | a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának
  biztosítása
  Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség
  fokozása céljából
  , biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, a mezőgazdasági termelők számbeli csökkenésének visszafordítása és az Unióban zajló mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságának biztosítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának
  biztosítása
  Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség
  fokozása céljából
  , biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, a mezőgazdasági termelők számbeli csökkenésének visszafordítása és az Unióban zajló mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságának biztosítása érdekében
  ;

a mezőgazdasági ágazat

biztosítása

a hosszú távú

és a mezőgazdasági sokszínűség

, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, a mezőgazdasági termelők számbeli csökkenésének visszafordítása és az Unióban zajló mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságának biztosítása érdekében

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a piacorientáltság fokozása és a 
  versenyképesség növelése
  ,
  többek között oly módon
  ,
  hogy
  nagyobb hangsúlyt
  kap
  a 
  kutatás
  , a 
  technológia
  és a 
  digitalizáció
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a piacorientáltság fokozása és a 
  versenyképesség növelése
  ,
  többek között oly módon
  ,
  hogy
  nagyobb hangsúlyt
  kap
  a 
  kutatás
  , a 
  technológia
  és a 
  digitalizáció
  ;

versenyképesség növelése

többek között oly módon

hogy

kap

kutatás

technológia

digitalizáció

| b) | a piacorientáltság fokozása
  a helyi, nemzeti, uniós
  és
  nemzetközi piacokon, valamint
  a 
  piac stabilizálása, a kockázat- és válságkezelés
  ,
  továbbá a gazdaságok hosszú távú versenyképességének
  ,
  illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának növelése,
  nagyobb hangsúlyt
  fektetve
  a 
  minőségbeli megkülönböztetésre
  , a 
  kutatásra, az innovációra, a technológiára, a tudástranszferre, az ismeretátadásra
  és a 
  digitalizációra, továbbá elősegítve a mezőgazdasági termelők hozzáférését a körforgásos gazdasági dinamikához
  ; |
| --- | --- |

b)

a piacorientáltság fokozása
  a helyi, nemzeti, uniós
  és
  nemzetközi piacokon, valamint
  a 
  piac stabilizálása, a kockázat- és válságkezelés
  ,
  továbbá a gazdaságok hosszú távú versenyképességének
  ,
  illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának növelése,
  nagyobb hangsúlyt
  fektetve
  a 
  minőségbeli megkülönböztetésre
  , a 
  kutatásra, az innovációra, a technológiára, a tudástranszferre, az ismeretátadásra
  és a 
  digitalizációra, továbbá elősegítve a mezőgazdasági termelők hozzáférését a körforgásos gazdasági dinamikához
  ;

a helyi, nemzeti, uniós

nemzetközi piacokon, valamint

piac stabilizálása, a kockázat- és válságkezelés

továbbá a gazdaságok hosszú távú versenyképességének

illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának növelése,

fektetve

minőségbeli megkülönböztetésre

kutatásra, az innovációra, a technológiára, a tudástranszferre, az ismeretátadásra

digitalizációra, továbbá elősegítve a mezőgazdasági termelők hozzáférését a körforgásos gazdasági dinamikához

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a mezőgazdasági termelők
  helyzetének
  javítása az
  értékláncban
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a mezőgazdasági termelők
  helyzetének
  javítása az
  értékláncban
  ;

helyzetének

értékláncban

| c) | a mezőgazdasági termelők
  alkupozíciójának
  javítása az
  értékláncokban a társulási formák, termelői szervezetek és kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid értékláncok támogatása és a piaci átláthatóság növelése révén
  ; |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termelők
  alkupozíciójának
  javítása az
  értékláncokban a társulási formák, termelői szervezetek és kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid értékláncok támogatása és a piaci átláthatóság növelése révén
  ;

alkupozíciójának

értékláncokban a társulási formák, termelői szervezetek és kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid értékláncok támogatása és a piaci átláthatóság növelése révén

Módosítás 1150 cp1

Módosítás 1150 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a fenntartható energia
  hasznosításának terjesztéséhez
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a fenntartható energia
  hasznosításának terjesztéséhez
  ;

hasznosításának terjesztéséhez

| d) | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával
  , valamint a fenntartható energia
  bevonásával, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét
  ; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával
  , valamint a fenntartható energia
  bevonásával, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét
  ;

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával

bevonásával, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása;

| e) | a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása
  a vegyszerfüggőség csökkentésével annak érdekében, hogy a vonatkozó jogalkotási eszközökben előírt célok elérhetők legyenek, valamint azon gazdálkodási gyakorlatok és rendszerek jutalmazása érdekében, amelyek több környezetvédelmi előnyt nyújtanak, beleértve az elsivatagosodás megállítását
  ; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása
  a vegyszerfüggőség csökkentésével annak érdekében, hogy a vonatkozó jogalkotási eszközökben előírt célok elérhetők legyenek, valamint azon gazdálkodási gyakorlatok és rendszerek jutalmazása érdekében, amelyek több környezetvédelmi előnyt nyújtanak, beleértve az elsivatagosodás megállítását
  ;

a vegyszerfüggőség csökkentésével annak érdekében, hogy a vonatkozó jogalkotási eszközökben előírt célok elérhetők legyenek, valamint azon gazdálkodási gyakorlatok és rendszerek jutalmazása érdekében, amelyek több környezetvédelmi előnyt nyújtanak, beleértve az elsivatagosodás megállítását

Módosítás 1150 cp3

Módosítás 1150 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | hozzájárulás
  a biológiai sokféleség
  védelméhez
  , az
  ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása
  , valamint az élőhelyek és a tájak megőrzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

hozzájárulás
  a biológiai sokféleség
  védelméhez
  , az
  ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása
  , valamint az élőhelyek és a tájak megőrzése;

hozzájárulás

védelméhez

ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása

| f) | az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása és hozzájárulás
  a biológiai sokféleség
  csökkenésének megállításához és visszafordításához
  ,
  többek között a hasznos növény- és állatfajok és a beporzó fajok védelme, a mezőgazdasági biodiverzitás, a természetvédelem és
  az
  agrárerdészet támogatása
  , valamint
  a nagyobb természetes ellenálló képesség eléréséhez való hozzájárulás, a talaj, a vizek,
  az élőhelyek és a tájak
  helyreállítása és
  megőrzése
  , továbbá a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek támogatása révén
  ; |
| --- | --- |

f)

az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása és hozzájárulás
  a biológiai sokféleség
  csökkenésének megállításához és visszafordításához
  ,
  többek között a hasznos növény- és állatfajok és a beporzó fajok védelme, a mezőgazdasági biodiverzitás, a természetvédelem és
  az
  agrárerdészet támogatása
  , valamint
  a nagyobb természetes ellenálló képesség eléréséhez való hozzájárulás, a talaj, a vizek,
  az élőhelyek és a tájak
  helyreállítása és
  megőrzése
  , továbbá a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek támogatása révén
  ;

az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása és hozzájárulás

csökkenésének megállításához és visszafordításához

többek között a hasznos növény- és állatfajok és a beporzó fajok védelme, a mezőgazdasági biodiverzitás, a természetvédelem és

agrárerdészet támogatása

a nagyobb természetes ellenálló képesség eléréséhez való hozzájárulás, a talaj, a vizek,

helyreállítása és

, továbbá a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek támogatása révén

Módosítás 112 és 1150 cp4

Módosítás 112 és 1150 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – g pont

6 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a 
  vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő
  előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a 
  vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő
  előmozdítása;

vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő

| g) | a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők számára
  és az ilyen termelők támogatása
  , valamint a 
  nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének
  előmozdítása
  , különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a hátrányos természeti adottságú területeken; a képzések és a tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható vállalkozásfejlesztés és munkahelyteremtés a vidéki területeken
  ; |
| --- | --- |

g)

a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők számára
  és az ilyen termelők támogatása
  , valamint a 
  nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének
  előmozdítása
  , különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a hátrányos természeti adottságú területeken; a képzések és a tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható vállalkozásfejlesztés és munkahelyteremtés a vidéki területeken
  ;

és új

és az ilyen termelők támogatása

nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének

, különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a hátrányos természeti adottságú területeken; a képzések és a tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható vállalkozásfejlesztés és munkahelyteremtés a vidéki területeken

Módosítás 1150 cp5

Módosítás 1150 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – h pont

6 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a
  foglalkoztatás
  , a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki
  térségekben
  , ideértve a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást
  is
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a
  foglalkoztatás
  , a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki
  térségekben
  , ideértve a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást
  is
  ;

foglalkoztatás

térségekben

is

| h) | a
  társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki területeken, többek között a munkahelyteremtés
  , a növekedés
  és a beruházás
  , a társadalmi befogadás
  , a vidéki szegénység elleni küzdelem
  és a helyi fejlesztés előmozdítása
  révén, ideértve
  a vidéki
  közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a hátrányos természeti adottságú területekre; megfelelő élet-, munka- és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása, ideértve az agroturizmust, a fenntartható biogazdaságot, a körforgásos gazdaságot, az erdők védelmét és a fenntartható erdőgazdálkodást, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; az esélyegyenlőség vidéki területeken történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése |
| --- | --- |

h)

a
  társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki területeken, többek között a munkahelyteremtés
  , a növekedés
  és a beruházás
  , a társadalmi befogadás
  , a vidéki szegénység elleni küzdelem
  és a helyi fejlesztés előmozdítása
  révén, ideértve
  a vidéki
  közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a hátrányos természeti adottságú területekre; megfelelő élet-, munka- és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása, ideértve az agroturizmust, a fenntartható biogazdaságot, a körforgásos gazdaságot, az erdők védelmét és a fenntartható erdőgazdálkodást, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; az esélyegyenlőség vidéki területeken történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki területeken, többek között a munkahelyteremtés

és a beruházás

, a vidéki szegénység elleni küzdelem

révén, ideértve

közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a hátrányos természeti adottságú területekre; megfelelő élet-, munka- és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása, ideértve az agroturizmust, a fenntartható biogazdaságot, a körforgásos gazdaságot, az erdők védelmét és a fenntartható erdőgazdálkodást, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; az esélyegyenlőség vidéki területeken történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

Módosítás 1150 cp6

Módosítás 1150 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – i pont

6 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, többek között a biztonságos, tápláló élelmiszerek fenntartható termelése, az élelmiszer-pazarlás mérséklése és az állatjólét terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, többek között a biztonságos, tápláló élelmiszerek fenntartható termelése, az élelmiszer-pazarlás mérséklése és az állatjólét terén.

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, többek között a biztonságos, tápláló élelmiszerek fenntartható termelése, az élelmiszer-pazarlás mérséklése és az állatjólét terén.

| i. | az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel – köztük a biztonságos, tápláló, kiváló minőségű és fenntartható élelmiszerekkel, az alacsony erőforrás-igényű mezőgazdasági termeléssel, a biogazdálkodással, az élelmiszer-pazarlás csökkentésével, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemmel és az állatok egészségének jólétének javításával – kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásához |
| --- | --- |

i.

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel – köztük a biztonságos, tápláló, kiváló minőségű és fenntartható élelmiszerekkel, az alacsony erőforrás-igényű mezőgazdasági termeléssel, a biogazdálkodással, az élelmiszer-pazarlás csökkentésével, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemmel és az állatok egészségének jólétének javításával – kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásához

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel – köztük a biztonságos, tápláló, kiváló minőségű és fenntartható élelmiszerekkel, az alacsony erőforrás-igényű mezőgazdasági termeléssel, a biogazdálkodással, az élelmiszer-pazarlás csökkentésével, az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemmel és az állatok egészségének jólétének javításával – kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásához

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A konkrét célkitűzések megvalósítása
  során
  a tagállamok gondoskodnak a KAP keretében biztosított támogatások
  egyszerűsítéséről
  és
  megfelelő teljesítményéről
  . | (2)   A konkrét célkitűzések megvalósítása
  érdekében
  a tagállamok
  és a Bizottság
  gondoskodnak a KAP keretében biztosított támogatások
  megfelelő teljesítményéről
  és
  a végső kedvezményezettek számára történő egyszerűsítésről az adminisztratív terhek csökkentése révén, biztosítva ugyanakkor a kedvezményezettek közötti megkülönböztetésmentességet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A konkrét célkitűzések megvalósítása
  során
  a tagállamok gondoskodnak a KAP keretében biztosított támogatások
  egyszerűsítéséről
  és
  megfelelő teljesítményéről
  .

(2)   A konkrét célkitűzések megvalósítása
  érdekében
  a tagállamok
  és a Bizottság
  gondoskodnak a KAP keretében biztosított támogatások
  megfelelő teljesítményéről
  és
  a végső kedvezményezettek számára történő egyszerűsítésről az adminisztratív terhek csökkentése révén, biztosítva ugyanakkor a kedvezményezettek közötti megkülönböztetésmentességet
  .

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítését a kimenethez, az eredményhez és a hatáshoz kapcsolódó közös mutatók alapján kell értékelni. A közös mutatóknak magukban kell foglalniuk a következőket: | Az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítését a kimenethez, az eredményhez és a hatáshoz kapcsolódó közös mutatók alapján kell értékelni
  , és annak hivatalos információforrásokon kell alapulnia
  . A közös mutatóknak magukban kell foglalniuk a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítését a kimenethez, az eredményhez és a hatáshoz kapcsolódó közös mutatók alapján kell értékelni. A közös mutatóknak magukban kell foglalniuk a következőket:

Az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítését a kimenethez, az eredményhez és a hatáshoz kapcsolódó közös mutatók alapján kell értékelni
  , és annak hivatalos információforrásokon kell alapulnia
  . A közös mutatóknak magukban kell foglalniuk a következőket:

, és annak hivatalos információforrásokon kell alapulnia

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az érintett konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai tervben megfogalmazott ugyanazon konkrét célkitűzések tekintetében számszerűsített mérföldkövek és célok megállapításához használt és a célok megvalósítása tekintetében elért haladást értékelő eredménymutatók.
  Az éghajlattal
  és
  a környezettel
  kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó mutatók a XI. mellékletben felsorolt uniós jogszabályokra visszavezethető
  nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott
  beavatkozásokra alkalmazhatók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az érintett konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai tervben megfogalmazott ugyanazon konkrét célkitűzések tekintetében számszerűsített mérföldkövek és célok megállapításához használt és a célok megvalósítása tekintetében elért haladást értékelő eredménymutatók.
  Az éghajlattal
  és
  a környezettel
  kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó mutatók a XI. mellékletben felsorolt uniós jogszabályokra visszavezethető
  nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott
  beavatkozásokra alkalmazhatók;

Az éghajlattal

a környezettel

nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervezési eszközökben meghatározott

| b) | az érintett konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai tervben megfogalmazott ugyanazon konkrét célkitűzések tekintetében számszerűsített mérföldkövek és célok megállapításához használt és a célok megvalósítása tekintetében elért haladást értékelő eredménymutatók.
  A környezettel
  és
  az éghajlattal
  kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó mutatók a XI. mellékletben felsorolt uniós jogszabályokra visszavezethető
  kötelezettségvállalásokhoz hozzájáruló
  beavatkozásokra alkalmazhatók; |
| --- | --- |

b)

az érintett konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai tervben megfogalmazott ugyanazon konkrét célkitűzések tekintetében számszerűsített mérföldkövek és célok megállapításához használt és a célok megvalósítása tekintetében elért haladást értékelő eredménymutatók.
  A környezettel
  és
  az éghajlattal
  kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó mutatók a XI. mellékletben felsorolt uniós jogszabályokra visszavezethető
  kötelezettségvállalásokhoz hozzájáruló
  beavatkozásokra alkalmazhatók;

A környezettel

az éghajlattal

kötelezettségvállalásokhoz hozzájáruló

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai
  terv és
  a KAP
  összefüggésében alkalmazott hatásmutatók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai
  terv és
  a KAP
  összefüggésében alkalmazott hatásmutatók
  .

terv és

összefüggésében alkalmazott hatásmutatók

| c) | az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai
  tervek összefüggésében alkalmazott hatásmutatók,
  a KAP
  hatókörén kívül eső tényezők figyelembevételével
  . |
| --- | --- |

c)

az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó, a KAP-stratégiai
  tervek összefüggésében alkalmazott hatásmutatók,
  a KAP
  hatókörén kívül eső tényezők figyelembevételével
  .

tervek összefüggésében alkalmazott hatásmutatók,

hatókörén kívül eső tényezők figyelembevételével

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

7 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok részletesebben is lebonthatják az I. mellékletben meghatározott kimeneti és eredménymutatókat stratégiai tervük nemzeti és regionális sajátosságai vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok részletesebben is lebonthatják az I. mellékletben meghatározott kimeneti és eredménymutatókat stratégiai tervük nemzeti és regionális sajátosságai vonatkozásában.

A tagállamok részletesebben is lebonthatják az I. mellékletben meghatározott kimeneti és eredménymutatókat stratégiai tervük nemzeti és regionális sajátosságai vonatkozásában.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 
  138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  az I.
  mellékletet a közös
  kimeneti, eredmény- és
  hatásmutatóknak az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében történő kiigazítása és – szükség esetén – a melléklet új mutatókkal való kiegészítése céljából módosítják
  . | (2)   
  A Bizottság a stratégiai tervek alkalmazása harmadik évének végéig elvégzi az I. mellékletben meghatározott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók hatékonyságának teljes körű értékelését. |
| | Az értékelést követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az I. mellékletet módosítják a közös mutatók – szükség szerinti – kiigazítása céljából, figyelembe véve az e rendelet szakpolitikai végrehajtása során szerzett tapasztalatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy
  a 
  138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  az I.
  mellékletet a közös
  kimeneti, eredmény- és
  hatásmutatóknak az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében történő kiigazítása és – szükség esetén – a melléklet új mutatókkal való kiegészítése céljából módosítják
  .

(2)   
  A Bizottság a stratégiai tervek alkalmazása harmadik évének végéig elvégzi az I. mellékletben meghatározott kimeneti, eredmény- és hatásmutatók hatékonyságának teljes körű értékelését.

Az értékelést követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az I. mellékletet módosítják a közös mutatók – szükség szerinti – kiigazítása céljából, figyelembe véve az e rendelet szakpolitikai végrehajtása során szerzett tapasztalatokat.

Az értékelést követően a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek az I. mellékletet módosítják a közös mutatók – szükség szerinti – kiigazítása céljából, figyelembe véve az e rendelet szakpolitikai végrehajtása során szerzett tapasztalatokat.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a II. címben foglalt célkitűzéseket az e cím II., III. és IV. fejezetében megállapított beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások meghatározása útján, az e fejezetben előírt közös követelményeknek megfelelően valósítják meg. | A tagállamok
  – és adott esetben a régióik –
  a II. címben foglalt célkitűzéseket az e cím II., III. és IV. fejezetében megállapított beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások meghatározása útján, az e fejezetben előírt közös követelményeknek megfelelően valósítják meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a II. címben foglalt célkitűzéseket az e cím II., III. és IV. fejezetében megállapított beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások meghatározása útján, az e fejezetben előírt közös követelményeknek megfelelően valósítják meg.

A tagállamok
  – és adott esetben a régióik –
  a II. címben foglalt célkitűzéseket az e cím II., III. és IV. fejezetében megállapított beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások meghatározása útján, az e fejezetben előírt közös követelményeknek megfelelően valósítják meg.

– és adott esetben a régióik –

Módosítás 122 és 1117 cp1

Módosítás 122 és 1117 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben előirányzott beavatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az uniós jog általános elveivel összhangban tervezik meg. | A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  a KAP-stratégiai tervükben előirányzott beavatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az uniós jog általános elveivel összhangban tervezik meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben előirányzott beavatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az uniós jog általános elveivel összhangban tervezik meg.

A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  a KAP-stratégiai tervükben előirányzott beavatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az uniós jog általános elveivel összhangban tervezik meg.

– adott esetben régióikkal együttműködve –

Módosítás 1104

Módosítás 1104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A KAP-stratégiai terv kidolgozásakor a tagállamok adott esetben régióikkal együttműködve figyelembe veszik az EUMSZ 39. cikkében meghatározott egyedi elveket, nevezetesen a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét; a megfelelő kiigazítások fokozatos megvalósításának szükségességét; azt a tényt, hogy a tagállamokban a mezőgazdaság a gazdaság egészéhez szorosan kapcsolódó ágazat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai terv kidolgozásakor a tagállamok adott esetben régióikkal együttműködve figyelembe veszik az EUMSZ 39. cikkében meghatározott egyedi elveket, nevezetesen a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét; a megfelelő kiigazítások fokozatos megvalósításának szükségességét; azt a tényt, hogy a tagállamokban a mezőgazdaság a gazdaság egészéhez szorosan kapcsolódó ágazat.

A KAP-stratégiai terv kidolgozásakor a tagállamok adott esetben régióikkal együttműködve figyelembe veszik az EUMSZ 39. cikkében meghatározott egyedi elveket, nevezetesen a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét; a megfelelő kiigazítások fokozatos megvalósításának szükségességét; azt a tényt, hogy a tagállamokban a mezőgazdaság a gazdaság egészéhez szorosan kapcsolódó ágazat.

Módosítás 123 és 1117 cp2

Módosítás 123 és 1117 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a beavatkozások objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerüljenek meghatározásra,
  összeegyeztethetők legyenek
  a belső
  piaccal, és ne torzítsák a versenyt
  . | A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  biztosítják, hogy a beavatkozások objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerüljenek meghatározásra,
  és ne akadályozzák
  a belső
  piac megfelelő működését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a beavatkozások objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerüljenek meghatározásra,
  összeegyeztethetők legyenek
  a belső
  piaccal, és ne torzítsák a versenyt
  .

összeegyeztethetők legyenek

piaccal, és ne torzítsák a versenyt

A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  biztosítják, hogy a beavatkozások objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kerüljenek meghatározásra,
  és ne akadályozzák
  a belső
  piac megfelelő működését
  .

– adott esetben régióikkal együttműködve –

és ne akadályozzák

piac megfelelő működését

Módosítás 1117 cp3

Módosítás 1117 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2a (új) bekezdés

9 cikk – 2a (új) bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben meghatározottak szerint alkalmazhatják az 15. cikkben említett csökkentést és a 26., 27., 29., 66., 67. és 68. cikkben említett támogatásokat e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező aktív mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben meghatározottak szerint alkalmazhatják az 15. cikkben említett csökkentést és a 26., 27., 29., 66., 67. és 68. cikkben említett támogatásokat e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező aktív mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez.

Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben meghatározottak szerint alkalmazhatják az 15. cikkben említett csökkentést és a 26., 27., 29., 66., 67. és 68. cikkben említett támogatásokat e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező aktív mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez.

Módosítás 124 és 1117 cp4

Módosítás 124 és 1117 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a KAP-stratégiai terv alapján és az e rendeletben, valamint az (EU) [horizontális rendelet] rendeletben meghatározott elveknek és követelményeknek megfelelően létrehozzák az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélését szabályozó jogi keretet. | A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  a KAP-stratégiai terv alapján és az e rendeletben, valamint az (EU) [horizontális rendelet] rendeletben meghatározott elveknek és követelményeknek megfelelően létrehozzák az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélését szabályozó jogi keretet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a KAP-stratégiai terv alapján és az e rendeletben, valamint az (EU) [horizontális rendelet] rendeletben meghatározott elveknek és követelményeknek megfelelően létrehozzák az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélését szabályozó jogi keretet.

A tagállamok
  – adott esetben régióikkal együttműködve –
  a KAP-stratégiai terv alapján és az e rendeletben, valamint az (EU) [horizontális rendelet] rendeletben meghatározott elveknek és követelményeknek megfelelően létrehozzák az uniós támogatás kedvezményezetteknek történő odaítélését szabályozó jogi keretet.

– adott esetben régióikkal együttműködve –

Módosítás 731 és 807

Módosítás 731 és 807

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk




  Fenntartható fejlődés




  A KAP stratégiai tervek célkitűzéseit a fenntartható fejlődés elvének megfelelően, valamint a környezet minőségének megóvása, védelme és minőségének javítása céljával kell megvalósítani, az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapítottak szerint, figyelembe véve a szennyező fizet elvét. A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a KAP konkrét célkitűzéseinek előkészítése és végrehajtása során előmozdítják a környezet védelmére vonatkozó követelményeket, az erőforrások hatékony felhasználását, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást, a biológiai sokféleséget, valamint a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet és a kockázatok mérséklését és megelőzését. A beavatkozásokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának az EUMSZ 208. cikkében foglalt elvével összhangban tervezik meg és hajtják végre. E stratégiai következetességet a Bizottság ellenőrzi az V. cím III. fejezetében felvázolt eljárás szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

Fenntartható fejlődés

A KAP stratégiai tervek célkitűzéseit a fenntartható fejlődés elvének megfelelően, valamint a környezet minőségének megóvása, védelme és minőségének javítása céljával kell megvalósítani, az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapítottak szerint, figyelembe véve a szennyező fizet elvét. A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a KAP konkrét célkitűzéseinek előkészítése és végrehajtása során előmozdítják a környezet védelmére vonatkozó követelményeket, az erőforrások hatékony felhasználását, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz történő alkalmazkodást, a biológiai sokféleséget, valamint a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet és a kockázatok mérséklését és megelőzését. A beavatkozásokat a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának az EUMSZ 208. cikkében foglalt elvével összhangban tervezik meg és hajtják végre. E stratégiai következetességet a Bizottság ellenőrzi az V. cím III. fejezetében felvázolt eljárás szerint.

Módosítás 808

Módosítás 808

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 b cikk (új)

9 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. cikk




  A Párizsi Megállapodásnak való megfelelés




  A KAP stratégiai terveinek célkitűzéseit a Párizsi Megállapodással összhangban kell megvalósítani, a Megállapodásban meghatározott globális célkitűzések és az Unió és a tagállamok nemzetileg meghatározott hozzájárulásaiban leírt vállalások elérése érdekében.




  A Bizottság a KAP stratégiai tervek jóváhagyása előtt megbizonyosodik arról, hogy az összes KAP stratégiai terv céljainak és intézkedéseinek egyesítése lehetővé teszi az e cikkben meghatározott éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b. cikk

A Párizsi Megállapodásnak való megfelelés

A KAP stratégiai terveinek célkitűzéseit a Párizsi Megállapodással összhangban kell megvalósítani, a Megállapodásban meghatározott globális célkitűzések és az Unió és a tagállamok nemzetileg meghatározott hozzájárulásaiban leírt vállalások elérése érdekében.

A Bizottság a KAP stratégiai tervek jóváhagyása előtt megbizonyosodik arról, hogy az összes KAP stratégiai terv céljainak és intézkedéseinek egyesítése lehetővé teszi az e cikkben meghatározott éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 c cikk (új)

9 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9c. cikk




  A nemi dimenzió beépítése




  A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemi dimenzió beépítését a KAP-stratégiai tervük előkészítése, végrehajtása és értékelése során abból a célból, hogy előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget, és fellépjenek a nemi alapú megkülönböztetéssel szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9c. cikk

A nemi dimenzió beépítése

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemi dimenzió beépítését a KAP-stratégiai tervük előkészítése, végrehajtása és értékelése során abból a célból, hogy előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget, és fellépjenek a nemi alapú megkülönböztetéssel szemben.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – - 1 bekezdés (új)

10 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok stratégiai tervei tiszteletben tartsák a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kötelezettségvállalásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1)
     
  A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok stratégiai tervei tiszteletben tartsák a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kötelezettségvállalásait.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy
  az e rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások, valamint a 3. cikkben előírt fogalommeghatározások és a KAP-stratégiai tervben megfogalmazandó, a 4. cikkben előírt fogalommeghatározások tiszteletben
  tartsák
  a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 2. mellékletének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket. | Az e rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások, valamint a 3. cikkben előírt fogalommeghatározások és a KAP-stratégiai tervben megfogalmazandó, a 4. cikkben előírt fogalommeghatározások tiszteletben
  tartják
  a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 2. mellékletének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy
  az e rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások, valamint a 3. cikkben előírt fogalommeghatározások és a KAP-stratégiai tervben megfogalmazandó, a 4. cikkben előírt fogalommeghatározások tiszteletben
  tartsák
  a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 2. mellékletének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

A tagállamok biztosítják, hogy

tartsák

Az e rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozástípusokon alapuló beavatkozások, valamint a 3. cikkben előírt fogalommeghatározások és a KAP-stratégiai tervben megfogalmazandó, a 4. cikkben előírt fogalommeghatározások tiszteletben
  tartják
  a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 2. mellékletének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

tartják

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az e cím II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakaszában előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatáson alapuló beavatkozások tiszteletben tartsák a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 6. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az e cím II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakaszában előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatáson alapuló beavatkozások tiszteletben tartsák a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodása 6. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

törölve

törölve

Módosítás 809

Módosítás 809

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | A KAP globális vetülete |
| | 1.
     
  Az EUMSZ 208. cikkével összhangban az Unió és a tagállamok biztosítják, hogy a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket valamennyi KAP-beavatkozásban figyelembe vegyék, és azok tiszteletben tartsák az élelemhez való jogot és a fejlődéshez való jogot. |
| | 2.
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a KAP stratégiai tervek a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljanak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendben foglalt célok – különösen a 2., a 10., a 12. és a 13. fenntartható fejlődési cél –, valamint a Párizsi Megállapodásban foglalt célok időben történő eléréséhez. A KAP-beavatkozásoknak ezért: |
| | i. | hozzá kell járulniuk a sokszínű és fenntartható mezőgazdaság és az ellenállóképes agro-ökológiai gyakorlatok kifejlesztéséhez az Unióban és a partnerországokban egyaránt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

A KAP globális vetülete

A KAP globális vetülete

1.
     
  Az EUMSZ 208. cikkével összhangban az Unió és a tagállamok biztosítják, hogy a fejlesztési együttműködési célkitűzéseket valamennyi KAP-beavatkozásban figyelembe vegyék, és azok tiszteletben tartsák az élelemhez való jogot és a fejlődéshez való jogot.

2.
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a KAP stratégiai tervek a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljanak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendben foglalt célok – különösen a 2., a 10., a 12. és a 13. fenntartható fejlődési cél –, valamint a Párizsi Megállapodásban foglalt célok időben történő eléréséhez. A KAP-beavatkozásoknak ezért:

i.

i.

hozzá kell járulniuk a sokszínű és fenntartható mezőgazdaság és az ellenállóképes agro-ökológiai gyakorlatok kifejlesztéséhez az Unióban és a partnerországokban egyaránt;

hozzá kell járulniuk a sokszínű és fenntartható mezőgazdaság és az ellenállóképes agro-ökológiai gyakorlatok kifejlesztéséhez az Unióban és a partnerországokban egyaránt;

| ii. | hozzá kell járulniuk a vetőmagok, a termesztett növények és a tenyésztett és a háziasított állatok, valamint a kapcsolódó vad fajok genetikai sokféleségének fenntartásához az Unióban és a partnerországokban egyaránt; |
| --- | --- |

ii.

ii.

hozzá kell járulniuk a vetőmagok, a termesztett növények és a tenyésztett és a háziasított állatok, valamint a kapcsolódó vad fajok genetikai sokféleségének fenntartásához az Unióban és a partnerországokban egyaránt;

hozzá kell járulniuk a vetőmagok, a termesztett növények és a tenyésztett és a háziasított állatok, valamint a kapcsolódó vad fajok genetikai sokféleségének fenntartásához az Unióban és a partnerországokban egyaránt;

| iii. | teljes mértékben integrálniuk kell az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

iii.

iii.

teljes mértékben integrálniuk kell az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedéseket;

teljes mértékben integrálniuk kell az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedéseket;

3.
     
  Rendszeresen értékelni kell a KAP megfelelését a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának, többek között a 119a. cikkben foglalt nyomonkövetési mechanizmusból származó adatok használatával. A Bizottság jelentést készít a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az értékelés eredményeiről és az Unió szakpolitikai válaszairól.

Módosítás 1151 cp1

Módosítás 1151 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

11 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy olyan feltételességi rendszert, amely alapján közigazgatási
  szankcióval
  kell
  sújtani azokat
  az e cím II. fejezete szerinti közvetlen kifizetésekben vagy a 65., 66. és 67. cikk szerinti éves támogatásban részesülő
  kedvezményezetteket
  ,
  akik
  nem teljesítik a KAP-stratégiai tervben megállapított, a III. mellékletben felsorolt, az uniós jog alapján előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, illetve a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírásokat a következő konkrét területek tekintetében: | (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy olyan feltételességi rendszert, amely alapján közigazgatási
  szankciókat
  kell
  alkalmazni
  az e cím II. fejezete szerinti közvetlen kifizetésekben vagy a 65., 66. és 67. cikk szerinti éves támogatásban részesülő
  kedvezményezettekkel szemben
  ,
  amennyiben
  nem teljesítik a KAP-stratégiai tervben megállapított, a III. mellékletben felsorolt, az uniós jog alapján előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, illetve a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírásokat a következő konkrét területek tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy olyan feltételességi rendszert, amely alapján közigazgatási
  szankcióval
  kell
  sújtani azokat
  az e cím II. fejezete szerinti közvetlen kifizetésekben vagy a 65., 66. és 67. cikk szerinti éves támogatásban részesülő
  kedvezményezetteket
  ,
  akik
  nem teljesítik a KAP-stratégiai tervben megállapított, a III. mellékletben felsorolt, az uniós jog alapján előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, illetve a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírásokat a következő konkrét területek tekintetében:

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy olyan feltételességi rendszert, amely alapján közigazgatási
  szankciókat
  kell
  alkalmazni
  az e cím II. fejezete szerinti közvetlen kifizetésekben vagy a 65., 66. és 67. cikk szerinti éves támogatásban részesülő
  kedvezményezettekkel szemben
  ,
  amennyiben
  nem teljesítik a KAP-stratégiai tervben megállapított, a III. mellékletben felsorolt, az uniós jog alapján előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, illetve a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírásokat a következő konkrét területek tekintetében:

Módosítás 810 cp2, 887 és 1151 cp2

Módosítás 810 cp2, 887 és 1151 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – a pont

11 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az éghajlat és a környezet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az éghajlat és a környezet;

| a) | az éghajlat és a környezet
  , beleértve a vizet, a levegőt, a talajt, a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat is
  ; |
| --- | --- |

a)

az éghajlat és a környezet
  , beleértve a vizet, a levegőt, a talajt, a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat is
  ;

, beleértve a vizet, a levegőt, a talajt, a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat is

Módosítás 1151 cp3

Módosítás 1151 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A közigazgatási
  szankciókra
  vonatkozó, a KAP-stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket. | (2)   A
  hatékony és arányos
  közigazgatási
  szankciók rendszerére
  vonatkozó, a KAP-stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A közigazgatási
  szankciókra
  vonatkozó, a KAP-stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket.

(2)   A
  hatékony és arányos
  közigazgatási
  szankciók rendszerére
  vonatkozó, a KAP-stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek járványok, kedvezőtlen éghajlati események, katasztrófaesemények vagy természeti katasztrófák esetén alkalmazandó, a feltételességi szabályoktól eltérő ideiglenes szabályokkal egészítik ki ezt a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek járványok, kedvezőtlen éghajlati események, katasztrófaesemények vagy természeti katasztrófák esetén alkalmazandó, a feltételességi szabályoktól eltérő ideiglenes szabályokkal egészítik ki ezt a rendeletet.

Módosítás 732

Módosítás 732

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk




  A szociális feltételrendszer elve és hatálya





  (1)
     
  A tagállamok KAP stratégiai terveikbe belefoglalnak egy olyan feltételrendszert, amelynek értelmében az e cím II. és III. fejezete alapján közvetlen kifizetésben vagy a 65., 66. és 67. cikk alapján éves támogatásban részesülő kedvezményezetteket közigazgatási szankcióval sújtják, amennyiben nem felelnek meg az alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy munkáltatói kötelezettségeknek, amelyek nemzeti, uniós és nemzetközi szinten az összes vonatkozó kollektív szerződésből, valamint a szociális és munkajogból erednek.






  (2)
     
  A hatékony és arányos közigazgatási szankciók rendszerére vonatkozó, a KAP stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

A szociális feltételrendszer elve és hatálya

(1)
     
  A tagállamok KAP stratégiai terveikbe belefoglalnak egy olyan feltételrendszert, amelynek értelmében az e cím II. és III. fejezete alapján közvetlen kifizetésben vagy a 65., 66. és 67. cikk alapján éves támogatásban részesülő kedvezményezetteket közigazgatási szankcióval sújtják, amennyiben nem felelnek meg az alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy munkáltatói kötelezettségeknek, amelyek nemzeti, uniós és nemzetközi szinten az összes vonatkozó kollektív szerződésből, valamint a szociális és munkajogból erednek.

(2)
     
  A hatékony és arányos közigazgatási szankciók rendszerére vonatkozó, a KAP stratégiai tervben szerepeltetendő szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk az (EU) [horizontális rendelet] rendelet IV. címének IV. fejezetében meghatározott követelményeket.

Módosítás 1128

Módosítás 1128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. cikk | 12. cikk |
| A földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotához kapcsolódó tagállami kötelezettségek | A földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotához kapcsolódó tagállami kötelezettségek |
| (1)   A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület – köztük a termelésből kivont földterületek – jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok nemzeti vagy regionális szinten minimális előírásokat határoznak meg a kedvezményezettek számára a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan, a szóban forgó előírásoknak a III. mellékletben említett fő célkitűzésével összhangban és az érintett területek sajátos jellemzőit – egyebek mellett a talaj- és éghajlati viszonyokat, a meglévő gazdálkodási rendszereket, a földhasználatot, a vetésforgót, a gazdálkodási gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét – figyelembe véve. | (1)   A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület – köztük a termelésből kivont földterületek – jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok
  valamennyi érdekelt féllel konzultálva
  nemzeti vagy
  adott esetben
  regionális szinten minimális előírásokat határoznak meg a kedvezményezettek számára a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan, a szóban forgó előírásoknak a III. mellékletben említett fő célkitűzésével összhangban és az érintett területek sajátos jellemzőit – egyebek mellett a talaj- és éghajlati viszonyokat, a meglévő gazdálkodási rendszereket, a földhasználatot, a vetésforgót, a gazdálkodási gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét – figyelembe véve
  , biztosítva, hogy a földterület hozzájáruljon a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott célok teljesüléséhez
  . |
| (2)   A III. mellékletben meghatározott fő célkitűzések tekintetében a tagállamok a szóban forgó mellékletben meghatározott előírásokat kiegészítő, további előírásokat
  állapíthatnak meg
  az említett fő célkitűzésekkel összefüggésben. A tagállamok
  azonban
  kizárólag a III. mellékletben megállapított fő célkitűzésekre vonatkozóan határozhatnak meg minimális előírásokat. | (2)   A
  KAP egységességének védelme, és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint a
  III. mellékletben meghatározott fő célkitűzések tekintetében a tagállamok
  nem állapíthatnak meg
  a szóban forgó mellékletben meghatározott előírásokat kiegészítő, további előírásokat az említett fő célkitűzésekkel összefüggésben
  a feltételességi rendszeren keretein belül
  .
  Továbbá
  a tagállamok kizárólag a III. mellékletben megállapított fő célkitűzésekre vonatkozóan határozhatnak meg minimális előírásokat. |
| | A tagállamok, adott esetben elektronikus úton, ellátják az érintett kedvezményezetteket a mezőgazdasági üzem szintjén teljesítendő követelmények és előírások jegyzékével, és az azokra vonatkozó egyértelmű és pontos információkkal. |
| | (2a)
     
  Azokat a mezőgazdasági termelőket, akik teljesítik az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (1a)

  leírt, ökológiai gazdálkodásra vonatkozó követelményeket, úgy kell tekinteni, hogy ezáltal megfelelnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 8. számú előírásnak. |
| | (2b)
     
  Az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigetek mentesülnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1., 2., 8. és 9. számú előírások alól. |
| | (2c)
     
  A 28. cikk szerinti, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1., 8., 9. vagy 10. számú előírással egyenértékű mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmazó önkéntes éghajlati és környezetvédelmi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó megfelelő előírásoknak, feltéve, hogy ezek a rendszerek az 1., 8., 9. vagy 10. számú előíráshoz képest nagyobb mértékű éghajlati és környezeti előnyöket biztosítanak. Az ilyen gyakorlatokat e rendelet V. címével összhangban kell értékelni. |
| (3)
     
  A tagállamok egy általuk létrehozandó rendszer keretében a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátják a III. mellékletben említett, a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszközt és az ugyanabban a mellékletben meghatározott tartalmi elemeket és funkciókat, a kedvezményezettek pedig kötelesek használni az eszközt. | |
| A Bizottság támogatást nyújthat a tagállamoknak az eszköz megtervezéséhez, valamint a szükséges adattárolási és -feldolgozási szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosításához. | |
| (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet
  a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó szabályokkal egészítik ki, ideértve
  az állandó gyepterület arányát szabályozó rendszer
  elemeinek
  , a 
  referenciaévnek
  és
  az átváltási aránynak
  a III. mellékletben említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1. számú előírás
  alapján történő meghatározására, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz formátumára és további minimális elemeire és funkcióira vonatkozó szabályokat is
  . | (4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  kiegészítik
  e rendeletet az állandó gyepterület arányát szabályozó rendszer
  elemei
  , a 
  referenciaév
  és a III. mellékletben említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1. számú előírás
  szerinti átváltási arány vonatkozásában
  . |
| |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12. cikk

12. cikk

A földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotához kapcsolódó tagállami kötelezettségek

A földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotához kapcsolódó tagállami kötelezettségek

(1)   A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület – köztük a termelésből kivont földterületek – jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok nemzeti vagy regionális szinten minimális előírásokat határoznak meg a kedvezményezettek számára a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan, a szóban forgó előírásoknak a III. mellékletben említett fő célkitűzésével összhangban és az érintett területek sajátos jellemzőit – egyebek mellett a talaj- és éghajlati viszonyokat, a meglévő gazdálkodási rendszereket, a földhasználatot, a vetésforgót, a gazdálkodási gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét – figyelembe véve.

(1)   A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület – köztük a termelésből kivont földterületek – jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok
  valamennyi érdekelt féllel konzultálva
  nemzeti vagy
  adott esetben
  regionális szinten minimális előírásokat határoznak meg a kedvezményezettek számára a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan, a szóban forgó előírásoknak a III. mellékletben említett fő célkitűzésével összhangban és az érintett területek sajátos jellemzőit – egyebek mellett a talaj- és éghajlati viszonyokat, a meglévő gazdálkodási rendszereket, a földhasználatot, a vetésforgót, a gazdálkodási gyakorlatokat és a mezőgazdasági üzemek szerkezetét – figyelembe véve
  , biztosítva, hogy a földterület hozzájáruljon a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott célok teljesüléséhez
  .

(2)   A III. mellékletben meghatározott fő célkitűzések tekintetében a tagállamok a szóban forgó mellékletben meghatározott előírásokat kiegészítő, további előírásokat
  állapíthatnak meg
  az említett fő célkitűzésekkel összefüggésben. A tagállamok
  azonban
  kizárólag a III. mellékletben megállapított fő célkitűzésekre vonatkozóan határozhatnak meg minimális előírásokat.

(2)   A
  KAP egységességének védelme, és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint a
  III. mellékletben meghatározott fő célkitűzések tekintetében a tagállamok
  nem állapíthatnak meg
  a szóban forgó mellékletben meghatározott előírásokat kiegészítő, további előírásokat az említett fő célkitűzésekkel összefüggésben
  a feltételességi rendszeren keretein belül
  .
  Továbbá
  a tagállamok kizárólag a III. mellékletben megállapított fő célkitűzésekre vonatkozóan határozhatnak meg minimális előírásokat.

A tagállamok, adott esetben elektronikus úton, ellátják az érintett kedvezményezetteket a mezőgazdasági üzem szintjén teljesítendő követelmények és előírások jegyzékével, és az azokra vonatkozó egyértelmű és pontos információkkal.

A tagállamok, adott esetben elektronikus úton, ellátják az érintett kedvezményezetteket a mezőgazdasági üzem szintjén teljesítendő követelmények és előírások jegyzékével, és az azokra vonatkozó egyértelmű és pontos információkkal.

(2a)
     
  Azokat a mezőgazdasági termelőket, akik teljesítik az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (1a)

  leírt, ökológiai gazdálkodásra vonatkozó követelményeket, úgy kell tekinteni, hogy ezáltal megfelelnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 8. számú előírásnak.

(2b)
     
  Az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigetek mentesülnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1., 2., 8. és 9. számú előírások alól.

(2c)
     
  A 28. cikk szerinti, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1., 8., 9. vagy 10. számú előírással egyenértékű mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmazó önkéntes éghajlati és környezetvédelmi rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek az e rendelet III. mellékletében meghatározott, a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó megfelelő előírásoknak, feltéve, hogy ezek a rendszerek az 1., 8., 9. vagy 10. számú előíráshoz képest nagyobb mértékű éghajlati és környezeti előnyöket biztosítanak. Az ilyen gyakorlatokat e rendelet V. címével összhangban kell értékelni.

(3)
     
  A tagállamok egy általuk létrehozandó rendszer keretében a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátják a III. mellékletben említett, a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszközt és az ugyanabban a mellékletben meghatározott tartalmi elemeket és funkciókat, a kedvezményezettek pedig kötelesek használni az eszközt.

A Bizottság támogatást nyújthat a tagállamoknak az eszköz megtervezéséhez, valamint a szükséges adattárolási és -feldolgozási szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosításához.

A Bizottság támogatást nyújthat a tagállamoknak az eszköz megtervezéséhez, valamint a szükséges adattárolási és -feldolgozási szolgáltatások rendelkezésre állásának biztosításához.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet
  a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó szabályokkal egészítik ki, ideértve
  az állandó gyepterület arányát szabályozó rendszer
  elemeinek
  , a 
  referenciaévnek
  és
  az átváltási aránynak
  a III. mellékletben említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1. számú előírás
  alapján történő meghatározására, valamint a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz formátumára és további minimális elemeire és funkcióira vonatkozó szabályokat is
  .

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  kiegészítik
  e rendeletet az állandó gyepterület arányát szabályozó rendszer
  elemei
  , a 
  referenciaév
  és a III. mellékletben említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó 1. számú előírás
  szerinti átváltási arány vonatkozásában
  .

Módosítás 1129

Módosítás 1129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| Mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások | Mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások |
| (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy, a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások többi kedvezményezettje részére a földgazdálkodással és a mezőgazdasági üzemek gazdálkodásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokat (a továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások) biztosító rendszert. | (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy, a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások többi kedvezményezettje részére a földgazdálkodással és a mezőgazdasági üzemek gazdálkodásával kapcsolatos,
  minőségi és független
  tanácsadási szolgáltatásokat (a továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások) biztosító rendszert,
  amelynek adott esetben a tagállami szinten már meglévő rendszerekre kell épülnie. A tagállamok megfelelő költségvetést biztosítanak e szolgáltatások finanszírozására és a nemzeti KAP-stratégiai tervek tartalmazzák e szolgáltatások rövid leírását. |
| | A tagállamok az e cikkhez kapcsolódó előirányzat legalább 30 %-át a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett célkitűzésekhez hozzájáruló tanácsadási szolgáltatásokra és technikai segítségnyújtásra fordítják. |
| (2)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókra egyaránt kiterjednek, és kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkat bocsátanak rendelkezésre. E szolgáltatásokat a mezőgazdasági tanácsadók, a kutatók, a mezőgazdasági termelők szervezetei és a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerét (AKIS) alkotó egyéb érdekelt felek egymással összefüggő szolgáltatásainak keretében kell egyesíteni. | (2)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókra egyaránt kiterjednek, és kutatás és innováció,
  valamint a hagyományos mezőgazdasági gyakorlatok és technikák figyelembevétele
  útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkat bocsátanak rendelkezésre. E szolgáltatásokat a mezőgazdasági
  tanácsadó hálózatok, a
  tanácsadók, a kutatók, a mezőgazdasági termelők szervezetei,
  a szövetkezetek
  és a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerét (AKIS) alkotó egyéb érdekelt felek egymással összefüggő szolgáltatásainak keretében kell egyesíteni. |
| (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadás pártatlan legyen, és a tanácsadóknál ne merüljön fel összeférhetetlenség. | (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadás pártatlan
  és a termelés és a gazdaságok teljes köréhez hozzáigazított
  legyen, és a tanácsadóknál ne merüljön fel összeférhetetlenség. |
| | (3a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mezőgazdasági tanácsadói szolgáltatások tanácsot tudjanak nyújtani mind a termeléssel, és mind a közjavak biztosításával kapcsolatban. |
| (4)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásnak legalább az alábbiakra ki kell terjednie: | (4)   A
  tagállamok által létrehozott
  mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásnak legalább az alábbiakra ki kell terjednie: |
| a) | a mezőgazdasági termelőkre és az egyéb kedvezményezettekre alkalmazandó, a KAP-stratégiai tervben meghatározott valamennyi követelmény, feltétel és gazdálkodási kötelezettség, ideértve a feltételesség szerinti követelményeket és előírásokat, a támogatási rendszerek feltételeit, továbbá a KAP-stratégiai terv alapján létrehozott finanszírozási eszközökre és üzleti tervekre vonatkozó információkat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

Mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások

Mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy, a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások többi kedvezményezettje részére a földgazdálkodással és a mezőgazdasági üzemek gazdálkodásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokat (a továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások) biztosító rendszert.

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükbe beépítenek egy, a mezőgazdasági termelők és a KAP-támogatások többi kedvezményezettje részére a földgazdálkodással és a mezőgazdasági üzemek gazdálkodásával kapcsolatos,
  minőségi és független
  tanácsadási szolgáltatásokat (a továbbiakban: mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások) biztosító rendszert,
  amelynek adott esetben a tagállami szinten már meglévő rendszerekre kell épülnie. A tagállamok megfelelő költségvetést biztosítanak e szolgáltatások finanszírozására és a nemzeti KAP-stratégiai tervek tartalmazzák e szolgáltatások rövid leírását.

A tagállamok az e cikkhez kapcsolódó előirányzat legalább 30 %-át a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett célkitűzésekhez hozzájáruló tanácsadási szolgáltatásokra és technikai segítségnyújtásra fordítják.

A tagállamok az e cikkhez kapcsolódó előirányzat legalább 30 %-át a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett célkitűzésekhez hozzájáruló tanácsadási szolgáltatásokra és technikai segítségnyújtásra fordítják.

(2)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókra egyaránt kiterjednek, és kutatás és innováció útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkat bocsátanak rendelkezésre. E szolgáltatásokat a mezőgazdasági tanácsadók, a kutatók, a mezőgazdasági termelők szervezetei és a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerét (AKIS) alkotó egyéb érdekelt felek egymással összefüggő szolgáltatásainak keretében kell egyesíteni.

(2)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások gazdasági, környezeti és társadalmi dimenziókra egyaránt kiterjednek, és kutatás és innováció,
  valamint a hagyományos mezőgazdasági gyakorlatok és technikák figyelembevétele
  útján nyert, naprakész technológiai és tudományos információkat bocsátanak rendelkezésre. E szolgáltatásokat a mezőgazdasági
  tanácsadó hálózatok, a
  tanácsadók, a kutatók, a mezőgazdasági termelők szervezetei,
  a szövetkezetek
  és a mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerét (AKIS) alkotó egyéb érdekelt felek egymással összefüggő szolgáltatásainak keretében kell egyesíteni.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadás pártatlan legyen, és a tanácsadóknál ne merüljön fel összeférhetetlenség.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadás pártatlan
  és a termelés és a gazdaságok teljes köréhez hozzáigazított
  legyen, és a tanácsadóknál ne merüljön fel összeférhetetlenség.

(3a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a mezőgazdasági tanácsadói szolgáltatások tanácsot tudjanak nyújtani mind a termeléssel, és mind a közjavak biztosításával kapcsolatban.

(4)   A mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásnak legalább az alábbiakra ki kell terjednie:

(4)   A
  tagállamok által létrehozott
  mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásnak legalább az alábbiakra ki kell terjednie:

a)

a mezőgazdasági termelőkre és az egyéb kedvezményezettekre alkalmazandó, a KAP-stratégiai tervben meghatározott valamennyi követelmény, feltétel és gazdálkodási kötelezettség, ideértve a feltételesség szerinti követelményeket és előírásokat, a támogatási rendszerek feltételeit, továbbá a KAP-stratégiai terv alapján létrehozott finanszírozási eszközökre és üzleti tervekre vonatkozó információkat is;

| a) | a mezőgazdasági termelőkre és az egyéb kedvezményezettekre alkalmazandó, a KAP-stratégiai tervben meghatározott valamennyi követelmény, feltétel és gazdálkodási kötelezettség, ideértve a feltételesség szerinti követelményeket és előírásokat,
  az ökorendszereket, a környezeti, éghajlati és a 65. cikk szerinti egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokat,
  a támogatási rendszerek feltételeit, továbbá a KAP-stratégiai terv alapján létrehozott finanszírozási eszközökre és üzleti tervekre vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

a)

a

a mezőgazdasági termelőkre és az egyéb kedvezményezettekre alkalmazandó, a KAP-stratégiai tervben meghatározott valamennyi követelmény, feltétel és gazdálkodási kötelezettség, ideértve a feltételesség szerinti követelményeket és előírásokat,
  az ökorendszereket, a környezeti, éghajlati és a 65. cikk szerinti egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokat,
  a támogatási rendszerek feltételeit, továbbá a KAP-stratégiai terv alapján létrehozott finanszírozási eszközökre és üzleti tervekre vonatkozó információkat is;

az ökorendszereket, a környezeti, éghajlati és a 65. cikk szerinti egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokat,

| b) | a tagállamok által a 2000/60/EK irányelv, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv, a 2008/50/EK irányelv, az (EU) 2016/2284 irányelv, az (EU) 2016/2031 rendelet, az (EU) 2016/429 rendelet, az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) 55. cikke és a 2009/128/EK irányelv végrehajtására vonatkozóan meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a 2000/60/EK irányelv, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv, a 2008/50/EK irányelv, az (EU) 2016/2284 irányelv, az (EU) 2016/2031 rendelet, az (EU) 2016/429 rendelet, az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) 55. cikke és a 2009/128/EK irányelv végrehajtására vonatkozóan meghatározott követelmények;

30

| b) | a tagállamok által a 2000/60/EK irányelv, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv, a 2008/50/EK irányelv, az (EU) 2016/2284 irányelv, az (EU) 2016/2031 rendelet, az (EU) 2016/429 rendelet, az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) 55. cikke és a 2009/128/EK irányelv végrehajtására vonatkozóan meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a 2000/60/EK irányelv, a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv, a 2008/50/EK irányelv, az (EU) 2016/2284 irányelv, az (EU) 2016/2031 rendelet, az (EU) 2016/429 rendelet, az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) 55. cikke és a 2009/128/EK irányelv végrehajtására vonatkozóan meghatározott követelmények;

30

| c) | „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című közleményben (31) meghatározott, az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megelőzését célzó gazdálkodási gyakorlatok; |
| --- | --- |

c)

„Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című közleményben (31) meghatározott, az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megelőzését célzó gazdálkodási gyakorlatok;

31

| c) | „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című közleményben (31) meghatározott, az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megelőzését célzó gazdálkodási gyakorlatok; |
| --- | --- |

c)

„Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című közleményben (31) meghatározott, az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának megelőzését célzó gazdálkodási gyakorlatok;

31

| d) | a 70. cikk szerinti kockázatkezelés; |
| --- | --- |

d)

a 70. cikk szerinti kockázatkezelés;

a 70. cikk szerinti kockázatkezelés;

| d) | kockázatmegelőzés és -kezelés; |
| --- | --- |

d)

kockázatmegelőzés és -kezelés;

kockázatmegelőzés és -kezelés;

| e) | innovációs támogatás többek között a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek elkészítéséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

e)

innovációs támogatás többek között a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek elkészítéséhez és végrehajtásához;

| e) | innovációs támogatás többek között a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek elkészítéséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

e)

innovációs támogatás többek között a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek elkészítéséhez és végrehajtásához;

| f) | a digitális technológiák fejlesztése a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben a 102. cikk b) pontjában foglaltak szerint. |
| --- | --- |

f)

a digitális technológiák fejlesztése a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben a 102. cikk b) pontjában foglaltak szerint.

| f) | a digitális technológiák fejlesztése a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben a 102. cikk b) pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

f)

a digitális technológiák fejlesztése a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben a 102. cikk b) pontjában foglaltak szerint;

| fa) | a termelési rendszerek gazdasági teljesítményének, a versenyképesség növelésének, a piaci irányultság, a rövid ellátási láncok és a vállalkozói szellem ösztönzésének optimalizálását szolgáló technikák; |
| --- | --- |

fa)

fa)

a termelési rendszerek gazdasági teljesítményének, a versenyképesség növelésének, a piaci irányultság, a rövid ellátási láncok és a vállalkozói szellem ösztönzésének optimalizálását szolgáló technikák;

a termelési rendszerek gazdasági teljesítményének, a versenyképesség növelésének, a piaci irányultság, a rövid ellátási láncok és a vállalkozói szellem ösztönzésének optimalizálását szolgáló technikák;

| fb) | szaktanácsadás olyan mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodásba; |
| --- | --- |

fb)

fb)

szaktanácsadás olyan mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodásba;

szaktanácsadás olyan mezőgazdasági termelők számára, akik első alkalommal kezdenek gazdálkodásba;

| fc) | biztonsági előírások és pszichoszociális ellátás a gazdálkodó közösségekben; |
| --- | --- |

fc)

fc)

biztonsági előírások és pszichoszociális ellátás a gazdálkodó közösségekben;

biztonsági előírások és pszichoszociális ellátás a gazdálkodó közösségekben;

| fd) | a tápanyagokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használatát; |
| --- | --- |

fd)

fd)

a tápanyagokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használatát;

a tápanyagokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használatát;

| fe) | az agroökológiai és agrárerdészeti gyakorlatok és technikák fejlesztése mind a mezőgazdasági, mind az erdőterületeken; |
| --- | --- |

fe)

fe)

az agroökológiai és agrárerdészeti gyakorlatok és technikák fejlesztése mind a mezőgazdasági, mind az erdőterületeken;

az agroökológiai és agrárerdészeti gyakorlatok és technikák fejlesztése mind a mezőgazdasági, mind az erdőterületeken;

| ff) | összpontosítás a termelői szervezetekre és más mezőgazdasági termelői csoportokra; |
| --- | --- |

ff)

ff)

összpontosítás a termelői szervezetekre és más mezőgazdasági termelői csoportokra;

összpontosítás a termelői szervezetekre és más mezőgazdasági termelői csoportokra;

| fg) | a szükséges új készségekkel és berendezésekkel kapcsolatos tanácsok révén történő segítségnyújtás azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik meg kívánják változtatni a termelést, különösen a fogyasztói kereslet változásai miatt; |
| --- | --- |

fg)

fg)

a szükséges új készségekkel és berendezésekkel kapcsolatos tanácsok révén történő segítségnyújtás azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik meg kívánják változtatni a termelést, különösen a fogyasztói kereslet változásai miatt;

a szükséges új készségekkel és berendezésekkel kapcsolatos tanácsok révén történő segítségnyújtás azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik meg kívánják változtatni a termelést, különösen a fogyasztói kereslet változásai miatt;

| fh) | termőföld-mobilitási és utánpótlás-tervezési szolgáltatások; |
| --- | --- |

fh)

fh)

termőföld-mobilitási és utánpótlás-tervezési szolgáltatások;

termőföld-mobilitási és utánpótlás-tervezési szolgáltatások;

| fi) | minden olyan mezőgazdasági gyakorlat, amely lehetővé teszi a műtrágyák és növényvédő szerek használatának csökkentését természetes módszerekkel történő talajtermékenység-javítással és kártevők elleni védekezéssel; |
| --- | --- |

fi)

fi)

minden olyan mezőgazdasági gyakorlat, amely lehetővé teszi a műtrágyák és növényvédő szerek használatának csökkentését természetes módszerekkel történő talajtermékenység-javítással és kártevők elleni védekezéssel;

| fj) | az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javítása; valamint |
| --- | --- |

fj)

fj)

az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javítása; valamint

| fk) | az állatjólét javítása. |
| --- | --- |

fk)

fk)

az állatjólét javítása.

(4a)
     
  A nemzeti és az uniós jog egyéb, releváns rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tanácsadó szolgáltatásokért felelős személyek vagy entitások a mezőgazdasági termelőn vagy kedvezményezetten kívül – akinek a tanácsadó szolgáltatást nyújtják – nem tehetnek közzé senki számára semmilyen, a szóban forgó mezőgazdasági termelőre vagy kedvezményezettre vonatkozó személyes vagy üzleti információt vagy adatot, amelyhez tanácsadói megbízatásuk során jutottak hozzá, a nemzeti vagy uniós jog szerinti, a hatóságoknak történő kötelező jelentéstétel tárgyát képező jogsértések kivételével.

(4b)
     
  A tagállamok megfelelő nyilvános eljárás révén azt is biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben dolgozó tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres képzésben részesüljenek.

Módosítás 811

Módosítás 811

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III. cím – 1 fejezet – 3a szakasz (új)

III.

cím – 1 fejezet – 3a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. fejezet




  Biogazdálkodás




  13a. cikk




  Biogazdálkodás




  Az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai gazdálkodás egy olyan tanúsított gazdálkodási rendszer, amely a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét KAP-célkitűzések közül többhöz is hozzájárulhat. Az ökológiai gazdálkodás előnyeire, valamint a növekvő keresletre tekintettel – amely továbbra is felülmúlja a termelés növekedését –, a tagállamoknak értékelniük kell az ökológiai tanúsítás keretében kezelt mezőgazdasági földterületek támogatásának szintjét. A tagállamok a KAP stratégiai terveikbe belefoglalják az ökológiai ágazat termelésének, várható keresletének és a KAP-célkitűzések teljesítésében vállalt potenciális szerepének elemzését, valamint célkitűzéseket határoznak meg az ökológiai gazdálkodás keretében művelt mezőgazdasági területek arányának növelése, és a teljes ökológiai beszállítói lánc fejlesztése érdekében. Ezen értékelés alapján a tagállamok a 65. cikk szerinti vidékfejlesztési intézkedések révén meghatározzák az ökológiai gazdaságra való áttérésre és az annak fenntartására irányuló támogatás megfelelő szintjét, továbbá biztosítaniuk kell, hogy az odaítélt költségvetés kielégítő az ökológiai termelés elvárt növekedéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a. fejezet

3a. fejezet

Biogazdálkodás

Biogazdálkodás

13a. cikk

13a. cikk

Biogazdálkodás

Biogazdálkodás

Az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai gazdálkodás egy olyan tanúsított gazdálkodási rendszer, amely a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét KAP-célkitűzések közül többhöz is hozzájárulhat. Az ökológiai gazdálkodás előnyeire, valamint a növekvő keresletre tekintettel – amely továbbra is felülmúlja a termelés növekedését –, a tagállamoknak értékelniük kell az ökológiai tanúsítás keretében kezelt mezőgazdasági földterületek támogatásának szintjét. A tagállamok a KAP stratégiai terveikbe belefoglalják az ökológiai ágazat termelésének, várható keresletének és a KAP-célkitűzések teljesítésében vállalt potenciális szerepének elemzését, valamint célkitűzéseket határoznak meg az ökológiai gazdálkodás keretében művelt mezőgazdasági területek arányának növelése, és a teljes ökológiai beszállítói lánc fejlesztése érdekében. Ezen értékelés alapján a tagállamok a 65. cikk szerinti vidékfejlesztési intézkedések révén meghatározzák az ökológiai gazdaságra való áttérésre és az annak fenntartására irányuló támogatás megfelelő szintjét, továbbá biztosítaniuk kell, hogy az odaítélt költségvetés kielégítő az ökológiai termelés elvárt növekedéséhez.

Az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai gazdálkodás egy olyan tanúsított gazdálkodási rendszer, amely a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét KAP-célkitűzések közül többhöz is hozzájárulhat. Az ökológiai gazdálkodás előnyeire, valamint a növekvő keresletre tekintettel – amely továbbra is felülmúlja a termelés növekedését –, a tagállamoknak értékelniük kell az ökológiai tanúsítás keretében kezelt mezőgazdasági földterületek támogatásának szintjét. A tagállamok a KAP stratégiai terveikbe belefoglalják az ökológiai ágazat termelésének, várható keresletének és a KAP-célkitűzések teljesítésében vállalt potenciális szerepének elemzését, valamint célkitűzéseket határoznak meg az ökológiai gazdálkodás keretében művelt mezőgazdasági területek arányának növelése, és a teljes ökológiai beszállítói lánc fejlesztése érdekében. Ezen értékelés alapján a tagállamok a 65. cikk szerinti vidékfejlesztési intézkedések révén meghatározzák az ökológiai gazdaságra való áttérésre és az annak fenntartására irányuló támogatás megfelelő szintjét, továbbá biztosítaniuk kell, hogy az odaítélt költségvetés kielégítő az ökológiai termelés elvárt növekedéséhez.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – d pont

14 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az éghajlat- és
  környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az éghajlat- és
  környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek.

az éghajlat- és

| d) | az éghajlati,
  környezetvédelmi
  és állatjóléti
  célokat szolgáló rendszerek
  ; valamint |
| --- | --- |

d)

az éghajlati,
  környezetvédelmi
  és állatjóléti
  célokat szolgáló rendszerek
  ; valamint

az éghajlati,

és állatjóléti

; valamint

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

14 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a versenyképesség növelésére szolgáló rendszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a versenyképesség növelésére szolgáló rendszerek;

a versenyképesség növelésére szolgáló rendszerek;

Módosítás 163, 733 cp2, 765, 897, 1118 cp2, 1126 cp2 és 1207 cp2

Módosítás 163, 733 cp2, 765, 897, 1118 cp2, 1126 cp2 és 1207 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés alkalmazását megelőzően a tagállamok
  kivonják
  az e fejezet értelmében bármely adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetések összegéből a következőket: | Az (1) bekezdés alkalmazását megelőzően a tagállamok
  kivonhatják
  az e fejezet értelmében bármely adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetések összegéből a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés alkalmazását megelőzően a tagállamok
  kivonják
  az e fejezet értelmében bármely adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetések összegéből a következőket:

kivonják

Az (1) bekezdés alkalmazását megelőzően a tagállamok
  kivonhatják
  az e fejezet értelmében bármely adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetések összegéből a következőket:

kivonhatják

Módosítás 164, 733cp3, 766, 1118cp3, 1126cp3 és 1207cp3

Módosítás 164, 733cp3, 766, 1118cp3, 1126cp3 és 1207cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mezőgazdasági termelő által mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódóan
  bevallott
  munkabérek, beleértve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a mezőgazdasági termelő által mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódóan
  bevallott
  munkabérek, beleértve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is; és

bevallott

| a) | a mezőgazdasági termelő által
  a
  mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódóan
  bejelentett
  munkabérek
  50 %-a
  , beleértve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is; és |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági termelő által
  a
  mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódóan
  bejelentett
  munkabérek
  50 %-a
  , beleértve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is; és

a

bejelentett

50 %-a

Módosítás 165, 733cp4, 899, 1118cp4, 1126cp4 és 1207cp4

Módosítás 165, 733cp4, 899, 1118cp4, 1126cp4 és 1207cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az érintett mezőgazdasági üzemben dolgozó azon személyek által folytatott mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó rendszeres és ki nem fizetett munkavégzés ezzel egyenértékű költségét, akik nem részesülnek munkabérben, vagy akik a nyújtott szolgáltatásokért általában fizetett összegnél alacsonyabb javadalmazásban részesülnek, azonban részesülnek a mezőgazdasági üzem gazdasági eredményéből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

az érintett mezőgazdasági üzemben dolgozó azon személyek által folytatott mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó rendszeres és ki nem fizetett munkavégzés ezzel egyenértékű költségét, akik nem részesülnek munkabérben, vagy akik a nyújtott szolgáltatásokért általában fizetett összegnél alacsonyabb javadalmazásban részesülnek, azonban részesülnek a mezőgazdasági üzem gazdasági eredményéből.

az érintett mezőgazdasági üzemben dolgozó azon személyek által folytatott mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó rendszeres és ki nem fizetett munkavégzés ezzel egyenértékű költségét, akik nem részesülnek munkabérben, vagy akik a nyújtott szolgáltatásokért általában fizetett összegnél alacsonyabb javadalmazásban részesülnek, azonban részesülnek a mezőgazdasági üzem gazdasági eredményéből.

törölve

törölve

Módosítás 166, 767, 900, 1118cp5 és 1126cp5

Módosítás 166, 767, 900, 1118cp5 és 1126cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 27. és 28. cikkben említett közvetlen támogatás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a 27. és 28. cikkben említett közvetlen támogatás.

a 27. és 28. cikkben említett közvetlen támogatás.

Módosítás 167, 768, 1118cp6 and 1126cp6

Módosítás 167, 768, 1118cp6 and 1126cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

15 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  a) és a b) pontban
  említett összegek kiszámításához a tagállamok
  az adott
  mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó, nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos szokásos munkabérek és az érintett mezőgazdasági termelő által
  bevallott
  éves munkaerőegységek számának szorzataként kapott értékét használják. | Az első albekezdés
  a) pontjában
  említett összegek kiszámításához a tagállamok
  a tényleges munkabérköltségeket vagy a
  mezőgazdasági
  és azzal összefüggő
  tevékenységhez kapcsolódó, nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos szokásos munkabérek és az érintett mezőgazdasági termelő által
  bejelentett
  éves munkaerőegységek számának szorzataként kapott értékét használják.
  A tagállamok a mezőgazdasági üzemek különböző típusaihoz kapcsolódó standard bérköltségekre vonatkozó mutatókat vagy gazdaságtípusonként a munkahelyteremtésre vonatkozó referenciaadatokat használhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  a) és a b) pontban
  említett összegek kiszámításához a tagállamok
  az adott
  mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó, nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos szokásos munkabérek és az érintett mezőgazdasági termelő által
  bevallott
  éves munkaerőegységek számának szorzataként kapott értékét használják.

a) és a b) pontban

az adott

bevallott

Az első albekezdés
  a) pontjában
  említett összegek kiszámításához a tagállamok
  a tényleges munkabérköltségeket vagy a
  mezőgazdasági
  és azzal összefüggő
  tevékenységhez kapcsolódó, nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos szokásos munkabérek és az érintett mezőgazdasági termelő által
  bejelentett
  éves munkaerőegységek számának szorzataként kapott értékét használják.
  A tagállamok a mezőgazdasági üzemek különböző típusaihoz kapcsolódó standard bérköltségekre vonatkozó mutatókat vagy gazdaságtípusonként a munkahelyteremtésre vonatkozó referenciaadatokat használhatnak.

a) pontjában

a tényleges munkabérköltségeket vagy a

és azzal összefüggő

bejelentett

A tagállamok a mezőgazdasági üzemek különböző típusaihoz kapcsolódó standard bérköltségekre vonatkozó mutatókat vagy gazdaságtípusonként a munkahelyteremtésre vonatkozó referenciaadatokat használhatnak.

Módosítás 1096 és 1126 cp

Módosítás 1096 és 1126 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság információkat gyűjt a KAP első és második pilléréből kapott valamennyi támogatásról, és összesíti azt a teljes összeget, amelyet egy természetes személy közvetlenül közvetlen kifizetések révén vagy közvetve, olyan jogi személyek tényleges tulajdonosaként kap, amelyek a KAP-kifizetések (közvetlen kifizetések és vidékfejlesztésből származó kifizetések) kedvezményezettjei. A Bizottság valós időben nyomon követi a kifizetéseket, és leállítja az alábbiak összesített összegét meghaladó kifizetéseket: |
| | a) | 500 000 EUR az első pillérben a közvetlen kifizetésekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság információkat gyűjt a KAP első és második pilléréből kapott valamennyi támogatásról, és összesíti azt a teljes összeget, amelyet egy természetes személy közvetlenül közvetlen kifizetések révén vagy közvetve, olyan jogi személyek tényleges tulajdonosaként kap, amelyek a KAP-kifizetések (közvetlen kifizetések és vidékfejlesztésből származó kifizetések) kedvezményezettjei. A Bizottság valós időben nyomon követi a kifizetéseket, és leállítja az alábbiak összesített összegét meghaladó kifizetéseket:

a)

a)

500 000 EUR az első pillérben a közvetlen kifizetésekre;

500 000 EUR az első pillérben a közvetlen kifizetésekre;

| b) | 1 000 000 EUR a második pillérbe tartozó beruházásokra; A felső határ túllépéséről értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság eseti alapon értékeli, hogy kellően indokolt esetben engedélyezhető-e kivétel. A Bizottság egyértelműen meghatározott, objektív kritériumokat dolgoz ki, amelyeket indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni a tagállamok hatóságainak szóló iránymutatások formájában; |
| --- | --- |

b)

b)

1 000 000 EUR a második pillérbe tartozó beruházásokra; A felső határ túllépéséről értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság eseti alapon értékeli, hogy kellően indokolt esetben engedélyezhető-e kivétel. A Bizottság egyértelműen meghatározott, objektív kritériumokat dolgoz ki, amelyeket indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni a tagállamok hatóságainak szóló iránymutatások formájában;

1 000 000 EUR a második pillérbe tartozó beruházásokra; A felső határ túllépéséről értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság eseti alapon értékeli, hogy kellően indokolt esetben engedélyezhető-e kivétel. A Bizottság egyértelműen meghatározott, objektív kritériumokat dolgoz ki, amelyeket indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni a tagállamok hatóságainak szóló iránymutatások formájában;

A regionális és helyi hatóságok, önkormányzatok vagy városok által végrehajtott, a lakosság egészének javát szolgáló projekteknek nyújtott kifizetéseket ki kell zárni e felső határok hatálya alól.

A regionális és helyi hatóságok, önkormányzatok vagy városok által végrehajtott, a lakosság egészének javát szolgáló projekteknek nyújtott kifizetéseket ki kell zárni e felső határok hatálya alól.

A Bizottság valós idejű információs és nyomonkövetési rendszert hoz létre az ARACHNE-rendszer vagy más megfelelő informatikai eszközök kiigazítása és kiterjesztése révén; a tagállamok kötelesek minden releváns adatot (például projekt, kifizetések, jogi személy, természetes személy, tényleges tulajdonosok stb.) valós időben bevinni ebbe a rendszerbe, ami a pénzeszközök e rendelet szerinti kifizetésének feltétele; a Bizottság ezt a valós idejű információs és nyomonkövetési rendszert arra használja, hogy pontos áttekintést nyújtson az uniós források kiosztásáról és méltányos felosztásáról, valamint hogy lehetőséget kapjon a kiosztott pénzügyi eszközök nyomon követésére és összesítésére.

A Bizottság valós idejű információs és nyomonkövetési rendszert hoz létre az ARACHNE-rendszer vagy más megfelelő informatikai eszközök kiigazítása és kiterjesztése révén; a tagállamok kötelesek minden releváns adatot (például projekt, kifizetések, jogi személy, természetes személy, tényleges tulajdonosok stb.) valós időben bevinni ebbe a rendszerbe, ami a pénzeszközök e rendelet szerinti kifizetésének feltétele; a Bizottság ezt a valós idejű információs és nyomonkövetési rendszert arra használja, hogy pontos áttekintést nyújtson az uniós források kiosztásáról és méltányos felosztásáról, valamint hogy lehetőséget kapjon a kiosztott pénzügyi eszközök nyomon követésére és összesítésére.

Módosítás 168, 733cp7, 769, 1118cp7, 1126cp8 és 1207cp7

Módosítás 168, 733cp7, 769, 1118cp7, 1126cp8 és 1207cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

15 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget elsősorban a fenntarthatóságot szolgáló, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás, másodsorban pedig a termeléstől független közvetlen kifizetések közé tartozó egyéb beavatkozások
  finanszírozásához való hozzájárulás céljára
  kell felhasználni. | A kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget elsősorban a fenntarthatóságot szolgáló, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás, másodsorban pedig a termeléstől független közvetlen kifizetések közé tartozó egyéb beavatkozások
  finanszírozására
  kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget elsősorban a fenntarthatóságot szolgáló, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás, másodsorban pedig a termeléstől független közvetlen kifizetések közé tartozó egyéb beavatkozások
  finanszírozásához való hozzájárulás céljára
  kell felhasználni.

finanszírozásához való hozzájárulás céljára

A kifizetések csökkentésének eredményeképpen keletkező becsült összeget elsősorban a fenntarthatóságot szolgáló, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás, másodsorban pedig a termeléstől független közvetlen kifizetések közé tartozó egyéb beavatkozások
  finanszírozására
  kell felhasználni.

finanszírozására

Módosítás 169, 733cp8, 770, 1118cp8, 1126cp9 és 1207cp8

Módosítás 169, 733cp8, 770, 1118cp8, 1126cp9 és 1207cp8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

15 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a szóban forgó
  összeget
  vagy annak egy
  részét
  az EMVA keretében megvalósuló, a IV. fejezetben meghatározott típusokhoz tartozó
  beavatkozások finanszírozására
  is
  felhasználhatják
  . Ezeknek az EMVA-ba történő átcsoportosításoknak szerepelniük kell a KAP-stratégiai terv pénzügyi táblázataiban, és
  2023-ban
  felülvizsgálhatók a 90. cikkben foglaltaknak megfelelően.
  Az EMGA-ból az EMVA-ba átcsoportosítható forrásokra vonatkozó, a 90. cikkben megállapított maximális értékek ezen átcsoportosításokra nem alkalmazandók. | A tagállamok a szóban forgó
  összegből
  vagy annak egy
  részéből
  az EMVA keretében megvalósuló, a IV. fejezetben meghatározott típusokhoz tartozó
  beavatkozásokat
  is
  finanszírozhatják átcsoportosítás útján
  . Ezeknek az EMVA-ba történő átcsoportosításoknak szerepelniük kell a KAP-stratégiai terv pénzügyi táblázataiban, és
  2024-ben
  felülvizsgálhatók a 90. cikkben foglaltaknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a szóban forgó
  összeget
  vagy annak egy
  részét
  az EMVA keretében megvalósuló, a IV. fejezetben meghatározott típusokhoz tartozó
  beavatkozások finanszírozására
  is
  felhasználhatják
  . Ezeknek az EMVA-ba történő átcsoportosításoknak szerepelniük kell a KAP-stratégiai terv pénzügyi táblázataiban, és
  2023-ban
  felülvizsgálhatók a 90. cikkben foglaltaknak megfelelően.
  Az EMGA-ból az EMVA-ba átcsoportosítható forrásokra vonatkozó, a 90. cikkben megállapított maximális értékek ezen átcsoportosításokra nem alkalmazandók.

összeget

részét

beavatkozások finanszírozására

felhasználhatják

2023-ban

Az EMGA-ból az EMVA-ba átcsoportosítható forrásokra vonatkozó, a 90. cikkben megállapított maximális értékek ezen átcsoportosításokra nem alkalmazandók.

A tagállamok a szóban forgó
  összegből
  vagy annak egy
  részéből
  az EMVA keretében megvalósuló, a IV. fejezetben meghatározott típusokhoz tartozó
  beavatkozásokat
  is
  finanszírozhatják átcsoportosítás útján
  . Ezeknek az EMVA-ba történő átcsoportosításoknak szerepelniük kell a KAP-stratégiai terv pénzügyi táblázataiban, és
  2024-ben
  felülvizsgálhatók a 90. cikkben foglaltaknak megfelelően.

összegből

részéből

beavatkozásokat

finanszírozhatják átcsoportosítás útján

2024-ben

Módosítás 170, 733cp9, 771, 1118cp9, 1126cp10 és 1207cp9

Módosítás 170, 733cp9, 771, 1118cp9, 1126cp10 és 1207cp9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják az (1) bekezdésben említett csökkentést e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják az (1) bekezdésben említett csökkentést e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez.

Módosítás 733 cp10, 772, 1118cp10 és 1126cp11

Módosítás 733 cp10, 772, 1118cp10 és 1126cp11

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 b bekezdés (új)

15 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Amennyiben egy tagállam a 26. cikk értelmében a gazdálkodóknak kiegészítő, átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást biztosít, és e célból a IV. mellékletben meghatározott közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatának legalább 12 %-át felhasználja, dönthet úgy, hogy eltekint e cikk alkalmazásától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Amennyiben egy tagállam a 26. cikk értelmében a gazdálkodóknak kiegészítő, átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást biztosít, és e célból a IV. mellékletben meghatározott közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatának legalább 12 %-át felhasználja, dönthet úgy, hogy eltekint e cikk alkalmazásától.

Módosítás 172, 773, 903, 1118cp11 és 1126cp12

Módosítás 172, 773, 903, 1118cp11 és 1126cp12

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 c bekezdés (új)

15 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  Nem mentesülhetnek a támogatás csökkentése alól azok a mezőgazdasági termelők, akik tekintetében megállapítást nyer, hogy mesterségesen teremtették meg az e cikk alkalmazásából eredő hatások elkerülését lehetővé tévő körülményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  Nem mentesülhetnek a támogatás csökkentése alól azok a mezőgazdasági termelők, akik tekintetében megállapítást nyer, hogy mesterségesen teremtették meg az e cikk alkalmazásából eredő hatások elkerülését lehetővé tévő körülményeket.

Módosítás 173, 775, 1118cp12 és 1126cp13

Módosítás 173, 775, 1118cp12 és 1126cp13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kifizetéseknek az (1) bekezdés szerinti csökkentésére vonatkozó számítások harmonizált alapját létrehozó és ezáltal a források jogosult kedvezményezettek közötti helyes elosztását biztosító szabályokkal egészítik ki e rendeletet. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kifizetéseknek az (1) bekezdés szerinti csökkentésére vonatkozó számítások harmonizált alapját létrehozó és ezáltal a források jogosult kedvezményezettek közötti helyes elosztását biztosító szabályokkal egészítik ki e rendeletet.

törölve

törölve

Módosítás 174, 1208 és 1213cp1

Módosítás 174, 1208 és 1213cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e szakaszban rögzített és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételeknek megfelelően ítélhetnek oda termeléstől független közvetlen kifizetéseket. | (1)   A tagállamok az e szakaszban rögzített és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételeknek megfelelően ítélhetnek oda termeléstől független közvetlen kifizetéseket
  az aktív mezőgazdasági termelők számára
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e szakaszban rögzített és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételeknek megfelelően ítélhetnek oda termeléstől független közvetlen kifizetéseket.

(1)   A tagállamok az e szakaszban rögzített és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételeknek megfelelően ítélhetnek oda termeléstől független közvetlen kifizetéseket
  az aktív mezőgazdasági termelők számára
  .

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

16 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok területi küszöbértéket
  határoznak meg, és termeléstől független közvetlen kifizetéseket
  kizárólag olyan
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek ítélnek oda, akik esetében a 
  termeléstől független
  közvetlen
  kifizetések iránti kérelem által érintett mezőgazdasági üzem támogatható területe
  meghaladja
  a szóban forgó területi
  küszöbértéket. | A tagállamok
  meghatároznak egy
  területi küszöbértéket
  és/vagy a közvetlen kifizetések alsó határértékét, és
  kizárólag olyan
  aktív
  mezőgazdasági termelőknek ítélnek oda
  közvetlen kifizetéseket
  , akik esetében a közvetlen
  kifizetésben részesülő terület és/vagy volumen eléri vagy
  meghaladja
  az említett
  küszöbértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok területi küszöbértéket
  határoznak meg, és termeléstől független közvetlen kifizetéseket
  kizárólag olyan
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek ítélnek oda, akik esetében a 
  termeléstől független
  közvetlen
  kifizetések iránti kérelem által érintett mezőgazdasági üzem támogatható területe
  meghaladja
  a szóban forgó területi
  küszöbértéket.

határoznak meg, és termeléstől független közvetlen kifizetéseket

valódi

termeléstől független

kifizetések iránti kérelem által érintett mezőgazdasági üzem támogatható területe

a szóban forgó területi

A tagállamok
  meghatároznak egy
  területi küszöbértéket
  és/vagy a közvetlen kifizetések alsó határértékét, és
  kizárólag olyan
  aktív
  mezőgazdasági termelőknek ítélnek oda
  közvetlen kifizetéseket
  , akik esetében a közvetlen
  kifizetésben részesülő terület és/vagy volumen eléri vagy
  meghaladja
  az említett
  küszöbértéket.

meghatároznak egy

és/vagy a közvetlen kifizetések alsó határértékét, és

aktív

közvetlen kifizetéseket

kifizetésben részesülő terület és/vagy volumen eléri vagy

az említett

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A területi küszöbérték meghatározásakor a tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a 
  termeléstől független
  közvetlen kifizetések csak akkor legyenek odaítélhetők
  a valódi
  mezőgazdasági termelőknek, ha: | A területi küszöbérték
  vagy az alsó kifizetési határérték
  meghatározásakor a tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a közvetlen kifizetések csak akkor legyenek odaítélhetők
  az aktív
  mezőgazdasági termelőknek, ha: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A területi küszöbérték meghatározásakor a tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a 
  termeléstől független
  közvetlen kifizetések csak akkor legyenek odaítélhetők
  a valódi
  mezőgazdasági termelőknek, ha:

termeléstől független

a valódi

A területi küszöbérték
  vagy az alsó kifizetési határérték
  meghatározásakor a tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a közvetlen kifizetések csak akkor legyenek odaítélhetők
  az aktív
  mezőgazdasági termelőknek, ha:

vagy az alsó kifizetési határérték

az aktív

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a kapcsolódó kifizetések kezelése nem okoz túlzott mértékű adminisztratív terhet, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a kapcsolódó kifizetések kezelése nem okoz túlzott mértékű adminisztratív terhet, és

| a) | a kapcsolódó
  , az adott küszöbértékkel megegyező vagy azt meghaladó
  kifizetések kezelése nem okoz túlzott mértékű adminisztratív terhet, és |
| --- | --- |

a)

a kapcsolódó
  , az adott küszöbértékkel megegyező vagy azt meghaladó
  kifizetések kezelése nem okoz túlzott mértékű adminisztratív terhet, és

, az adott küszöbértékkel megegyező vagy azt meghaladó

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

16 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  kapcsolódó
  összegek ténylegesen előmozdítják azoknak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósítását, amelyekhez a termeléstől független közvetlen kifizetések hozzájárulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  kapcsolódó
  összegek ténylegesen előmozdítják azoknak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósítását, amelyekhez a termeléstől független közvetlen kifizetések hozzájárulnak.

kapcsolódó

| b) | a
  megállapított küszöbértéken felül kapott
  összegek ténylegesen előmozdítják azoknak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósítását, amelyekhez a termeléstől független közvetlen kifizetések hozzájárulnak. |
| --- | --- |

b)

a
  megállapított küszöbértéken felül kapott
  összegek ténylegesen előmozdítják azoknak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek a megvalósítását, amelyekhez a termeléstől független közvetlen kifizetések hozzájárulnak.

megállapított küszöbértéken felül kapott

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  az (1) bekezdést
  nem alkalmazzák a legkülső régiókra
  és
  a kisebb égei-tengeri szigetekre. | (3)   Az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  ezt a cikket
  nem alkalmazzák a legkülső régiókra, a kisebb égei-tengeri szigetekre
  és a Baleár-szigetek szigetcsoportjára
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  az (1) bekezdést
  nem alkalmazzák a legkülső régiókra
  és
  a kisebb égei-tengeri szigetekre.

(3)   Az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy
  ezt a cikket
  nem alkalmazzák a legkülső régiókra, a kisebb égei-tengeri szigetekre
  és a Baleár-szigetek szigetcsoportjára
  .

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Bizonyos helyzetekben, amikor a gazdálkodási rendszer jellegéből adódóan a mezőgazdasági termelők nem rendelkeznek földterülettel, de e rendelet hatálybalépésekor alaptámogatás formájában támogatásban részesültek, az alapszintű jövedelemtámogatást mezőgazdasági üzemenként kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Bizonyos helyzetekben, amikor a gazdálkodási rendszer jellegéből adódóan a mezőgazdasági termelők nem rendelkeznek földterülettel, de e rendelet hatálybalépésekor alaptámogatás formájában támogatásban részesültek, az alapszintű jövedelemtámogatást mezőgazdasági üzemenként kell megállapítani.

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A 19–24. cikk sérelme nélkül, az alapszintű jövedelemtámogatást
  a valódi
  mezőgazdasági termelők által
  bevallott
  minden támogatható hektár után kell nyújtani. | (3)   A 19–24. cikk sérelme nélkül az alapszintű jövedelemtámogatást
  az aktív
  mezőgazdasági termelők által
  bejelentett
  minden támogatható hektár után kell nyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A 19–24. cikk sérelme nélkül, az alapszintű jövedelemtámogatást
  a valódi
  mezőgazdasági termelők által
  bevallott
  minden támogatható hektár után kell nyújtani.

(3)   A 19–24. cikk sérelme nélkül az alapszintű jövedelemtámogatást
  az aktív
  mezőgazdasági termelők által
  bejelentett
  minden támogatható hektár után kell nyújtani.

Módosítás 1119

Módosítás 1119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 és 2a bekezdés

18 cikk – 2 és 2a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok határozhatnak úgy is,
  hogy az alapszintű jövedelemtámogatás
  hektáronként meghatározott összegét
  differenciálják a hasonló társadalmi-gazdasági vagy agronómiai feltételekkel rendelkező területek különböző csoportjai között
  . | (2)   A tagállamok határozhatnak úgy is, hogy
  a jövedelemtámogatás
  hektáronként meghatározott összegét
  a társadalmi-gazdasági, környezeti vagy agronómiai feltételek alapján, területcsoportok szerint differenciálják
  .
  A tagállamok úgy is határozhatnak, hogy növelik a természeti vagy területspecifikus hátrányokkal küzdő régiók és az elnéptelenedett területek, valamint az állandó gyepterületek számára nyújtott összeget. Ami a tagállamok meghatározása szerinti hagyományos külterjes alpesi legelőket illeti, az alapszintű jövedelemtámogatás hektáronkénti összege a mezőgazdasági üzem jövedelmi helyzetétől függetlenül csökkenthető. |
| | (2a)
     
  A tagállamok bevezethetnek olyan mechanizmusokat, amelyek korlátozzák a támogatásra jogosult belföldi hektárok számát a tagállam által megállapított referenciaidőszak alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy is,
  hogy az alapszintű jövedelemtámogatás
  hektáronként meghatározott összegét
  differenciálják a hasonló társadalmi-gazdasági vagy agronómiai feltételekkel rendelkező területek különböző csoportjai között
  .

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy is, hogy
  a jövedelemtámogatás
  hektáronként meghatározott összegét
  a társadalmi-gazdasági, környezeti vagy agronómiai feltételek alapján, területcsoportok szerint differenciálják
  .
  A tagállamok úgy is határozhatnak, hogy növelik a természeti vagy területspecifikus hátrányokkal küzdő régiók és az elnéptelenedett területek, valamint az állandó gyepterületek számára nyújtott összeget. Ami a tagállamok meghatározása szerinti hagyományos külterjes alpesi legelőket illeti, az alapszintű jövedelemtámogatás hektáronkénti összege a mezőgazdasági üzem jövedelmi helyzetétől függetlenül csökkenthető.

(2a)
     
  A tagállamok bevezethetnek olyan mechanizmusokat, amelyek korlátozzák a támogatásra jogosult belföldi hektárok számát a tagállam által megállapított referenciaidőszak alapján.

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha azok a tagállamok, amelyek az 1307/2013/EU rendelet III. címe I. fejezetének 1. szakaszában meghatározott alaptámogatási rendszert alkalmazták, úgy határoznak, hogy az alapszintű jövedelemtámogatást nem a támogatási jogosultságok alapján nyújtják, az 1307/2013/EU rendelet értelmében kiosztott támogatási jogosultságok érvényessége
  2020
  . december 31-én lejár. | (2)   Ha azok a tagállamok, amelyek az 1307/2013/EU rendelet III. címe I. fejezetének 1. szakaszában meghatározott alaptámogatási rendszert alkalmazták, úgy határoznak, hogy az alapszintű jövedelemtámogatást nem a támogatási jogosultságok alapján nyújtják, az 1307/2013/EU rendelet értelmében kiosztott támogatási jogosultságok érvényessége
  2022
  . december 31-én lejár.
  Azok a tagállamok, amelyek már befejezték a támogatási jogosultságok belső kiigazítási folyamatát, dönthetnek úgy, hogy már korábban lemondanak a támogatási jogosultságokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha azok a tagállamok, amelyek az 1307/2013/EU rendelet III. címe I. fejezetének 1. szakaszában meghatározott alaptámogatási rendszert alkalmazták, úgy határoznak, hogy az alapszintű jövedelemtámogatást nem a támogatási jogosultságok alapján nyújtják, az 1307/2013/EU rendelet értelmében kiosztott támogatási jogosultságok érvényessége
  2020
  . december 31-én lejár.

(2)   Ha azok a tagállamok, amelyek az 1307/2013/EU rendelet III. címe I. fejezetének 1. szakaszában meghatározott alaptámogatási rendszert alkalmazták, úgy határoznak, hogy az alapszintű jövedelemtámogatást nem a támogatási jogosultságok alapján nyújtják, az 1307/2013/EU rendelet értelmében kiosztott támogatási jogosultságok érvényessége
  2022
  . december 31-én lejár.
  Azok a tagállamok, amelyek már befejezték a támogatási jogosultságok belső kiigazítási folyamatát, dönthetnek úgy, hogy már korábban lemondanak a támogatási jogosultságokról.

Módosítás 1120

Módosítás 1120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. cikk | 20. cikk |
| A támogatási jogosultságok értéke és az ilyen értékek közelítése | A támogatási jogosultságok értéke és az ilyen értékek közelítése |
| (1)   A tagállamok meghatározzák a támogatási jogosultságoknak az e cikk szerinti közelítés előtti egységértékét, oly módon, hogy a támogatási jogosultságok értékét arányosítva hozzáigazítják az 1307/2013/EU rendelettel összhangban a 
  2020-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított értékükhöz, továbbá az említett rendelet III. címének III. fejezetében előírt, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokhoz nyújtott, a 
  2020-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított támogatáshoz. | (1)   A tagállamok meghatározzák a támogatási jogosultságoknak az e cikk szerinti közelítés előtti egységértékét, oly módon, hogy a támogatási jogosultságok értékét arányosítva hozzáigazítják az 1307/2013/EU rendelettel összhangban a 
  2023-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított értékükhöz, továbbá az említett rendelet III. címének III. fejezetében előírt, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokhoz nyújtott, a 
  2023-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított támogatáshoz. |
| (2)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási jogosultságok értékét a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően differenciálják. | (2)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási jogosultságok értékét a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően differenciálják. |
| (3)   A tagállamok legkésőbb a 2026-os igénylési évig meghatározzák a támogatási jogosultságok értékének maximális szintjét az adott tagállamra vagy a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott minden egyes területcsoportra vonatkozóan. | (3)   A tagállamok legkésőbb a 2026-os igénylési évig meghatározzák a támogatási jogosultságok értékének maximális szintjét az adott tagállamra vagy a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott minden egyes területcsoportra vonatkozóan. |
| (4)   Ha a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott értéke nem egységes egy tagállamon vagy a 18. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott területek egy csoportján belül, a tagállamok gondoskodnak róla, hogy a támogatási jogosultságok értéke – legkésőbb a 2026-os igénylési évre – megközelítsen egy egységes egységértéket. | (4)   Ha a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott értéke nem egységes egy tagállamon vagy a 18. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott területcsoporton belül, a tagállamok gondoskodnak róla, hogy a támogatási jogosultságok értéke – legkésőbb a 2026-os igénylési évre – elérje az egységértékhez való
  teljes
  konvergenciát. |
| (5)   A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a 
  2026-os
  igénylési évig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 
  2026.
  igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének legalább 75 %-át. | (5)   A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a 
  2024.
  igénylési évig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 
  2024.
  igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének legalább 75 %-át. |
| | (5a)
     
  A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a programozási időszak utolsó igénylési évéig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének 100 %-át. |
| (6)   A tagállamok oly módon finanszírozzák a támogatási jogosultságok értékének a (4) és az (5) bekezdésben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges növelését, hogy felhasználnak bármely, a (3) bekezdés alkalmazásából eredő lehetséges többletösszeget, és – szükség esetén – csökkentik a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott egységértéke és a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszege közötti különbséget. | (6)   A tagállamok oly módon finanszírozzák a támogatási jogosultságok értékének a (4) és az (5) bekezdésben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges növelését, hogy felhasználnak bármely, a (3) bekezdés alkalmazásából eredő lehetséges többletösszeget, és – szükség esetén – csökkentik a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott egységértéke és a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszege közötti különbséget. |
| A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentést az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegét meghaladó értékű támogatási jogosultságok egésze vagy egy része tekintetében alkalmazza. | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentést az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegét meghaladó értékű támogatási jogosultságok egésze vagy egy része tekintetében alkalmazza. |
| (7)   A (6) bekezdésben említett csökkentéseket objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell végrehajtani. Az (5) bekezdés szerinti minimumérték sérelme nélkül, e kritériumok közé tartozhat a csökkentés maximális mértékének megállapítása, mely mérték nem lehet 30 %-nál alacsonyabb. | (7)   A (6) bekezdésben említett csökkentéseket objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell végrehajtani. Az (5) bekezdés szerinti minimumérték sérelme nélkül e kritériumok közé tartozhat a csökkentés maximális mértékének megállapítása, amely mérték nem lehet
  évi
  30 %-nál alacsonyabb. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20. cikk

20. cikk

A támogatási jogosultságok értéke és az ilyen értékek közelítése

A támogatási jogosultságok értéke és az ilyen értékek közelítése

(1)   A tagállamok meghatározzák a támogatási jogosultságoknak az e cikk szerinti közelítés előtti egységértékét, oly módon, hogy a támogatási jogosultságok értékét arányosítva hozzáigazítják az 1307/2013/EU rendelettel összhangban a 
  2020-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított értékükhöz, továbbá az említett rendelet III. címének III. fejezetében előírt, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokhoz nyújtott, a 
  2020-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított támogatáshoz.

(1)   A tagállamok meghatározzák a támogatási jogosultságoknak az e cikk szerinti közelítés előtti egységértékét, oly módon, hogy a támogatási jogosultságok értékét arányosítva hozzáigazítják az 1307/2013/EU rendelettel összhangban a 
  2023-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított értékükhöz, továbbá az említett rendelet III. címének III. fejezetében előírt, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokhoz nyújtott, a 
  2023-as
  igénylési évre vonatkozóan megállapított támogatáshoz.

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási jogosultságok értékét a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően differenciálják.

(2)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási jogosultságok értékét a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően differenciálják.

(3)   A tagállamok legkésőbb a 2026-os igénylési évig meghatározzák a támogatási jogosultságok értékének maximális szintjét az adott tagállamra vagy a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott minden egyes területcsoportra vonatkozóan.

(3)   A tagállamok legkésőbb a 2026-os igénylési évig meghatározzák a támogatási jogosultságok értékének maximális szintjét az adott tagállamra vagy a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározott minden egyes területcsoportra vonatkozóan.

(4)   Ha a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott értéke nem egységes egy tagállamon vagy a 18. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott területek egy csoportján belül, a tagállamok gondoskodnak róla, hogy a támogatási jogosultságok értéke – legkésőbb a 2026-os igénylési évre – megközelítsen egy egységes egységértéket.

(4)   Ha a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott értéke nem egységes egy tagállamon vagy a 18. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott területcsoporton belül, a tagállamok gondoskodnak róla, hogy a támogatási jogosultságok értéke – legkésőbb a 2026-os igénylési évre – elérje az egységértékhez való
  teljes
  konvergenciát.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a 
  2026-os
  igénylési évig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 
  2026.
  igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének legalább 75 %-át.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a 
  2024.
  igénylési évig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 
  2024.
  igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének legalább 75 %-át.

(5a)
     
  A (4) bekezdés alkalmazásában a tagállamok biztosítják, hogy – legkésőbb a programozási időszak utolsó igénylési évéig – valamennyi támogatási jogosultság értéke elérje a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegének 100 %-át.

(6)   A tagállamok oly módon finanszírozzák a támogatási jogosultságok értékének a (4) és az (5) bekezdésben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges növelését, hogy felhasználnak bármely, a (3) bekezdés alkalmazásából eredő lehetséges többletösszeget, és – szükség esetén – csökkentik a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott egységértéke és a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszege közötti különbséget.

(6)   A tagállamok oly módon finanszírozzák a támogatási jogosultságok értékének a (4) és az (5) bekezdésben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges növelését, hogy felhasználnak bármely, a (3) bekezdés alkalmazásából eredő lehetséges többletösszeget, és – szükség esetén – csökkentik a támogatási jogosultságok (1) bekezdés szerint meghatározott egységértéke és a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszege közötti különbséget.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentést az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegét meghaladó értékű támogatási jogosultságok egésze vagy egy része tekintetében alkalmazza.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentést az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, a 106. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbított KAP-stratégiai tervben a tagállam vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek tekintetében a 2026. igénylési évre megállapított alapszintű jövedelemtámogatás átlagos tervezett egységösszegét meghaladó értékű támogatási jogosultságok egésze vagy egy része tekintetében alkalmazza.

(7)   A (6) bekezdésben említett csökkentéseket objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell végrehajtani. Az (5) bekezdés szerinti minimumérték sérelme nélkül, e kritériumok közé tartozhat a csökkentés maximális mértékének megállapítása, mely mérték nem lehet 30 %-nál alacsonyabb.

(7)   A (6) bekezdésben említett csökkentéseket objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kell végrehajtani. Az (5) bekezdés szerinti minimumérték sérelme nélkül e kritériumok közé tartozhat a csökkentés maximális mértékének megállapítása, amely mérték nem lehet
  évi
  30 %-nál alacsonyabb.

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés

21 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a saját vagy szerződéses támogatási jogosultságokkal rendelkező
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek alapszintű jövedelemtámogatást
  nyújthatnak
  e támogatási jogosultságok aktiválásakor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási jogosultságok aktiválásához
  a valódi
  mezőgazdasági termelők bejelentsék a támogatási jogosultsághoz kapcsolódó támogatható hektárokat. | (1)   A tagállamok a saját vagy szerződéses támogatási jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőknek alapszintű jövedelemtámogatást
  nyújtanak
  e támogatási jogosultságok aktiválásakor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási jogosultságok aktiválásához
  az aktív
  mezőgazdasági termelők bejelentsék a támogatási jogosultsághoz kapcsolódó támogatható hektárokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok a saját vagy szerződéses támogatási jogosultságokkal rendelkező
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek alapszintű jövedelemtámogatást
  nyújthatnak
  e támogatási jogosultságok aktiválásakor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási jogosultságok aktiválásához
  a valódi
  mezőgazdasági termelők bejelentsék a támogatási jogosultsághoz kapcsolódó támogatható hektárokat.

(1)   A tagállamok a saját vagy szerződéses támogatási jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőknek alapszintű jövedelemtámogatást
  nyújtanak
  e támogatási jogosultságok aktiválásakor. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási jogosultságok aktiválásához
  az aktív
  mezőgazdasági termelők bejelentsék a támogatási jogosultsághoz kapcsolódó támogatható hektárokat.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Azok a tagállamok, amelyek, a támogatási jogosultságok alapján, alapszintű jövedelemtámogatást nyújtanak, nemzeti tartalékot képeznek. | (1)   Azok a tagállamok, amelyek
  úgy döntenek
  ,
  hogy
  a támogatási jogosultságok alapján alapszintű jövedelemtámogatást nyújtanak,
  a VII. mellékletben meghatározott előirányzatok legfeljebb 3 %-ának megfelelő
  nemzeti tartalékot képeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Azok a tagállamok, amelyek, a támogatási jogosultságok alapján, alapszintű jövedelemtámogatást nyújtanak, nemzeti tartalékot képeznek.

(1)   Azok a tagállamok, amelyek
  úgy döntenek
  ,
  hogy
  a támogatási jogosultságok alapján alapszintű jövedelemtámogatást nyújtanak,
  a VII. mellékletben meghatározott előirányzatok legfeljebb 3 %-ának megfelelő
  nemzeti tartalékot képeznek.

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok túlléphetik az (1) bekezdésben említett arányt, amennyiben ez szükséges a (4) bekezdés a) és b) pontja, valamint az (5) bekezdés szerinti kiosztási követelmények teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok túlléphetik az (1) bekezdésben említett arányt, amennyiben ez szükséges a (4) bekezdés a) és b) pontja, valamint az (5) bekezdés szerinti kiosztási követelmények teljesítéséhez.

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 3 bekezdés

22 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a tartalékból kizárólag
  a valódi
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek támogatási jogosultságban. | (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a tartalékból kizárólag
  az aktív
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek támogatási jogosultságban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a tartalékból kizárólag
  a valódi
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek támogatási jogosultságban.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a tartalékból kizárólag
  az aktív
  mezőgazdasági termelők részesülhessenek támogatási jogosultságban.

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés – a pont

22 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | fiatal mezőgazdasági termelők, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

fiatal mezőgazdasági termelők, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet;

| a) | fiatal mezőgazdasági termelők, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet;
  vagy |
| --- | --- |

a)

fiatal mezőgazdasági termelők, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet;
  vagy

vagy

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés – b pont

22 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | fiatal mezőgazdasági termelők, akik – mezőgazdasági üzem vezetőjeként – először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és
  a tagállamok által a fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében meghatározottak szerint
  megfelelő képzésben részesültek vagy elsajátították a szükséges készségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

fiatal mezőgazdasági termelők, akik – mezőgazdasági üzem vezetőjeként – először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és
  a tagállamok által a fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében meghatározottak szerint
  megfelelő képzésben részesültek vagy elsajátították a szükséges készségeket.

a tagállamok által a fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében meghatározottak szerint

| b) | fiatal mezőgazdasági termelők, akik – mezőgazdasági üzem vezetőjeként – először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és megfelelő képzésben részesültek vagy elsajátították a szükséges készségeket
  és ismereteket; |
| --- | --- |

b)

fiatal mezőgazdasági termelők, akik – mezőgazdasági üzem vezetőjeként – először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és megfelelő képzésben részesültek vagy elsajátították a szükséges készségeket
  és ismereteket;

és ismereteket;

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

22 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | Az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában leírt esetekben a tagállamok elsőbbséget biztosíthatnak a nőknek a 6. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

Az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában leírt esetekben a tagállamok elsőbbséget biztosíthatnak a nőknek a 6. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében;

Az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában leírt esetekben a tagállamok elsőbbséget biztosíthatnak a nőknek a 6. cikk (1) bekezdésének h) pontjában említett célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében;

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 a bekezdés (új)

22 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján a tagállamok egyéb területeket is meghatározhatnak, amelyek a 96. cikkben leírt igényfelmérés alapján kiszolgáltatottabb helyzetűek vagy fontosabbak a 6. cikkben rögzített konkrét célkitűzések elérése szempontjából, valamint olyan mezőgazdasági termelőket, akik az együttesen kezelt területeket újonnan veszik igénybe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján a tagállamok egyéb területeket is meghatározhatnak, amelyek a 96. cikkben leírt igényfelmérés alapján kiszolgáltatottabb helyzetűek vagy fontosabbak a 6. cikkben rögzített konkrét célkitűzések elérése szempontjából, valamint olyan mezőgazdasági termelőket, akik az együttesen kezelt területeket újonnan veszik igénybe.

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 5 bekezdés

22 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok támogatási jogosultságot osztanak ki azon
  valódi
  termelőknek, illetve növelik azon
  valódi
  termelők meglévő támogatási jogosultságainak értékét, akik erre
  valamely végleges
  bírósági ítélet vagy az adott tagállam illetékes hatóságának
  végleges közigazgatási jogi aktusa
  értelmében jogosultak. A tagállamok biztosítják, hogy az érintett
  valódi
  mezőgazdasági termelők a tagállam által megállapítandó időpontban megkapják a szóban forgó ítéletben vagy
  jogi aktusban
  meghatározott számú és értékű támogatási jogosultságot. | (5)   A tagállamok támogatási jogosultságot osztanak ki azon
  aktív mezőgazdasági
  termelőknek, illetve növelik azon
  aktív mezőgazdasági
  termelők meglévő támogatási jogosultságainak értékét, akik erre
  jogerős
  bírósági ítélet vagy az adott tagállam illetékes hatóságának
  jogerős igazgatási intézkedése
  értelmében jogosultak. A tagállamok biztosítják, hogy az érintett
  aktív
  mezőgazdasági termelők a tagállam által megállapítandó időpontban megkapják a szóban forgó ítéletben vagy
  intézkedésben
  meghatározott számú és értékű támogatási jogosultságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok támogatási jogosultságot osztanak ki azon
  valódi
  termelőknek, illetve növelik azon
  valódi
  termelők meglévő támogatási jogosultságainak értékét, akik erre
  valamely végleges
  bírósági ítélet vagy az adott tagállam illetékes hatóságának
  végleges közigazgatási jogi aktusa
  értelmében jogosultak. A tagállamok biztosítják, hogy az érintett
  valódi
  mezőgazdasági termelők a tagállam által megállapítandó időpontban megkapják a szóban forgó ítéletben vagy
  jogi aktusban
  meghatározott számú és értékű támogatási jogosultságot.

(5)   A tagállamok támogatási jogosultságot osztanak ki azon
  aktív mezőgazdasági
  termelőknek, illetve növelik azon
  aktív mezőgazdasági
  termelők meglévő támogatási jogosultságainak értékét, akik erre
  jogerős
  bírósági ítélet vagy az adott tagállam illetékes hatóságának
  jogerős igazgatási intézkedése
  értelmében jogosultak. A tagállamok biztosítják, hogy az érintett
  aktív
  mezőgazdasági termelők a tagállam által megállapítandó időpontban megkapják a szóban forgó ítéletben vagy
  intézkedésben
  meghatározott számú és értékű támogatási jogosultságot.

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 5 a bekezdés (új)

22 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok a nemzeti tartalékot felhasználhatják az alapszintű jövedelemtámogatás általános növelése vagy a 6. cikk (1) bekezdésében megjelölt konkrét célkitűzések elérése érdekében, megkülönböztetésmentes szempontok alapján, feltéve, hogy kellő tartalék marad az e cikk (4) és (5) bekezdésében előírt támogatások fedezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok a nemzeti tartalékot felhasználhatják az alapszintű jövedelemtámogatás általános növelése vagy a 6. cikk (1) bekezdésében megjelölt konkrét célkitűzések elérése érdekében, megkülönböztetésmentes szempontok alapján, feltéve, hogy kellő tartalék marad az e cikk (4) és (5) bekezdésében előírt támogatások fedezésére.

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | törölve |
| Átruházott hatáskörök | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet a következőkre vonatkozó szabályokkal egészítik ki: | |
| a) | a tartalék létrehozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23. cikk

23. cikk

törölve

törölve

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet a következőkre vonatkozó szabályokkal egészítik ki:

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet a következőkre vonatkozó szabályokkal egészítik ki:

a)

a)

a tartalék létrehozása;

a tartalék létrehozása;

| b) | a tartalékhoz való hozzáférés; |
| --- | --- |

b)

b)

a tartalékhoz való hozzáférés;

a tartalékhoz való hozzáférés;

| c) | a támogatási jogosultságok bejelentésének tartalma és a támogatási jogosultságok aktiválásával kapcsolatos követelmények. |
| --- | --- |

c)

c)

a támogatási jogosultságok bejelentésének tartalma és a támogatási jogosultságok aktiválásával kapcsolatos követelmények.

a támogatási jogosultságok bejelentésének tartalma és a támogatási jogosultságok aktiválásával kapcsolatos követelmények.

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A támogatási jogosultság – a tényleges vagy várható öröklés címén történő átruházás esetének kivételével – kizárólag
  valódi
  mezőgazdasági termelők javára ruházható át. | (1)   A támogatási jogosultság – a tényleges vagy várható öröklés címén történő átruházás esetének kivételével – kizárólag
  aktív
  mezőgazdasági termelők javára ruházható át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A támogatási jogosultság – a tényleges vagy várható öröklés címén történő átruházás esetének kivételével – kizárólag
  valódi
  mezőgazdasági termelők javára ruházható át.

(1)   A támogatási jogosultság – a tényleges vagy várható öröklés címén történő átruházás esetének kivételével – kizárólag
  aktív
  mezőgazdasági termelők javára ruházható át.

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

24 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A támogatási jogosultságok nem ruházhatók fel piaci értékkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A támogatási jogosultságok nem ruházhatók fel piaci értékkel.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – cím

25 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A mezőgazdasági kistermelők számára
  folyósítható kerekítettátalány-kifizetések | A mezőgazdasági kistermelők számára
  bevezetett egyszerűsített rendszer |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mezőgazdasági kistermelők számára
  folyósítható kerekítettátalány-kifizetések

folyósítható kerekítettátalány-kifizetések

A mezőgazdasági kistermelők számára
  bevezetett egyszerűsített rendszer

bevezetett egyszerűsített rendszer

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés

25 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok az e szakaszban és az e fejezet 3. szakaszában előírt közvetlen
  kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetések formájában is támogatást nyújthatnak
  a 
  mezőgazdasági kistermelőknek
  . A tagállamok a megfelelő beavatkozást a mezőgazdasági termelők által választható
  lehetőségeként
  tervezik meg KAP-stratégiai tervükben. | A tagállamok
  egyszerűsített rendszert vezetnek be az 1 250  eurót meg nem haladó összeget kérelmező mezőgazdasági kistermelők számára. Ez a rendszer állhat
  az e szakaszban és az e fejezet 3. szakaszában előírt közvetlen
  kifizetéseket helyettesítő egyösszegű kifizetésekből, vagy egy hektáronkénti támogatásból, amely
  a 
  18. cikk (2) bekezdésének megfelelően területenként változhat
  . A tagállamok a megfelelő beavatkozást a mezőgazdasági termelők által választható
  lehetőségként
  tervezik meg KAP-stratégiai tervükben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok az e szakaszban és az e fejezet 3. szakaszában előírt közvetlen
  kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetések formájában is támogatást nyújthatnak
  a 
  mezőgazdasági kistermelőknek
  . A tagállamok a megfelelő beavatkozást a mezőgazdasági termelők által választható
  lehetőségeként
  tervezik meg KAP-stratégiai tervükben.

kifizetések helyett kerekítettátalány-kifizetések formájában is támogatást nyújthatnak

mezőgazdasági kistermelőknek

lehetőségeként

A tagállamok
  egyszerűsített rendszert vezetnek be az 1 250  eurót meg nem haladó összeget kérelmező mezőgazdasági kistermelők számára. Ez a rendszer állhat
  az e szakaszban és az e fejezet 3. szakaszában előírt közvetlen
  kifizetéseket helyettesítő egyösszegű kifizetésekből, vagy egy hektáronkénti támogatásból, amely
  a 
  18. cikk (2) bekezdésének megfelelően területenként változhat
  . A tagállamok a megfelelő beavatkozást a mezőgazdasági termelők által választható
  lehetőségként
  tervezik meg KAP-stratégiai tervükben.

egyszerűsített rendszert vezetnek be az 1 250  eurót meg nem haladó összeget kérelmező mezőgazdasági kistermelők számára. Ez a rendszer állhat

kifizetéseket helyettesítő egyösszegű kifizetésekből, vagy egy hektáronkénti támogatásból, amely

18. cikk (2) bekezdésének megfelelően területenként változhat

lehetőségként

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az egyszerűsített rendszerben részt venni kívánó mezőgazdasági termelők kérelmet nyújtanak be a tagállam által meghatározandó határidőig, ami nem zárja ki, hogy a tagállamok automatikusan felvehessék a rendszerbe a feltételeket teljesítő mezőgazdasági termelőket, biztosítva számukra a lehetőséget, hogy egy adott határidőig abból kiléphessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az egyszerűsített rendszerben részt venni kívánó mezőgazdasági termelők kérelmet nyújtanak be a tagállam által meghatározandó határidőig, ami nem zárja ki, hogy a tagállamok automatikusan felvehessék a rendszerbe a feltételeket teljesítő mezőgazdasági termelőket, biztosítva számukra a lehetőséget, hogy egy adott határidőig abból kiléphessenek.

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 b bekezdés (új)

25 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az egyszerűsített rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők tekintetében a tagállamok egyszerűsített feltételességi ellenőrzést is végezhetnek az (EU) [horizontális rendelet] 84. cikkében rögzítettek alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az egyszerűsített rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők tekintetében a tagállamok egyszerűsített feltételességi ellenőrzést is végezhetnek az (EU) [horizontális rendelet] 84. cikkében rögzítettek alapján.

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 c bekezdés (új)

25 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A tagállamok az adminisztratív költségek csökkentésére irányuló szabályokat és szolgáltatásokat vezethetnek be, elősegítve ezáltal a mezőgazdasági kistermelők együttműködését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  A tagállamok az adminisztratív költségek csökkentésére irányuló szabályokat és szolgáltatásokat vezethetnek be, elősegítve ezáltal a mezőgazdasági kistermelők együttműködését.

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 d bekezdés (új)

25 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy azok a mezőgazdasági termelők ne részesülhessenek az e cikkben meghatározott kedvezményekből, akikről megállapítást nyer, hogy 2018. június 1. után, mesterséges módon teremtették meg a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtható támogatáshoz szükséges feltételeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1d)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy azok a mezőgazdasági termelők ne részesülhessenek az e cikkben meghatározott kedvezményekből, akikről megállapítást nyer, hogy 2018. június 1. után, mesterséges módon teremtették meg a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtható támogatáshoz szükséges feltételeket.

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok oly módon biztosítják a támogatás átcsoportosítását a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek felé, hogy átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást nyújtanak éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti támogatás formájában azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak. | (2)   A tagállamok oly módon biztosítják a támogatás
  méltányos
  átcsoportosítását a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek felé, hogy átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást nyújtanak éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti támogatás formájában azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok oly módon biztosítják a támogatás átcsoportosítását a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek felé, hogy átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást nyújtanak éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti támogatás formájában azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak.

(2)   A tagállamok oly módon biztosítják a támogatás
  méltányos
  átcsoportosítását a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek felé, hogy átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatást nyújtanak éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti támogatás formájában azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 bekezdés

26 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok meghatározzák a hektáronkénti
  összeget
  vagy a különböző hektártartományokra vonatkozó különböző
  összegeket, továbbá a hektárok azon, mezőgazdasági termelőnként megállapítandó maximális számát, amelyre az átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatás folyósítható
  . | (3)   A tagállamok meghatározzák a hektáronkénti
  összegnek
  vagy a különböző hektártartományokra vonatkozó különböző
  összegeknek megfelelő kifizetést. Ezeket az összegeket a 18. cikk (2) bekezdése értelmében meghatározott területek szerint differenciálhatják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok meghatározzák a hektáronkénti
  összeget
  vagy a különböző hektártartományokra vonatkozó különböző
  összegeket, továbbá a hektárok azon, mezőgazdasági termelőnként megállapítandó maximális számát, amelyre az átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatás folyósítható
  .

(3)   A tagállamok meghatározzák a hektáronkénti
  összegnek
  vagy a különböző hektártartományokra vonatkozó különböző
  összegeknek megfelelő kifizetést. Ezeket az összegeket a 18. cikk (2) bekezdése értelmében meghatározott területek szerint differenciálhatják
  .

Módosítás 1158 cp3 és 211

Módosítás 1158 cp3 és 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 a bekezdés (új)

26 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az átcsoportosítással nyújtható támogatás hektáronkénti összege nem haladhatja meg a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás 65 %-át, a nemzeti vagy területenkénti átlag és a támogatható hektárok számának szorzata alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az átcsoportosítással nyújtható támogatás hektáronkénti összege nem haladhatja meg a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás 65 %-át, a nemzeti vagy területenkénti átlag és a támogatható hektárok számának szorzata alapján.

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 b bekezdés (új)

26 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Az egy mezőgazdasági termelőre jutó támogatható hektárok száma nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzemek méretének nemzeti vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területenkénti átlagát. A tagállamok a mezőgazdasági üzemek első támogatható hektárjától kezdve hozzáférést biztosítanak e kifizetéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Az egy mezőgazdasági termelőre jutó támogatható hektárok száma nem haladhatja meg a mezőgazdasági üzemek méretének nemzeti vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területenkénti átlagát. A tagállamok a mezőgazdasági üzemek első támogatható hektárjától kezdve hozzáférést biztosítanak e kifizetéshez.

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 c bekezdés (új)

26 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában rögzített célkitűzés érdekében a tagállamok megkülönböztetésmentes kritériumokat állítanak fel a fenntarthatóságot elősegítő jövedelem kiegészítő újraelosztásakor nyújtandó összegek kiszámításához a KAP-stratégiai tervvel összefüggésben, és egy felső pénzügyi korlátot is meghatároznak, amelynek túllépése esetén a mezőgazdasági üzemek nem lesznek jogosultak az átcsoportosítással nyújtott támogatásokra. A tagállamok figyelembe veszik a mezőgazdasági üzemek nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos jövedelemszintjét. Az elosztási kritériumok tekintetében ezenkívül figyelembe veszik azokat a természeti és egyedi korlátozó tényezőket is, amelyekkel egyes régiók – köztük a szigeti régiók – mezőgazdasági tevékenységük fejlesztése során szembesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában rögzített célkitűzés érdekében a tagállamok megkülönböztetésmentes kritériumokat állítanak fel a fenntarthatóságot elősegítő jövedelem kiegészítő újraelosztásakor nyújtandó összegek kiszámításához a KAP-stratégiai tervvel összefüggésben, és egy felső pénzügyi korlátot is meghatároznak, amelynek túllépése esetén a mezőgazdasági üzemek nem lesznek jogosultak az átcsoportosítással nyújtott támogatásokra. A tagállamok figyelembe veszik a mezőgazdasági üzemek nemzeti vagy regionális szinten megállapított átlagos jövedelemszintjét. Az elosztási kritériumok tekintetében ezenkívül figyelembe veszik azokat a természeti és egyedi korlátozó tényezőket is, amelyekkel egyes régiók – köztük a szigeti régiók – mezőgazdasági tevékenységük fejlesztése során szembesülnek.

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 4 bekezdés

26 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Az adott igénylési évre előirányzott hektáronkénti összeg nem haladhatja meg a közvetlen kifizetések ugyanazon igénylési évre meghatározott hektáronkénti nemzeti átlagösszegét. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Az adott igénylési évre előirányzott hektáronkénti összeg nem haladhatja meg a közvetlen kifizetések ugyanazon igénylési évre meghatározott hektáronkénti nemzeti átlagösszegét.

törölve

törölve

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 5 bekezdés

26 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  a közvetlen kifizetéseknek az adott igénylési évre vonatkozóan a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően megállapított nemzeti felső határa és az ugyanazon igénylési évre vonatkozó alapszintű jövedelemtámogatás hektárszámban kifejezett összes tervezett kimenete. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)
     
  a közvetlen kifizetéseknek az adott igénylési évre vonatkozóan a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelően megállapított nemzeti felső határa és az ugyanazon igénylési évre vonatkozó alapszintű jövedelemtámogatás hektárszámban kifejezett összes tervezett kimenete.

törölve

törölve

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 5 a bekezdés (új)

26 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják a (3) bekezdésben említett maximális hektárszámot e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják a (3) bekezdésben említett maximális hektárszámot e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez.

Módosítás 217, 743, 1158cp5 és 1219

Módosítás 217, 743, 1158cp5 és 1219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 5 b bekezdés (új)

26 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne részesüljenek az e fejezetben meghatározott előnyökben azok a mezőgazdasági termelők, akik tekintetében megállapítást nyer, hogy mezőgazdasági üzemüket az átcsoportosítással nyújtható támogatásból való részesülés kizárólagos céljával osztották meg. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akiknek a mezőgazdasági üzeme ilyen megosztás eredményeképpen jött létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne részesüljenek az e fejezetben meghatározott előnyökben azok a mezőgazdasági termelők, akik tekintetében megállapítást nyer, hogy mezőgazdasági üzemüket az átcsoportosítással nyújtható támogatásból való részesülés kizárólagos céljával osztották meg. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akiknek a mezőgazdasági üzeme ilyen megosztás eredményeképpen jött létre.

Módosítás 218 és 1161 cp1

Módosítás 218 és 1161 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kiegészítő jövedelemtámogatást biztosíthatnak fiatal mezőgazdasági termelők számára. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kiegészítő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában rögzített kritériumokkal összhangban meghatározott
  fiatal mezőgazdasági termelők számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kiegészítő jövedelemtámogatást biztosíthatnak fiatal mezőgazdasági termelők számára.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kiegészítő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában rögzített kritériumokkal összhangban meghatározott
  fiatal mezőgazdasági termelők számára.

Módosítás 1159

Módosítás 1159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Azon kötelezettségük teljesítésének keretében, miszerint
  hozzá
  kell
  járulniuk
  a fiatal mezőgazdasági termelők mezőgazdasági pálya iránti
  érdeklődésének felkeltésére és a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő előmozdítására irányuló,
  a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzés megvalósításához
  , és a 86. cikk (4) bekezdésének megfelelően közvetlen kifizetési előirányzataik legalább
  2
   %-át e célkitűzés teljesítésére kell fordítaniuk, a tagállamok kiegészítő jövedelemtámogatást nyújthatnak azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak. | (2)   Azon kötelezettségük teljesítésének keretében, miszerint
  fel
  kell
  kelteni
  a fiatal mezőgazdasági termelők mezőgazdasági pálya iránti
  érdeklődését
  a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzéssel összhangban
  , és a 86. cikk (4) bekezdésének megfelelően közvetlen kifizetési előirányzataik legalább
  4
  %-át e célkitűzés teljesítésére kell fordítaniuk, a tagállamok kiegészítő jövedelemtámogatást nyújthatnak azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet
  annak vezetőjeként
  , és a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Azon kötelezettségük teljesítésének keretében, miszerint
  hozzá
  kell
  járulniuk
  a fiatal mezőgazdasági termelők mezőgazdasági pálya iránti
  érdeklődésének felkeltésére és a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő előmozdítására irányuló,
  a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzés megvalósításához
  , és a 86. cikk (4) bekezdésének megfelelően közvetlen kifizetési előirányzataik legalább
  2
   %-át e célkitűzés teljesítésére kell fordítaniuk, a tagállamok kiegészítő jövedelemtámogatást nyújthatnak azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet, és a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak.

(2)   Azon kötelezettségük teljesítésének keretében, miszerint
  fel
  kell
  kelteni
  a fiatal mezőgazdasági termelők mezőgazdasági pálya iránti
  érdeklődését
  a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzéssel összhangban
  , és a 86. cikk (4) bekezdésének megfelelően közvetlen kifizetési előirányzataik legalább
  4
  %-át e célkitűzés teljesítésére kell fordítaniuk, a tagállamok kiegészítő jövedelemtámogatást nyújthatnak azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet
  annak vezetőjeként
  , és a 17. cikkben említett alapszintű jövedelemtámogatás keretében támogatásra jogosultak.

Módosítás 1161 cp3

Módosítás 1161 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – cím

27 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti kifizetés formájában
  nyújtható
  . | (3)   A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás
  a támogatás iránti kérelem benyújtásától számított legfeljebb 7 éves időszakra nyújtható aktív mezőgazdasági termelőnkénti egyösszegű kifizetés vagy
  éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti kifizetés formájában
  . Ez esetben a jövedelemtámogatás kiszámítható nemzeti szinten vagy a 18. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott területek alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti kifizetés formájában
  nyújtható
  .

(3)   A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás
  a támogatás iránti kérelem benyújtásától számított legfeljebb 7 éves időszakra nyújtható aktív mezőgazdasági termelőnkénti egyösszegű kifizetés vagy
  éves, termeléstől független, támogatható hektáronkénti kifizetés formájában
  . Ez esetben a jövedelemtámogatás kiszámítható nemzeti szinten vagy a 18. cikk (2) bekezdése szerint meghatározott területek alapján.

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 a bekezdés (új)

27 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Azok a fiatal mezőgazdasági termelők, akik az 1307/2013/EU rendelet alkalmazásának utolsó évében az említett rendelet 50. cikkében meghatározott támogatásban részesültek, az e cikkben meghatározott támogatást az e cikk (3) bekezdésében említett maximális teljes időtartamra kaphatják meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Azok a fiatal mezőgazdasági termelők, akik az 1307/2013/EU rendelet alkalmazásának utolsó évében az említett rendelet 50. cikkében meghatározott támogatásban részesültek, az e cikkben meghatározott támogatást az e cikk (3) bekezdésében említett maximális teljes időtartamra kaphatják meg.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 b bekezdés (új)

27 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A támogatás a mezőgazdasági üzemek nemzeti szinten vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek szerint megállapított átlagméretét meg nem haladó hektárszámra nyújtható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A támogatás a mezőgazdasági üzemek nemzeti szinten vagy a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott területek szerint megállapított átlagméretét meg nem haladó hektárszámra nyújtható.

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 c bekezdés (új)

27 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A tagállamok külön rendelkezéseket állapíthatnak meg a mezőgazdasági termelők csoportjaihoz, termelői szervezetekhez vagy szövetkezetekhez tartozó fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében annak érdekében, hogy azok ne veszítsék el az e cikk szerinti támogatást az említett jogalanyokhoz való csatlakozásukkor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A tagállamok külön rendelkezéseket állapíthatnak meg a mezőgazdasági termelők csoportjaihoz, termelői szervezetekhez vagy szövetkezetekhez tartozó fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében annak érdekében, hogy azok ne veszítsék el az e cikk szerinti támogatást az említett jogalanyokhoz való csatlakozásukkor.

Módosítás 1160

Módosítás 1160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 d bekezdés (új)

27 cikk – 3 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3d)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén alkalmazhatják, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3d)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén alkalmazhatják, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez.

Módosítás 1130

Módosítás 1130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk

28 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. cikk | 28. cikk |
| Éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek | Éghajlat- és környezetvédelmi
  , valamint állatjóléti
  célokat szolgáló rendszerek |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást
  biztosíthatnak
  éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ökorendszerek) működtetéséhez. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást
  hoznak létre és biztosítanak
  éghajlat- és környezetvédelmi
  , valamint állatjóléti
  célokat szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ökorendszerek) működtetéséhez.
  Az egyik cselekvési terület ökorendszereinek összhangban kell lenniük egy másik cselekvési terület célkitűzéseivel. |
| | A tagállamok az ökorendszerek széles skáláját kínálják annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők részt tudjanak venni, és hogy jutalmazni lehessen a különböző ambíciószinteket. A tagállamok különböző rendszereket alakítanak ki, amelyek járulékos előnyökkel járnak, előmozdítják a szinergiákat és hangsúlyozzák az integrált megközelítést. A koherencia és a hatékony jutalmazás elősegítése érdekében a tagállamok pont- vagy minősítési rendszereket hoznak létre. |
| (2)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében
  olyan valódi
  mezőgazdasági
  termelőknek nyújtanak támogatást,
  akik kötelezettségeket vállalnak arra, hogy
  támogatható hektárjaikon az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmaznak
  . | (2)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében
  azokat az aktív
  mezőgazdasági
  termelőket vagy mezőgazdasági termelők azon csoportjait támogatják,
  akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy
  megőrzik és megvalósítják a kedvező gyakorlatokat, és áttérnek az éghajlat- és környezetvédelemhez, valamint az állatjóléthez nagyobb mértékben hozzájáruló olyan mezőgazdasági gyakorlatokra és technikákra és tanúsított rendszerekre, amelyeket a 28a. cikkel összhangban hoztak létre, amelyek szerepelnek a 28b. cikkben említett jegyzékekben, és amelyeket a konkrét nemzeti vagy regionális igények kielégítésére alakítottak ki
  . |
| (3)   
  A tagállamok összeállítják az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok jegyzékét. | (3)   
  Az ökorendszerekre vonatkozó támogatás hektáronkénti és/vagy mezőgazdasági üzemenkénti éves kifizetés keretében, ösztönző kifizetés formájában nyújtható, amely túlmutat a felmerült többletköltségek és elmaradt bevételek ellentételezésén, és egyösszegű kifizetést is magában foglalhat. A kifizetések szintje az egyes ökorendszerek ambíciószintjétől függően változik, megkülönböztetésmentes kritériumok alapján. |
| (4)
     
  E gyakorlatokat oly módon kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában foglalt konkrét környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzések közül egynek vagy többnek. | |
| (5)
     
  E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek: | |
| a) | túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28. cikk

28. cikk

Éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek

Éghajlat- és környezetvédelmi
  , valamint állatjóléti
  célokat szolgáló rendszerek

, valamint állatjóléti

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást
  biztosíthatnak
  éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ökorendszerek) működtetéséhez.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást
  hoznak létre és biztosítanak
  éghajlat- és környezetvédelmi
  , valamint állatjóléti
  célokat szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ökorendszerek) működtetéséhez.
  Az egyik cselekvési terület ökorendszereinek összhangban kell lenniük egy másik cselekvési terület célkitűzéseivel.

A tagállamok az ökorendszerek széles skáláját kínálják annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők részt tudjanak venni, és hogy jutalmazni lehessen a különböző ambíciószinteket. A tagállamok különböző rendszereket alakítanak ki, amelyek járulékos előnyökkel járnak, előmozdítják a szinergiákat és hangsúlyozzák az integrált megközelítést. A koherencia és a hatékony jutalmazás elősegítése érdekében a tagállamok pont- vagy minősítési rendszereket hoznak létre.

A tagállamok az ökorendszerek széles skáláját kínálják annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők részt tudjanak venni, és hogy jutalmazni lehessen a különböző ambíciószinteket. A tagállamok különböző rendszereket alakítanak ki, amelyek járulékos előnyökkel járnak, előmozdítják a szinergiákat és hangsúlyozzák az integrált megközelítést. A koherencia és a hatékony jutalmazás elősegítése érdekében a tagállamok pont- vagy minősítési rendszereket hoznak létre.

(2)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében
  olyan valódi
  mezőgazdasági
  termelőknek nyújtanak támogatást,
  akik kötelezettségeket vállalnak arra, hogy
  támogatható hektárjaikon az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat alkalmaznak
  .

(2)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében
  azokat az aktív
  mezőgazdasági
  termelőket vagy mezőgazdasági termelők azon csoportjait támogatják,
  akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy
  megőrzik és megvalósítják a kedvező gyakorlatokat, és áttérnek az éghajlat- és környezetvédelemhez, valamint az állatjóléthez nagyobb mértékben hozzájáruló olyan mezőgazdasági gyakorlatokra és technikákra és tanúsított rendszerekre, amelyeket a 28a. cikkel összhangban hoztak létre, amelyek szerepelnek a 28b. cikkben említett jegyzékekben, és amelyeket a konkrét nemzeti vagy regionális igények kielégítésére alakítottak ki
  .

(3)   
  A tagállamok összeállítják az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok jegyzékét.

(3)   
  Az ökorendszerekre vonatkozó támogatás hektáronkénti és/vagy mezőgazdasági üzemenkénti éves kifizetés keretében, ösztönző kifizetés formájában nyújtható, amely túlmutat a felmerült többletköltségek és elmaradt bevételek ellentételezésén, és egyösszegű kifizetést is magában foglalhat. A kifizetések szintje az egyes ökorendszerek ambíciószintjétől függően változik, megkülönböztetésmentes kritériumok alapján.

(4)
     
  E gyakorlatokat oly módon kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában foglalt konkrét környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzések közül egynek vagy többnek.

(5)
     
  E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek:

a)

a)

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

| b) | túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára, valamint az állatjólétre vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá a nemzeti és az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken; |
| --- | --- |

b)

b)

túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára, valamint az állatjólétre vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá a nemzeti és az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken;

túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára, valamint az állatjólétre vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá a nemzeti és az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken;

| c) | túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken; |
| --- | --- |

c)

c)

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

| d) | eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor. |
| --- | --- |

d)

d)

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor.

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor.

(6)
     
  Az ökorendszerekre vonatkozó támogatás hektáronkénti éves kifizetés keretében, az alábbi formák valamelyikében nyújtható:

| a) | az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő kifizetések; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő kifizetések; vagy

az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő kifizetések; vagy

| b) | a kedvezményezettek számára a 65. cikk alapján meghatározott kötelezettségvállalások nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradt bevétel egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések. |
| --- | --- |

b)

b)

a kedvezményezettek számára a 65. cikk alapján meghatározott kötelezettségvállalások nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradt bevétel egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések.

a kedvezményezettek számára a 65. cikk alapján meghatározott kötelezettségvállalások nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradt bevétel egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések.

(7)
     
  A tagállamok gondosoknak róla, hogy az e cikk szerinti beavatkozások összhangban legyenek a 65. cikk értelmében biztosított beavatkozásokkal.

(8)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az ökorendszerekre vonatkozó további szabályokkal egészítik ki.

Módosítás 238

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 a cikk (új)

28 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28a. cikk |
| | A versenyképesség ösztönzését szolgáló rendszerek |
| | (1)
     
  A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást biztosítanak a versenyképesség ösztönzését szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ösztönzőrendszerek) számára. |
| | (2)
     
  A tagállamok e beavatkozástípus keretében olyan aktív mezőgazdasági termelőket támogatnak, akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy a mezőgazdasági termelők versenyképességének ösztönzése szempontjából előnyös ráfordításokat eszközölnek. |
| | (3)
     
  A tagállamok összeállítják a mezőgazdasági termelők versenyképességének ösztönzése szempontjából előnyös, támogatható ráfordítási kategóriák jegyzékét. |
| | (4)
     
  E gyakorlatokat oly módon kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában megállapított konkrét gazdasági célkitűzések közül egynek vagy többnek, valamint hozzájáruljanak az 5. cikkben meghatározott horizontális célkitűzéshez. |
| | (5)
     
  E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalásokhoz nyújtanak támogatást, amelyek e rendelet tekintetében nem eredményeznek kettős finanszírozást. |
| | (6)
     
  Az ösztönzőrendszerekre vonatkozó támogatás éves kifizetés keretében, az alábbi formák valamelyikében nyújtható: |
| | a) | az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő, a támogatható hektárokon alapuló kifizetések; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28a. cikk

28a. cikk

A versenyképesség ösztönzését szolgáló rendszerek

A versenyképesség ösztönzését szolgáló rendszerek

(1)
     
  A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást biztosítanak a versenyképesség ösztönzését szolgáló önkéntes rendszerek (a továbbiakban: ösztönzőrendszerek) számára.

(2)
     
  A tagállamok e beavatkozástípus keretében olyan aktív mezőgazdasági termelőket támogatnak, akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy a mezőgazdasági termelők versenyképességének ösztönzése szempontjából előnyös ráfordításokat eszközölnek.

(3)
     
  A tagállamok összeállítják a mezőgazdasági termelők versenyképességének ösztönzése szempontjából előnyös, támogatható ráfordítási kategóriák jegyzékét.

(4)
     
  E gyakorlatokat oly módon kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában megállapított konkrét gazdasági célkitűzések közül egynek vagy többnek, valamint hozzájáruljanak az 5. cikkben meghatározott horizontális célkitűzéshez.

(5)
     
  E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalásokhoz nyújtanak támogatást, amelyek e rendelet tekintetében nem eredményeznek kettős finanszírozást.

(6)
     
  Az ösztönzőrendszerekre vonatkozó támogatás éves kifizetés keretében, az alábbi formák valamelyikében nyújtható:

a)

a)

az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő, a támogatható hektárokon alapuló kifizetések; vagy

az e szakasz 2. alszakasza szerinti alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő, a támogatható hektárokon alapuló kifizetések; vagy

| b) | a kedvezményezetteknél felmerülő költségek egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

a kedvezményezetteknél felmerülő költségek egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések; vagy

a kedvezményezetteknél felmerülő költségek egy részének vagy egészének ellentételezésére teljesített kifizetések; vagy

| c) | az ilyen típusú beavatkozások szempontjából releváns eredményeken alapuló kifizetések. |
| --- | --- |

c)

c)

az ilyen típusú beavatkozások szempontjából releváns eredményeken alapuló kifizetések.

az ilyen típusú beavatkozások szempontjából releváns eredményeken alapuló kifizetések.

(7)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk szerinti beavatkozások összhangban legyenek a 27., 28., 65., 68., 69., 70., 71. és 72. cikk értelmében biztosított beavatkozásokkal.

(8)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az ösztönzőrendszerekre vonatkozó további szabályokkal egészítik ki.

Módosítás 1131

Módosítás 1131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 b cikk (új)

28 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28b. cikk |
| | Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok |
| | (1)
     
  Az e beavatkozástípus alá tartozó mezőgazdasági gyakorlatoknak hozzá kell járulniuk a 6. cikk (1) bekezdésének d), e), f) és i) pontjában meghatározott egy vagy több konkrét célkitűzés eléréséhez, és fenn kell tartaniuk és javítaniuk kell a mezőgazdasági termelők gazdasági teljesítményét, összhangban a 6. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott célokkal. |
| | (2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági gyakorlatok a következő legalább két éghajlat- és környezetvédelmi cselekvési területre terjednek ki: |
| | a) | az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, beleértve a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését, valamint a szén-dioxid-megkötés fenntartását és/vagy fokozását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28b. cikk

28b. cikk

Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok

Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok

(1)
     
  Az e beavatkozástípus alá tartozó mezőgazdasági gyakorlatoknak hozzá kell járulniuk a 6. cikk (1) bekezdésének d), e), f) és i) pontjában meghatározott egy vagy több konkrét célkitűzés eléréséhez, és fenn kell tartaniuk és javítaniuk kell a mezőgazdasági termelők gazdasági teljesítményét, összhangban a 6. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott célokkal.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági gyakorlatok a következő legalább két éghajlat- és környezetvédelmi cselekvési területre terjednek ki:

a)

a)

az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, beleértve a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését, valamint a szén-dioxid-megkötés fenntartását és/vagy fokozását;

az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, beleértve a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését, valamint a szén-dioxid-megkötés fenntartását és/vagy fokozását;

| b) | az üvegházhatású gázoktól eltérő egyéb kibocsátások csökkentésére irányuló fellépések; |
| --- | --- |

b)

b)

az üvegházhatású gázoktól eltérő egyéb kibocsátások csökkentésére irányuló fellépések;

az üvegházhatású gázoktól eltérő egyéb kibocsátások csökkentésére irányuló fellépések;

| c) | a mezőgazdasági területek vízminőségének védelme vagy javítása, valamint a vízkészletekre nehezedő nyomás csökkentése; |
| --- | --- |

c)

c)

a mezőgazdasági területek vízminőségének védelme vagy javítása, valamint a vízkészletekre nehezedő nyomás csökkentése;

a mezőgazdasági területek vízminőségének védelme vagy javítása, valamint a vízkészletekre nehezedő nyomás csökkentése;

| d) | a talajerózió csökkentésére, a talaj termőképességének javítására és a tápanyag-gazdálkodás javítására, valamint a talaj biótájának fenntartására és helyreállítására irányuló fellépés; |
| --- | --- |

d)

d)

a talajerózió csökkentésére, a talaj termőképességének javítására és a tápanyag-gazdálkodás javítására, valamint a talaj biótájának fenntartására és helyreállítására irányuló fellépés;

a talajerózió csökkentésére, a talaj termőképességének javítására és a tápanyag-gazdálkodás javítására, valamint a talaj biótájának fenntartására és helyreállítására irányuló fellépés;

| e) | a biológiai sokféleség védelme, az élőhelyek és fajok megőrzése vagy helyreállítása, a beporzók védelme és a tájképi elemek kezelése, beleértve új tájképi elemek létrehozását is; |
| --- | --- |

e)

e)

a biológiai sokféleség védelme, az élőhelyek és fajok megőrzése vagy helyreállítása, a beporzók védelme és a tájképi elemek kezelése, beleértve új tájképi elemek létrehozását is;

a biológiai sokféleség védelme, az élőhelyek és fajok megőrzése vagy helyreállítása, a beporzók védelme és a tájképi elemek kezelése, beleértve új tájképi elemek létrehozását is;

| f) | a peszticidek, különösen az emberi egészségre vagy a biológiai sokféleségre kockázatot jelentő peszticidek fenntartható és csökkentett használatát célzó fellépések; |
| --- | --- |

f)

f)

a peszticidek, különösen az emberi egészségre vagy a biológiai sokféleségre kockázatot jelentő peszticidek fenntartható és csökkentett használatát célzó fellépések;

a peszticidek, különösen az emberi egészségre vagy a biológiai sokféleségre kockázatot jelentő peszticidek fenntartható és csökkentett használatát célzó fellépések;

| g) | a területek nem termelési célú vagy olyan övezetekként való kijelölése, ahol nem használnak növényvédő szereket és műtrágyákat; |
| --- | --- |

g)

g)

a területek nem termelési célú vagy olyan övezetekként való kijelölése, ahol nem használnak növényvédő szereket és műtrágyákat;

a területek nem termelési célú vagy olyan övezetekként való kijelölése, ahol nem használnak növényvédő szereket és műtrágyákat;

| h) | az állatjólét javítását és az antimikrobiális rezisztencia kezelését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

h)

h)

az állatjólét javítását és az antimikrobiális rezisztencia kezelését célzó intézkedések;

az állatjólét javítását és az antimikrobiális rezisztencia kezelését célzó intézkedések;

| i) | a ráfordítások csökkentésére és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás javítására irányuló intézkedések, például precíziós gazdálkodás; |
| --- | --- |

i)

i)

a ráfordítások csökkentésére és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás javítására irányuló intézkedések, például precíziós gazdálkodás;

a ráfordítások csökkentésére és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás javítására irányuló intézkedések, például precíziós gazdálkodás;

| j) | az állatok és növények sokféleségének növelését célzó intézkedések a betegségekkel szembeni ellenálló képesség erősítése és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében. |
| --- | --- |

j)

j)

az állatok és növények sokféleségének növelését célzó intézkedések a betegségekkel szembeni ellenálló képesség erősítése és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében.

az állatok és növények sokféleségének növelését célzó intézkedések a betegségekkel szembeni ellenálló képesség erősítése és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében.

(3)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági gyakorlatok:

| a) | túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon; |
| --- | --- |

a)

a)

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

| b) | túlmutatnak az állatjólétre és a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken; |
| --- | --- |

b)

b)

túlmutatnak az állatjólétre és a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken;

túlmutatnak az állatjólétre és a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken;

| c) | túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken; |
| --- | --- |

c)

c)

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

| d) | eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, vagy kiegészítik azokat, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor. |
| --- | --- |

d)

d)

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, vagy kiegészítik azokat, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor.

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, vagy kiegészítik azokat, amelyek vonatkozásában a 65. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor.

(4)
     
  [E rendelet hatálybalépésétől számított két hónap]-ig a Bizottság a 138. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el annak érdekében, hogy kiegészítse ezt a rendeletet azon gyakorlatok indikatív, nem teljes körű jegyzékével, amelyek eleget tesznek e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének.

Módosítás 1132

Módosítás 1132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 c cikk (új)

28 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28c. cikk |
| | Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékei |
| | A tagállamok a nemzeti, regionális és helyi érdekelt felekkel együttműködve összeállítják a 28. cikkben említett éghajlat- és környezetvédelmi, illetve állatjóléti rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékét, azzal a lehetőséggel, hogy a 28b. cikkben említett, indikatív, nem teljes körű jegyzékben szereplő példákból merítsenek, vagy a 28b. cikkben foglalt kritériumoknak megfelelő további gyakorlatokat hozzanak létre, figyelembe véve sajátos nemzeti vagy regionális szükségleteiket a 96. cikkel összhangban. |
| | A nemzeti jegyzékek többfajta, a 65. cikkben említett intézkedéstípusoktól eltérő, vagy azokkal megegyező, de különböző ambíciószintű intézkedéseket tartalmaznak a 28. cikkel összhangban. |
| | A tagállamok az ökorendszerek e jegyzékébe felveszik legalább a fenntartható tápanyagkezelésre és adott esetben a vizes élőhelyek és tőzeglápok megfelelő fenntartására szolgáló mezőgazdasági eszközök használatát. |
| | A 92/43/EGK vagy a 2009/147/EK irányelv alapján kijelölt területek, ahol ezzel egyenértékű fellépéseket hajtanak végre, automatikusan támogathatónak minősülnek. |
| | A nemzeti jegyzékeket a Bizottság a 106. és 107. cikkben említett eljárással összhangban fogadja el. |
| | A Bizottság – a 113. cikkben meghatározott európai és nemzeti KAP-hálózatokkal együttműködésben – biztosítja a tagállamok számára a nemzeti jegyzékek kidolgozásához szükséges iránymutatást a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése, valamint a tudásalap javítása és a megoldások megtalálása érdekében. |
| | A nemzeti jegyzékek értékelése során a Bizottság különösen figyelembe veszi a rendszerek kialakítását, azok valószínű hatékonyságát, elterjedését, alternatívák meglétét és a 28a. cikkben említett egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulást. |
| | A Bizottság kétévente értékeli a nemzeti jegyzékeket. Az értékeléseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és nem megfelelő vagy negatív értékelések esetén a tagállamoknak a 106. és 107. cikkben meghatározott eljárással összhangban javaslatot kell tenniük a nemzeti jegyzékek és rendszerek módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28c. cikk

28c. cikk

Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékei

Az éghajlat- és környezetvédelmi, valamint állatjóléti célokat szolgáló rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékei

A tagállamok a nemzeti, regionális és helyi érdekelt felekkel együttműködve összeállítják a 28. cikkben említett éghajlat- és környezetvédelmi, illetve állatjóléti rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékét, azzal a lehetőséggel, hogy a 28b. cikkben említett, indikatív, nem teljes körű jegyzékben szereplő példákból merítsenek, vagy a 28b. cikkben foglalt kritériumoknak megfelelő további gyakorlatokat hozzanak létre, figyelembe véve sajátos nemzeti vagy regionális szükségleteiket a 96. cikkel összhangban.

A tagállamok a nemzeti, regionális és helyi érdekelt felekkel együttműködve összeállítják a 28. cikkben említett éghajlat- és környezetvédelmi, illetve állatjóléti rendszerekre jogosult gyakorlatok nemzeti jegyzékét, azzal a lehetőséggel, hogy a 28b. cikkben említett, indikatív, nem teljes körű jegyzékben szereplő példákból merítsenek, vagy a 28b. cikkben foglalt kritériumoknak megfelelő további gyakorlatokat hozzanak létre, figyelembe véve sajátos nemzeti vagy regionális szükségleteiket a 96. cikkel összhangban.

A nemzeti jegyzékek többfajta, a 65. cikkben említett intézkedéstípusoktól eltérő, vagy azokkal megegyező, de különböző ambíciószintű intézkedéseket tartalmaznak a 28. cikkel összhangban.

A nemzeti jegyzékek többfajta, a 65. cikkben említett intézkedéstípusoktól eltérő, vagy azokkal megegyező, de különböző ambíciószintű intézkedéseket tartalmaznak a 28. cikkel összhangban.

A tagállamok az ökorendszerek e jegyzékébe felveszik legalább a fenntartható tápanyagkezelésre és adott esetben a vizes élőhelyek és tőzeglápok megfelelő fenntartására szolgáló mezőgazdasági eszközök használatát.

A tagállamok az ökorendszerek e jegyzékébe felveszik legalább a fenntartható tápanyagkezelésre és adott esetben a vizes élőhelyek és tőzeglápok megfelelő fenntartására szolgáló mezőgazdasági eszközök használatát.

A 92/43/EGK vagy a 2009/147/EK irányelv alapján kijelölt területek, ahol ezzel egyenértékű fellépéseket hajtanak végre, automatikusan támogathatónak minősülnek.

A 92/43/EGK vagy a 2009/147/EK irányelv alapján kijelölt területek, ahol ezzel egyenértékű fellépéseket hajtanak végre, automatikusan támogathatónak minősülnek.

A nemzeti jegyzékeket a Bizottság a 106. és 107. cikkben említett eljárással összhangban fogadja el.

A nemzeti jegyzékeket a Bizottság a 106. és 107. cikkben említett eljárással összhangban fogadja el.

A Bizottság – a 113. cikkben meghatározott európai és nemzeti KAP-hálózatokkal együttműködésben – biztosítja a tagállamok számára a nemzeti jegyzékek kidolgozásához szükséges iránymutatást a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése, valamint a tudásalap javítása és a megoldások megtalálása érdekében.

A Bizottság – a 113. cikkben meghatározott európai és nemzeti KAP-hálózatokkal együttműködésben – biztosítja a tagállamok számára a nemzeti jegyzékek kidolgozásához szükséges iránymutatást a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése, valamint a tudásalap javítása és a megoldások megtalálása érdekében.

A nemzeti jegyzékek értékelése során a Bizottság különösen figyelembe veszi a rendszerek kialakítását, azok valószínű hatékonyságát, elterjedését, alternatívák meglétét és a 28a. cikkben említett egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulást.

A nemzeti jegyzékek értékelése során a Bizottság különösen figyelembe veszi a rendszerek kialakítását, azok valószínű hatékonyságát, elterjedését, alternatívák meglétét és a 28a. cikkben említett egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulást.

A Bizottság kétévente értékeli a nemzeti jegyzékeket. Az értékeléseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és nem megfelelő vagy negatív értékelések esetén a tagállamoknak a 106. és 107. cikkben meghatározott eljárással összhangban javaslatot kell tenniük a nemzeti jegyzékek és rendszerek módosítására.

A Bizottság kétévente értékeli a nemzeti jegyzékeket. Az értékeléseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és nem megfelelő vagy negatív értékelések esetén a tagállamoknak a 106. és 107. cikkben meghatározott eljárással összhangban javaslatot kell tenniük a nemzeti jegyzékek és rendszerek módosítására.

Módosítás 239

Módosítás 239

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett termeléstől függő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  a valódi
  mezőgazdasági termelők számára. | (1)   A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett termeléstől függő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  az aktív
  mezőgazdasági termelők számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett termeléstől függő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  a valódi
  mezőgazdasági termelők számára.

(1)   A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett termeléstől függő jövedelemtámogatást biztosíthatnak
  az aktív
  mezőgazdasági termelők számára.

Módosítás 240 és 1162

Módosítás 240 és 1162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés

29 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok beavatkozásainak hozzá kell segíteniük a 30. cikkben felsorolt támogatott ágazatokat és termelési ágakat vagy az azokon belüli konkrét gazdálkodási típusokat ahhoz, hogy versenyképességük, fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása révén leküzdjék az őket sújtó nehézséget vagy nehézségeket. | (2)   A tagállamok beavatkozásainak hozzá kell segíteniük a 30. cikkben felsorolt támogatott ágazatokat és termelési ágakat vagy az azokon belüli konkrét gazdálkodási típusokat ahhoz, hogy versenyképességük,
  szerkezetük,
  fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása révén leküzdjék az őket sújtó nehézséget vagy nehézségeket.
  Az előző mondattól eltérve a tagállamok támogathatják a 30. cikkben felsorolt fehérjenövényeket és hüvelyeseket versenyképességük, fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása érdekében. Továbbá ezeknek a beavatkozásoknak összhangban kell lenniük a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott, vonatkozó konkrét célkitűzésekkel |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok beavatkozásainak hozzá kell segíteniük a 30. cikkben felsorolt támogatott ágazatokat és termelési ágakat vagy az azokon belüli konkrét gazdálkodási típusokat ahhoz, hogy versenyképességük, fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása révén leküzdjék az őket sújtó nehézséget vagy nehézségeket.

(2)   A tagállamok beavatkozásainak hozzá kell segíteniük a 30. cikkben felsorolt támogatott ágazatokat és termelési ágakat vagy az azokon belüli konkrét gazdálkodási típusokat ahhoz, hogy versenyképességük,
  szerkezetük,
  fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása révén leküzdjék az őket sújtó nehézséget vagy nehézségeket.
  Az előző mondattól eltérve a tagállamok támogathatják a 30. cikkben felsorolt fehérjenövényeket és hüvelyeseket versenyképességük, fenntarthatóságuk vagy minőségük javítása érdekében. Továbbá ezeknek a beavatkozásoknak összhangban kell lenniük a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott, vonatkozó konkrét célkitűzésekkel

Módosítás 241

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 bekezdés

29 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A termeléstől függő
  jövedelemtámogatás hektáronkénti
  vagy
  állatonkénti
  éves támogatás formájában
  nyújtandó
  . | (3)   A termeléstől függő
  támogatás olyan termelést korlátozó rendszer, amelyet rögzített területeken és terméshozamokon
  vagy
  rögzített állatlétszámon alapuló
  éves támogatás formájában
  kell megvalósítani, és amely nem lépheti túl a tagállamok által az egyes intézkedések vonatkozásában meghatározandó és a Bizottságnak bejelentett felső összeghatárokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A termeléstől függő
  jövedelemtámogatás hektáronkénti
  vagy
  állatonkénti
  éves támogatás formájában
  nyújtandó
  .

(3)   A termeléstől függő
  támogatás olyan termelést korlátozó rendszer, amelyet rögzített területeken és terméshozamokon
  vagy
  rögzített állatlétszámon alapuló
  éves támogatás formájában
  kell megvalósítani, és amely nem lépheti túl a tagállamok által az egyes intézkedések vonatkozásában meghatározandó és a Bizottságnak bejelentett felső összeghatárokat
  .

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 a bekezdés (új)

29 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a termeléstől függő támogatást a kedvezményezettek kötelezettségvállalásával összhangban célzottan a versenyképességük, minőségük vagy az ágazat szerkezeti felépítésének javítására fordítják, illetve megemelik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a termeléstől függő támogatást a kedvezményezettek kötelezettségvállalásával összhangban célzottan a versenyképességük, minőségük vagy az ágazat szerkezeti felépítésének javítására fordítják, illetve megemelik.

Módosítás 1163

Módosítás 1163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 b bekezdés (új)

29 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén alkalmazhatják, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén alkalmazhatják, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkozzanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez.

Módosítás 243

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Termeléstől függő jövedelemtámogatás kizárólag a következő ágazatok és termelési ágak, illetve az azokon belüli konkrét gazdálkodástípusok számára nyújtható
  , ott, ahol ezek gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi okokból fontosak
  : gabonafélék, olajos magvak, fehérjenövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, diófélék, keményítőburgonya, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvény
  és egyéb, nem élelmezési célú növények, a fák kivételével, amelyeket olyan termékek előállításához használnak, amelyek alkalmasak lehetnek a fosszilis anyagok helyettesítésére
  . | Termeléstől függő jövedelemtámogatás kizárólag a következő ágazatok és termelési ágak, illetve az azokon belüli konkrét gazdálkodástípusok számára nyújtható: gabonafélék, olajos magvak, fehérjenövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, diófélék, keményítőburgonya, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Termeléstől függő jövedelemtámogatás kizárólag a következő ágazatok és termelési ágak, illetve az azokon belüli konkrét gazdálkodástípusok számára nyújtható
  , ott, ahol ezek gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi okokból fontosak
  : gabonafélék, olajos magvak, fehérjenövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, diófélék, keményítőburgonya, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvény
  és egyéb, nem élelmezési célú növények, a fák kivételével, amelyeket olyan termékek előállításához használnak, amelyek alkalmasak lehetnek a fosszilis anyagok helyettesítésére
  .

, ott, ahol ezek gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi okokból fontosak

és egyéb, nem élelmezési célú növények, a fák kivételével, amelyeket olyan termékek előállításához használnak, amelyek alkalmasak lehetnek a fosszilis anyagok helyettesítésére

Termeléstől függő jövedelemtámogatás kizárólag a következő ágazatok és termelési ágak, illetve az azokon belüli konkrét gazdálkodástípusok számára nyújtható: gabonafélék, olajos magvak, fehérjenövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, diófélék, keményítőburgonya, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, rövid vágásfordulójú fás szárú energetikai ültetvény.

Módosítás 244

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérően termeléstől függő támogatást lehet folyósítani azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik nem rendelkeznek támogatható hektárszámmal. |
| | A termeléstől függő támogatás folyósításakor a tagállamok a következő körülményeket biztosítják: |
| | a) | egyértelmű környezeti vagy társadalmi-gazdasági szükséglet áll fenn, vagy a támogatás ilyen előnnyel jár; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérően termeléstől függő támogatást lehet folyósítani azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik nem rendelkeznek támogatható hektárszámmal.

A termeléstől függő támogatás folyósításakor a tagállamok a következő körülményeket biztosítják:

A termeléstől függő támogatás folyósításakor a tagállamok a következő körülményeket biztosítják:

a)

a)

egyértelmű környezeti vagy társadalmi-gazdasági szükséglet áll fenn, vagy a támogatás ilyen előnnyel jár;

egyértelmű környezeti vagy társadalmi-gazdasági szükséglet áll fenn, vagy a támogatás ilyen előnnyel jár;

| b) | a támogatás nem eredményezi a belső piac súlyos torzulását; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a támogatás nem eredményezi a belső piac súlyos torzulását; valamint

a támogatás nem eredményezi a belső piac súlyos torzulását; valamint

| c) | az állattenyésztés támogatásának összhangban kell lennie a 2000/60/EK irányelvvel. |
| --- | --- |

c)

c)

az állattenyésztés támogatásának összhangban kell lennie a 2000/60/EK irányelvvel.

az állattenyésztés támogatásának összhangban kell lennie a 2000/60/EK irányelvvel.

Módosítás 1229 és 1353

Módosítás 1229 és 1353

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A termeléstől függő támogatásból származó jövedelem arányosan kizárja azon szarvasmarhák számát, amelyek végső rendeltetése a bikaviadalokhoz kapcsolódó tevékenységekre mind közvetlen értékesítéssel, mind közvetítőkön keresztül történő eladás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A termeléstől függő támogatásból származó jövedelem arányosan kizárja azon szarvasmarhák számát, amelyek végső rendeltetése a bikaviadalokhoz kapcsolódó tevékenységekre mind közvetlen értékesítéssel, mind közvetítőkön keresztül történő eladás.

Módosítás 245

Módosítás 245

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

33 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 246

Módosítás 246

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés

34 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított feltételek mellett gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást nyújtanak az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapotot termesztő
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek. | A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított feltételek mellett gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást nyújtanak az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapotot termesztő
  aktív
  mezőgazdasági termelőknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított feltételek mellett gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást nyújtanak az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapotot termesztő
  valódi
  mezőgazdasági termelőknek.

valódi

A tagállamok az ezen alszakaszban megállapított feltételek mellett gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást nyújtanak az 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapotot termesztő
  aktív
  mezőgazdasági termelőknek.

aktív

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

36 cikk – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Bulgária:
  624,11
  EUR, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Bulgária:
  624,11
  EUR,

624,11

| — | Bulgária:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Bulgária:
  X
  EUR,

X

Módosítás 248

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

36 cikk – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Görögország:
  225,04
  EUR, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Görögország:
  225,04
  EUR,

225,04

| — | Görögország:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Görögország:
  X
  EUR,

X

Módosítás 249

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – 3 franciabekezdés

36 cikk – 3 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Spanyolország:
  348,03
  EUR, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Spanyolország:
  348,03
  EUR,

348,03

| — | Spanyolország:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Spanyolország:
  X
  EUR,

X

Módosítás 250

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 3 bekezdés – 4 franciabekezdés

36 cikk – 3 bekezdés – 4 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Portugália:
  219,09
  EUR, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Portugália:
  219,09
  EUR,

219,09

| — | Portugália:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Portugália:
  X
  EUR,

X

Módosítás 251 és 1042

Módosítás 251 és 1042

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 bekezdés – a pont

39 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett gyümölcs- és zöldségágazat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett gyümölcs- és zöldségágazat;

| a) | az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett gyümölcs- és zöldségágazat
  , valamint a feldolgozásra szánt termékek
  ; |
| --- | --- |

a)

az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett gyümölcs- és zöldségágazat
  , valamint a feldolgozásra szánt termékek
  ;

, valamint a feldolgozásra szánt termékek

Módosítás 252

Módosítás 252

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 bekezdés – f pont

39 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában említett egyéb ágazatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában említett egyéb ágazatok.

| f) | az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában említett egyéb ágazatok
  , valamint a fehérjenövények
  . |
| --- | --- |

f)

az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában említett egyéb ágazatok
  , valamint a fehérjenövények
  .

, valamint a fehérjenövények

Módosítás 253

Módosítás 253

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 3 bekezdés

40 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy végrehajtják a 39. cikk d), e) és f) pontjában említett ágazati beavatkozástípusokat. | (3)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy végrehajtják a 39. cikk d), e) és f) pontjában említett ágazati beavatkozástípusokat
  , és indokolják, hogy miért döntöttek a kiválasztott ágazatok és beavatkozástípusok mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy végrehajtják a 39. cikk d), e) és f) pontjában említett ágazati beavatkozástípusokat.

(3)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy végrehajtják a 39. cikk d), e) és f) pontjában említett ágazati beavatkozástípusokat
  , és indokolják, hogy miért döntöttek a kiválasztott ágazatok és beavatkozástípusok mellett.

Módosítás 254

Módosítás 254

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – a pont

41 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az e fejezetben meghatározott beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az e fejezetben meghatározott beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása;

| a) | az e fejezetben meghatározott beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása
  , különös tekintettel a belső piacon zajló verseny torzulásának elkerülése céljából
  ; |
| --- | --- |

a)

az e fejezetben meghatározott beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása
  , különös tekintettel a belső piacon zajló verseny torzulásának elkerülése céljából
  ;

, különös tekintettel a belső piacon zajló verseny torzulásának elkerülése céljából

Módosítás 255

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

41 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | támogatás nyújtása termelői szervezeteknek az e fejezet szerinti konkrét feladataik teljesítésével kapcsolatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

támogatás nyújtása termelői szervezeteknek az e fejezet szerinti konkrét feladataik teljesítésével kapcsolatban;

támogatás nyújtása termelői szervezeteknek az e fejezet szerinti konkrét feladataik teljesítésével kapcsolatban;

Módosítás 256

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – c pont

41 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 46. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint a forgalomból történő kivonáshoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  és az 52. cikk (3) bekezdésében említett
  beavatkozásokhoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintje; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 46. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint a forgalomból történő kivonáshoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  és az 52. cikk (3) bekezdésében említett
  beavatkozásokhoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintje;

nyújtott uniós pénzügyi támogatás

beavatkozásokhoz

| c) | a 46. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint a forgalomból történő kivonáshoz és az 52. cikk (3) bekezdésében említett
  beavatkozástípusokhoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintje
  , valamint az ingyenes szétosztás céljából visszavont termékek rögzített csomagolási és szállítási díjai, illetve az e célból történő szállítás előtti feldolgozás költségei
  ; |
| --- | --- |

c)

a 46. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint a forgalomból történő kivonáshoz és az 52. cikk (3) bekezdésében említett
  beavatkozástípusokhoz
  nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintje
  , valamint az ingyenes szétosztás céljából visszavont termékek rögzített csomagolási és szállítási díjai, illetve az e célból történő szállítás előtti feldolgozás költségei
  ;

beavatkozástípusokhoz

, valamint az ingyenes szétosztás céljából visszavont termékek rögzített csomagolási és szállítási díjai, illetve az e célból történő szállítás előtti feldolgozás költségei

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

41 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a működési alap létrehozásához és kezeléséhez, valamint a támogatás és előleg kérelmezéséhez szükséges feltételek meghatározása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a működési alap létrehozásához és kezeléséhez, valamint a támogatás és előleg kérelmezéséhez szükséges feltételek meghatározása.

a működési alap létrehozásához és kezeléséhez, valamint a támogatás és előleg kérelmezéséhez szükséges feltételek meghatározása.

Módosítás 258

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

42 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A gyümölcs- és zöldségágazatban a következő célkitűzések megvalósítására kell törekedni: | Az 5. és 6. cikknek megfelelően
  a gyümölcs- és zöldségágazatban a következő célkitűzések megvalósítására kell törekedni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A gyümölcs- és zöldségágazatban a következő célkitűzések megvalósítására kell törekedni:

Az 5. és 6. cikknek megfelelően
  a gyümölcs- és zöldségágazatban a következő célkitűzések megvalósítására kell törekedni:

Az 5. és 6. cikknek megfelelően

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – b pont

42 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kínálati oldal koncentrációja és a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kínálati oldal koncentrációja és a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

| b) | a kínálati oldal koncentrációja és a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés
  és rövid ellátási láncok
  révén
  , valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a
  ), b
  ) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

b)

a kínálati oldal koncentrációja és a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés
  és rövid ellátási láncok
  révén
  , valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a
  ), b
  ) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és rövid ellátási láncok

, valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása

), b

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – c pont

42 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kutatás és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén
  , ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség növelését szolgáló módszereket, valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a 
  kedvező piaci fejleményeket
  elősegítő innovatív gyakorlatokat; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kutatás és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén
  , ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség növelését szolgáló módszereket, valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a 
  kedvező piaci fejleményeket
  elősegítő innovatív gyakorlatokat; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

kutatás és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén

kedvező piaci fejleményeket

| c) | fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatása és fejlesztése
  , ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség növelését szolgáló módszereket, valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a 
  piac fejlődését
  elősegítő innovatív gyakorlatokat; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a
  ), b
  ), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

c)

fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatása és fejlesztése
  , ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség növelését szolgáló módszereket, valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a 
  piac fejlődését
  elősegítő innovatív gyakorlatokat; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a
  ), b
  ), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatása és fejlesztése

piac fejlődését

), b

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – d pont

42 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek kifejlesztése, végrehajtása és előmozdítása, környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj, a levegő, a biológiai sokféleség és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének
  e
  )
  és
  f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek kifejlesztése, végrehajtása és előmozdítása, környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj, a levegő, a biológiai sokféleség és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének
  e
  )
  és
  f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

e

és

| d) | a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek kifejlesztése, végrehajtása és előmozdítása, környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj, a levegő, a biológiai sokféleség és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének
  d
  )
  , e),
  f)
  és i)
   pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

d)

a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek kifejlesztése, végrehajtása és előmozdítása, környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj, a levegő, a biológiai sokféleség és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének
  d
  )
  , e),
  f)
  és i)
   pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

d

, e),

és i)

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – f pont

42 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a 
  termékminőség
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely
  nemzeti
  minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a 
  termékminőség
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely
  nemzeti
  minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

termékminőség

nemzeti

| f) | a termékek kereskedelmi értékének
  és minőségének
  növelése, ideértve a 
  feldolgozásra szánt termékek
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely
  más állami vagy magánjellegű
  minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

f)

a termékek kereskedelmi értékének
  és minőségének
  növelése, ideértve a 
  feldolgozásra szánt termékek
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely
  más állami vagy magánjellegű
  minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és minőségének

feldolgozásra szánt termékek

más állami vagy magánjellegű

Módosítás 263

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – g pont

42 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a gyümölcs- és zöldségágazat friss vagy feldolgozott termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b)
  és
  c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

a gyümölcs- és zöldségágazat friss vagy feldolgozott termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b)
  és
  c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és

| g) | a gyümölcs- és zöldségágazat friss vagy feldolgozott termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b), c)
  és i)
   pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

g)

a gyümölcs- és zöldségágazat friss vagy feldolgozott termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b), c)
  és i)
   pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és i)

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – i pont

42 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a zöldség- és a gyümölcspiacok válságainak elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a zöldség- és a gyümölcspiacok válságainak elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak.

| i. | a zöldség- és a gyümölcspiacok válságainak elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés
  , kockázatenyhítés
  és kockázatkezelés
  , beleértve a növényegészségügyi szempontokat is
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

i.

a zöldség- és a gyümölcspiacok válságainak elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés
  , kockázatenyhítés
  és kockázatkezelés
  , beleértve a növényegészségügyi szempontokat is
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

, kockázatenyhítés

, beleértve a növényegészségügyi szempontokat is

Módosítás 265

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

42 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | a melléktermékek és a hulladék kezelése és csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia)

ia)

a melléktermékek és a hulladék kezelése és csökkentése;

a melléktermékek és a hulladék kezelése és csökkentése;

Módosítás 266

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – i b pont (új)

42 cikk – 1 bekezdés – i b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib) | a genetikai sokféleség előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib)

ib)

a genetikai sokféleség előmozdítása.

a genetikai sokféleség előmozdítása.

Módosítás 267 és 819 cp2

Módosítás 267 és 819 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – a pont

43 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló
  és ezen belül különösen
  a 
  víz-
  és
  energiamegtakarításra
  , a környezetkímélő csomagolásra és a hulladékmennyiség csökkentésére összpontosító beruházások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló
  és ezen belül különösen
  a 
  víz-
  és
  energiamegtakarításra
  , a környezetkímélő csomagolásra és a hulladékmennyiség csökkentésére összpontosító beruházások;

és ezen belül különösen

víz-

energiamegtakarításra

| a) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló
  , többek között a vízmegtakarításra és
  a 
  vízminőségre, az energiatermelésre
  és
  -megtakarításra
  , a környezetkímélő csomagolásra, a hulladékmennyiség csökkentésére
  , a hulladékáramok nyomon követésére és a termelés ellenőrzésére
  összpontosító beruházások; |
| --- | --- |

a)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló
  , többek között a vízmegtakarításra és
  a 
  vízminőségre, az energiatermelésre
  és
  -megtakarításra
  , a környezetkímélő csomagolásra, a hulladékmennyiség csökkentésére
  , a hulladékáramok nyomon követésére és a termelés ellenőrzésére
  összpontosító beruházások;

, többek között a vízmegtakarításra és

vízminőségre, az energiatermelésre

-megtakarításra

, a hulladékáramok nyomon követésére és a termelés ellenőrzésére

Módosítás 268

Módosítás 268

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a termelés tervezése és a kereslethez történő igazítása, különös tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek minősége és mennyisége tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a termelés tervezése és a kereslethez történő igazítása, különös tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek minősége és mennyisége tekintetében;

a termelés tervezése és a kereslethez történő igazítása, különös tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek minősége és mennyisége tekintetében;

Módosítás 269

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a termékek kereskedelmi értékének növelésére irányuló tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a termékek kereskedelmi értékének növelésére irányuló tevékenységek;

a termékek kereskedelmi értékének növelésére irányuló tevékenységek;

Módosítás 270

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a termelői szervezet vagy annak tagjai által előállított termékek közös tárolása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

a termelői szervezet vagy annak tagjai által előállított termékek közös tárolása;

a termelői szervezet vagy annak tagjai által előállított termékek közös tárolása;

Módosítás 271

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – b pont

43 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | kutatás és kísérleti termelés,
  különös tekintettel
  a 
  következő területekre: víz-
  és
  energiamegtakarítás
  , környezetkímélő csomagolás, a hulladékmennyiség csökkentése, a károsítókkal szembeni ellenálló képesség, a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése, a kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk megelőzése és a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó gyümölcs- és zöldségfajták
  használatának
  előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

kutatás és kísérleti termelés,
  különös tekintettel
  a 
  következő területekre: víz-
  és
  energiamegtakarítás
  , környezetkímélő csomagolás, a hulladékmennyiség csökkentése, a károsítókkal szembeni ellenálló képesség, a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése, a kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk megelőzése és a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó gyümölcs- és zöldségfajták
  használatának
  előmozdítása;

különös tekintettel

következő területekre: víz-

energiamegtakarítás

használatának

| b) | kutatás és kísérleti termelés,
  olyan intézkedésekre összpontosítva, mint
  a 
  vízmegtakarítás és vízminőség, az energiatermelés
  és
  -megtakarítás
  ,
  a
  környezetkímélő csomagolás, a hulladékmennyiség csökkentése, a károsítókkal szembeni ellenálló képesség,
  az integrált növényvédelem,
  a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése
  , a beporzók védelme
  , a kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk megelőzése és a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó gyümölcs- és zöldségfajták
  alkalmazásának
  előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

kutatás és kísérleti termelés,
  olyan intézkedésekre összpontosítva, mint
  a 
  vízmegtakarítás és vízminőség, az energiatermelés
  és
  -megtakarítás
  ,
  a
  környezetkímélő csomagolás, a hulladékmennyiség csökkentése, a károsítókkal szembeni ellenálló képesség,
  az integrált növényvédelem,
  a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése
  , a beporzók védelme
  , a kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk megelőzése és a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó gyümölcs- és zöldségfajták
  alkalmazásának
  előmozdítása;

olyan intézkedésekre összpontosítva, mint

vízmegtakarítás és vízminőség, az energiatermelés

-megtakarítás

a

az integrált növényvédelem,

, a beporzók védelme

alkalmazásának

Módosítás 272

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a környezetvédelmi fejlesztésekre, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a környezetvédelmi fejlesztésekre, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések;

a környezetvédelmi fejlesztésekre, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések;

Módosítás 273

Módosítás 273

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – d pont

43 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | integrált termelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

integrált termelés;

| d) | integrált termelés
  , a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának támogatása és a növényvédő szerektől és egyéb inputoktól való függőség csökkentése
  ; |
| --- | --- |

d)

integrált termelés
  , a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának támogatása és a növényvédő szerektől és egyéb inputoktól való függőség csökkentése
  ;

, a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának támogatása és a növényvédő szerektől és egyéb inputoktól való függőség csökkentése

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – e pont

43 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a talaj védelmére és a talaj széntartalmának növelésére irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a talaj védelmére és a talaj széntartalmának növelésére irányuló fellépések;

| e) | a talaj védelmére
  , a talajszerkezet helyreállítására
  és a talaj széntartalmának növelésére irányuló fellépések
  , beleértve a talajromlás elkerülését
  ; |
| --- | --- |

e)

a talaj védelmére
  , a talajszerkezet helyreállítására
  és a talaj széntartalmának növelésére irányuló fellépések
  , beleértve a talajromlás elkerülését
  ;

, a talajszerkezet helyreállítására

, beleértve a talajromlás elkerülését

Módosítás 275

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – h pont

43 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítására irányuló
  fellépések
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítására irányuló
  fellépések
  ;

fellépések

| h) | a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítására
  és a károsítók által okozott károk mérséklésére
  irányuló
  fellépések, többek között az integrált növényvédelem ösztönzése révén
  ; |
| --- | --- |

h)

a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítására
  és a károsítók által okozott károk mérséklésére
  irányuló
  fellépések, többek között az integrált növényvédelem ösztönzése révén
  ;

és a károsítók által okozott károk mérséklésére

fellépések, többek között az integrált növényvédelem ösztönzése révén

Módosítás 276

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | elsősorban a biológiai és strukturális sokféleséget növelő termelési rendszerek bevezetését célzó fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

elsősorban a biológiai és strukturális sokféleséget növelő termelési rendszerek bevezetését célzó fellépések;

elsősorban a biológiai és strukturális sokféleséget növelő termelési rendszerek bevezetését célzó fellépések;

Módosítás 277

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – k pont

43 cikk – 1 bekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | a gyümölcs- és zöldségágazati termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

k)

a gyümölcs- és zöldségágazati termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő fellépések;

| k) | a gyümölcs- és zöldségágazati termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő
  és a rövid ellátási láncokat támogató
  fellépések; |
| --- | --- |

k)

a gyümölcs- és zöldségágazati termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő
  és a rövid ellátási láncokat támogató
  fellépések;

és a rövid ellátási láncokat támogató

Módosítás 279

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – n pont

43 cikk – 1 bekezdés – n pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| n) | promóció és kommunikáció, ideértve a gyümölcs- és zöldségpiacok diverzifikációját és konszolidációját, valamint a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségre gyakorolt jótékony hatásának megismertetését célzó fellépéseket és tevékenységeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

n)

promóció és kommunikáció, ideértve a gyümölcs- és zöldségpiacok diverzifikációját és konszolidációját, valamint a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségre gyakorolt jótékony hatásának megismertetését célzó fellépéseket és tevékenységeket;

| n) | promóció és kommunikáció, ideértve a gyümölcs- és zöldségpiacok diverzifikációját és konszolidációját,
  új felvevőpiacok felkutatását,
  valamint a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségre gyakorolt jótékony hatásának megismertetését célzó fellépéseket és tevékenységeket; |
| --- | --- |

n)

promóció és kommunikáció, ideértve a gyümölcs- és zöldségpiacok diverzifikációját és konszolidációját,
  új felvevőpiacok felkutatását,
  valamint a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségre gyakorolt jótékony hatásának megismertetését célzó fellépéseket és tevékenységeket;

új felvevőpiacok felkutatását,

Módosítás 280

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – o pont

43 cikk – 1 bekezdés – o pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| o) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata,
  valamint
  az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

o)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata,
  valamint
  az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése terén;

különösen

valamint

| o) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata
  és használatuk csökkentése
  ,
  az integrált növényvédelem,
  az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése
  , az agroökológiai gyakorlatok, a termékminőség és a forgalmazási feltételek javítása, valamint a harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó növényegészségügyi jegyzőkönyvek megtárgyalása és alkalmazása
  terén; |
| --- | --- |

o)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata
  és használatuk csökkentése
  ,
  az integrált növényvédelem,
  az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése
  , az agroökológiai gyakorlatok, a termékminőség és a forgalmazási feltételek javítása, valamint a harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó növényegészségügyi jegyzőkönyvek megtárgyalása és alkalmazása
  terén;

többek között

és használatuk csökkentése

az integrált növényvédelem,

, az agroökológiai gyakorlatok, a termékminőség és a forgalmazási feltételek javítása, valamint a harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó növényegészségügyi jegyzőkönyvek megtárgyalása és alkalmazása

Módosítás 281

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – p pont

43 cikk – 1 bekezdés – p pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| p) | képzés és a bevált gyakorlatok cseréje,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás
  enyhítéséhez
  való hozzájárulás terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

p)

képzés és a bevált gyakorlatok cseréje,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek fenntartható használata, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás
  enyhítéséhez
  való hozzájárulás terén.

különösen

enyhítéséhez

| p) | képzés és a bevált gyakorlatok cseréje,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek
  alternatívái, a növényvédő szerek
  fenntartható használata,
  illetve használatuk csökkentése,
  valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás
  mérsékléséhez
  való hozzájárulás terén; |
| --- | --- |

p)

képzés és a bevált gyakorlatok cseréje,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái, a növényvédő szerek
  alternatívái, a növényvédő szerek
  fenntartható használata,
  illetve használatuk csökkentése,
  valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás
  mérsékléséhez
  való hozzájárulás terén;

többek között

alternatívái, a növényvédő szerek

illetve használatuk csökkentése,

mérsékléséhez

Módosítás 282

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – p a pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – p a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | pa) | innováció révén a minőség javítását célzó fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

pa)

pa)

innováció révén a minőség javítását célzó fellépések;

innováció révén a minőség javítását célzó fellépések;

Módosítás 283

Módosítás 283

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – p b pont (új)

43 cikk – 1 bekezdés – p b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | pb) | nyomonkövethetőségi/tanúsítási rendszerek felállítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

pb)

pb)

nyomonkövethetőségi/tanúsítási rendszerek felállítása.

nyomonkövethetőségi/tanúsítási rendszerek felállítása.

Módosítás 284

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – b pont

43 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését;

| b) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését
  , beleértve a közös tárolást is
  ; |
| --- | --- |

b)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését
  , beleértve a közös tárolást is
  ;

, beleértve a közös tárolást is

Módosítás 285

Módosítás 285

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – d pont

43 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára és más rendeltetésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára és más rendeltetésre;

| d) | forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára
  – beleértve a forgalomból kivont termékek ingyenes szétosztás előtti feldolgozásának költségeit –
  és más rendeltetésre; |
| --- | --- |

d)

forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára
  – beleértve a forgalomból kivont termékek ingyenes szétosztás előtti feldolgozásának költségeit –
  és más rendeltetésre;

– beleértve a forgalomból kivont termékek ingyenes szétosztás előtti feldolgozásának költségeit –

Módosítás 286

Módosítás 286

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – g pont

43 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | betakarítási biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

betakarítási biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket;

| g) | betakarítási biztosítás
  – beleértve a mutatószám-alapú biztosításokat, amelyek a mérhető kockázatok előfordulását fedezik –
  , amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket; |
| --- | --- |

g)

betakarítási biztosítás
  – beleértve a mutatószám-alapú biztosításokat, amelyek a mérhető kockázatok előfordulását fedezik –
  , amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket;

– beleértve a mutatószám-alapú biztosításokat, amelyek a mérhető kockázatok előfordulását fedezik –

Módosítás 287

Módosítás 287

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – h pont

43 cikk – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | személyre
  szabott tanácsadás az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert egyéb termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak vagy egyéni termelőknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

személyre
  szabott tanácsadás az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert egyéb termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak vagy egyéni termelőknek;

személyre

| h) | szakmai eszmecserék és/vagy személyre
  szabott tanácsadás az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert egyéb termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak vagy egyéni termelőknek; |
| --- | --- |

h)

szakmai eszmecserék és/vagy személyre
  szabott tanácsadás az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert egyéb termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak vagy egyéni termelőknek;

szakmai eszmecserék és/vagy személyre

Módosítás 288

Módosítás 288

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – h a pont (új)

43 cikk – 2 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | a termékek népszerűsítése és a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségügyi előnyeire való figyelemfelhívás a piaci válságokra reagálva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

a termékek népszerűsítése és a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségügyi előnyeire való figyelemfelhívás a piaci válságokra reagálva;

a termékek népszerűsítése és a gyümölcs- és zöldségfogyasztás egészségügyi előnyeire való figyelemfelhívás a piaci válságokra reagálva;

Módosítás 289

Módosítás 289

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – i pont

43 cikk – 2 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | harmadik országokkal kötött növényegészségügyi jegyzőkönyvek végrehajtása és kezelése az Unió területén a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés
  megkönnyítése
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

harmadik országokkal kötött növényegészségügyi jegyzőkönyvek végrehajtása és kezelése az Unió területén a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés
  megkönnyítése
  érdekében;

megkönnyítése

| i) | harmadik országokkal kötött növényegészségügyi jegyzőkönyvek
  megtárgyalása,
  végrehajtása és kezelése az Unió területén a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés
  lehetővé tétele
  érdekében
  , a piaci tanulmányokat is beleértve
  ; |
| --- | --- |

i)

harmadik országokkal kötött növényegészségügyi jegyzőkönyvek
  megtárgyalása,
  végrehajtása és kezelése az Unió területén a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés
  lehetővé tétele
  érdekében
  , a piaci tanulmányokat is beleértve
  ;

megtárgyalása,

lehetővé tétele

, a piaci tanulmányokat is beleértve

Módosítás 290

Módosítás 290

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – i a pont (új)

43 cikk – 2 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | növényegészségügyi válságmegelőzés és -kezelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia)

ia)

növényegészségügyi válságmegelőzés és -kezelés;

növényegészségügyi válságmegelőzés és -kezelés;

Módosítás 291

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – k pont

43 cikk – 2 bekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái és a növényvédő szerek fenntartható használata terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

k)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  különösen
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái és a növényvédő szerek fenntartható használata terén.

különösen

| k) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái
  , például az integrált növényvédelem
  és a növényvédő szerek fenntartható használata
  , illetve használatuk csökkentése
  terén; |
| --- | --- |

k)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás,
  többek között
  a károsítók elleni fenntartható védekezés technikái
  , például az integrált növényvédelem
  és a növényvédő szerek fenntartható használata
  , illetve használatuk csökkentése
  terén;

többek között

, például az integrált növényvédelem

, illetve használatuk csökkentése

Módosítás 292

Módosítás 292

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – k a pont (új)

43 cikk – 2 bekezdés – k a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ka) | képzések és a bevált gyakorlatok cseréje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ka)

ka)

képzések és a bevált gyakorlatok cseréje.

képzések és a bevált gyakorlatok cseréje.

Módosítás 293

Módosítás 293

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 2 bekezdés

44 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az operatív programok időtartama legalább három, legfeljebb hét év. A 42. cikk
  d
  ) és e) pontjában említett célkitűzések és legalább két másik, ugyanabban a cikkben említett célkitűzés teljesítésére kell irányulniuk. | (2)   Az operatív programok időtartama legalább három, legfeljebb hét év. A 42. cikk
  b
  )
  , d)
   és e) pontjában említett célkitűzések és legalább két másik, ugyanabban a cikkben említett célkitűzés teljesítésére kell irányulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az operatív programok időtartama legalább három, legfeljebb hét év. A 42. cikk
  d
  ) és e) pontjában említett célkitűzések és legalább két másik, ugyanabban a cikkben említett célkitűzés teljesítésére kell irányulniuk.

(2)   Az operatív programok időtartama legalább három, legfeljebb hét év. A 42. cikk
  b
  )
  , d)
   és e) pontjában említett célkitűzések és legalább két másik, ugyanabban a cikkben említett célkitűzés teljesítésére kell irányulniuk.

Módosítás 294

Módosítás 294

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 5 a bekezdés (új)

44 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai lehetnek részleges vagy teljes operatív programok. A teljes operatív programoknak a termelői szervezetek operatív programjaival azonos irányítási szabályoknak és feltételeknek kell megfelelniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai lehetnek részleges vagy teljes operatív programok. A teljes operatív programoknak a termelői szervezetek operatív programjaival azonos irányítási szabályoknak és feltételeknek kell megfelelniük.

Módosítás 295

Módosítás 295

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

44 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai nem állhatnak ugyanazon
  beavatkozásokból
  , mint a tagszervezetek operatív programjai. A tagállamok a termelői szervezetek társulásainak operatív programjait a tagszervezetek operatív programjaival együtt veszik figyelembe. | A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai nem állhatnak ugyanazon
  műveletekből
  , mint a tagszervezetek operatív programjai. A tagállamok a termelői szervezetek társulásainak operatív programjait a tagszervezetek operatív programjaival együtt veszik figyelembe.
  A termelői szervezetek társulásai benyújthatnak olyan részleges operatív programokat, amelyek a tagszervezetek által az operatív programjaikban azonosított, de nem végrehajtott intézkedésekből állnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai nem állhatnak ugyanazon
  beavatkozásokból
  , mint a tagszervezetek operatív programjai. A tagállamok a termelői szervezetek társulásainak operatív programjait a tagszervezetek operatív programjaival együtt veszik figyelembe.

beavatkozásokból

A termelői szervezetek társulásainak operatív programjai nem állhatnak ugyanazon
  műveletekből
  , mint a tagszervezetek operatív programjai. A tagállamok a termelői szervezetek társulásainak operatív programjait a tagszervezetek operatív programjaival együtt veszik figyelembe.
  A termelői szervezetek társulásai benyújthatnak olyan részleges operatív programokat, amelyek a tagszervezetek által az operatív programjaikban azonosított, de nem végrehajtott intézkedésekből állnak.

műveletekből

A termelői szervezetek társulásai benyújthatnak olyan részleges operatív programokat, amelyek a tagszervezetek által az operatív programjaikban azonosított, de nem végrehajtott intézkedésekből állnak.

Módosítás 296

Módosítás 296

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

44 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a termelői szervezetek társulásainak operatív programjai szerinti
  intézkedések
  finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a termelői szervezetek társulásainak operatív programjai szerinti
  intézkedések
  finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki;

intézkedések

| a) | a termelői szervezetek társulásainak operatív programjai szerinti
  műveletek
  finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezetek társulásainak operatív programjai szerinti
  műveletek
  finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki;

műveletek

Módosítás 298

Módosítás 298

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 7 bekezdés – a a pont (új)

44 cikk – 7 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az operatív programok három vagy több, a 42. cikk d) és e) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó intézkedést foglalnak magukban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az operatív programok három vagy több, a 42. cikk d) és e) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó intézkedést foglalnak magukban;

az operatív programok három vagy több, a 42. cikk d) és e) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó intézkedést foglalnak magukban;

Módosítás 300

Módosítás 300

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 7 a bekezdés (új)

44 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt jóváhagyott operatív programokat azoknak a rendeleteknek megfelelően kell szabályozni, amelyek alapján e programokat a befejezésük előtt jóváhagyták, kivéve, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetekből álló társulás önként dönt arról, hogy elfogadja e rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt jóváhagyott operatív programokat azoknak a rendeleteknek megfelelően kell szabályozni, amelyek alapján e programokat a befejezésük előtt jóváhagyták, kivéve, ha a termelői szervezet vagy a termelői szervezetekből álló társulás önként dönt arról, hogy elfogadja e rendeletet.

Módosítás 301

Módosítás 301

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 bekezdés – a pont

45 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a következők által biztosított pénzügyi hozzájárulások: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a következők által biztosított pénzügyi hozzájárulások:

a következők által biztosított pénzügyi hozzájárulások:

törölve

törölve

| | i. | a termelői szervezet tagjai és/vagy maga a termelői szervezet; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a termelői szervezet tagjai és/vagy maga a termelői szervezet; vagy

a termelői szervezet tagjai és/vagy maga a termelői szervezet; vagy

| ii. | termelői szervezetek társulásai e társulások tagjai révén; |
| --- | --- |

ii.

ii.

termelői szervezetek társulásai e társulások tagjai révén;

termelői szervezetek társulásai e társulások tagjai révén;

Módosítás 302

Módosítás 302

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

45 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei és/vagy azok társulásai működési alapot hozhatnak létre. Az
  alap
  a 
  következő forrásokból finanszírozható: | (1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei és/vagy azok társulásai működési alapot hozhatnak létre
  a tagállamok által jóváhagyott operatív programok finanszírozására
  . Az
  alapot maga
  a 
  termelői szervezet vagy a termelői szervezetekből álló társulás és/vagy partnerei hozzájárulásaiból finanszírozzák, a 46. cikk alapján nyújtott pénzügyi támogatással együtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei és/vagy azok társulásai működési alapot hozhatnak létre. Az
  alap
  a 
  következő forrásokból finanszírozható:

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei és/vagy azok társulásai működési alapot hozhatnak létre
  a tagállamok által jóváhagyott operatív programok finanszírozására
  . Az
  alapot maga
  a 
  termelői szervezet vagy a termelői szervezetekből álló társulás és/vagy partnerei hozzájárulásaiból finanszírozzák, a 46. cikk alapján nyújtott pénzügyi támogatással együtt.

Módosítás 303

Módosítás 303

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 2 bekezdés – b pont

46 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az egyes, termelői szervezeteket tömörítő társulások által forgalmazott termékek értékének 4,5  %-a; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az egyes, termelői szervezeteket tömörítő társulások által forgalmazott termékek értékének 4,5  %-a;

| b) | az egyes, termelői szervezeteket tömörítő társulások által forgalmazott termékek értékének 4,5  %-a;
  valamint |
| --- | --- |

b)

az egyes, termelői szervezeteket tömörítő társulások által forgalmazott termékek értékének 4,5  %-a;
  valamint

valamint

Módosítás 304

Módosítás 304

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

46 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a forgalmazott termékek értékének 5 %-a:








  — | olyan termelői szervezet esetében, amely forgalmazott termékeinek értéke és tagjainak száma az operatív program ismertetésének évében 25 %-kal magasabb, mint a forgalmazott termékek átlagértéke és a nyilvántartás szerinti átlagos taglétszám az előző operatív program során; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a forgalmazott termékek értékének 5 %-a:

a forgalmazott termékek értékének 5 %-a:

—

olyan termelői szervezet esetében, amely forgalmazott termékeinek értéke és tagjainak száma az operatív program ismertetésének évében 25 %-kal magasabb, mint a forgalmazott termékek átlagértéke és a nyilvántartás szerinti átlagos taglétszám az előző operatív program során;

olyan termelői szervezet esetében, amely forgalmazott termékeinek értéke és tagjainak száma az operatív program ismertetésének évében 25 %-kal magasabb, mint a forgalmazott termékek átlagértéke és a nyilvántartás szerinti átlagos taglétszám az előző operatív program során;

| — | egyesülés útján létrejött termelői szervezet első operatív programjának esetében; |
| --- | --- |

—

egyesülés útján létrejött termelői szervezet első operatív programjának esetében;

egyesülés útján létrejött termelői szervezet első operatív programjának esetében;

| — | valamennyi transznacionális termelői szervezet, illetve termelői szervezetek transznacionális társulásai esetében. |
| --- | --- |

—

valamennyi transznacionális termelői szervezet, illetve termelői szervezetek transznacionális társulásai esetében.

valamennyi transznacionális termelői szervezet, illetve termelői szervezetek transznacionális társulásai esetében.

Módosítás 305

Módosítás 305

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

46 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az egyes transznacionális termelői szervezetek vagy termelői szervezeteket tömörítő transznacionális társulások által forgalmazott termékek értékének 5 %-a. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

az egyes transznacionális termelői szervezetek vagy termelői szervezeteket tömörítő transznacionális társulások által forgalmazott termékek értékének 5 %-a.

az egyes transznacionális termelői szervezetek vagy termelői szervezeteket tömörítő transznacionális társulások által forgalmazott termékek értékének 5 %-a.

törölve

törölve

Módosítás 306

Módosítás 306

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

46 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdéstől eltérve, az uniós pénzügyi támogatás mértéke
  az alábbiak szerint
  növelhető: | Az első albekezdéstől eltérve, az
  a), b) és ba) pontokban megjelölt
  uniós pénzügyi támogatás mértéke
  a forgalmazott termékek értékének 0,5  %-ával
  növelhető
  , amennyiben ez a százalékos arány kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra; |
| a) | a termelői szervezetek esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 4,6  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,1  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérve, az uniós pénzügyi támogatás mértéke
  az alábbiak szerint
  növelhető:

az alábbiak szerint

Az első albekezdéstől eltérve, az
  a), b) és ba) pontokban megjelölt
  uniós pénzügyi támogatás mértéke
  a forgalmazott termékek értékének 0,5  %-ával
  növelhető
  , amennyiben ez a százalékos arány kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

a), b) és ba) pontokban megjelölt

a forgalmazott termékek értékének 0,5  %-ával

, amennyiben ez a százalékos arány kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

a)

a)

a termelői szervezetek esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 4,6  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,1  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

a termelői szervezetek esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 4,6  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,1  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

| b) | a termelői szervezetek társulásai esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5 %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,5  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a termelői szervezetek társulása által a tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra; |
| --- | --- |

b)

b)

a termelői szervezetek társulásai esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5 %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,5  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a termelői szervezetek társulása által a tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

a termelői szervezetek társulásai esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5 %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 4,5  %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a termelői szervezetek társulása által a tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra;

| c) | transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5,5  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 5 %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a transznacionális termelői szervezet vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása által tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra. |
| --- | --- |

c)

c)

transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5,5  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 5 %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a transznacionális termelői szervezet vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása által tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra.

transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása esetében a vonatkozó százalékos arány a forgalmazott termékek értékének 5,5  %-ára emelhető, feltéve, hogy a forgalmazott termékek értékének 5 %-át meghaladó összeg kizárólag a 42. cikk c), d), e), g), h) és i) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódó, a transznacionális termelői szervezet vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása által tagjai nevében végrehajtott beavatkozások közül egy vagy több fedezésére kerül felhasználásra.

Módosítás 307

Módosítás 307

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 3 bekezdés – a pont

46 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | különböző tagállamokban működő termelői szervezetek a 42. cikk b) és e) pontjában említett
  célkitűzésekhez
  kapcsolódó beavatkozásokat valósítanak meg transznacionális alapon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

különböző tagállamokban működő termelői szervezetek a 42. cikk b) és e) pontjában említett
  célkitűzésekhez
  kapcsolódó beavatkozásokat valósítanak meg transznacionális alapon;

célkitűzésekhez

| a) | különböző tagállamokban működő termelői szervezetek
  és azok társulásai valamely,
  a 42. cikk b) és e) pontjában említett
  célkitűzéshez
  kapcsolódó beavatkozásokat valósítanak meg transznacionális alapon; |
| --- | --- |

a)

különböző tagállamokban működő termelői szervezetek
  és azok társulásai valamely,
  a 42. cikk b) és e) pontjában említett
  célkitűzéshez
  kapcsolódó beavatkozásokat valósítanak meg transznacionális alapon;

és azok társulásai valamely,

célkitűzéshez

Módosítás 308

Módosítás 308

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 3 bekezdés – d pont

46 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az operatív programot először hajtja végre valamely, az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert, termelői szervezeteket tömörítő társulás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az operatív programot először hajtja végre valamely, az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert, termelői szervezeteket tömörítő társulás;

| d) | az operatív programot először hajtja végre valamely, az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert
  termelői szervezet
  ,
  egy adott tagállamban tevékenykedő termelői szervezeteket tömörítő társulás vagy egy több különböző tagállamban tevékenykedő
  termelői szervezeteket tömörítő társulás; |
| --- | --- |

d)

az operatív programot először hajtja végre valamely, az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert
  termelői szervezet
  ,
  egy adott tagállamban tevékenykedő termelői szervezeteket tömörítő társulás vagy egy több különböző tagállamban tevékenykedő
  termelői szervezeteket tömörítő társulás;

termelői szervezet

egy adott tagállamban tevékenykedő termelői szervezeteket tömörítő társulás vagy egy több különböző tagállamban tevékenykedő

Módosítás 309

Módosítás 309

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

46 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a termelői szervezetek hegyvidéki területen vagy szigeti régióban működnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

a termelői szervezetek hegyvidéki területen vagy szigeti régióban működnek;

a termelői szervezetek hegyvidéki területen vagy szigeti régióban működnek;

Módosítás 310

Módosítás 310

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 1 bekezdés

47 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok azon régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka jelentősen elmarad az uniós átlagtól, a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek számára a 45. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át és a bármely ilyen termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének legfeljebb 10 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást nyújthatnak. A nemzeti pénzügyi támogatás a működési alapot kiegészítő támogatás. | (1)   A tagállamok azon régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka jelentősen elmarad az uniós átlagtól,
  valamint a szigeti régiókban és a peremterületeken
  a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek számára a 45. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át és a bármely ilyen termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének legfeljebb 10 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást nyújthatnak. A nemzeti pénzügyi támogatás a működési alapot kiegészítő támogatás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok azon régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka jelentősen elmarad az uniós átlagtól, a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek számára a 45. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át és a bármely ilyen termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének legfeljebb 10 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást nyújthatnak. A nemzeti pénzügyi támogatás a működési alapot kiegészítő támogatás.

(1)   A tagállamok azon régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka jelentősen elmarad az uniós átlagtól,
  valamint a szigeti régiókban és a peremterületeken
  a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek számára a 45. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át és a bármely ilyen termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének legfeljebb 10 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást nyújthatnak. A nemzeti pénzügyi támogatás a működési alapot kiegészítő támogatás.

Módosítás 311

Módosítás 311

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 1 bekezdés

48 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a méhészeti ágazat tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzések
  közül legalább egynek a
  megvalósítására törekednek. | A tagállamok a méhészeti ágazat tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében említett
  releváns
  konkrét célkitűzések megvalósítására törekednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a méhészeti ágazat tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzések
  közül legalább egynek a
  megvalósítására törekednek.

közül legalább egynek a

A tagállamok a méhészeti ágazat tekintetében a 6. cikk (1) bekezdésében említett
  releváns
  konkrét célkitűzések megvalósítására törekednek.

releváns

Módosítás 312

Módosítás 312

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

49 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott minden egyes konkrét célkitűzés vonatkozásában
  kiválasztanak egyet vagy többet a következő, a méhészeti ágazatban megvalósítható beavatkozástípusok közül: | (1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a következő, a méhészeti ágazatban megvalósítható beavatkozástípusok közül: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott minden egyes konkrét célkitűzés vonatkozásában
  kiválasztanak egyet vagy többet a következő, a méhészeti ágazatban megvalósítható beavatkozástípusok közül:

(1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a következő, a méhészeti ágazatban megvalósítható beavatkozástípusok közül:

Módosítás 313

Módosítás 313

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – a pont

49 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére;

| a) | technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére
  , beleértve a bevált gyakorlatok előmozdítását, a tájékoztatást és a népszerűsítést, valamint az alapszintű oktatást és a továbbképzést
  ; |
| --- | --- |

a)

technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére
  , beleértve a bevált gyakorlatok előmozdítását, a tájékoztatást és a népszerűsítést, valamint az alapszintű oktatást és a továbbképzést
  ;

, beleértve a bevált gyakorlatok előmozdítását, a tájékoztatást és a népszerűsítést, valamint az alapszintű oktatást és a továbbképzést

Módosítás 314

Módosítás 314

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – b pont

49 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek – különösen a 
  varroatózis
   – elleni
  védekezésre
  irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek – különösen a 
  varroatózis
   – elleni
  védekezésre
  irányuló fellépések;

varroatózis

védekezésre

| b) | a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek – különösen a 
  varroózis
   –
  leküzdésére és megelőzésére, valamint a járványokkal szembeni ellenálló képesség növelésére
  irányuló fellépések; |
| --- | --- |

b)

a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek – különösen a 
  varroózis
   –
  leküzdésére és megelőzésére, valamint a járványokkal szembeni ellenálló képesség növelésére
  irányuló fellépések;

varroózis

leküzdésére és megelőzésére, valamint a járványokkal szembeni ellenálló képesség növelésére

Módosítás 315

Módosítás 315

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a méhek egészségével foglalkozó nemzeti hálózatok létrehozása és/vagy fejlesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a méhek egészségével foglalkozó nemzeti hálózatok létrehozása és/vagy fejlesztése;

a méhek egészségével foglalkozó nemzeti hálózatok létrehozása és/vagy fejlesztése;

Módosítás 316

Módosítás 316

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – d pont

49 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a méhészeti termékek elemzését végző laboratóriumok támogatására irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a méhészeti termékek elemzését végző laboratóriumok támogatására irányuló fellépések;

| d) | a méhészeti termékek
  , a méhpusztulás, a méhek csökkenő termelékenysége, valamint a méhekre potenciálisan mérgező anyagok
  elemzését végző
  nemzeti, regionális vagy helyi
  laboratóriumok támogatására irányuló fellépések; |
| --- | --- |

d)

a méhészeti termékek
  , a méhpusztulás, a méhek csökkenő termelékenysége, valamint a méhekre potenciálisan mérgező anyagok
  elemzését végző
  nemzeti, regionális vagy helyi
  laboratóriumok támogatására irányuló fellépések;

, a méhpusztulás, a méhek csökkenő termelékenysége, valamint a méhekre potenciálisan mérgező anyagok

nemzeti, regionális vagy helyi

Módosítás 317

Módosítás 317

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – e pont

49 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  méhcsaládok pótlása az Unióban
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a
  méhcsaládok pótlása az Unióban
  ;

méhcsaládok pótlása az Unióban

| e) | a
  méhpopulációk jelenlegi számának fenntartását vagy növelését szolgáló fellépések
  ; |
| --- | --- |

e)

a
  méhpopulációk jelenlegi számának fenntartását vagy növelését szolgáló fellépések
  ;

méhpopulációk jelenlegi számának fenntartását vagy növelését szolgáló fellépések

Módosítás 318

Módosítás 318

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – f pont

49 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | együttműködés a szakosított szervekkel a méhészettel és méhészeti termékekkel kapcsolatos
  alkalmazott kutatási
  programok
  végrehajtása terén
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

együttműködés a szakosított szervekkel a méhészettel és méhészeti termékekkel kapcsolatos
  alkalmazott kutatási
  programok
  végrehajtása terén
  ;

alkalmazott kutatási

végrehajtása terén

| f) | együttműködés a szakosított szervekkel a méhészettel és méhészeti termékekkel kapcsolatos
  kutatási és kísérleti
  programok
  alkalmazása érdekében
  ; |
| --- | --- |

f)

együttműködés a szakosított szervekkel a méhészettel és méhészeti termékekkel kapcsolatos
  kutatási és kísérleti
  programok
  alkalmazása érdekében
  ;

kutatási és kísérleti

alkalmazása érdekében

Módosítás 319

Módosítás 319

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások;

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások;

Módosítás 320

Módosítás 320

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hb) | a termelés megtervezésére és a kínálatnak a kereslethez való igazítására irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hb)

hb)

a termelés megtervezésére és a kínálatnak a kereslethez való igazítására irányuló fellépések;

a termelés megtervezésére és a kínálatnak a kereslethez való igazítására irányuló fellépések;

Módosítás 321

Módosítás 321

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h c pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hc) | a kedvezőtlen éghajlati jelenségekkel szembeni megelőző intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hc)

hc)

a kedvezőtlen éghajlati jelenségekkel szembeni megelőző intézkedések;

a kedvezőtlen éghajlati jelenségekkel szembeni megelőző intézkedések;

Módosítás 322

Módosítás 322

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h d pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hd) | az éghajlatváltozáshoz és a kedvezőtlen éghajlati jelenségekhez való alkalmazkodást szolgáló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hd)

hd)

az éghajlatváltozáshoz és a kedvezőtlen éghajlati jelenségekhez való alkalmazkodást szolgáló fellépések;

az éghajlatváltozáshoz és a kedvezőtlen éghajlati jelenségekhez való alkalmazkodást szolgáló fellépések;

Módosítás 323

Módosítás 323

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h e pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | he) | a méhészek és a mezőgazdasági termelők együttműködésének javítására irányuló intézkedések, különös tekintettel a növényvédő szerek hatásának csökkentésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

he)

he)

a méhészek és a mezőgazdasági termelők együttműködésének javítására irányuló intézkedések, különös tekintettel a növényvédő szerek hatásának csökkentésére;

a méhészek és a mezőgazdasági termelők együttműködésének javítására irányuló intézkedések, különös tekintettel a növényvédő szerek hatásának csökkentésére;

Módosítás 324

Módosítás 324

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h f pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hf) | energiamegtakarítás, fokozott energiahatékonyság és környezetkímélő csomagolás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hf)

hf)

energiamegtakarítás, fokozott energiahatékonyság és környezetkímélő csomagolás;

energiamegtakarítás, fokozott energiahatékonyság és környezetkímélő csomagolás;

Módosítás 325

Módosítás 325

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h g pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h g pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hg) | a hulladéktermelés csökkentése és a melléktermékek és hulladékok felhasználásának és kezelésének javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hg)

hg)

a hulladéktermelés csökkentése és a melléktermékek és hulladékok felhasználásának és kezelésének javítása;

a hulladéktermelés csökkentése és a melléktermékek és hulladékok felhasználásának és kezelésének javítása;

Módosítás 326

Módosítás 326

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h h pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h h pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hh) | a mézelő méhek általi beporzásnak, valamint a mézelő méhek és a vad beporzó fajok együttélésének javítására irányuló fellépések, többek között a kedvező élőhelyek létrehozása és fenntartása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hh)

hh)

a mézelő méhek általi beporzásnak, valamint a mézelő méhek és a vad beporzó fajok együttélésének javítására irányuló fellépések, többek között a kedvező élőhelyek létrehozása és fenntartása révén;

a mézelő méhek általi beporzásnak, valamint a mézelő méhek és a vad beporzó fajok együttélésének javítására irányuló fellépések, többek között a kedvező élőhelyek létrehozása és fenntartása révén;

Módosítás 327

Módosítás 327

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h i pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h i pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hi) | a genetikai sokféleség növelésére irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hi)

hi)

a genetikai sokféleség növelésére irányuló fellépések;

Módosítás 328

Módosítás 328

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – h j pont (új)

49 cikk – 1 bekezdés – h j pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hj) | a fiatal vagy új méhészek támogatására irányuló intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hj)

hj)

a fiatal vagy új méhészek támogatására irányuló intézkedések.

Módosítás 329

Módosítás 329

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 4 bekezdés

49 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (2) bekezdésben említett beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás a kiadások legfeljebb
  50
   %-át fedezheti. A kiadások fennmaradó részét a tagállamok viselik. | (4)   A (2) bekezdésben említett beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás a kiadások legfeljebb
  75
  %-át fedezheti
  , a legkülső régiók kivételével, ahol a felső határ 85 %
  . A kiadások fennmaradó részét a tagállamok viselik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A (2) bekezdésben említett beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás a kiadások legfeljebb
  50
   %-át fedezheti. A kiadások fennmaradó részét a tagállamok viselik.

(4)   A (2) bekezdésben említett beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás a kiadások legfeljebb
  75
  %-át fedezheti
  , a legkülső régiók kivételével, ahol a felső határ 85 %
  . A kiadások fennmaradó részét a tagállamok viselik.

Módosítás 330

Módosítás 330

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 5 bekezdés

49 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   KAP-stratégiai tervük összeállításakor a tagállamok kikérik a méhészet területén működő szervezetek képviselőinek tanácsát. | (5)   KAP-stratégiai tervük összeállításakor a tagállamok kikérik a méhészet területén működő szervezetek
  és az illetékes hatóságok
  képviselőinek tanácsát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   KAP-stratégiai tervük összeállításakor a tagállamok kikérik a méhészet területén működő szervezetek képviselőinek tanácsát.

(5)   KAP-stratégiai tervük összeállításakor a tagállamok kikérik a méhészet területén működő szervezetek
  és az illetékes hatóságok
  képviselőinek tanácsát.

Módosítás 331

Módosítás 331

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 6 bekezdés

49 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok évente értesítik a Bizottságot a területükön található méhcsaládok számáról. | (6)   A tagállamok évente értesítik a Bizottságot a területükön található méhcsaládok
  és/vagy méhkolóniák
  számáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok évente értesítik a Bizottságot a területükön található méhcsaládok számáról.

(6)   A tagállamok évente értesítik a Bizottságot a területükön található méhcsaládok
  és/vagy méhkolóniák
  számáról.

Módosítás 332

Módosítás 332

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 6 a bekezdés (új)

49 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt elfogadott valamennyi nemzeti program az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik e programok tervezett befejezésének napjáig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt elfogadott valamennyi nemzeti program az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik e programok tervezett befejezésének napjáig.

Módosítás 333

Módosítás 333

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

50 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az e szakaszban meghatározott követelményeken túlmenően további követelményekkel egészítik ki a következők tekintetében: | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az e szakaszban meghatározott követelményeken túlmenően további követelményekkel egészítik ki a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az e szakaszban meghatározott követelményeken túlmenően további követelményekkel egészítik ki a következők tekintetében:

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek e rendeletet az e szakaszban meghatározott követelményeken túlmenően további követelményekkel egészítik ki a következők tekintetében:

Módosítás 334

Módosítás 334

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – a pont

50 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tagállamoknak a 49. cikk (6) bekezdésében előírt azon kötelezettsége, miszerint évente értesíteniük kell a Bizottságot a területükön található méhcsaládok számáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tagállamoknak a 49. cikk (6) bekezdésében előírt azon kötelezettsége, miszerint évente értesíteniük kell a Bizottságot a területükön található méhcsaládok számáról;

| a) | a tagállamoknak a 49. cikk (6) bekezdésében előírt azon kötelezettsége, miszerint évente értesíteniük kell a Bizottságot a területükön található méhcsaládok
  és/vagy méhkolóniák
  számáról; |
| --- | --- |

a)

a tagállamoknak a 49. cikk (6) bekezdésében előírt azon kötelezettsége, miszerint évente értesíteniük kell a Bizottságot a területükön található méhcsaládok
  és/vagy méhkolóniák
  számáról;

és/vagy méhkolóniák

Módosítás 335

Módosítás 335

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés – b pont

50 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a méhcsalád fogalmának meghatározása és a méhcsaládok számának kiszámítására alkalmazandó módszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a méhcsalád fogalmának meghatározása és a méhcsaládok számának kiszámítására alkalmazandó módszerek;

| b) | a méhcsalád fogalmának meghatározása és a méhcsaládok
  és méhkolóniák
  számának kiszámítására alkalmazandó módszerek; |
| --- | --- |

b)

a méhcsalád fogalmának meghatározása és a méhcsaládok
  és méhkolóniák
  számának kiszámítására alkalmazandó módszerek;

és méhkolóniák

Módosítás 336

Módosítás 336

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

51 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a borágazat tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek: | Az 5. és 6. cikkel összhangban
  a tagállamok a borágazat tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a borágazat tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek:

Az 5. és 6. cikkel összhangban
  a tagállamok a borágazat tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek:

Az 5. és 6. cikkel összhangban

Módosítás 337

Módosítás 337

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – a pont

51 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az uniós bortermelők
  versenyképességének javítása, ideértve a fenntartható termelési rendszerek javításához
  és
  az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentéséhez való hozzájárulást is; e célkitűzések
  a 6. cikk (1) bekezdésének b)
  –f)
  és
  h
  )
  pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az uniós bortermelők
  versenyképességének javítása, ideértve a fenntartható termelési rendszerek javításához
  és
  az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentéséhez való hozzájárulást is; e célkitűzések
  a 6. cikk (1) bekezdésének b)
  –f)
  és
  h
  )
  pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak
  ;

versenyképességének javítása, ideértve a fenntartható termelési rendszerek javításához

az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentéséhez való hozzájárulást is; e célkitűzések

–f)

h

pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak

| a) | az uniós bortermelők
  gazdasági fenntarthatóságának
  és
  versenyképességének javítása
  a 6. cikk (1) bekezdésének
  a),
  b) és
  c
  )
  pontjával összhangban
  ; |
| --- | --- |

a)

az uniós bortermelők
  gazdasági fenntarthatóságának
  és
  versenyképességének javítása
  a 6. cikk (1) bekezdésének
  a),
  b) és
  c
  )
  pontjával összhangban
  ;

gazdasági fenntarthatóságának

versenyképességének javítása

a),

c

pontjával összhangban

Módosítás 338

Módosítás 338

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

51 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az éghajlatváltozás mérsékléséhez, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a fenntartható termelési rendszerek javításához való hozzájárulás, továbbá az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentése, többek között a bortermelők támogatásával az inputfelhasználás csökkentése és a környezeti szempontból fenntarthatóbb módszerek és művelési technikák alkalmazása során, valamint a hagyományos európai szőlőfajták sokféleségének megőrzése érdekében; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az éghajlatváltozás mérsékléséhez, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a fenntartható termelési rendszerek javításához való hozzájárulás, továbbá az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentése, többek között a bortermelők támogatásával az inputfelhasználás csökkentése és a környezeti szempontból fenntarthatóbb módszerek és művelési technikák alkalmazása során, valamint a hagyományos európai szőlőfajták sokféleségének megőrzése érdekében; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

az éghajlatváltozás mérsékléséhez, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a fenntartható termelési rendszerek javításához való hozzájárulás, továbbá az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentése, többek között a bortermelők támogatásával az inputfelhasználás csökkentése és a környezeti szempontból fenntarthatóbb módszerek és művelési technikák alkalmazása során, valamint a hagyományos európai szőlőfajták sokféleségének megőrzése érdekében; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

Módosítás 339 és 820 cp3

Módosítás 339 és 820 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – b pont

51 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az uniós borászati vállalkozások teljesítményének és piaci igényekhez való alkalmazkodásának javítása, valamint e vállalkozások versenyképességének fokozása a szőlőből készült termékek előállítása és értékesítése tekintetében, ideértve az energiamegtakarítást, a globális energiahatékonyságot és a fenntartható folyamatokat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a)–e), g) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az uniós borászati vállalkozások teljesítményének és piaci igényekhez való alkalmazkodásának javítása, valamint e vállalkozások versenyképességének fokozása a szőlőből készült termékek előállítása és értékesítése tekintetében, ideértve az energiamegtakarítást, a globális energiahatékonyságot és a fenntartható folyamatokat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a)–e), g) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

| b) | az uniós borászati vállalkozások teljesítményének és piaci igényekhez való alkalmazkodásának javítása, valamint e vállalkozások
  hosszú távú
  versenyképességének fokozása a szőlőből készült termékek előállítása és értékesítése tekintetében, ideértve az energiamegtakarítást, a globális energiahatékonyságot és a fenntartható folyamatokat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a)–e), g) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

b)

az uniós borászati vállalkozások teljesítményének és piaci igényekhez való alkalmazkodásának javítása, valamint e vállalkozások
  hosszú távú
  versenyképességének fokozása a szőlőből készült termékek előállítása és értékesítése tekintetében, ideértve az energiamegtakarítást, a globális energiahatékonyságot és a fenntartható folyamatokat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a)–e), g) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

hosszú távú

Módosítás 340

Módosítás 340

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

51 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a kínálat koncentrációjának javítása a gazdasági teljesítmény és az ágazat strukturálása érdekében, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzéssel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a kínálat koncentrációjának javítása a gazdasági teljesítmény és az ágazat strukturálása érdekében, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzéssel összhangban;

a kínálat koncentrációjának javítása a gazdasági teljesítmény és az ágazat strukturálása érdekében, a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzéssel összhangban;

Módosítás 341

Módosítás 341

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – f pont

51 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a borkészítés melléktermékeinek ipari vagy
  energetikai
  célokra történő felhasználása, biztosítva ezáltal az uniós borok minőségét és ezzel egyidejűleg a környezet védelmét; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában
  említett
  konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a borkészítés melléktermékeinek ipari vagy
  energetikai
  célokra történő felhasználása, biztosítva ezáltal az uniós borok minőségét és ezzel egyidejűleg a környezet védelmét; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában
  említett
  konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik;

energetikai

említett

| f) | a borkészítés melléktermékeinek
  és maradékanyagainak
  ipari
  , energetikai
  vagy
  agronómiai
  célokra történő felhasználása, biztosítva ezáltal az uniós borok minőségét és ezzel egyidejűleg a környezet védelmét; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában
  meghatározott
  konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

f)

a borkészítés melléktermékeinek
  és maradékanyagainak
  ipari
  , energetikai
  vagy
  agronómiai
  célokra történő felhasználása, biztosítva ezáltal az uniós borok minőségét és ezzel egyidejűleg a környezet védelmét; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában
  meghatározott
  konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik;

és maradékanyagainak

, energetikai

agronómiai

meghatározott

Módosítás 342

Módosítás 342

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – h pont

51 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a szőlőből készült uniós termékek versenyképességének javítása harmadik országokban; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének b) és h) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a szőlőből készült uniós termékek versenyképességének javítása harmadik országokban; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének b) és h) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódik;

| h) | a szőlőből készült uniós termékek versenyképességének javítása harmadik országokban
  , beleértve a borpiacok megnyitását, diverzifikálását és megszilárdítását
  ; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének b) és h) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

h)

a szőlőből készült uniós termékek versenyképességének javítása harmadik országokban
  , beleértve a borpiacok megnyitását, diverzifikálását és megszilárdítását
  ; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének b) és h) pontjában említett célkitűzésekhez kapcsolódik;

, beleértve a borpiacok megnyitását, diverzifikálását és megszilárdítását

Módosítás 343

Módosítás 343

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

51 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | a szőlőtermesztés gazdasági fenntarthatóságának és jövedelmezőségének biztosítása a jelentős természeti hátrányokkal küzdő, meredek lejtőkön fekvő, illetve kevésbé fejlett területeken, a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekkel összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia)

ia)

a szőlőtermesztés gazdasági fenntarthatóságának és jövedelmezőségének biztosítása a jelentős természeti hátrányokkal küzdő, meredek lejtőkön fekvő, illetve kevésbé fejlett területeken, a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekkel összhangban;

a szőlőtermesztés gazdasági fenntarthatóságának és jövedelmezőségének biztosítása a jelentős természeti hátrányokkal küzdő, meredek lejtőkön fekvő, illetve kevésbé fejlett területeken, a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és h) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekkel összhangban;

Módosítás 820 cp7

Módosítás 820 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – – 1 bekezdés – i b pont (új)

51 cikk – – 1 bekezdés – i b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib) | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib)

ib)

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik.

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódik.

Módosítás 344 és 1122 cp1

Módosítás 344 és 1122 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – a pont

52 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása, ideértve a szőlőültetvények újratelepítését, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást
  követően szükség
  van, de ide nem értve a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények ugyanazon parcella ugyanazon fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszer szerint történő újratelepítésével megvalósuló rendes megújítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása, ideértve a szőlőültetvények újratelepítését, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást
  követően szükség
  van, de ide nem értve a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények ugyanazon parcella ugyanazon fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszer szerint történő újratelepítésével megvalósuló rendes megújítását;

követően szükség

| a) | a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása, ideértve a szőlőültetvények újratelepítését, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást
  vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a genetikai sokféleség növelését célzó újratelepítés érdekében történő önkéntes kivágást követően
  van
  szükség
  , de ide nem értve a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények ugyanazon parcella ugyanazon fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszer szerint történő újratelepítésével megvalósuló rendes megújítását; |
| --- | --- |

a)

a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása, ideértve a szőlőültetvények újratelepítését, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást
  vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a genetikai sokféleség növelését célzó újratelepítés érdekében történő önkéntes kivágást követően
  van
  szükség
  , de ide nem értve a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények ugyanazon parcella ugyanazon fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszer szerint történő újratelepítésével megvalósuló rendes megújítását;

vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a genetikai sokféleség növelését célzó újratelepítés érdekében történő önkéntes kivágást követően

szükség

Módosítás 345 és 1122 cp2

Módosítás 345 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az 1308/2013/EU rendelet III. fejezetének 1. szakaszában meghatározott engedélyezési rendszer keretében odaítélt földterület szőlővel való beültetése az eltűnés által fenyegetett, hagyományos bortermelő területeken – amelyeket a tagállamoknak kell meghatározniuk – a borászat sokféleségének védelmét szolgáló intézkedésként; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az 1308/2013/EU rendelet III. fejezetének 1. szakaszában meghatározott engedélyezési rendszer keretében odaítélt földterület szőlővel való beültetése az eltűnés által fenyegetett, hagyományos bortermelő területeken – amelyeket a tagállamoknak kell meghatározniuk – a borászat sokféleségének védelmét szolgáló intézkedésként;

az 1308/2013/EU rendelet III. fejezetének 1. szakaszában meghatározott engedélyezési rendszer keretében odaítélt földterület szőlővel való beültetése az eltűnés által fenyegetett, hagyományos bortermelő területeken – amelyeket a tagállamoknak kell meghatározniuk – a borászat sokféleségének védelmét szolgáló intézkedésként;

Módosítás 346 és 1122 cp2

Módosítás 346 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | kutatás és kísérleti termelés, valamint további intézkedések, különösen az európai szőlőfajták fajták közötti és fajtán belüli változatosságának megőrzése, vizsgálata és javítása területén, valamint a gazdasági hasznosításuk elősegítését célzó tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

kutatás és kísérleti termelés, valamint további intézkedések, különösen az európai szőlőfajták fajták közötti és fajtán belüli változatosságának megőrzése, vizsgálata és javítása területén, valamint a gazdasági hasznosításuk elősegítését célzó tevékenységek;

kutatás és kísérleti termelés, valamint további intézkedések, különösen az európai szőlőfajták fajták közötti és fajtán belüli változatosságának megőrzése, vizsgálata és javítása területén, valamint a gazdasági hasznosításuk elősegítését célzó tevékenységek;

Módosítás 347 és 1122 cp2

Módosítás 347 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a növényvédő szerek felhasználásának csökkentésére irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

a növényvédő szerek felhasználásának csökkentésére irányuló fellépések;

a növényvédő szerek felhasználásának csökkentésére irányuló fellépések;

Módosítás 348 és 1122 cp2

Módosítás 348 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – a d pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – a d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ad) | a kockázatvállalás csökkentését célzó fellépések olyan szőlőtermesztők számára, akik vállalják, hogy radikálisan átalakítják termelési gyakorlataikat és termelési rendszerüket a fenntarthatóbb termelés érdekében, beleértve a strukturális és biológiai sokféleség bővítését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ad)

ad)

a kockázatvállalás csökkentését célzó fellépések olyan szőlőtermesztők számára, akik vállalják, hogy radikálisan átalakítják termelési gyakorlataikat és termelési rendszerüket a fenntarthatóbb termelés érdekében, beleértve a strukturális és biológiai sokféleség bővítését;

a kockázatvállalás csökkentését célzó fellépések olyan szőlőtermesztők számára, akik vállalják, hogy radikálisan átalakítják termelési gyakorlataikat és termelési rendszerüket a fenntarthatóbb termelés érdekében, beleértve a strukturális és biológiai sokféleség bővítését;

Módosítás 349 és 1122 cp2

Módosítás 349 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – b pont

52 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | feldolgozólétesítményekre
  , borászati
  infrastruktúrára
  és
  marketingstruktúrákra
  és
  -eszközökre irányuló tárgyi vagy immateriális beruházások
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

feldolgozólétesítményekre
  , borászati
  infrastruktúrára
  és
  marketingstruktúrákra
  és
  -eszközökre irányuló tárgyi vagy immateriális beruházások
  ;

feldolgozólétesítményekre

infrastruktúrára

marketingstruktúrákra

-eszközökre irányuló tárgyi vagy immateriális beruházások

| b) | tárgyi vagy immateriális beruházások szőlészeti vállalkozásokba – többek között meredek lejtős és teraszos területeken, az a) pontban leírt beavatkozástípusba tartozó műveletek kivételével –
  ,
  feldolgozólétesítményekbe és
  borászati
  infrastruktúrába, valamint marketingstruktúrákba
  és
  -eszközökbe; e beruházások célja lehet a szőlőültetvények éghajlati kockázatokkal szembeni védelme és a vállalkozások új uniós jogi előírásokhoz való igazodása; |
| --- | --- |

b)

tárgyi vagy immateriális beruházások szőlészeti vállalkozásokba – többek között meredek lejtős és teraszos területeken, az a) pontban leírt beavatkozástípusba tartozó műveletek kivételével –
  ,
  feldolgozólétesítményekbe és
  borászati
  infrastruktúrába, valamint marketingstruktúrákba
  és
  -eszközökbe; e beruházások célja lehet a szőlőültetvények éghajlati kockázatokkal szembeni védelme és a vállalkozások új uniós jogi előírásokhoz való igazodása;

tárgyi vagy immateriális beruházások szőlészeti vállalkozásokba – többek között meredek lejtős és teraszos területeken, az a) pontban leírt beavatkozástípusba tartozó műveletek kivételével –

feldolgozólétesítményekbe és

infrastruktúrába, valamint marketingstruktúrákba

-eszközökbe; e beruházások célja lehet a szőlőültetvények éghajlati kockázatokkal szembeni védelme és a vállalkozások új uniós jogi előírásokhoz való igazodása;

Módosítás 350 és 1122 cp2

Módosítás 350 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – d pont

52 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | betakarítási biztosítás természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatok, növénybetegségek vagy károsító általi fertőzések következtében bekövetkező jövedelemkiesés fedezéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

betakarítási biztosítás természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatok, növénybetegségek vagy károsító általi fertőzések következtében bekövetkező jövedelemkiesés fedezéséhez;

| d) | betakarítási biztosítás természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatok, növénybetegségek vagy károsító általi fertőzések következtében bekövetkező jövedelemkiesés fedezéséhez
  , biztosítva ugyanakkor, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket
  ; |
| --- | --- |

d)

betakarítási biztosítás természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek, kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állatok, növénybetegségek vagy károsító általi fertőzések következtében bekövetkező jövedelemkiesés fedezéséhez
  , biztosítva ugyanakkor, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket
  ;

, biztosítva ugyanakkor, hogy a kedvezményezettek megtegyék a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket

Módosítás 351 és 1122 cp2

Módosítás 351 és 1122 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – e pont

52 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | innovációra irányuló tárgyi
  vagy immateriális beruházások,
  amelyek közé tartoznak a borkészítéshez kapcsolódó innovatív termékek és borkészítési melléktermékek
  , folyamatok és technológiák
  kifejlesztését célzó
  , továbbá egyéb, az ellátási lánc bármelyik szakaszában hozzáadott értéket teremtő
  beruházások, ideértve
  az
  ismeretek cseréjét is
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

innovációra irányuló tárgyi
  vagy immateriális beruházások,
  amelyek közé tartoznak a borkészítéshez kapcsolódó innovatív termékek és borkészítési melléktermékek
  , folyamatok és technológiák
  kifejlesztését célzó
  , továbbá egyéb, az ellátási lánc bármelyik szakaszában hozzáadott értéket teremtő
  beruházások, ideértve
  az
  ismeretek cseréjét is
  ;

innovációra irányuló tárgyi

amelyek közé tartoznak a borkészítéshez kapcsolódó innovatív termékek és borkészítési melléktermékek

kifejlesztését célzó

beruházások, ideértve

ismeretek cseréjét is

| e) | tárgyi
  vagy immateriális beruházások
  a digitalizációba és az innovációba
  ,
  ami magában foglalja az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében említett termékekkel vagy a borkészítés
  ,
  a
  folyamatok és
  a
  technológiák
  melléktermékeivel kapcsolatos innovatív termékek és technológiai folyamatok fejlesztését
  , továbbá egyéb, az ellátási lánc bármelyik szakaszában hozzáadott értéket teremtő
  (többek között ismeretátadási célú) és/vagy
  az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló beruházásokat
  ; |
| --- | --- |

e)

tárgyi
  vagy immateriális beruházások
  a digitalizációba és az innovációba
  ,
  ami magában foglalja az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében említett termékekkel vagy a borkészítés
  ,
  a
  folyamatok és
  a
  technológiák
  melléktermékeivel kapcsolatos innovatív termékek és technológiai folyamatok fejlesztését
  , továbbá egyéb, az ellátási lánc bármelyik szakaszában hozzáadott értéket teremtő
  (többek között ismeretátadási célú) és/vagy
  az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló beruházásokat
  ;

tárgyi

a digitalizációba és az innovációba

ami magában foglalja az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében említett termékekkel vagy a borkészítés

a

a

melléktermékeivel kapcsolatos innovatív termékek és technológiai folyamatok fejlesztését

(többek között ismeretátadási célú) és/vagy

éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló beruházásokat

Módosítás 353 és 1122 cp3

Módosítás 353 és 1122 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – g pont

52 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az uniós borokra vonatkozó, a tagállamokban végrehajtott tájékoztató intézkedések, amelyek célja a bor felelősségteljes módon történő fogyasztására való ösztönzés
  , illetve az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós minőségrendszerek előmozdítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

az uniós borokra vonatkozó, a tagállamokban végrehajtott tájékoztató intézkedések, amelyek célja a bor felelősségteljes módon történő fogyasztására való ösztönzés
  , illetve az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós minőségrendszerek előmozdítása
  ;

, illetve az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós minőségrendszerek előmozdítása

| g) | az uniós borokra vonatkozó, a tagállamokban végrehajtott tájékoztató intézkedések, amelyek célja a bor felelősségteljes módon történő fogyasztására való ösztönzés; |
| --- | --- |

g)

az uniós borokra vonatkozó, a tagállamokban végrehajtott tájékoztató intézkedések, amelyek célja a bor felelősségteljes módon történő fogyasztására való ösztönzés;

Módosítás 354 és 1122 cp4

Módosítás 354 és 1122 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | a piaccal kapcsolatos ismeretek javítását célzó fellépések, például gazdasági és szabályozói tanulmányok a meglévő piacokkal kapcsolatban, valamint az európai szőlőültetvények hírnevének fokozása érdekében a borturizmus népszerűsítésére irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

a piaccal kapcsolatos ismeretek javítását célzó fellépések, például gazdasági és szabályozói tanulmányok a meglévő piacokkal kapcsolatban, valamint az európai szőlőültetvények hírnevének fokozása érdekében a borturizmus népszerűsítésére irányuló fellépések;

a piaccal kapcsolatos ismeretek javítását célzó fellépések, például gazdasági és szabályozói tanulmányok a meglévő piacokkal kapcsolatban, valamint az európai szőlőültetvények hírnevének fokozása érdekében a borturizmus népszerűsítésére irányuló fellépések;

Módosítás 355 és 1122 cp5

Módosítás 355 és 1122 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – bevezető rész

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | harmadik országokban folytatott promóció, amely a következő intézkedések közül egyet vagy többet foglal magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

harmadik országokban folytatott promóció, amely a következő intézkedések közül egyet vagy többet foglal magában:

| h) | harmadik országokban folytatott promóció
  és kommunikáció
  , amely
  a borágazat versenyképességének javítását, valamint piacok létrehozását, diverzifikálását vagy megszilárdítását célzó
  következő intézkedések közül egyet vagy többet foglal magában: |
| --- | --- |

h)

harmadik országokban folytatott promóció
  és kommunikáció
  , amely
  a borágazat versenyképességének javítását, valamint piacok létrehozását, diverzifikálását vagy megszilárdítását célzó
  következő intézkedések közül egyet vagy többet foglal magában:

és kommunikáció

a borágazat versenyképességének javítását, valamint piacok létrehozását, diverzifikálását vagy megszilárdítását célzó

Módosítás 356 és 1122 cp5

Módosítás 356 és 1122 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – iv pont

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – iv pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | új piacok felmérése a 
  piacbővítés
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

új piacok felmérése a 
  piacbővítés
  érdekében;

piacbővítés

| iv. | új
  vagy meglévő
  piacok felmérése a 
  piacok bővítése és megszilárdítása
  érdekében; |
| --- | --- |

iv.

új
  vagy meglévő
  piacok felmérése a 
  piacok bővítése és megszilárdítása
  érdekében;

vagy meglévő

piacok bővítése és megszilárdítása

Módosítás 357 és 1122 cp5

Módosítás 357 és 1122 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – vi pont

52 cikk – 1 bekezdés – h pont – vi pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | a borászati gyakorlatokkal, a növényegészségügyi és higiéniai szabályokkal, valamint a borágazati termékek importjára alkalmazandó egyéb harmadik országbeli követelményekkel kapcsolatos műszaki dokumentációk elkészítése, ideértve a laboratóriumi vizsgálatokkal és értékelésekkel kapcsolatos dokumentációkat is, a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés
  megkönnyítése
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vi.

a borászati gyakorlatokkal, a növényegészségügyi és higiéniai szabályokkal, valamint a borágazati termékek importjára alkalmazandó egyéb harmadik országbeli követelményekkel kapcsolatos műszaki dokumentációk elkészítése, ideértve a laboratóriumi vizsgálatokkal és értékelésekkel kapcsolatos dokumentációkat is, a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés
  megkönnyítése
  érdekében;

megkönnyítése

| vi. | a borászati gyakorlatokkal, a növényegészségügyi és higiéniai szabályokkal, valamint a borágazati termékek importjára alkalmazandó egyéb harmadik országbeli követelményekkel kapcsolatos műszaki dokumentációk elkészítése, ideértve a laboratóriumi vizsgálatokkal és értékelésekkel kapcsolatos dokumentációkat is, a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés
  korlátozásának megelőzése, illetve a hozzáférés lehetővé tétele
  érdekében; |
| --- | --- |

vi.

a borászati gyakorlatokkal, a növényegészségügyi és higiéniai szabályokkal, valamint a borágazati termékek importjára alkalmazandó egyéb harmadik országbeli követelményekkel kapcsolatos műszaki dokumentációk elkészítése, ideértve a laboratóriumi vizsgálatokkal és értékelésekkel kapcsolatos dokumentációkat is, a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés
  korlátozásának megelőzése, illetve a hozzáférés lehetővé tétele
  érdekében;

korlátozásának megelőzése, illetve a hozzáférés lehetővé tétele

Módosítás 358 és 1122 cp6

Módosítás 358 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | a vízhasználat és vízgazdálkodás javítására irányuló fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia)

ia)

a vízhasználat és vízgazdálkodás javítására irányuló fellépések;

a vízhasználat és vízgazdálkodás javítására irányuló fellépések;

Módosítás 359 és 1122 cp6

Módosítás 359 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i b pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib) | ökológiai termelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib)

ib)

ökológiai termelés;

ökológiai termelés;

Módosítás 360 és 1122 cp6

Módosítás 360 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i c pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ic) | integrált termelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ic)

ic)

integrált termelés;

integrált termelés;

Módosítás 361 és 1122 cp6

Módosítás 361 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i d pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | id) | precíziós vagy digitalizált termelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

id)

id)

precíziós vagy digitalizált termelés;

precíziós vagy digitalizált termelés;

Módosítás 362 és 1122 cp6

Módosítás 362 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i e pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ie) | talajvédelem és a talaj széntartalmának növelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ie)

ie)

talajvédelem és a talaj széntartalmának növelése;

talajvédelem és a talaj széntartalmának növelése;

Módosítás 363 és 1122 cp6

Módosítás 363 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i f pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | if) | a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása, megóvása vagy a tájkép megóvása, többek között történelmi jellegzetességeinek megőrzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

if)

if)

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása, megóvása vagy a tájkép megóvása, többek között történelmi jellegzetességeinek megőrzése;

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása, megóvása vagy a tájkép megóvása, többek között történelmi jellegzetességeinek megőrzése;

Módosítás 364 és 1122 cp6

Módosítás 364 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i g pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i g pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ig) | a szőlőt érintő kártevőfertőzésekkel és betegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ig)

ig)

a szőlőt érintő kártevőfertőzésekkel és betegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása;

a szőlőt érintő kártevőfertőzésekkel és betegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása;

Módosítás 365 és 1122 cp6

Módosítás 365 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – i h pont (új)

52 cikk – 1 bekezdés – i h pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ih) | a hulladékképződés csökkentése és a hulladékgazdálkodás javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ih)

ih)

a hulladékképződés csökkentése és a hulladékgazdálkodás javítása.

a hulladékképződés csökkentése és a hulladékgazdálkodás javítása.

Módosítás 366 és 1122 cp6

Módosítás 366 és 1122 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

52 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdés h) pontjában említett promóciós intézkedések csak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés h) pontjában említett promóciós intézkedések csak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók.

Az első albekezdés h) pontjában említett promóciós intézkedések csak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók.

Módosítás 367

Módosítás 367

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 2 bekezdés

52 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben megindokolják választott borágazati célkitűzéseiket és beavatkozástípusaikat. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat. | (2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben megindokolják választott borágazati célkitűzéseiket és beavatkozástípusaikat. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat.
  A tagállamok konkrét rendelkezéseket írhatnak elő az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés ügyvezetési szervei által az összes érintett vállalkozás nevében végzett tájékoztatási és promóciós tevékenységre vonatkozóan, különös tekintettel a tevékenység maximális időtartamára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben megindokolják választott borágazati célkitűzéseiket és beavatkozástípusaikat. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat.

(2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben megindokolják választott borágazati célkitűzéseiket és beavatkozástípusaikat. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat.
  A tagállamok konkrét rendelkezéseket írhatnak elő az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés ügyvezetési szervei által az összes érintett vállalkozás nevében végzett tájékoztatási és promóciós tevékenységre vonatkozóan, különös tekintettel a tevékenység maximális időtartamára.

Módosítás 368

Módosítás 368

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

53 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szőlőültetvényeknek az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 50 %-át, illetve – a 
  kevésbé fejlett régiókban – a szőlőültetvények
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 75 %-át. | A szőlőültetvényeknek az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a szőlőültetvények
  önkéntes
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 50 %-át, illetve a 
  szőlőültetvények kötelező
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 75 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szőlőültetvényeknek az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 50 %-át, illetve – a 
  kevésbé fejlett régiókban – a szőlőültetvények
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 75 %-át.

kevésbé fejlett régiókban – a szőlőültetvények

A szőlőültetvényeknek az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a szőlőültetvények
  önkéntes
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 50 %-át, illetve a 
  szőlőültetvények kötelező
  szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó tényleges költségek 75 %-át.

önkéntes

szőlőültetvények kötelező

Módosítás 369

Módosítás 369

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

53 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban;

| a) | a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban
  , meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével
  ; |
| --- | --- |

a)

a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban
  , meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével
  ;

, meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével

Módosítás 370

Módosítás 370

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

53 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a támogatható beruházási költségek
  75
   %-át az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a támogatható beruházási költségek
  75
   %-át az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban;

75

| c) | a támogatható beruházási költségek
  85
  %-át az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

a támogatható beruházási költségek
  85
  %-át az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban;

85

Módosítás 371

Módosítás 371

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 a bekezdés (új)

53 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az 52. cikk (1) bekezdésének aa), ab), ac), fa), ia), ib), ic), id), ie), if), ig), és ih) pontjában említett célkitűzésekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a közvetlen vagy támogatható költségek 50 %-át; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az 52. cikk (1) bekezdésének aa), ab), ac), fa), ia), ib), ic), id), ie), if), ig), és ih) pontjában említett célkitűzésekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a közvetlen vagy támogatható költségek 50 %-át;

Módosítás 372

Módosítás 372

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

53 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban;

| a) | a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban
  , meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban, az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével
  ; |
| --- | --- |

a)

a támogatható beruházási költségek 50 %-át a kevésbé fejlett régiókban
  , meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban, az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével
  ;

, meredek hegyoldalakon található szőlőültetvényeken és a szigeti régiókban, az ezen albekezdés c) és d) pontjában említettek kivételével

Módosítás 373

Módosítás 373

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

53 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a támogatható beruházási költségek
  75
   %-át az EUMSZ 349.
  cikkében
  említett legkülső régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a támogatható beruházási költségek
  75
   %-át az EUMSZ 349.
  cikkében
  említett legkülső régiókban;

75

cikkében

| c) | a támogatható beruházási költségek
  85
  %-át az EUMSZ 349. 
  cikkének első bekezdésében
  említett legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

a támogatható beruházási költségek
  85
  %-át az EUMSZ 349. 
  cikkének első bekezdésében
  említett legkülső régiókban;

85

cikkének első bekezdésében

Módosítás 374

Módosítás 374

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

53 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az uniós pénzügyi támogatásnak az első albekezdésben említett maximális mértéke kizárólag a 2003/361/EK ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozásokra alkalmazható; az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozás számára odaítélhető a vonatkozó maximális mértékű támogatás. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az uniós pénzügyi támogatásnak az első albekezdésben említett maximális mértéke kizárólag a 2003/361/EK ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozásokra alkalmazható; az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozás számára odaítélhető a vonatkozó maximális mértékű támogatás.

Az uniós pénzügyi támogatásnak az első albekezdésben említett maximális mértéke kizárólag a 2003/361/EK ajánlás értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozásokra alkalmazható; az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozás számára odaítélhető a vonatkozó maximális mértékű támogatás.

törölve

törölve

Módosítás 375

Módosítás 375

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

53 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2003/361/EK ajánlás melléklete I. címe 2. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó
  ,
  750 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató
  vagy
  200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében az első albekezdésben említett maximális támogatási határértékek megfeleződnek
  . | Az első albekezdésben említett maximális határértékek csökkenthetők az azon vállalkozások által végzett beruházások esetében
  ,
  amelyek nem tartoznak a mikro-, kis-
  vagy
  középvállalkozások kategóriájába. Az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozásra alkalmazhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2003/361/EK ajánlás melléklete I. címe 2. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó
  ,
  750 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató
  vagy
  200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében az első albekezdésben említett maximális támogatási határértékek megfeleződnek
  .

A 2003/361/EK ajánlás melléklete I. címe 2. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó

750 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató

200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében az első albekezdésben említett maximális támogatási határértékek megfeleződnek

Az első albekezdésben említett maximális határértékek csökkenthetők az azon vállalkozások által végzett beruházások esetében
  ,
  amelyek nem tartoznak a mikro-, kis-
  vagy
  középvállalkozások kategóriájába. Az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozásra alkalmazhatók.

Az első albekezdésben említett maximális határértékek csökkenthetők az azon vállalkozások által végzett beruházások esetében

amelyek nem tartoznak a mikro-, kis-

középvállalkozások kategóriájába. Az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken azonban valamennyi vállalkozásra alkalmazhatók.

Módosítás 376

Módosítás 376

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 6 bekezdés

53 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az 52. cikk (1) bekezdésének g) és h) pontjában említett tájékoztató tevékenységekhez és promócióhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át. | (6)   Az 52. cikk (1) bekezdésének g) és h) pontjában említett tájékoztató tevékenységekhez és promócióhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.
  A kis- és középvállalkozások támogatásának maximalizálása érdekében a tagállamok különbséget tehetnek a vállalkozások között méretük alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az 52. cikk (1) bekezdésének g) és h) pontjában említett tájékoztató tevékenységekhez és promócióhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

(6)   Az 52. cikk (1) bekezdésének g) és h) pontjában említett tájékoztató tevékenységekhez és promócióhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.
  A kis- és középvállalkozások támogatásának maximalizálása érdekében a tagállamok különbséget tehetnek a vállalkozások között méretük alapján.

Módosítás 377

Módosítás 377

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 4 bekezdés

54 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az érintett tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  minimális százalékos arányt állapítanak meg a kiadásokra vonatkozóan
  a környezetvédelemre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a termelési rendszerek és folyamatok fenntarthatóságának javítására, az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentésére, az energiamegtakarításra és a borágazat globális energiahatékonyságának javítására irányuló fellépések tekintetében. | (4)   Az érintett tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  biztosítják, hogy legalább 5 %-os arányban kiadásokat irányoznak elő vagy legalább egy fellépést elfogadnak
  a környezetvédelemre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a termelési rendszerek és folyamatok fenntarthatóságának javítására, az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentésére, az energiamegtakarításra és a borágazat globális energiahatékonyságának javítására irányuló fellépések tekintetében,
  az 51. cikk aa), b) és f) pontjában rögzített célkitűzésekkel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az érintett tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  minimális százalékos arányt állapítanak meg a kiadásokra vonatkozóan
  a környezetvédelemre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a termelési rendszerek és folyamatok fenntarthatóságának javítására, az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentésére, az energiamegtakarításra és a borágazat globális energiahatékonyságának javítására irányuló fellépések tekintetében.

(4)   Az érintett tagállamok a KAP-stratégiai tervükben
  biztosítják, hogy legalább 5 %-os arányban kiadásokat irányoznak elő vagy legalább egy fellépést elfogadnak
  a környezetvédelemre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a termelési rendszerek és folyamatok fenntarthatóságának javítására, az uniós borágazat környezeti hatásának csökkentésére, az energiamegtakarításra és a borágazat globális energiahatékonyságának javítására irányuló fellépések tekintetében,
  az 51. cikk aa), b) és f) pontjában rögzített célkitűzésekkel összhangban
  .

Módosítás 378

Módosítás 378

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 4 a bekezdés (új)

54 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt elfogadott valamennyi program az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik e programok tervezett befejezésének napjáig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A(z) ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt elfogadott valamennyi program az 1308/2013/EU rendelet hatálya alá tartozik e programok tervezett befejezésének napjáig.

Módosítás 379

Módosítás 379

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 2 bekezdés

55 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam a KAP-stratégiai tervében meghatároz egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül az (1) bekezdés szerinti célkitűzések közül kiválasztott célkitűzések megvalósítása érdekében. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározza a beavatkozásokat. A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam KAP-stratégiai tervében megindokolja, hogy miért döntött az adott célkitűzések, valamint az azok teljesítésére irányuló adott beavatkozástípusok és beavatkozások kiválasztása mellett. | (2)   A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam a KAP-stratégiai tervében meghatároz egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül az (1) bekezdés szerinti célkitűzések közül kiválasztott célkitűzések megvalósítása érdekében. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározza a beavatkozásokat. A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam KAP-stratégiai tervében megindokolja, hogy miért döntött az adott célkitűzések, valamint az azok teljesítésére irányuló adott beavatkozástípusok és beavatkozások kiválasztása mellett
  , nem köteles azonban elkészíteni a 103. cikk (1) bekezdésében említett előzetes értékelésről szóló jelentést vagy a stratégiai környezeti vizsgálatot (SKV), sem a 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV elemzést
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam a KAP-stratégiai tervében meghatároz egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül az (1) bekezdés szerinti célkitűzések közül kiválasztott célkitűzések megvalósítása érdekében. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározza a beavatkozásokat. A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam KAP-stratégiai tervében megindokolja, hogy miért döntött az adott célkitűzések, valamint az azok teljesítésére irányuló adott beavatkozástípusok és beavatkozások kiválasztása mellett.

(2)   A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam a KAP-stratégiai tervében meghatároz egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül az (1) bekezdés szerinti célkitűzések közül kiválasztott célkitűzések megvalósítása érdekében. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározza a beavatkozásokat. A 82. cikk (3) bekezdésében említett tagállam KAP-stratégiai tervében megindokolja, hogy miért döntött az adott célkitűzések, valamint az azok teljesítésére irányuló adott beavatkozástípusok és beavatkozások kiválasztása mellett
  , nem köteles azonban elkészíteni a 103. cikk (1) bekezdésében említett előzetes értékelésről szóló jelentést vagy a stratégiai környezeti vizsgálatot (SKV), sem a 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV elemzést
  .

Módosítás 380

Módosítás 380

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés – c pont

56 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak csökkentése,
  valamint
  hozzájárulás az éghajlat-politikai fellépésekhez az olajbogyó-termesztés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak csökkentése,
  valamint
  hozzájárulás az éghajlat-politikai fellépésekhez az olajbogyó-termesztés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

valamint

| c) | az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak csökkentése, hozzájárulás az éghajlat-politikai fellépésekhez
  , valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak mérséklése
  az olajbogyó-termesztés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

c)

az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak csökkentése, hozzájárulás az éghajlat-politikai fellépésekhez
  , valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak mérséklése
  az olajbogyó-termesztés révén; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és annak mérséklése

Módosítás 381

Módosítás 381

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés – d pont

56 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az olívaolaj és étkezési olajbogyó minőségének javítása; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzéshez
  kapcsolódik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az olívaolaj és étkezési olajbogyó minőségének javítása; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzéshez
  kapcsolódik;

célkitűzéshez

| d) | az olívaolaj és étkezési olajbogyó minőségének javítása; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  b) és
  f) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzésekhez
  kapcsolódik; |
| --- | --- |

d)

az olívaolaj és étkezési olajbogyó minőségének javítása; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  b) és
  f) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzésekhez
  kapcsolódik;

b) és

célkitűzésekhez

Módosítás 382

Módosítás 382

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés – f pont

56 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | válságmegelőzés és -kezelés, amelynek célja a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása, valamint az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-piacok válságainak elkerülése és kezelése; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  h
  ) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzéshez
  kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

válságmegelőzés és -kezelés, amelynek célja a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása, valamint az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-piacok válságainak elkerülése és kezelése; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  h
  ) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzéshez
  kapcsolódik.

h

célkitűzéshez

| f) | válságmegelőzés és -kezelés, amelynek célja a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása, valamint az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-piacok válságainak elkerülése és kezelése
  , beleértve a megelőzés és a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítását
  ; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  a), b) és c
  ) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzésekhez
  kapcsolódik; |
| --- | --- |

f)

válságmegelőzés és -kezelés, amelynek célja a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása, valamint az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-piacok válságainak elkerülése és kezelése
  , beleértve a megelőzés és a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítását
  ; e célkitűzés a 6. cikk (1) bekezdésének
  a), b) és c
  ) pontjában meghatározott konkrét
  célkitűzésekhez
  kapcsolódik;

, beleértve a megelőzés és a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítását

a), b) és c

célkitűzésekhez

Módosítás 1241

Módosítás 1241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

56 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme és javítása, ezen belül a talaj megőrzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme és javítása, ezen belül a talaj megőrzése.

a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások védelme és javítása, ezen belül a talaj megőrzése.

Módosítás 383

Módosítás 383

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 1 bekezdés

57 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az 56. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében a 82. cikk (4) bekezdésében megnevezett tagállamok KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat. | (1)   Az 56. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében a 82. cikk (4) bekezdésében megnevezett tagállamok KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a 60. cikkben említett
  , tagállami szinten meghatározandó
  beavatkozástípusok közül. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az 56. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében a 82. cikk (4) bekezdésében megnevezett tagállamok KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a 60. cikkben említett beavatkozástípusok közül. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat.

(1)   Az 56. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében a 82. cikk (4) bekezdésében megnevezett tagállamok KAP-stratégiai tervükben kiválasztanak egyet vagy többet a 60. cikkben említett
  , tagállami szinten meghatározandó
  beavatkozástípusok közül. A választott beavatkozástípusokon belül meghatározzák a beavatkozásokat.

Módosítás 384

Módosítás 384

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 2 bekezdés

57 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 82. cikk (4) bekezdésében említett tagállamok által meghatározott beavatkozásokat az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezeteknek és/vagy termelői szervezetek társulásainak a jóváhagyott operatív programjain keresztül kell megvalósítani. E célból e rendelet 61. és 62. cikkét kell alkalmazni. | (2)   A 82. cikk (4) bekezdésében említett tagállamok által meghatározott beavatkozásokat az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezeteknek és/vagy termelői szervezetek társulásainak
  és/vagy szakmaközi szervezeteknek
  a jóváhagyott operatív programjain keresztül kell megvalósítani. E célból e rendelet 61. és 62. cikkét kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 82. cikk (4) bekezdésében említett tagállamok által meghatározott beavatkozásokat az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezeteknek és/vagy termelői szervezetek társulásainak a jóváhagyott operatív programjain keresztül kell megvalósítani. E célból e rendelet 61. és 62. cikkét kell alkalmazni.

(2)   A 82. cikk (4) bekezdésében említett tagállamok által meghatározott beavatkozásokat az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezeteknek és/vagy termelői szervezetek társulásainak
  és/vagy szakmaközi szervezeteknek
  a jóváhagyott operatív programjain keresztül kell megvalósítani. E célból e rendelet 61. és 62. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 385

Módosítás 385

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 2 a bekezdés (új)

57 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve a 82. cikk (4) bekezdése szerinti tagállamok az operatív programok megvalósításával megbízhatnak az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke alapján elismert szakmaközi szervezeteket, ha e szervezeteknek az 1308/2013/EU rendelet alapján már működik hasonló programjuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdéstől eltérve a 82. cikk (4) bekezdése szerinti tagállamok az operatív programok megvalósításával megbízhatnak az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke alapján elismert szakmaközi szervezeteket, ha e szervezeteknek az 1308/2013/EU rendelet alapján már működik hasonló programjuk.

Módosítás 386

Módosítás 386

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 1 bekezdés – d pont

58 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a 60. cikk (1) bekezdésének f) és h) pontjában említett beavatkozástípusokkal kapcsolatban felmerülő tényleges kiadások
  75
   %-át, ha az operatív programot legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó termelői szervezetek hajtják végre, és a tényleges kiadások 50 %-át, ha a szóban forgó beavatkozástípus esetében ez a feltétel nem teljesül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a 60. cikk (1) bekezdésének f) és h) pontjában említett beavatkozástípusokkal kapcsolatban felmerülő tényleges kiadások
  75
   %-át, ha az operatív programot legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó termelői szervezetek hajtják végre, és a tényleges kiadások 50 %-át, ha a szóban forgó beavatkozástípus esetében ez a feltétel nem teljesül.

75

| d) | a 60. cikk (1) bekezdésének f) és h) pontjában említett beavatkozástípusokkal kapcsolatban felmerülő tényleges kiadások
  85
  %-át, ha az operatív programot legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó termelői szervezetek
  vagy termelői szervezetek társulásai
  hajtják végre, és a tényleges kiadások 50 %-át, ha a szóban forgó beavatkozástípus esetében ez a feltétel nem teljesül. |
| --- | --- |

d)

a 60. cikk (1) bekezdésének f) és h) pontjában említett beavatkozástípusokkal kapcsolatban felmerülő tényleges kiadások
  85
  %-át, ha az operatív programot legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó termelői szervezetek
  vagy termelői szervezetek társulásai
  hajtják végre, és a tényleges kiadások 50 %-át, ha a szóban forgó beavatkozástípus esetében ez a feltétel nem teljesül.

85

vagy termelői szervezetek társulásai

Módosítás 387

Módosítás 387

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

58 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | szigeti régiók esetében az a)–d) pontban említett százalékos arányokat 10 %-kal növelni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

szigeti régiók esetében az a)–d) pontban említett százalékos arányokat 10 %-kal növelni kell.

szigeti régiók esetében az a)–d) pontban említett százalékos arányokat 10 %-kal növelni kell.

Módosítás 388

Módosítás 388

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 3 bekezdés

58 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok az uniós pénzügyi támogatással nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-ának erejéig kiegészítő finanszírozást biztosítanak. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok az uniós pénzügyi támogatással nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-ának erejéig kiegészítő finanszírozást biztosítanak.

törölve

törölve

Módosítás 824 és 1242

Módosítás 824 és 1242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cím – 3 fejezet – 6 a szakasz (új)

3 cím – 3 fejezet – 6 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 58a. cikk |
| | A hüvelyesnövény-ágazat célkitűzései |
| | Az 5. és 6. cikkben említett általános célkitűzések tiszteletben tartásának sérelme nélkül a tagállamok a hüvelyesnövény-ágazat tekintetében a következő célkitűzések megvalósítására törekednek: |
| | a) | Az I. mellékletben meghatározott célok szerint a rendszer EU-szerte fokozza a fenntartható hüvelyesnövény-termesztést és -fogyasztást az élelmiszerrel és takarmánnyal való önellátás javítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

58a. cikk

58a. cikk

A hüvelyesnövény-ágazat célkitűzései

A hüvelyesnövény-ágazat célkitűzései

Az 5. és 6. cikkben említett általános célkitűzések tiszteletben tartásának sérelme nélkül a tagállamok a hüvelyesnövény-ágazat tekintetében a következő célkitűzések megvalósítására törekednek:

Az 5. és 6. cikkben említett általános célkitűzések tiszteletben tartásának sérelme nélkül a tagállamok a hüvelyesnövény-ágazat tekintetében a következő célkitűzések megvalósítására törekednek:

a)

a)

Az I. mellékletben meghatározott célok szerint a rendszer EU-szerte fokozza a fenntartható hüvelyesnövény-termesztést és -fogyasztást az élelmiszerrel és takarmánnyal való önellátás javítása érdekében.

Az I. mellékletben meghatározott célok szerint a rendszer EU-szerte fokozza a fenntartható hüvelyesnövény-termesztést és -fogyasztást az élelmiszerrel és takarmánnyal való önellátás javítása érdekében.

| b) | A 15. fenntartható fejlesztési céllal, valamint az erdőirtás nullára csökkentésével kapcsolatos uniós vállalással és meglévő magánvállalati kötelezettségvállalásokkal összhangban csökkenteni kell a szóját – különösen az importált, erdőirtással megtisztított vagy átalakított földekről származó szóját – tartalmazó koncentrált takarmánykeveréktől való függőséget. |
| --- | --- |

b)

b)

A 15. fenntartható fejlesztési céllal, valamint az erdőirtás nullára csökkentésével kapcsolatos uniós vállalással és meglévő magánvállalati kötelezettségvállalásokkal összhangban csökkenteni kell a szóját – különösen az importált, erdőirtással megtisztított vagy átalakított földekről származó szóját – tartalmazó koncentrált takarmánykeveréktől való függőséget.

A 15. fenntartható fejlesztési céllal, valamint az erdőirtás nullára csökkentésével kapcsolatos uniós vállalással és meglévő magánvállalati kötelezettségvállalásokkal összhangban csökkenteni kell a szóját – különösen az importált, erdőirtással megtisztított vagy átalakított földekről származó szóját – tartalmazó koncentrált takarmánykeveréktől való függőséget.

| c) | Be kell zárni a tápanyag-körforgást, és azt a 2000/60/EK irányelvvel összhangban a helyi és regionális vízgyűjtőkre kell szűkíteni. |
| --- | --- |

c)

c)

Be kell zárni a tápanyag-körforgást, és azt a 2000/60/EK irányelvvel összhangban a helyi és regionális vízgyűjtőkre kell szűkíteni.

Be kell zárni a tápanyag-körforgást, és azt a 2000/60/EK irányelvvel összhangban a helyi és regionális vízgyűjtőkre kell szűkíteni.

| d) | Fel kell lendíteni a helyi és regionális élelmiszer- és állatitakarmány-piacokat és a helyi feltételekhez alkalmazkodó igénytelen vetőmagfajtákat. |
| --- | --- |

d)

d)

Fel kell lendíteni a helyi és regionális élelmiszer- és állatitakarmány-piacokat és a helyi feltételekhez alkalmazkodó igénytelen vetőmagfajtákat.

Fel kell lendíteni a helyi és regionális élelmiszer- és állatitakarmány-piacokat és a helyi feltételekhez alkalmazkodó igénytelen vetőmagfajtákat.

Az ezen ágazatban finanszírozott intézkedések összhangban vannak az Unió éghajlati és környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival és jogi előírásaival, és nem okozhatják a földhasználat közvetett vagy közvetlen megváltozását, és ténylegesen pozitív hatást gyakorolnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra a Globális Bioszféra Irányítási Modell (GLOBIOM) értelmében.

Az ezen ágazatban finanszírozott intézkedések összhangban vannak az Unió éghajlati és környezetvédelmi kötelezettségvállalásaival és jogi előírásaival, és nem okozhatják a földhasználat közvetett vagy közvetlen megváltozását, és ténylegesen pozitív hatást gyakorolnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra a Globális Bioszféra Irányítási Modell (GLOBIOM) értelmében.

58b. cikk

58b. cikk

Beavatkozástípusok

Beavatkozástípusok

Az 58a. cikkben említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választanak egyet vagy többet:

Az 58a. cikkben említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választanak egyet vagy többet:

| a) | tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások; kutatás és kísérleti termelés, valamint egyéb fellépések, amelyek többek között a következőkre irányulnak:










  i. | talajvédelem, beleértve a talaj szénkészletének tényleges és bizonyított javítását, peszticidek szisztematikus igénybevétele nélkül; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások; kutatás és kísérleti termelés, valamint egyéb fellépések, amelyek többek között a következőkre irányulnak:

tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások; kutatás és kísérleti termelés, valamint egyéb fellépések, amelyek többek között a következőkre irányulnak:

i.

i.

talajvédelem, beleértve a talaj szénkészletének tényleges és bizonyított javítását, peszticidek szisztematikus igénybevétele nélkül;

talajvédelem, beleértve a talaj szénkészletének tényleges és bizonyított javítását, peszticidek szisztematikus igénybevétele nélkül;

| ii. | a vízhasználat és a vízgazdálkodás hatékonyságának növelése, beleértve a víztakarékosságot; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a vízhasználat és a vízgazdálkodás hatékonyságának növelése, beleértve a víztakarékosságot;

a vízhasználat és a vízgazdálkodás hatékonyságának növelése, beleértve a víztakarékosságot;

| iii. | a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó fajták és gazdálkodási gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó fajták és gazdálkodási gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása;

a változó éghajlati feltételekhez alkalmazkodó fajták és gazdálkodási gyakorlatok alkalmazásának előmozdítása;

| iv. | a növények károsítókkal szembeni ellenálló képességének javítására és a károsítókra való fogékonyság csökkentésére irányuló gazdálkodási gyakorlatok fejlesztése; |
| --- | --- |

iv.

iv.

a növények károsítókkal szembeni ellenálló képességének javítására és a károsítókra való fogékonyság csökkentésére irányuló gazdálkodási gyakorlatok fejlesztése;

a növények károsítókkal szembeni ellenálló képességének javítására és a károsítókra való fogékonyság csökkentésére irányuló gazdálkodási gyakorlatok fejlesztése;

| v. | a peszticidhasználat és a peszticidektől való függőség csökkentése; |
| --- | --- |

v.

v.

a peszticidhasználat és a peszticidektől való függőség csökkentése;

a peszticidhasználat és a peszticidektől való függőség csökkentése;

| vi. | a biológiai sokféleség szempontjából kedvező mezőgazdasági élőhelyek kialakítása és megóvása peszticidek alkalmazása nélkül; |
| --- | --- |

vi.

vi.

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező mezőgazdasági élőhelyek kialakítása és megóvása peszticidek alkalmazása nélkül;

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező mezőgazdasági élőhelyek kialakítása és megóvása peszticidek alkalmazása nélkül;

| b) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különös tekintettel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére, beleértve a legmegfelelőbb vetésforgó mezőgazdasági termelők általi kiválasztását; |
| --- | --- |

b)

b)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különös tekintettel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére, beleértve a legmegfelelőbb vetésforgó mezőgazdasági termelők általi kiválasztását;

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különös tekintettel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére, beleértve a legmegfelelőbb vetésforgó mezőgazdasági termelők általi kiválasztását;

| c) | képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is, |
| --- | --- |

c)

c)

képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is,

képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is,

| d) | ökológiai termelés és technikák; |
| --- | --- |

d)

d)

ökológiai termelés és technikák;

ökológiai termelés és technikák;

| e) | a termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő fellépések. |
| --- | --- |

e)

e)

a termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő fellépések.

a termékek szállításának és tárolásának fenntarthatóságát és hatékonyságát növelő fellépések.

Módosítás 389

Módosítás 389

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

59 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a 39. cikk f) pontjában említett egyéb ágazatok tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek: | Az 5. és 6. cikkel összhangban
  a tagállamok a 39. cikk f) pontjában említett egyéb ágazatok tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a 39. cikk f) pontjában említett egyéb ágazatok tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek:

Az 5. és 6. cikkel összhangban
  a tagállamok a 39. cikk f) pontjában említett egyéb ágazatok tekintetében az alábbi célkitűzések közül egy vagy több megvalósítására törekednek:

Az 5. és 6. cikkel összhangban

Módosítás 390

Módosítás 390

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – a pont

59 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a termelés tervezése, a termelés hozzáigazítása a kereslethez, különösen a minőség
  és
  a mennyiség tekintetében, a termelési költségek és a végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása, valamint a termelői árak stabilizálása; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a termelés tervezése, a termelés hozzáigazítása a kereslethez, különösen a minőség
  és
  a mennyiség tekintetében, a termelési költségek és a végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása, valamint a termelői árak stabilizálása; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és

| a) | a termelés tervezése, a termelés hozzáigazítása a kereslethez, különösen a minőség, a mennyiség és a 
  sokféleség
  tekintetében, a termelési költségek és a végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása, valamint a termelői árak stabilizálása; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

a)

a termelés tervezése, a termelés hozzáigazítása a kereslethez, különösen a minőség, a mennyiség és a 
  sokféleség
  tekintetében, a termelési költségek és a végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása, valamint a termelői árak stabilizálása; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

sokféleség

Módosítás 391

Módosítás 391

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – b pont

59 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kínálati oldal koncentrációja és az érintett termékek forgalomba hozatala; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kínálati oldal koncentrációja és az érintett termékek forgalomba hozatala; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

| b) | a kínálati oldal koncentrációja és az érintett termékek forgalomba hozatala
  , valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

b)

a kínálati oldal koncentrációja és az érintett termékek forgalomba hozatala
  , valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása
  ; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

, valamint a szerződésekről folytatott közös tárgyalások támogatása

Módosítás 392

Módosítás 392

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – c pont

59 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kutatás
  és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén, ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség
  növelését szolgáló módszereket
  , valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a kedvező piaci fejleményeket elősegítő innovatív gyakorlatokat és termelési technikákat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kutatás
  és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén, ideértve a károsítókkal szembeni ellenálló képesség
  növelését szolgáló módszereket
  , valamint a gazdasági versenyképességet fokozó és a kedvező piaci fejleményeket elősegítő innovatív gyakorlatokat és termelési technikákat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c) és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

kutatás

növelését szolgáló módszereket

| c) | fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatás
  és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén, ideértve a károsítókkal
  , az állatbetegségekkel és az éghajlatváltozás hatásaival
  szembeni ellenálló képesség
  , a genetikai sokféleség, a talajvédelem, a biológiai biztonság javítása és az antimikrobiális szerek csökkentése terén
  , valamint a 
  hosszú távú
  gazdasági versenyképességet fokozó és a kedvező piaci fejleményeket elősegítő innovatív gyakorlatokat és termelési technikákat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c)
  , d), e), f)
  és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

c)

fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatás
  és fejlesztés a fenntartható termelési módszerek terén, ideértve a károsítókkal
  , az állatbetegségekkel és az éghajlatváltozás hatásaival
  szembeni ellenálló képesség
  , a genetikai sokféleség, a talajvédelem, a biológiai biztonság javítása és az antimikrobiális szerek csökkentése terén
  , valamint a 
  hosszú távú
  gazdasági versenyképességet fokozó és a kedvező piaci fejleményeket elősegítő innovatív gyakorlatokat és termelési technikákat is; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), c)
  , d), e), f)
  és i) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

fenntartható termelési módszerek alkalmazása, kutatás

, az állatbetegségekkel és az éghajlatváltozás hatásaival

, a genetikai sokféleség, a talajvédelem, a biológiai biztonság javítása és az antimikrobiális szerek csökkentése terén

hosszú távú

, d), e), f)

Módosítás 393

Módosítás 393

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – d pont

59 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek, állatjóléti előírások, a károsítókkal szemben ellenálló képességet növelő és környezetkímélő termesztési gyakorlatok, termelési technikák és termelési módok előmozdítása, kifejlesztése és végrehajtása, a melléktermékek és a hulladék környezetkímélő felhasználása és kezelése, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek, állatjóléti előírások, a károsítókkal szemben ellenálló képességet növelő és környezetkímélő termesztési gyakorlatok, termelési technikák és termelési módok előmozdítása, kifejlesztése és végrehajtása, a melléktermékek és a hulladék környezetkímélő felhasználása és kezelése, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj és egyéb természeti erőforrások védelme; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

| d) | a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek, állatjóléti előírások, a károsítókkal szemben ellenálló képességet növelő és környezetkímélő termesztési gyakorlatok, termelési technikák és termelési módok,
  az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség
  előmozdítása, kifejlesztése és végrehajtása, a melléktermékek és a hulladék környezetkímélő felhasználása és kezelése, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj és egyéb természeti erőforrások védelme
  ; kibocsátáscsökkentés és az energiahatékonyság növelése;
  e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

d)

a környezetet tiszteletben tartó termelési módszerek, állatjóléti előírások, a károsítókkal szemben ellenálló képességet növelő és környezetkímélő termesztési gyakorlatok, termelési technikák és termelési módok,
  az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség
  előmozdítása, kifejlesztése és végrehajtása, a melléktermékek és a hulladék környezetkímélő felhasználása és kezelése, a természeti erőforrások fenntartható használata, különösen a víz, a talaj és egyéb természeti erőforrások védelme
  ; kibocsátáscsökkentés és az energiahatékonyság növelése;
  e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség

; kibocsátáscsökkentés és az energiahatékonyság növelése;

Módosítás 394

Módosítás 394

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – e pont

59 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint;

| e) | hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  – beleértve a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzését és kezelését –
  , a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  – beleértve a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzését és kezelését –
  , a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint;

– beleértve a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzését és kezelését –

Módosítás 395

Módosítás 395

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – f pont

59 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a termékminőség javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely nemzeti minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a termékminőség javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely nemzeti minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

| f) | a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a termékminőség
  és a piaci szegmentáció
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely nemzeti minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

f)

a termékek kereskedelmi értékének növelése, ideértve a termékminőség
  és a piaci szegmentáció
  javítását és az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, illetve valamely nemzeti minőségrendszer hatálya alá tartozó termékek kifejlesztését; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

és a piaci szegmentáció

Módosítás 396

Módosítás 396

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – g pont

59 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a
  40
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

a
  40
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

40

| g) | a
  39
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

g)

a
  39
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek promóciója és értékesítése; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

39

Módosítás 397

Módosítás 397

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – h pont

59 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a 39. cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat piacain kialakuló válságok elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a 39. cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat piacain kialakuló válságok elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak.

| h) | a 39. cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat piacain kialakuló válságok elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés
  , kockázatenyhítés
  és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

h)

a 39. cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat piacain kialakuló válságok elkerülését és kezelését célzó válságmegelőzés
  , kockázatenyhítés
  és kockázatkezelés; e célkitűzések a 6. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak;

, kockázatenyhítés

Módosítás 398

Módosítás 398

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

59 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása;

a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása;

Módosítás 399

Módosítás 399

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

59 cikk – 1 bekezdés – h b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | hb) | hozzájárulás a fehérjenövények, különösen a takarmányok és hüvelyesek termesztésének ösztönzésére irányuló európai stratégiához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

hb)

hb)

hozzájárulás a fehérjenövények, különösen a takarmányok és hüvelyesek termesztésének ösztönzésére irányuló európai stratégiához.

hozzájárulás a fehérjenövények, különösen a takarmányok és hüvelyesek termesztésének ösztönzésére irányuló európai stratégiához.

Módosítás 400 és 826 cp

Módosítás 400 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

60 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az 59. cikk a)–g) pontjában említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet: | (1)   Az
  56. cikk a)–fa) pontjában és az
  59. cikk a)–g) pontjában említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak
  kettőt
  vagy többet: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az 59. cikk a)–g) pontjában említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet:

(1)   Az
  56. cikk a)–fa) pontjában és az
  59. cikk a)–g) pontjában említett célkitűzéseket illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak
  kettőt
  vagy többet:

Módosítás 401 és 826 cp

Módosítás 401 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – i alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | talajvédelem és a talaj
  széntartalmának
  növelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

talajvédelem és a talaj
  széntartalmának
  növelése;

széntartalmának

| i. | talajvédelem
  , a talaj termőképességének és szerkezetének javítása, beleértve a talajpusztulás megelőzését, valamint
  a talaj széntartalmának növelése
  és a műtrágyákban lévő szennyező anyagok csökkentése
  ; |
| --- | --- |

i.

talajvédelem
  , a talaj termőképességének és szerkezetének javítása, beleértve a talajpusztulás megelőzését, valamint
  a talaj széntartalmának növelése
  és a műtrágyákban lévő szennyező anyagok csökkentése
  ;

, a talaj termőképességének és szerkezetének javítása, beleértve a talajpusztulás megelőzését, valamint

és a műtrágyákban lévő szennyező anyagok csökkentése

Módosítás 402

Módosítás 402

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a vízhasználat és
  vízgazdálkodás javítása
  , beleértve a vízmegtakarítást és a vízgyűjtést is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a vízhasználat és
  vízgazdálkodás javítása
  , beleértve a vízmegtakarítást és a vízgyűjtést is;

vízgazdálkodás javítása

| ii. | a vízhasználat
  javítása
  és
  hatékony vízgazdálkodás
  , beleértve a vízmegtakarítást és a vízgyűjtést is
  , hozzájárulva a vízgyűjtő területek jó állapotához
  ; |
| --- | --- |

ii.

a vízhasználat
  javítása
  és
  hatékony vízgazdálkodás
  , beleértve a vízmegtakarítást és a vízgyűjtést is
  , hozzájárulva a vízgyűjtő területek jó állapotához
  ;

javítása

hatékony vízgazdálkodás

, hozzájárulva a vízgyűjtő területek jó állapotához

Módosítás 403

Módosítás 403

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – iv alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | az energiatakarékosság és energiahatékonyság növelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

az energiatakarékosság és energiahatékonyság növelése;

| iv. | az energiatakarékosság és energiahatékonyság növelése
  , beleértve a megújuló energiaforrások használatát (például a mezőgazdasági maradékanyagok fenntartható felhasználását)
  ; |
| --- | --- |

iv.

az energiatakarékosság és energiahatékonyság növelése
  , beleértve a megújuló energiaforrások használatát (például a mezőgazdasági maradékanyagok fenntartható felhasználását)
  ;

, beleértve a megújuló energiaforrások használatát (például a mezőgazdasági maradékanyagok fenntartható felhasználását)

Módosítás 404

Módosítás 404

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – -iv a alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – -iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iv a. | a szennyező és üvegházhatású gázok csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv a.

iv a.

a szennyező és üvegházhatású gázok csökkentése;

a szennyező és üvegházhatású gázok csökkentése;

Módosítás 405 és 826 cp

Módosítás 405 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – v alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – v alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v. | ökológiai
  csomagolás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

v.

ökológiai
  csomagolás;

ökológiai

| v. | környezetkímélő
  csomagolás
  és a csomagolási hulladék csökkentése
  ; |
| --- | --- |

v.

környezetkímélő
  csomagolás
  és a csomagolási hulladék csökkentése
  ;

környezetkímélő

és a csomagolási hulladék csökkentése

Módosítás 406 és 826 cp

Módosítás 406 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – vi alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – vi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | az
  állatok
  egészsége
  és jóléte; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vi.

az
  állatok
  egészsége
  és jóléte;

az

egészsége

| vi. | biológiai biztonság, az
  állatok
  egészségének védelme
  és
  az állatok
  jóléte, beleértve a fenntartható gazdálkodást és a trópusi és az állatról emberre terjedő betegségek megelőzését; |
| --- | --- |

vi.

biológiai biztonság, az
  állatok
  egészségének védelme
  és
  az állatok
  jóléte, beleértve a fenntartható gazdálkodást és a trópusi és az állatról emberre terjedő betegségek megelőzését;

biológiai biztonság, az

egészségének védelme

az állatok

Módosítás 826

Módosítás 826

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – – 1 bekezdés – a pont – -vii a alpont

60 cikk – – 1 bekezdés – a pont – -vii a alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vii. | a
  hulladékképződés
  csökkentése, valamint a melléktermékek és a hulladék hasznosításának és kezelésének javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vii.

a
  hulladékképződés
  csökkentése, valamint a melléktermékek és a hulladék hasznosításának és kezelésének javítása;

hulladékképződés

| vii. | a
  hulladék- és gázképződés
  csökkentése, valamint a melléktermékek és a hulladék hasznosításának és kezelésének javítása; |
| --- | --- |

vii.

a
  hulladék- és gázképződés
  csökkentése, valamint a melléktermékek és a hulladék hasznosításának és kezelésének javítása;

hulladék- és gázképződés

Módosítás 407

Módosítás 407

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – -vii a alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – -vii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | viia. | a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzése és kezelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

viia.

viia.

a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzése és kezelése;

a trópusi és a zoonózisos betegségek megelőzése és kezelése;

Módosítás 408 és 826cp

Módosítás 408 és 826cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – viii alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – viii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| viii. | a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

viii.

a károsítókkal szembeni ellenálló képesség javítása;

| viii. | a
  növények
  károsítókkal szembeni ellenálló
  képességének
  javítása
  az integrált növényvédelem, többek között megfelelő gazdálkodási és termesztési gyakorlatok előmozdítása révén
  ; |
| --- | --- |

viii.

a
  növények
  károsítókkal szembeni ellenálló
  képességének
  javítása
  az integrált növényvédelem, többek között megfelelő gazdálkodási és termesztési gyakorlatok előmozdítása révén
  ;

növények

képességének

az integrált növényvédelem, többek között megfelelő gazdálkodási és termesztési gyakorlatok előmozdítása révén

Módosítás 409 és 826 cp

Módosítás 409 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ix alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ix alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ix. | a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ix.

a növényvédőszer-használat kockázatainak és hatásainak csökkentése;

| ix. | a növényvédőszer-használat és az attól való függőség
  számottevő
  csökkentése; |
| --- | --- |

ix.

a növényvédőszer-használat és az attól való függőség
  számottevő
  csökkentése;

számottevő

Módosítás 826 cp

Módosítás 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ixa.(új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – ixa.(új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ixa. | az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása és az antibiotikumok használatának csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ixa.

ixa.

az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása és az antibiotikumok használatának csökkentése;

az állatbetegségekkel szembeni ellenálló képesség javítása és az antibiotikumok használatának csökkentése;

Módosítás 410

Módosítás 410

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x alpont

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| x. | a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása és megóvása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

x.

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása és megóvása;

| x. | a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása és megóvása
  és a helyi fajták támogatása
  ; |
| --- | --- |

x.

a biológiai sokféleség szempontjából kedvező élőhelyek kialakítása és megóvása
  és a helyi fajták támogatása
  ;

és a helyi fajták támogatása

Módosítás 411

Módosítás 411

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x a alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xa. | az antimikrobiális szerek használatának csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

xa.

xa.

az antimikrobiális szerek használatának csökkentése;

az antimikrobiális szerek használatának csökkentése;

Módosítás 412

Módosítás 412

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x b alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xb. | a termesztés, a betakarítás és a szállítás körülményeinek javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

xb.

xb.

a termesztés, a betakarítás és a szállítás körülményeinek javítása;

a termesztés, a betakarítás és a szállítás körülményeinek javítása;

Módosítás 413

Módosítás 413

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x c alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x c alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xc. | a piac nyomon követésével, ismeretével és felügyeletével kapcsolatos fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

xc.

xc.

a piac nyomon követésével, ismeretével és felügyeletével kapcsolatos fellépések;

a piac nyomon követésével, ismeretével és felügyeletével kapcsolatos fellépések;

Módosítás 414

Módosítás 414

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x d alpont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – a pont – x d alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xd. | a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

xd.

xd.

a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása.

a ragadozó fajok haszonállatok elleni támadásainak megakadályozása.

Módosítás 415 és 826 cp

Módosítás 415 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – b pont

60 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különösen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különösen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése terén;

| b) | tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különösen
  a termelési minőség, a biológiai sokféleség és a környezet,
  az
  éghajlatváltozás mérséklése és
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  terén; továbbá a károsítók és az állatbetegségek elleni küzdelem; |
| --- | --- |

b)

tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás, különösen
  a termelési minőség, a biológiai sokféleség és a környezet,
  az
  éghajlatváltozás mérséklése és
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás
  terén; továbbá a károsítók és az állatbetegségek elleni küzdelem;

a termelési minőség, a biológiai sokféleség és a környezet,

éghajlatváltozás mérséklése és

terén; továbbá a károsítók és az állatbetegségek elleni küzdelem;

Módosítás 826 cp

Módosítás 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – c pont

60 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is,

| c) | képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is,
  különösen az ökológiai gazdálkodás, a permakultúra és a szénmegkötés növelésére szolgáló gyakorlatok terén; |
| --- | --- |

c)

képzés, ideértve a személyre szabott tanácsadást és a bevált gyakorlatok cseréjét is,
  különösen az ökológiai gazdálkodás, a permakultúra és a szénmegkötés növelésére szolgáló gyakorlatok terén;

különösen az ökológiai gazdálkodás, a permakultúra és a szénmegkötés növelésére szolgáló gyakorlatok terén;

Módosítás 416

Módosítás 416

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | integrált termelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

integrált termelés;

integrált termelés;

Módosítás 417

Módosítás 417

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – e pont

60 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  40
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek szállítását és tárolását fenntarthatóbbá és hatékonyabbá tévő fellépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a
  40
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek szállítását és tárolását fenntarthatóbbá és hatékonyabbá tévő fellépések;

40

| e) | a
  39
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek szállítását és tárolását fenntarthatóbbá és hatékonyabbá tévő fellépések; |
| --- | --- |

e)

a
  39
  . cikk f) pontjában említett egy vagy több ágazat termékeinek szállítását és tárolását fenntarthatóbbá és hatékonyabbá tévő fellépések;

39

Módosítás 418

Módosítás 418

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – h pont

60 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | nyomonkövethetőségi és tanúsítási rendszerek végrehajtása, különösen a végső fogyasztóknak értékesített termékek minőségének nyomon követése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

nyomonkövethetőségi és tanúsítási rendszerek végrehajtása, különösen a végső fogyasztóknak értékesített termékek minőségének nyomon követése.

| h) | a teljes termelési lánc mentén
  nyomonkövethetőségi és tanúsítási rendszerek végrehajtása, különösen a végső fogyasztóknak értékesített termékek minőségének nyomon követése
  , beleértve az olajbogyó és olaj eredetének nyomonkövethetőségét a termelési lánc különböző szintjein, valamint a termelési módszerekről való tájékoztatást
  ; |
| --- | --- |

h)

a teljes termelési lánc mentén
  nyomonkövethetőségi és tanúsítási rendszerek végrehajtása, különösen a végső fogyasztóknak értékesített termékek minőségének nyomon követése
  , beleértve az olajbogyó és olaj eredetének nyomonkövethetőségét a termelési lánc különböző szintjein, valamint a termelési módszerekről való tájékoztatást
  ;

a teljes termelési lánc mentén

, beleértve az olajbogyó és olaj eredetének nyomonkövethetőségét a termelési lánc különböző szintjein, valamint a termelési módszerekről való tájékoztatást

Módosítás 419

Módosítás 419

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | harmadik országok növényegészségügyi és állategészségügyi jegyzőkönyveinek végrehajtása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

harmadik országok növényegészségügyi és állategészségügyi jegyzőkönyveinek végrehajtása.

harmadik országok növényegészségügyi és állategészségügyi jegyzőkönyveinek végrehajtása.

Módosítás 420

Módosítás 420

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

60 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az
  59
  . cikk h) pontjában említett célkitűzést illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet: | (2)   Az
  56
  . 
  cikk f) pontjában és az 59.
   cikk h) pontjában említett célkitűzést illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az
  59
  . cikk h) pontjában említett célkitűzést illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet:

(2)   Az
  56
  . 
  cikk f) pontjában és az 59.
   cikk h) pontjában említett célkitűzést illetően a tagállamok KAP-stratégiai tervükben a következő beavatkozástípusok közül választhatnak egyet vagy többet:

Módosítás 421

Módosítás 421

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – b pont

60 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését;

| b) | tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését
  , valamint a kereslet és kínálat hatékonyabb egymáshoz igazítását
  ; |
| --- | --- |

b)

tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházások, amelyek hatékonyabbá teszik a forgalomba kerülő mennyiségek kezelését
  , valamint a kereslet és kínálat hatékonyabb egymáshoz igazítását
  ;

, valamint a kereslet és kínálat hatékonyabb egymáshoz igazítását

Módosítás 422

Módosítás 422

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – c pont

60 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | termelői szervezetek vagy termelői szervezet tagjai által előállított termékek közös tárolása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

termelői szervezetek vagy termelői szervezet tagjai által előállított termékek közös tárolása;

| c) | termelői szervezetek vagy termelői szervezet tagjai által előállított termékek közös tárolása
  , valamint a termékek kezelése a tárolás megkönnyítése érdekében
  ; |
| --- | --- |

c)

termelői szervezetek vagy termelői szervezet tagjai által előállított termékek közös tárolása
  , valamint a termékek kezelése a tárolás megkönnyítése érdekében
  ;

, valamint a termékek kezelése a tárolás megkönnyítése érdekében

Módosítás 423 és 826 cp

Módosítás 423 és 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – d pont

60 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | gyümölcsösök újratelepítése, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást követően vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében szükség van; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

gyümölcsösök újratelepítése, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást követően vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében szükség van;

| d) | gyümölcsösök
  vagy olajfaligetek
  újratelepítése, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást követően vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében szükség van; |
| --- | --- |

d)

gyümölcsösök
  vagy olajfaligetek
  újratelepítése, amennyiben erre a tagállami illetékes hatóság által egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból elrendelt kötelező kivágást követően vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében szükség van;

vagy olajfaligetek

Módosítás 424

Módosítás 424

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

60 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | támogatási intézkedések az állatok egészsége és jóléte érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

támogatási intézkedések az állatok egészsége és jóléte érdekében;

támogatási intézkedések az állatok egészsége és jóléte érdekében;

Módosítás 425

Módosítás 425

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

60 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | az állatállomány pótlása az egészségügyi okokból történő kötelező leöléseket vagy a természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

az állatállomány pótlása az egészségügyi okokból történő kötelező leöléseket vagy a természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követően;

az állatállomány pótlása az egészségügyi okokból történő kötelező leöléseket vagy a természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követően;

Módosítás 426

Módosítás 426

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – d c pont (új)

60 cikk – 2 bekezdés – d c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | dc) | a genetikai források javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

dc)

dc)

a genetikai források javítása;

a genetikai források javítása;

Módosítás 427

Módosítás 427

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – d d pont (új)

60 cikk – 2 bekezdés – d d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | dd) | az állatbetegségek miatti válsághelyzet következtében szükséges kötelező egészségügyi szünet meghosszabbítása a mezőgazdasági üzemekben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

dd)

dd)

az állatbetegségek miatti válsághelyzet következtében szükséges kötelező egészségügyi szünet meghosszabbítása a mezőgazdasági üzemekben;

az állatbetegségek miatti válsághelyzet következtében szükséges kötelező egészségügyi szünet meghosszabbítása a mezőgazdasági üzemekben;

Módosítás 826 cp

Módosítás 826 cp

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés – h pont

60 cikk – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | betakarítási és termelési biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy
  a kedvezményezettek megtegyék
  a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

betakarítási és termelési biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy
  a kedvezményezettek megtegyék
  a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket;

a kedvezményezettek megtegyék

| h) | betakarítási és termelési biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy
  valamennyi kedvezményezett megtegye
  a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket
  . Nem adható biztosítás, csak akkor, ha a termelők aktívan intézkedéseket tesznek, hogy minimálisra csökkentsék a kockázataikat; |
| --- | --- |

h)

betakarítási és termelési biztosítás, amely hozzájárul a termelők jövedelmének védelméhez azokban az esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófa, kedvezőtlen éghajlati jelenség, betegség vagy károsító általi fertőzés következtében veszteségeket szenvednek el, ugyanakkor biztosítja, hogy
  valamennyi kedvezményezett megtegye
  a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket
  . Nem adható biztosítás, csak akkor, ha a termelők aktívan intézkedéseket tesznek, hogy minimálisra csökkentsék a kockázataikat;

valamennyi kedvezményezett megtegye

. Nem adható biztosítás, csak akkor, ha a termelők aktívan intézkedéseket tesznek, hogy minimálisra csökkentsék a kockázataikat;

Módosítás 428

Módosítás 428

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk – 7 bekezdés

61 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A tagállamok biztosítják, hogy az 59. cikk h) pontjában említett célkitűzéshez kapcsolódó beavatkozások értéke ne haladja meg a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai által végrehajtott operatív programok összes kiadásának
  egyharmadát
  . | (7)   A tagállamok biztosítják, hogy az 59. cikk h) pontjában említett célkitűzéshez kapcsolódó beavatkozások értéke ne haladja meg a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai által végrehajtott operatív programok összes kiadásának
  50 %-át
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy az 59. cikk h) pontjában említett célkitűzéshez kapcsolódó beavatkozások értéke ne haladja meg a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai által végrehajtott operatív programok összes kiadásának
  egyharmadát
  .

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy az 59. cikk h) pontjában említett célkitűzéshez kapcsolódó beavatkozások értéke ne haladja meg a termelői szervezetek vagy a termelői szervezetek társulásai által végrehajtott operatív programok összes kiadásának
  50 %-át
  .

Módosítás 429

Módosítás 429

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk – cím

62 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Működési alapok | Termelői szervezetek által létrehozott
  működési alapok |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Működési alapok

Termelői szervezetek által létrehozott
  működési alapok

Termelői szervezetek által létrehozott

Módosítás 430

Módosítás 430

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 a bekezdés (új)

63 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdésben előírt 50 %-os korlátot 60 %-ra növelik az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai esetén az elismerésük utáni első öt évben, illetve a kizárólag természeti hátrányokkal küzdő területeken tevékenykedő termelői szervezetek esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben előírt 50 %-os korlátot 60 %-ra növelik az 1308/2013/EU rendelet alapján elismert termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai esetén az elismerésük utáni első öt évben, illetve a kizárólag természeti hátrányokkal küzdő területeken tevékenykedő termelői szervezetek esetén.

Módosítás 431

Módosítás 431

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – a pont

64 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | környezet-
  és
  éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

környezet-
  és
  éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások;

környezet-

éghajlatvédelmi

| a) | az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságra, az éghajlatváltozás mérséklésére
  és
  az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

a)

az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságra, az éghajlatváltozás mérséklésére
  és
  az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások;

az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságra, az éghajlatváltozás mérséklésére

az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések

Módosítás 432

Módosítás 432

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – e pont

64 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | fiatal mezőgazdasági termelők
  tevékenységének megkezdése
  és vidéki induló vállalkozások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

fiatal mezőgazdasági termelők
  tevékenységének megkezdése
  és vidéki induló vállalkozások;

tevékenységének megkezdése

| e) | fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők és
  fenntartható
  vidéki induló vállalkozások
  tevékenységének beindítása és fejlesztése
  ; |
| --- | --- |

e)

fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők és
  fenntartható
  vidéki induló vállalkozások
  tevékenységének beindítása és fejlesztése
  ;

és új

fenntartható

tevékenységének beindítása és fejlesztése

Módosítás 433

Módosítás 433

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

64 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | vidéki térségekben élő nők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

vidéki térségekben élő nők;

vidéki térségekben élő nők;

Módosítás 434

Módosítás 434

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – h pont

64 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | az ismeretek cseréje és tájékoztatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

az ismeretek cseréje és tájékoztatás;

| h) | az ismeretek cseréje és tájékoztatás;
  valamint |
| --- | --- |

h)

az ismeretek cseréje és tájékoztatás;
  valamint

valamint

Módosítás 435, 1123 cp2 és 1165 cp2

Módosítás 435, 1123 cp2 és 1165 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

64 cikk – 1 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | digitális technológiák üzembe helyezése.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

digitális technológiák üzembe helyezése.;

digitális technológiák üzembe helyezése.;

Módosítás 1133

Módosítás 1133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65. cikk

65. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 65. cikk | 65. cikk |
| Környezet- és éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások | Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatósággal, az éghajlatváltozás mérséklésével
  és
  az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések, valamint a környezet szempontjából előnyös
  egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások |
| (1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  környezet-
  és
  éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási
  kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket folyósíthatnak
  . | (1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  az agrár-környezetvédelmi szempontból fenntartható gyakorlatokhoz, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez
  és
  az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekhez kapcsolódó kifizetéseket folyósíthatnak, beleértve a természeti kockázatok kezelését
  és
  az
  egyéb gazdálkodási
  kötelezettségvállalásokat, például az erdőgazdaság, a genetikai erőforrás védelme és fejlesztése, valamint az állatok egészsége és jóléte terén
  . |
| (2)   A tagállamok agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat foglalnak bele KAP-stratégiai tervükbe. | (2)   A tagállamok agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat foglalnak bele KAP-stratégiai tervükbe. |
| (3)   A tagállamok az e beavatkozástípus keretében nyújtott támogatást – konkrét nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteik függvényében – teljes területükön elérhetővé
  tehetik
  . | (3)   A tagállamok az e beavatkozástípus keretében nyújtott támogatást – konkrét nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteik függvényében – teljes területükön elérhetővé
  teszik. A támogatás összege nem haladhatja meg a IXaa. mellékletben megállapított maximális összegeket. |
| (4)   A tagállamok kizárólag olyan mezőgazdasági termelőknek és egyéb
  kedvezményezetteknek
  folyósíthatnak kifizetéseket, akik önkéntes alapon vállalnak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések teljesítését elősegítő gazdálkodási kötelezettségeket. | (4)   A tagállamok kizárólag olyan mezőgazdasági termelőknek
  , mezőgazdasági termelői csoportoknak
  és egyéb
  gazdálkodóknak
  folyósíthatnak kifizetéseket, akik önkéntes alapon vállalnak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítését elősegítő gazdálkodási kötelezettségeket
  , például a vizes élőhelyek és a szerves talaj megfelelő védelmét illetően. Előnyben részesíthetők azok a rendszerek, amelyek kimondottan a helyi környezeti feltételek és igények kezelését célozzák, és adott esetben hozzájárulnak a XI. mellékletben felsorolt jogszabályokban meghatározott célkitűzések megvalósításához. |
| (5)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek: | (5)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek: |
| a) | túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

65. cikk

65. cikk

Környezet- és éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások

Környezet- és éghajlatvédelmi

Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatósággal, az éghajlatváltozás mérséklésével
  és
  az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések, valamint a környezet szempontjából előnyös
  egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások

Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatósággal, az éghajlatváltozás mérséklésével

az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések, valamint a környezet szempontjából előnyös

(1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  környezet-
  és
  éghajlatvédelmi
  és egyéb gazdálkodási
  kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kifizetéseket folyósíthatnak
  .

(1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  az agrár-környezetvédelmi szempontból fenntartható gyakorlatokhoz, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez
  és
  az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekhez kapcsolódó kifizetéseket folyósíthatnak, beleértve a természeti kockázatok kezelését
  és
  az
  egyéb gazdálkodási
  kötelezettségvállalásokat, például az erdőgazdaság, a genetikai erőforrás védelme és fejlesztése, valamint az állatok egészsége és jóléte terén
  .

(2)   A tagállamok agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat foglalnak bele KAP-stratégiai tervükbe.

(2)   A tagállamok agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat foglalnak bele KAP-stratégiai tervükbe.

(3)   A tagállamok az e beavatkozástípus keretében nyújtott támogatást – konkrét nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteik függvényében – teljes területükön elérhetővé
  tehetik
  .

(3)   A tagállamok az e beavatkozástípus keretében nyújtott támogatást – konkrét nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteik függvényében – teljes területükön elérhetővé
  teszik. A támogatás összege nem haladhatja meg a IXaa. mellékletben megállapított maximális összegeket.

(4)   A tagállamok kizárólag olyan mezőgazdasági termelőknek és egyéb
  kedvezményezetteknek
  folyósíthatnak kifizetéseket, akik önkéntes alapon vállalnak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések teljesítését elősegítő gazdálkodási kötelezettségeket.

(4)   A tagállamok kizárólag olyan mezőgazdasági termelőknek
  , mezőgazdasági termelői csoportoknak
  és egyéb
  gazdálkodóknak
  folyósíthatnak kifizetéseket, akik önkéntes alapon vállalnak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítését elősegítő gazdálkodási kötelezettségeket
  , például a vizes élőhelyek és a szerves talaj megfelelő védelmét illetően. Előnyben részesíthetők azok a rendszerek, amelyek kimondottan a helyi környezeti feltételek és igények kezelését célozzák, és adott esetben hozzájárulnak a XI. mellékletben felsorolt jogszabályokban meghatározott célkitűzések megvalósításához.

(5)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek:

(5)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag olyan kötelezettségvállalások teljesítéséhez nyújtanak támogatást, amelyek:

a)

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

| a) | túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon; |
| --- | --- |

a)

túlmutatnak az e cím I. fejezetének 2. szakasza szerinti vonatkozó jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon;

| b) | túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára, valamint az
  állatjólétre
  vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá
  a nemzeti és
  az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken; |
| --- | --- |

b)

túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára, valamint az
  állatjólétre
  vonatkozó minimumkövetelményeken, továbbá
  a nemzeti és
  az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb kötelező követelményeken;

állatjólétre

a nemzeti és

| b) | túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára,
  az állatjólétre,
  valamint az
  antimikrobiális rezisztencia megelőzésére
  vonatkozó
  releváns
  minimumkövetelményeken, továbbá az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb
  releváns
  kötelező követelményeken; |
| --- | --- |

b)

túlmutatnak a műtrágyahasználatra és a növényvédő szerek használatára,
  az állatjólétre,
  valamint az
  antimikrobiális rezisztencia megelőzésére
  vonatkozó
  releváns
  minimumkövetelményeken, továbbá az uniós jogszabályokban meghatározott egyéb
  releváns
  kötelező követelményeken;

az állatjólétre,

antimikrobiális rezisztencia megelőzésére

releváns

releváns

| c) | túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken; |
| --- | --- |

c)

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

| c) | túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken; |
| --- | --- |

c)

túlmutatnak a mezőgazdasági terület fenntartása tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban meghatározott feltételeken;

| d) | eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, amelyek vonatkozásában a 28. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor. |
| --- | --- |

d)

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól, amelyek vonatkozásában a 28. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor.

| d) | eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól
  vagy kiegészítik azokat
  , amelyek vonatkozásában a 28. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor
  , biztosítva, hogy ne forduljon elő kettős finanszírozás
  . |
| --- | --- |

d)

eltérnek azoktól a kötelezettségvállalásoktól
  vagy kiegészítik azokat
  , amelyek vonatkozásában a 28. cikk alapján kifizetések teljesítésére kerül sor
  , biztosítva, hogy ne forduljon elő kettős finanszírozás
  .

vagy kiegészítik azokat

, biztosítva, hogy ne forduljon elő kettős finanszírozás

(6)   A tagállamok ellentételezést nyújtanak a kedvezményezetteknek a vállalt kötelezettségekkel összefüggésben felmerülő költségek és elmaradt bevétel tekintetében.
  Szükség esetén
  a 
  kifizetések
  az ügyleti költségeket is fedezhetik. Megfelelően indokolt esetekben a tagállamok a támogatást átalányösszegű vagy egységenkénti egyszeri kifizetés formájában is nyújthatják. A kifizetéseket évente kell odaítélni.

(6)   A tagállamok ellentételezést nyújtanak a kedvezményezetteknek a vállalt kötelezettségekkel összefüggésben felmerülő költségek és elmaradt bevétel tekintetében.
  A tagállamok
  a 
  kedvezményezettek számára pénzügyi ösztönzőket is biztosítanak, amelyek szükség esetén
  az ügyleti költségeket is fedezhetik. Megfelelően indokolt esetekben a tagállamok a támogatást átalányösszegű vagy egységenkénti egyszeri kifizetés formájában is nyújthatják
  , a kötelezettségvállalás jellegétől függően a terület hektárszáma, vagy egyéb meghatározott egység alapján. A tagállamok éves támogatást nyújthatnak olyan egész mezőgazdasági üzemre vonatkozó programokhoz, amelyek a gazdálkodási rendszereknek az e bekezdésben foglalt célkitűzések elérése érdekében történő holisztikus átalakítására irányulnak
  . A kifizetéseket évente kell odaítélni.

(6a)
     
  A kifizetések szintje az egyes gyakorlatok fenntarthatósági céljának szintjétől függően változik, hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, a részvétel hatékony ösztönzése céljából. A tagállamok a vállalt kötelezettségek következményeként a mezőgazdasági tevékenységeket befolyásoló korlátozások természetének figyelembevétele mellett és a gazdálkodási rendszerek függvényében is differenciálhatják a kifizetéseket.

(7)   A tagállamok elősegíthetik és támogathatják olyan kollektív rendszerek és eredményalapú támogatási rendszerek megvalósítását, amelyek arra ösztönzik a mezőgazdasági termelőket, hogy a környezet minőségének jelentős, nagy léptékű és mérhető javulását érjék el.

(7)   A tagállamok elősegíthetik és támogathatják olyan kollektív
  önkéntes rendszerek, helyi irányítású
  rendszerek
  formájában megvalósuló gazdálkodási kötelezettségvállalások
  és eredményalapú támogatási rendszerek
  – akár területi megközelítésen alapuló –
  megvalósítását, amelyek arra ösztönzik a mezőgazdasági termelőket
  és a mezőgazdasági termelői csoportokat
  , hogy a környezet minőségének jelentős, nagy léptékű és mérhető javulását érjék el.
  A tagállamok a saját termelői rendszerüket módosító mezőgazdasági termelők számára megfelelő intézkedésekkel biztosítanak minden szükséges tanácsadást, képzést és tudástranszfert.

(8)   A kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok bizonyos várt környezeti előnyök elérése vagy fenntartása érdekében hosszabb időszakot is meghatározhatnak KAP-stratégiai tervükben a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően. Kivételes és megfelelően indokolt esetben és a kezdeti időszakban teljesített kötelezettséget közvetlenül követő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok rövidebb időszakot is meghatározhatnak KAP-stratégiai tervükben.

(8)   A kötelezettségvállalások teljesítését
  általában
  öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok bizonyos várt környezeti előnyök elérése vagy fenntartása érdekében
  – az erdőgazdálkodás hosszú távú jellegének figyelembevételével –
  hosszabb időszakot is meghatározhatnak KAP-stratégiai tervükben a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően. Kivételes és megfelelően indokolt esetben és a kezdeti időszakban teljesített kötelezettséget közvetlenül követő új kötelezettségvállalások tekintetében a tagállamok rövidebb időszakot is meghatározhatnak KAP-stratégiai tervükben.

(9)   Ha az e beavatkozástípus szerinti támogatást agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások,
  illetve
  a 834/2007/EK rendeletben meghatározott ökológiai gazdálkodási gyakorlatok és módszerek alkalmazására való áttérésre vagy azok fenntartására, valamint az erdőkörnyezet-védelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások céljaira nyújtják, a tagállamok
  hektáronkénti
  támogatást állapítanak meg.

(9)   Ha az e beavatkozástípus szerinti támogatást agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások,
  köztük
  a 834/2007/EK rendeletben meghatározott ökológiai gazdálkodási gyakorlatok és módszerek alkalmazására való áttérésre vagy azok fenntartására,
  az integrált növényvédelemre, az agrárerdészeti rendszerek védelmére,
  valamint az erdőkörnyezet-védelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások céljaira nyújtják, a tagállamok
  a kötelezettségvállalás jellegétől függően hektáronként, a terület hektárszáma vagy egyéb meghatározott egység alapján
  támogatást állapítanak meg.

(10)   A tagállamok biztosítják, hogy azok, akik e beavatkozás keretében hajtanak végre műveleteket,
  hozzáférjenek
  az ilyen műveletek végrehajtásához szükséges
  ismeretekhez
  és
  tájékoztatáshoz
  .

(10)   A tagállamok biztosítják, hogy azok, akik e beavatkozás keretében hajtanak végre műveleteket, az ilyen műveletek végrehajtásához szükséges
  releváns ismeretekkel
  és
  tájékoztatással rendelkezzenek, és hogy a megfelelő képzés elérhető legyen azok számára, akiknek erre szükségük van, valamint hozzáférhető legyen a szaktudás is, hogy támogassa a saját termelői rendszerüket módosító mezőgazdasági termelőket
  .

(11)   A tagállamok gondosoknak róla, hogy az e cikk szerinti beavatkozások összhangban legyenek a 28. cikk értelmében biztosított beavatkozásokkal.

(11)   A tagállamok gondosoknak róla, hogy az e cikk szerinti beavatkozások összhangban legyenek a 28. cikk értelmében biztosított beavatkozásokkal.

Módosítás 448 és 1166 cp1

Módosítás 448 és 1166 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 1 bekezdés

66 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok ellentételezésére. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok
  – beleértve a hegyvidéki területeket és szigeti régiókat is –
  ellentételezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok ellentételezésére.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok
  – beleértve a hegyvidéki területeket és szigeti régiókat is –
  ellentételezésére.

Módosítás 449 és 1166 cp2

Módosítás 449 és 1166 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 2 bekezdés

66 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E támogatások
  valódi
  mezőgazdasági termelők számára ítélhetők oda az 1305/2013/EU rendelet 32. cikke szerint kijelölt területek tekintetében. | (2)   E támogatások
  aktív
  mezőgazdasági termelők számára ítélhetők oda az 1305/2013/EU rendelet 32. cikke szerint kijelölt területek
  , illetve a Horvát Köztársaság háború sújtotta területei
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E támogatások
  valódi
  mezőgazdasági termelők számára ítélhetők oda az 1305/2013/EU rendelet 32. cikke szerint kijelölt területek tekintetében.

(2)   E támogatások
  aktív
  mezőgazdasági termelők számára ítélhetők oda az 1305/2013/EU rendelet 32. cikke szerint kijelölt területek
  , illetve a Horvát Köztársaság háború sújtotta területei
  tekintetében.

Módosítás 450 és 1166 cp2

Módosítás 450 és 1166 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 2 a bekezdés (új)

66 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják a támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok alkalmazhatják a támogatást e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi, hogy az egyes tagok a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogokkal éljenek és kötelezettségekkel bírjanak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági szerkezetének megerősítéséhez.

Módosítás 451

Módosítás 451

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 3 bekezdés

66 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében kizárólag abból a célból nyújthatnak támogatást, hogy ellentételezést biztosítsanak a kedvezményezetteknek az érintett területen fennálló hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok miatt felmerült többletköltségek és elmaradt bevétel egésze vagy egy része tekintetében. | (3)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében kizárólag abból a célból nyújthatnak támogatást, hogy ellentételezést biztosítsanak a kedvezményezetteknek az érintett területen fennálló hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok miatt felmerült többletköltségek és elmaradt bevétel egésze vagy egy része tekintetében.
  Emellett pénzügyi ösztönzőt biztosíthatnak a kedvezményezettek számára a gazdálkodás folytatásához e területeken. A támogatás összegét a mezőgazdasági tevékenységet és a mezőgazdasági rendszert érintő természeti hátrányok súlyosságának figyelembevétele érdekében korrigálhatják. A támogatások adott esetben figyelembe vehetnek társadalmi-gazdasági és környezeti tényezőket is. A tagállamok biztosítják, hogy a számítások megfelelőek, pontosak, és tisztességes számítási módszerek alapján kerültek előzetesen meghatározásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében kizárólag abból a célból nyújthatnak támogatást, hogy ellentételezést biztosítsanak a kedvezményezetteknek az érintett területen fennálló hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok miatt felmerült többletköltségek és elmaradt bevétel egésze vagy egy része tekintetében.

(3)   A tagállamok e beavatkozástípus keretében kizárólag abból a célból nyújthatnak támogatást, hogy ellentételezést biztosítsanak a kedvezményezetteknek az érintett területen fennálló hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok miatt felmerült többletköltségek és elmaradt bevétel egésze vagy egy része tekintetében.
  Emellett pénzügyi ösztönzőt biztosíthatnak a kedvezményezettek számára a gazdálkodás folytatásához e területeken. A támogatás összegét a mezőgazdasági tevékenységet és a mezőgazdasági rendszert érintő természeti hátrányok súlyosságának figyelembevétele érdekében korrigálhatják. A támogatások adott esetben figyelembe vehetnek társadalmi-gazdasági és környezeti tényezőket is. A tagállamok biztosítják, hogy a számítások megfelelőek, pontosak, és tisztességes számítási módszerek alapján kerültek előzetesen meghatározásra.

Módosítás 1166 cp3

Módosítás 1166 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 4 bekezdés

66 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (3) bekezdésben említett többletköltségeket és elmaradt bevételt a hátrányos természeti adottságokra és egyéb területspecifikus hátrányokra vonatkozóan, a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani. | (4)   A (3) bekezdésben említett többletköltségeket és elmaradt bevételt a hátrányos természeti adottságokra és egyéb területspecifikus hátrányokra vonatkozóan, a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani.
  A támogatás összegét a különböző mezőgazdasági rendszerek mezőgazdasági tevékenységét befolyásoló hátrányok súlyosságának figyelembevétele érdekében korrigálhatják. A tagállamok meghatározhatnak egy minimális kifizetési küszöböt, amely alatt nem folyósítanak kifizetéseket. Az odaítélt kifizetések adott esetben társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi kritériumokat is figyelembe vehetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A (3) bekezdésben említett többletköltségeket és elmaradt bevételt a hátrányos természeti adottságokra és egyéb területspecifikus hátrányokra vonatkozóan, a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani.

(4)   A (3) bekezdésben említett többletköltségeket és elmaradt bevételt a hátrányos természeti adottságokra és egyéb területspecifikus hátrányokra vonatkozóan, a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani.
  A támogatás összegét a különböző mezőgazdasági rendszerek mezőgazdasági tevékenységét befolyásoló hátrányok súlyosságának figyelembevétele érdekében korrigálhatják. A tagállamok meghatározhatnak egy minimális kifizetési küszöböt, amely alatt nem folyósítanak kifizetéseket. Az odaítélt kifizetések adott esetben társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi kritériumokat is figyelembe vehetnek.

Módosítás 452

Módosítás 452

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 5 bekezdés

66 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani. | (5)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani
  , összegét pedig a IXaa. mellékletben meghatározott minimális és maximális összeg között kell megállapítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani.

(5)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani
  , összegét pedig a IXaa. mellékletben meghatározott minimális és maximális összeg között kell megállapítani
  .

Módosítás 1124

Módosítás 1124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk

67 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 67. cikk | 67. cikk |
| Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok | Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben alkalmazandó követelményekből eredő területspecifikus hátrányok ellentételezésére. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben alkalmazandó követelményekből eredő területspecifikus hátrányok ellentételezésére. |
| (2)   E támogatások mezőgazdasági termelőknek, erdőtulajdonosoknak
  és egyéb gazdálkodóknak
  ítélhetők oda
  az (1) bekezdésben említett hátrányokkal sújtott területekre vonatkozóan. | (2)   E támogatások mezőgazdasági termelőknek,
  mezőgazdasági termelői csoportoknak, erdőgazdálkodóknak és erdőgazdálkodói csoportoknak,
  erdőtulajdonosoknak
  és erdőtulajdonosi csoportoknak
  ítélhetők oda.
  Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodóknak is odaítélhetők. |
| | (2a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a támogatást alkalmazhatják e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkoznak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez. |
| (3)   A hátrányokkal sújtott területek meghatározásakor a tagállamok a következő területeket sorolhatják e területek közé: | (3)   A hátrányokkal sújtott területek meghatározásakor a tagállamok a következő területeket sorolhatják e területek közé: |
| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

67. cikk

67. cikk

Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok

Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben alkalmazandó követelményekből eredő területspecifikus hátrányok ellentételezésére.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt
  releváns
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás céljából támogatást nyújthatnak a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv vagy a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben alkalmazandó követelményekből eredő területspecifikus hátrányok ellentételezésére.

(2)   E támogatások mezőgazdasági termelőknek, erdőtulajdonosoknak
  és egyéb gazdálkodóknak
  ítélhetők oda
  az (1) bekezdésben említett hátrányokkal sújtott területekre vonatkozóan.

(2)   E támogatások mezőgazdasági termelőknek,
  mezőgazdasági termelői csoportoknak, erdőgazdálkodóknak és erdőgazdálkodói csoportoknak,
  erdőtulajdonosoknak
  és erdőtulajdonosi csoportoknak
  ítélhetők oda.
  Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodóknak is odaítélhetők.

(2a)
     
  Jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja esetében a tagállamok a támogatást alkalmazhatják e jogi személyek vagy csoportok tagjainak szintjén, amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik, hogy az egyes tagokra a mezőgazdasági üzemek vezetői jogállásával rendelkező mezőgazdasági termelőkéhez hasonló jogok és kötelezettségek vonatkoznak, különösen ami gazdasági, társadalmi és adóügyi jogállásukat illeti, feltéve, hogy hozzájárultak az érintett jogi személyek vagy csoportok mezőgazdasági struktúráinak megerősítéséhez.

(3)   A hátrányokkal sújtott területek meghatározásakor a tagállamok a következő területeket sorolhatják e területek közé:

(3)   A hátrányokkal sújtott területek meghatározásakor a tagállamok a következő területeket sorolhatják e területek közé:

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek;

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek;

| b) | egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához, feltéve, hogy e területek aránya nem haladja meg az egyes KAP-stratégiai tervek területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához, feltéve, hogy e területek aránya nem haladja meg az egyes KAP-stratégiai tervek területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-át;

| b) | egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához, feltéve, hogy e területek aránya nem haladja meg az egyes KAP-stratégiai tervek területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-át; |
| --- | --- |

b)

egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához, feltéve, hogy e területek aránya nem haladja meg az egyes KAP-stratégiai tervek területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-át;

| c) | a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek. |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek.

| c) | a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek. |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek.

(4)   E beavatkozástípus értelmében a tagállamok kizárólag annak érdekében nyújthatnak támogatást, hogy kompenzálják a kedvezményezetteket a területspecifikus hátrányok miatt felmerült további költségek és bevételkiesés egészéért vagy egy részéért.

(4)   E beavatkozástípus értelmében a tagállamok kizárólag annak érdekében nyújthatnak támogatást, hogy kompenzálják a kedvezményezetteket a területspecifikus hátrányok miatt felmerült további költségek és bevételkiesés egészéért vagy egy részéért.

(5)   A (4) bekezdésben említett további költségeket és bevételkiesést a következőképpen kell kiszámítani:

(5)   A (4) bekezdésben említett további költségeket és bevételkiesést a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e rendelet e címe 1. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e rendelet e címe 1. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban;

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e rendelet e címe 1. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e rendelet e címe 1. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban;

| b) | a 2000/60/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e cím I. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott releváns jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken (a III. mellékletben említett
  2.
  számú JFGK kivételével) és az ugyanazon szakasz értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

a 2000/60/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e cím I. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott releváns jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken (a III. mellékletben említett
  2.
  számú JFGK kivételével) és az ugyanazon szakasz értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban.

2.

| b) | a 2000/60/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e cím I. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott releváns jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken (a III. mellékletben említett
  1.
   számú JFGK kivételével) és az ugyanazon szakasz értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

a 2000/60/EK irányelvből eredő hátrányok tekintetében, az e cím I. fejezetének 2. szakasza értelmében meghatározott releváns jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken (a III. mellékletben említett
  1.
   számú JFGK kivételével) és az ugyanazon szakasz értelmében meghatározott, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokon, továbbá az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a mezőgazdasági terület fenntartására vonatkozóan meghatározott feltételeken túlmutató követelményekből fakadó hátrányokkal kapcsolatban.

1.

(6)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani.

(6)   A támogatást évente és hektáronként kell nyújtani
  , és a IXaa. mellékletben meghatározott maximális összegekre kell korlátozni
  .

Módosítás 1139

Módosítás 1139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

68 cikk

68 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 68. cikk
  Beruházások | 68. cikk
  Beruházások |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett beruházási támogatást nyújthatnak. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett beruházási támogatást nyújthatnak. |
| | (1a)
     
  Ahhoz, hogy a beruházási műveletek az EMVA keretében támogathatók legyenek, az adott beruházástípusra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően előzetesen értékelni kell a várható környezeti hatást, amennyiben a beruházás valószínűleg kedvezőtlen hatást gyakorol a környezetre. |
| (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag azokra a tárgyi eszközökre és/vagy immateriális javakra irányuló beruházásokra adhatnak támogatást, amelyek hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez. Az erdészeti ágazat számára nyújtott támogatásnak erdőgazdálkodási terven vagy azzal egyenértékű eszközön kell alapulnia. | (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag azokra a tárgyi eszközökre és/vagy immateriális javakra
  – beleértve azok egyesített formáját –
  irányuló beruházásokra, köztük nem termelő beruházásokra adhatnak támogatást, amelyek hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott
  vonatkozó
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez. Az erdészeti ágazat számára nyújtott támogatásnak erdőgazdálkodási terven kell alapulnia,
  amely magában foglalja a helyi ökoszisztémákhoz igazított növényfajokra vonatkozó követelményt
  vagy azzal egyenértékű eszközön
  a tagállamok által meghatározott méretnél nagyobb gazdaságok tekintetében
  . |
| | (2a)
     
  A tagállamoknak az e cikkben hivatkozott támogatás legalább 30 %-át a 6. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezeti és éghajlati célkitűzésekre irányuló beruházásokra kell fordítaniuk. A tagállamok e beruházások tekintetében prioritásokat állapítanak meg magasabb szintű támogatás, magasabb értékelési pontszám és más, hasonló hatású objektív kritériumok révén. |
| | A tagállamok előnyben részesíthetik a fiatal mezőgazdasági termelők által végzett e cikk szerinti beruházásokat. |
| (3)   A tagállamok összeállítják a nem elszámolható beruházások és kiadáskategóriák jegyzékét, amely legalább a következőket tartalmazza: | (3)   A tagállamok összeállítják a nem elszámolható beruházások és kiadáskategóriák jegyzékét, amely legalább a következőket tartalmazza: |
| a) | mezőgazdasági termelési jogok megvásárlása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

68. cikk

Beruházások

68. cikk

Beruházások

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett beruházási támogatást nyújthatnak.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett beruházási támogatást nyújthatnak.

(1a)
     
  Ahhoz, hogy a beruházási műveletek az EMVA keretében támogathatók legyenek, az adott beruházástípusra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően előzetesen értékelni kell a várható környezeti hatást, amennyiben a beruházás valószínűleg kedvezőtlen hatást gyakorol a környezetre.

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag azokra a tárgyi eszközökre és/vagy immateriális javakra irányuló beruházásokra adhatnak támogatást, amelyek hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez. Az erdészeti ágazat számára nyújtott támogatásnak erdőgazdálkodási terven vagy azzal egyenértékű eszközön kell alapulnia.

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag azokra a tárgyi eszközökre és/vagy immateriális javakra
  – beleértve azok egyesített formáját –
  irányuló beruházásokra, köztük nem termelő beruházásokra adhatnak támogatást, amelyek hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott
  vonatkozó
  konkrét célkitűzések teljesítéséhez. Az erdészeti ágazat számára nyújtott támogatásnak erdőgazdálkodási terven kell alapulnia,
  amely magában foglalja a helyi ökoszisztémákhoz igazított növényfajokra vonatkozó követelményt
  vagy azzal egyenértékű eszközön
  a tagállamok által meghatározott méretnél nagyobb gazdaságok tekintetében
  .

(2a)
     
  A tagállamoknak az e cikkben hivatkozott támogatás legalább 30 %-át a 6. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezeti és éghajlati célkitűzésekre irányuló beruházásokra kell fordítaniuk. A tagállamok e beruházások tekintetében prioritásokat állapítanak meg magasabb szintű támogatás, magasabb értékelési pontszám és más, hasonló hatású objektív kritériumok révén.

A tagállamok előnyben részesíthetik a fiatal mezőgazdasági termelők által végzett e cikk szerinti beruházásokat.

A tagállamok előnyben részesíthetik a fiatal mezőgazdasági termelők által végzett e cikk szerinti beruházásokat.

(3)   A tagállamok összeállítják a nem elszámolható beruházások és kiadáskategóriák jegyzékét, amely legalább a következőket tartalmazza:

(3)   A tagállamok összeállítják a nem elszámolható beruházások és kiadáskategóriák jegyzékét, amely legalább a következőket tartalmazza:

a)

mezőgazdasági termelési jogok megvásárlása;

| a) | mezőgazdasági termelési jogok megvásárlása; |
| --- | --- |

a)

mezőgazdasági termelési jogok megvásárlása;

| b) | támogatási jogosultságok megvásárlása; |
| --- | --- |

b)

támogatási jogosultságok megvásárlása;

| b) | támogatási jogosultságok megvásárlása; |
| --- | --- |

b)

támogatási jogosultságok megvásárlása;

| c) | földvásárlás, a környezetvédelmi célú földvásárlás kivételével, vagy fiatal mezőgazdasági termelők földvásárlása finanszírozási eszközök igénybevételével; |
| --- | --- |

c)

földvásárlás, a környezetvédelmi célú földvásárlás kivételével, vagy fiatal mezőgazdasági termelők földvásárlása finanszírozási eszközök igénybevételével;

| c) | földvásárlás, a környezetvédelmi célú földvásárlás kivételével, vagy fiatal mezőgazdasági termelők földvásárlása finanszírozási eszközök igénybevételével; |
| --- | --- |

c)

földvásárlás, a környezetvédelmi célú földvásárlás kivételével, vagy fiatal mezőgazdasági termelők földvásárlása finanszírozási eszközök igénybevételével;

| d) | állatok
  , egynyári növények
  vásárlása
  és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása; |
| --- | --- |

d)

állatok
  , egynyári növények
  vásárlása
  és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása;

, egynyári növények

és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása;

| d) | állatok vásárlása
  , kivéve azokat, amelyeket gépek helyett a tájvédelemre és a nagy ragadozók elleni védelemre helyett használnak. |
| --- | --- |

d)

állatok vásárlása
  , kivéve azokat, amelyeket gépek helyett a tájvédelemre és a nagy ragadozók elleni védelemre helyett használnak.

, kivéve azokat, amelyeket gépek helyett a tájvédelemre és a nagy ragadozók elleni védelemre helyett használnak.

| da) | egynyári növények vásárlása és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása; |
| --- | --- |

da)

da)

egynyári növények vásárlása és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása;

egynyári növények vásárlása és e növények telepítése, kivéve, amikor a vásárlás célja a mezőgazdasági, illetve erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállítása;

| e) | hitelkamat, kivéve a kamattámogatás vagy garanciadíj-támogatás formájában nyújtott vissza nem térítendő támogatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

e)

hitelkamat, kivéve a kamattámogatás vagy garanciadíj-támogatás formájában nyújtott vissza nem térítendő támogatás vonatkozásában;

| e) | hitelkamat, kivéve a kamattámogatás vagy garanciadíj-támogatás formájában nyújtott vissza nem térítendő támogatás vonatkozásában; |
| --- | --- |

e)

hitelkamat, kivéve a kamattámogatás vagy garanciadíj-támogatás formájában nyújtott vissza nem térítendő támogatás vonatkozásában;

| f) | öntözésre irányuló beruházások, amelyek nem felelnek meg a víztestek jó állapotának elérésével kapcsolatban a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak, ideértve az öntözött területeknek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem jó állapotúként meghatározott víztesteket érintő bővítését; |
| --- | --- |

f)

f)

öntözésre irányuló beruházások, amelyek nem felelnek meg a víztestek jó állapotának elérésével kapcsolatban a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak, ideértve az öntözött területeknek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem jó állapotúként meghatározott víztesteket érintő bővítését;

öntözésre irányuló beruházások, amelyek nem felelnek meg a víztestek jó állapotának elérésével kapcsolatban a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak, ideértve az öntözött területeknek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem jó állapotúként meghatározott víztesteket érintő bővítését;

| g) | beruházás nagy méretű infrastruktúrákba, amelyek nem képezik részét a helyi fejlesztési stratégiáknak; |
| --- | --- |

g)

beruházás nagy méretű infrastruktúrákba, amelyek nem képezik részét a helyi fejlesztési stratégiáknak;

| g) | beruházás nagy méretű infrastruktúrákba, amelyek nem képezik részét a helyi fejlesztési stratégiáknak;
  A tagállamok konkrét eltéréseket is előírhatnak a széles sávú beruházásokra vonatkozóan, ha egyértelmű kritériumokat biztosítanak, amelyek biztosítják az egyéb uniós eszközök által nyújtott támogatások kiegészítő jellegét; |
| --- | --- |

g)

beruházás nagy méretű infrastruktúrákba, amelyek nem képezik részét a helyi fejlesztési stratégiáknak;
  A tagállamok konkrét eltéréseket is előírhatnak a széles sávú beruházásokra vonatkozóan, ha egyértelmű kritériumokat biztosítanak, amelyek biztosítják az egyéb uniós eszközök által nyújtott támogatások kiegészítő jellegét;

A tagállamok konkrét eltéréseket is előírhatnak a széles sávú beruházásokra vonatkozóan, ha egyértelmű kritériumokat biztosítanak, amelyek biztosítják az egyéb uniós eszközök által nyújtott támogatások kiegészítő jellegét;

| h) | erdőtelepítésbe történő beruházások, amelyek nem felelnek meg a páneurópai erdőtelepítési és újraerdősítési iránymutatásokban a fenntartható erdőgazdálkodásra kidolgozott elveknek. |
| --- | --- |

h)

erdőtelepítésbe történő beruházások, amelyek nem felelnek meg a páneurópai erdőtelepítési és újraerdősítési iránymutatásokban a fenntartható erdőgazdálkodásra kidolgozott elveknek.

| h) | erdőtelepítésbe történő beruházások, amelyek nem felelnek meg a páneurópai erdőtelepítési és újraerdősítési iránymutatásokban a fenntartható erdőgazdálkodásra kidolgozott elveknek. |
| --- | --- |

h)

erdőtelepítésbe történő beruházások, amelyek nem felelnek meg a páneurópai erdőtelepítési és újraerdősítési iránymutatásokban a fenntartható erdőgazdálkodásra kidolgozott elveknek.

| ha) | beruházások, amelyek nem állnak összhangban az állatok egészségével és kíméletével kapcsolatos jogszabályokkal vagy a 91/676/EGK irányelvvel; |
| --- | --- |

ha)

ha)

beruházások, amelyek nem állnak összhangban az állatok egészségével és kíméletével kapcsolatos jogszabályokkal vagy a 91/676/EGK irányelvvel;

beruházások, amelyek nem állnak összhangban az állatok egészségével és kíméletével kapcsolatos jogszabályokkal vagy a 91/676/EGK irányelvvel;

| hb) | bioenergia-termelésbe történő beruházások, amelyek nem férnek össze a megújuló energiáról szóló irányelv fenntarthatósági kritériumaival. |
| --- | --- |

hb)

hb)

bioenergia-termelésbe történő beruházások, amelyek nem férnek össze a megújuló energiáról szóló irányelv fenntarthatósági kritériumaival.

bioenergia-termelésbe történő beruházások, amelyek nem férnek össze a megújuló energiáról szóló irányelv fenntarthatósági kritériumaival.

Az első albekezdés a), b) d) és g) pontját nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a támogatást finanszírozási eszközök útján nyújtják.

Az első albekezdés a), b) d) és g) pontját nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a támogatást finanszírozási eszközök útján nyújtják.

Az a)–h)
   
  ponttól eltérve a tagállamok a szigeti régiókban – beleértve a legkülső régiókat – eltéréseket írhatnak elő az elszigeteltségből és a távoli fekvésből fakadó hátrányok kezelésére.

Az a)–h)

ponttól eltérve a tagállamok a szigeti régiókban – beleértve a legkülső régiókat – eltéréseket írhatnak elő az elszigeteltségből és a távoli fekvésből fakadó hátrányok kezelésére.

(4)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét a elszámolható költségek
  75 %-ában
  korlátozzák.

(4)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek
  IXaa. mellékletben meghatározott arányának
  megfelelően korlátozzák.

A legmagasabb támogatási arány növelhető a következő beruházások esetén:

A legmagasabb támogatási arány növelhető a következő beruházások esetén:

| a) | a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó erdőtelepítés és nem termelő beruházás; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó erdőtelepítés és nem termelő beruházás;

| a) | a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó erdőtelepítés
  , agrárerdészeti rendszerek létrehozása
  és nem termelő beruházás
  , beleértve a birtokrendezést
  ; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó erdőtelepítés
  , agrárerdészeti rendszerek létrehozása
  és nem termelő beruházás
  , beleértve a birtokrendezést
  ;

, agrárerdészeti rendszerek létrehozása

, beleértve a birtokrendezést

| b) | beruházás alapszolgáltatásokba a vidéki régiókban; |
| --- | --- |

b)

beruházás alapszolgáltatásokba a vidéki régiókban;

| b) | beruházás alapszolgáltatásokba a vidéki régiókban; |
| --- | --- |

b)

beruházás alapszolgáltatásokba a vidéki régiókban;

| c) | beruházás a mezőgazdasági, valamint
  az
  erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállításába, beruházás megfelelő, erdőterületeken és vidéki térségekben végrehajtott megelőző intézkedésekbe. |
| --- | --- |

c)

beruházás a mezőgazdasági, valamint
  az
  erdészeti potenciál természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket követő helyreállításába, beruházás megfelelő, erdőterületeken és vidéki térségekben végrehajtott megelőző intézkedésekbe.

az

| c) | beruházás a mezőgazdasági, valamint
  a sérült
  erdészeti potenciál
  erdőtüzeket és egyéb
  természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket
  , beleértve a viharokat, árvizeket, kártevőket és betegségeket, valamint az erdőterületek aknamentesítés általi helyreállítását
  követő helyreállításába, beruházás megfelelő, erdőterületeken és vidéki térségekben végrehajtott megelőző intézkedésekbe
  , valamint az erdők egészségének fenntartásába; |
| --- | --- |

c)

beruházás a mezőgazdasági, valamint
  a sérült
  erdészeti potenciál
  erdőtüzeket és egyéb
  természeti katasztrófákat és katasztrófaeseményeket
  , beleértve a viharokat, árvizeket, kártevőket és betegségeket, valamint az erdőterületek aknamentesítés általi helyreállítását
  követő helyreállításába, beruházás megfelelő, erdőterületeken és vidéki térségekben végrehajtott megelőző intézkedésekbe
  , valamint az erdők egészségének fenntartásába;

a sérült

erdőtüzeket és egyéb

, beleértve a viharokat, árvizeket, kártevőket és betegségeket, valamint az erdőterületek aknamentesítés általi helyreállítását

, valamint az erdők egészségének fenntartásába;

| ca) | beruházások olyan innovatív termelési módszerekbe és rendszerekbe, amelyek egyben hozzájárulnak a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), d), e) és f) pontjaiban rögzített célkitűzések megvalósulásához; |
| --- | --- |

ca)

ca)

beruházások olyan innovatív termelési módszerekbe és rendszerekbe, amelyek egyben hozzájárulnak a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), d), e) és f) pontjaiban rögzített célkitűzések megvalósulásához;

beruházások olyan innovatív termelési módszerekbe és rendszerekbe, amelyek egyben hozzájárulnak a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), d), e) és f) pontjaiban rögzített célkitűzések megvalósulásához;

| cb) | beruházások az állatállomány ragadozók elleni védelme érdekében; |
| --- | --- |

cb)

cb)

beruházások az állatállomány ragadozók elleni védelme érdekében;

beruházások az állatállomány ragadozók elleni védelme érdekében;

| cc) | beruházások a legkülső régiókban és természeti hátrányokkal rendelkező területeken, beleértve a hegyvidéki és szigeti régiókat is; |
| --- | --- |

cc)

cc)

beruházások a legkülső régiókban és természeti hátrányokkal rendelkező területeken, beleértve a hegyvidéki és szigeti régiókat is;

beruházások a legkülső régiókban és természeti hátrányokkal rendelkező területeken, beleértve a hegyvidéki és szigeti régiókat is;

| cd) | az állatjóléthez kapcsolódó beruházások. |
| --- | --- |

cd)

cd)

az állatjóléthez kapcsolódó beruházások.

az állatjóléthez kapcsolódó beruházások.

Módosítás 475

Módosítás 475

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

68 a cikk (új)

68 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 68a. cikk |
| | Öntözéssel kapcsolatos beruházások |
| | (1)
     
  E rendelet 68. cikkének sérelme nélkül az új és a már meglévő öntözött és lecsapolt területeken történő öntözés esetén kizárólag azok a beruházások minősülnek támogatható kiadásnak, amelyek megfelelnek az e cikkben foglalt feltételeknek. |
| | (2)
     
  A 2000/60/EK irányelvben foglaltak szerint előírt vízgyűjtő-gazdálkodási tervről értesítették a Bizottságot a beruházással érintett teljes terület, valamint minden egyéb olyan terület vonatkozásában, ahol a beruházás hatást gyakorolhat a környezetre. A vízgyűjtő-gazdálkodási terv alapján az említett irányelv 11. cikkével összhangban hatályba lépő, valamint a mezőgazdasági ágazat szempontjából releváns intézkedéseket részletesen meghatározták a vonatkozó intézkedési programban. |
| | (3)
     
  Rendelkezésre kell állnia egy olyan vízfogyasztás-mérő rendszernek, amely a támogatott beruházás szintjén lehetővé teszi a vízfogyasztás mérését, vagy a beruházás részeként ki kell építeni egy ilyen rendszert. |
| | (4)
     
  A meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló beruházások kizárólag akkor támogathatók, ha az előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy azok a meglévő berendezés vagy rendszer műszaki paramétereiből kiindulva legkevesebb 5 és 25 % közé tehető mértékű potenciális vízmegtakarítást eredményeznek majd. |
| | Ha a beruházás olyan, talajvízből vagy felszíni vizekből álló víztesteket érint, amelyek a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt jónál rosszabb minősítést kaptak, akkor: |
| | a) | a beruházásnak szavatolnia kell, hogy a beruházás szintjén hatékonyan csökkenjen a vízfogyasztás mértéke, mégpedig legalább a beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás 50 %-ának megfelelő mértékben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

68a. cikk

68a. cikk

Öntözéssel kapcsolatos beruházások

Öntözéssel kapcsolatos beruházások

(1)
     
  E rendelet 68. cikkének sérelme nélkül az új és a már meglévő öntözött és lecsapolt területeken történő öntözés esetén kizárólag azok a beruházások minősülnek támogatható kiadásnak, amelyek megfelelnek az e cikkben foglalt feltételeknek.

(2)
     
  A 2000/60/EK irányelvben foglaltak szerint előírt vízgyűjtő-gazdálkodási tervről értesítették a Bizottságot a beruházással érintett teljes terület, valamint minden egyéb olyan terület vonatkozásában, ahol a beruházás hatást gyakorolhat a környezetre. A vízgyűjtő-gazdálkodási terv alapján az említett irányelv 11. cikkével összhangban hatályba lépő, valamint a mezőgazdasági ágazat szempontjából releváns intézkedéseket részletesen meghatározták a vonatkozó intézkedési programban.

(3)
     
  Rendelkezésre kell állnia egy olyan vízfogyasztás-mérő rendszernek, amely a támogatott beruházás szintjén lehetővé teszi a vízfogyasztás mérését, vagy a beruházás részeként ki kell építeni egy ilyen rendszert.

(4)
     
  A meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló beruházások kizárólag akkor támogathatók, ha az előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy azok a meglévő berendezés vagy rendszer műszaki paramétereiből kiindulva legkevesebb 5 és 25 % közé tehető mértékű potenciális vízmegtakarítást eredményeznek majd.

Ha a beruházás olyan, talajvízből vagy felszíni vizekből álló víztesteket érint, amelyek a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt jónál rosszabb minősítést kaptak, akkor:

Ha a beruházás olyan, talajvízből vagy felszíni vizekből álló víztesteket érint, amelyek a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt jónál rosszabb minősítést kaptak, akkor:

a)

a)

a beruházásnak szavatolnia kell, hogy a beruházás szintjén hatékonyan csökkenjen a vízfogyasztás mértéke, mégpedig legalább a beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás 50 %-ának megfelelő mértékben;

a beruházásnak szavatolnia kell, hogy a beruházás szintjén hatékonyan csökkenjen a vízfogyasztás mértéke, mégpedig legalább a beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás 50 %-ának megfelelő mértékben;

| b) | a beruházásnak – amennyiben az egyetlen mezőgazdasági üzemet érint – azt is szavatolnia kell, hogy az üzem teljes vízfogyasztása a beruházás szintjén lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben csökkenjen. Az üzem teljes vízfogyasztásába az üzem által értékesített víz is beletartozik. |
| --- | --- |

b)

b)

a beruházásnak – amennyiben az egyetlen mezőgazdasági üzemet érint – azt is szavatolnia kell, hogy az üzem teljes vízfogyasztása a beruházás szintjén lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben csökkenjen. Az üzem teljes vízfogyasztásába az üzem által értékesített víz is beletartozik.

a beruházásnak – amennyiben az egyetlen mezőgazdasági üzemet érint – azt is szavatolnia kell, hogy az üzem teljes vízfogyasztása a beruházás szintjén lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben csökkenjen. Az üzem teljes vízfogyasztásába az üzem által értékesített víz is beletartozik.

A (4) bekezdésben foglalt feltételek egyike sem alkalmazandó a meglévő öntözőberendezésekre irányuló olyan beruházásokra, amelyek csak az energiahatékonyságot érintik, sem a tározók létrehozására irányuló beruházásokra, sem pedig az újrahasznosított víz használatára irányuló olyan beruházásokra, amelyek nem érintenek talajvizet vagy felszíni víztestet.

A (4) bekezdésben foglalt feltételek egyike sem alkalmazandó a meglévő öntözőberendezésekre irányuló olyan beruházásokra, amelyek csak az energiahatékonyságot érintik, sem a tározók létrehozására irányuló beruházásokra, sem pedig az újrahasznosított víz használatára irányuló olyan beruházásokra, amelyek nem érintenek talajvizet vagy felszíni víztestet.

(5)
     
  Az öntözött területek nettó növekedését eredményező és talajvízből vagy felszíni vizekből álló víztestet érintő beruházások kizárólag abban az esetben támogathatók, ha:

| a) | az érintett víztest a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem kapott jónál rosszabb minősítést kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

az érintett víztest a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem kapott jónál rosszabb minősítést kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt; valamint

az érintett víztest a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem kapott jónál rosszabb minősítést kizárólag vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt; valamint

| b) | előzetes környezeti elemzés kimutatja, hogy a beruházás nem jár jelentős negatív környezeti hatással; ezt a környezeti hatáselemzést az illetékes hatóság végzi el vagy hagyja jóvá, és az üzemek csoportjaira is vonatkozhat. |
| --- | --- |

b)

b)

előzetes környezeti elemzés kimutatja, hogy a beruházás nem jár jelentős negatív környezeti hatással; ezt a környezeti hatáselemzést az illetékes hatóság végzi el vagy hagyja jóvá, és az üzemek csoportjaira is vonatkozhat.

előzetes környezeti elemzés kimutatja, hogy a beruházás nem jár jelentős negatív környezeti hatással; ezt a környezeti hatáselemzést az illetékes hatóság végzi el vagy hagyja jóvá, és az üzemek csoportjaira is vonatkozhat.

Az öntözött terület nettó növekedésének meghatározása céljából öntözött területnek minősíthetők az olyan, aktuálisan nem öntözött területek is, amelyeken a múltban öntözőberendezés működött – ezt a programban meg kell állapítani és indokolni kell.

Az öntözött terület nettó növekedésének meghatározása céljából öntözött területnek minősíthetők az olyan, aktuálisan nem öntözött területek is, amelyeken a múltban öntözőberendezés működött – ezt a programban meg kell állapítani és indokolni kell.

(6)
     
  Az (5) bekezdés a) pontjától eltérve, az öntözött terület nettó növekedését eredményező beruházások abban az esetben is támogathatók, ha:

| a) | a beruházások a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló olyan beruházásokkal párosulnak, amelyek esetében az előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy azok a meglévő berendezés vagy rendszer műszaki paramétereiből kiindulva legkevesebb 5 és 25 % közötti potenciális vízmegtakarítást eredményeznek, és |
| --- | --- |

a)

a)

a beruházások a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló olyan beruházásokkal párosulnak, amelyek esetében az előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy azok a meglévő berendezés vagy rendszer műszaki paramétereiből kiindulva legkevesebb 5 és 25 % közötti potenciális vízmegtakarítást eredményeznek, és

a beruházások a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló olyan beruházásokkal párosulnak, amelyek esetében az előzetes értékelés azt állapítja meg, hogy azok a meglévő berendezés vagy rendszer műszaki paramétereiből kiindulva legkevesebb 5 és 25 % közötti potenciális vízmegtakarítást eredményeznek, és

| b) | a beruházás biztosítja, hogy a vízfogyasztás mértéke a beruházás egészének szintjén hatékonyan csökken, mégpedig a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben. |
| --- | --- |

b)

b)

a beruházás biztosítja, hogy a vízfogyasztás mértéke a beruházás egészének szintjén hatékonyan csökken, mégpedig a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben.

a beruházás biztosítja, hogy a vízfogyasztás mértéke a beruházás egészének szintjén hatékonyan csökken, mégpedig a meglévő öntözőberendezések vagy a meglévő öntözőrendszerek részeinek fejlesztésére irányuló beruházás által lehetővé tett potenciális vízmegtakarítás legalább 50 %-ának megfelelő mértékben.

(7)
     
  A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek 75 %-ában korlátozzák. A támogatás mértékének maximuma emelhető a legkülső régiókban és természeti hátrányokkal rendelkező területeken, beleértve a hegyvidéki és szigeti régiókat.

Módosítás 1168

Módosítás 1168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

68 b cikk (új)

68 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 68b. cikk




  Digitális technológiák telepítése





  (1)
     
  E rendelet 68. cikkének sérelme nélkül a tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, az 5. cikkben említett átfogó célkitűzéshez és a 6. cikkben foglalt egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében támogatást nyújthatnak digitális technológiák vidéki területeken történő telepítéséhez.






  (2)
     
  A tagállamok az ilyen típusú beavatkozások keretében támogatást nyújthatnak a digitális technológiák telepítésének elősegítésére, többek között a precíziós gazdálkodás, az „Intelligens falvak” vidéki vállalkozás, valamint az ikt-technológiák infrastruktúrájának a gazdaságiok szintjén történő fejlesztése érdekében;






  (3)
     
  A tagállamok a digitális technológiák telepítésére irányuló támogatás maximális mértékét a elszámolható költségek 30 %-ában korlátozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

68b. cikk

Digitális technológiák telepítése

(1)
     
  E rendelet 68. cikkének sérelme nélkül a tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, az 5. cikkben említett átfogó célkitűzéshez és a 6. cikkben foglalt egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulás érdekében támogatást nyújthatnak digitális technológiák vidéki területeken történő telepítéséhez.

(2)
     
  A tagállamok az ilyen típusú beavatkozások keretében támogatást nyújthatnak a digitális technológiák telepítésének elősegítésére, többek között a precíziós gazdálkodás, az „Intelligens falvak” vidéki vállalkozás, valamint az ikt-technológiák infrastruktúrájának a gazdaságiok szintjén történő fejlesztése érdekében;

(3)
     
  A tagállamok a digitális technológiák telepítésére irányuló támogatás maximális mértékét a elszámolható költségek 30 %-ában korlátozzák.

Módosítás 477

Módosítás 477

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – cím

69 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fiatal
  mezőgazdasági termelők
  tevékenységének megkezdése és
  vidéki induló vállalkozások | Fiatal és új
  mezőgazdasági termelők
  és fenntartható
  vidéki induló vállalkozások
  tevékenységének beindítása és fejlesztése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A fiatal
  mezőgazdasági termelők
  tevékenységének megkezdése és
  vidéki induló vállalkozások

A fiatal

tevékenységének megkezdése és

Fiatal és új
  mezőgazdasági termelők
  és fenntartható
  vidéki induló vállalkozások
  tevékenységének beindítása és fejlesztése

Fiatal és új

és fenntartható

tevékenységének beindítása és fejlesztése

Módosítás 478

Módosítás 478

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 1 bekezdés

69 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében támogatást nyújthatnak fiatal mezőgazdasági termelőknek
  és induló vállalkozásoknak
  tevékenységük megkezdéséhez. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében támogatást nyújthatnak fiatal mezőgazdasági termelőknek
  tevékenységük megkezdéséhez vagy meglévő gazdasági vállalkozásba történő csatlakozásukhoz, új mezőgazdasági termelőknek
  tevékenységük megkezdéséhez
  , valamint vidéki vállalkozások elindításához és fejlesztéséhez, beleértve a mezőgazdasági tevékenységek diverzifikálását. Az e cikk szerinti támogatás feltétele egy üzleti terv bemutatása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében támogatást nyújthatnak fiatal mezőgazdasági termelőknek
  és induló vállalkozásoknak
  tevékenységük megkezdéséhez.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett, a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében támogatást nyújthatnak fiatal mezőgazdasági termelőknek
  tevékenységük megkezdéséhez vagy meglévő gazdasági vállalkozásba történő csatlakozásukhoz, új mezőgazdasági termelőknek
  tevékenységük megkezdéséhez
  , valamint vidéki vállalkozások elindításához és fejlesztéséhez, beleértve a mezőgazdasági tevékenységek diverzifikálását. Az e cikk szerinti támogatás feltétele egy üzleti terv bemutatása
  .

Módosítás 479

Módosítás 479

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

69 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E
  beavatkozástípus keretében
  a tagállamok kizárólag a következők előmozdításához nyújthatnak támogatást: | (2)   E
  cikk alapján
  a tagállamok kizárólag a következők előmozdításához nyújthatnak támogatást: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E
  beavatkozástípus keretében
  a tagállamok kizárólag a következők előmozdításához nyújthatnak támogatást:

(2)   E
  cikk alapján
  a tagállamok kizárólag a következők előmozdításához nyújthatnak támogatást:

Módosítás 480

Módosítás 480

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

69 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése.

új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése.

Módosítás 481

Módosítás 481

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés – b pont

69 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a vidéki induló vállalkozások mezőgazdasághoz, erdőgazdasághoz vagy
  agrárjövedelem-diverzifikációhoz
  kapcsolódó tevékenységének megkezdése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a vidéki induló vállalkozások mezőgazdasághoz, erdőgazdasághoz vagy
  agrárjövedelem-diverzifikációhoz
  kapcsolódó tevékenységének megkezdése;

agrárjövedelem-diverzifikációhoz

| b) | a vidéki induló vállalkozások mezőgazdasághoz, erdőgazdasághoz
  , biogazdasághoz, körforgásos gazdasághoz és agrárturizmushoz
  vagy
  jövedelem-diverzifikációhoz
  kapcsolódó tevékenységének megkezdése
  és fejlesztése
  ; |
| --- | --- |

b)

a vidéki induló vállalkozások mezőgazdasághoz, erdőgazdasághoz
  , biogazdasághoz, körforgásos gazdasághoz és agrárturizmushoz
  vagy
  jövedelem-diverzifikációhoz
  kapcsolódó tevékenységének megkezdése
  és fejlesztése
  ;

, biogazdasághoz, körforgásos gazdasághoz és agrárturizmushoz

jövedelem-diverzifikációhoz

és fejlesztése

Módosítás 482

Módosítás 482

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés – c pont

69 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | nem
  mezőgazdasági tevékenységet folytató üzleti
  vállalkozások
  beindítása a vidéki térségekben, a helyi fejlesztési stratégiák részeként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

nem
  mezőgazdasági tevékenységet folytató üzleti
  vállalkozások
  beindítása a vidéki térségekben, a helyi fejlesztési stratégiák részeként.

nem

vállalkozások

| c) | a tevékenységeiket diverzifikáló mezőgazdasági termelők, valamint a vidéki térségekben található mikrovállalkozások és természetes személyek nem
  mezőgazdasági tevékenységet folytató üzleti
  vállalkozásainak
  beindítása a vidéki térségekben, a helyi fejlesztési stratégiák részeként. |
| --- | --- |

c)

a tevékenységeiket diverzifikáló mezőgazdasági termelők, valamint a vidéki térségekben található mikrovállalkozások és természetes személyek nem
  mezőgazdasági tevékenységet folytató üzleti
  vállalkozásainak
  beindítása a vidéki térségekben, a helyi fejlesztési stratégiák részeként.

a tevékenységeiket diverzifikáló mezőgazdasági termelők, valamint a vidéki térségekben található mikrovállalkozások és természetes személyek nem

vállalkozásainak

Módosítás 483

Módosítás 483

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 a bekezdés (új)

69 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok különleges rendelkezések révén biztosíthatják, hogy azok a fiatal mezőgazdasági termelők és új mezőgazdasági termelők, akik termelői csoportokhoz, termelői szervezetekhez vagy szövetkezeti struktúrához csatlakoznak, nem veszítik el a tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatást. Az ilyen rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, továbbá meg kell határozniuk a fiatal és új mezőgazdasági termelők e struktúrákban való részvételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok különleges rendelkezések révén biztosíthatják, hogy azok a fiatal mezőgazdasági termelők és új mezőgazdasági termelők, akik termelői csoportokhoz, termelői szervezetekhez vagy szövetkezeti struktúrához csatlakoznak, nem veszítik el a tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatást. Az ilyen rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az arányosság elvét, továbbá meg kell határozniuk a fiatal és új mezőgazdasági termelők e struktúrákban való részvételét.

Módosítás 484

Módosítás 484

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 4 bekezdés

69 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok a támogatást egyösszegű támogatás formájában nyújtják. A támogatás, amelynek maximális összege
  100 000 EUR
  , finanszírozási eszközökkel kombinálható. | (4)   A tagállamok a támogatást egyösszegű támogatás formájában nyújtják
  , amelyet objektív kritériumok alapján differenciálhatnak
  . A támogatás, amelynek maximális összege
  a IXaa. mellékletben előírt értéknek felel meg
  , finanszírozási eszközökkel kombinálható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok a támogatást egyösszegű támogatás formájában nyújtják. A támogatás, amelynek maximális összege
  100 000 EUR
  , finanszírozási eszközökkel kombinálható.

(4)   A tagállamok a támogatást egyösszegű támogatás formájában nyújtják
  , amelyet objektív kritériumok alapján differenciálhatnak
  . A támogatás, amelynek maximális összege
  a IXaa. mellékletben előírt értéknek felel meg
  , finanszírozási eszközökkel kombinálható.

Módosítás 485

Módosítás 485

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 4 a bekezdés (új)

69 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az e cikk szerinti támogatás több részletben is kifizethető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az e cikk szerinti támogatás több részletben is kifizethető.

Módosítás 486, 1152 cp1 és 1063

Módosítás 486, 1152 cp1 és 1063

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 1 bekezdés

70 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kockázatkezelési eszközökhöz kapcsolódó támogatást
  nyújtanak
  . | (1)   A tagállamok
  – figyelembe véve szükségleteiket és GYELV elemzésüket –
  az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kockázatkezelési eszközökhöz kapcsolódó támogatást
  nyújthatnak. A tagállamok biztosítják, hogy ez a rendelkezés nem érinti hátrányosan a magán- vagy állami szinten alkalmazott kockázatkezelési eszközöket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kockázatkezelési eszközökhöz kapcsolódó támogatást
  nyújtanak
  .

(1)   A tagállamok
  – figyelembe véve szükségleteiket és GYELV elemzésüket –
  az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett kockázatkezelési eszközökhöz kapcsolódó támogatást
  nyújthatnak. A tagállamok biztosítják, hogy ez a rendelkezés nem érinti hátrányosan a magán- vagy állami szinten alkalmazott kockázatkezelési eszközöket.

Módosítás 487

Módosítás 487

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 2 bekezdés

70 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A tagállamok e
  beavatkozástípus keretében olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása érdekében
  nyújtanak támogatást
  , amelyek segítenek
  a valódi
  mezőgazdasági termelőknek a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, befolyásukon kívül eső termelési és jövedelemkockázatok kezelésében, és hozzájárulnak a 6. cikkben foglalt
  konkrét
  célkitűzések teljesítéséhez. | (2)   
  E
  beavatkozástípus keretében olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása érdekében
  nyújtható támogatás
  , amelyek segítenek
  az aktív
  mezőgazdasági termelőknek a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, befolyásukon kívül eső termelési és jövedelemkockázatok kezelésében, és hozzájárulnak a 6. cikkben foglalt
  releváns konkrét
  célkitűzések teljesítéséhez.
  Az említett eszközök több kockázatra kiterjedő kockázatkezelési rendszereket is magukban foglalhatnak. |
| | Ezenfelül támogatandók a kockázatcsökkentési stratégiák a gazdaságok természeti és éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokkal szembeni ellenálló képességének növelése és a jövedelmi instabilitásnak való kitettség csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A tagállamok e
  beavatkozástípus keretében olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása érdekében
  nyújtanak támogatást
  , amelyek segítenek
  a valódi
  mezőgazdasági termelőknek a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, befolyásukon kívül eső termelési és jövedelemkockázatok kezelésében, és hozzájárulnak a 6. cikkben foglalt
  konkrét
  célkitűzések teljesítéséhez.

(2)   
  E
  beavatkozástípus keretében olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása érdekében
  nyújtható támogatás
  , amelyek segítenek
  az aktív
  mezőgazdasági termelőknek a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, befolyásukon kívül eső termelési és jövedelemkockázatok kezelésében, és hozzájárulnak a 6. cikkben foglalt
  releváns konkrét
  célkitűzések teljesítéséhez.
  Az említett eszközök több kockázatra kiterjedő kockázatkezelési rendszereket is magukban foglalhatnak.

Ezenfelül támogatandók a kockázatcsökkentési stratégiák a gazdaságok természeti és éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokkal szembeni ellenálló képességének növelése és a jövedelmi instabilitásnak való kitettség csökkentése érdekében.

Ezenfelül támogatandók a kockázatcsökkentési stratégiák a gazdaságok természeti és éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokkal szembeni ellenálló képességének növelése és a jövedelmi instabilitásnak való kitettség csökkentése érdekében.

Módosítás 488, 1065 és 1152 cp3

Módosítás 488, 1065 és 1152 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 3 bekezdés – a pont

70 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | pénzügyi hozzájárulás biztosítási rendszerek keretében fizetendő díjakhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

pénzügyi hozzájárulás biztosítási rendszerek keretében fizetendő díjakhoz;

| a) | pénzügyi hozzájárulás biztosítási rendszerek keretében fizetendő díjakhoz
  kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károk fedezésére
  ; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi hozzájárulás biztosítási rendszerek keretében fizetendő díjakhoz
  kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károk fedezésére
  ;

kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károk fedezésére

Módosítás 489, 1067 és 1152 cp4

Módosítás 489, 1067 és 1152 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 3 bekezdés – b pont

70 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | pénzügyi hozzájárulás kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz, ideértve az alap létrehozásának adminisztratív költségét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

pénzügyi hozzájárulás kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz, ideértve az alap létrehozásának adminisztratív költségét is.

| b) | pénzügyi hozzájárulás kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz, ideértve az alap létrehozásának adminisztratív költségét is
  , a kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károkhoz kötődő pénzügyi ellentételezés mezőgazdasági termelőknek történő kifizetése céljából
  ; |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz, ideértve az alap létrehozásának adminisztratív költségét is
  , a kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károkhoz kötődő pénzügyi ellentételezés mezőgazdasági termelőknek történő kifizetése céljából
  ;

, a kedvezőtlen éghajlati események, természeti katasztrófák vagy katasztrófaesemények, állati vagy növényi betegségek, környezeti esemény, biogazdálkodással termesztett növények fertőződése vagy a 2000/29/EK irányelvnek megfelelően növénybetegség vagy kártevő felszámolása vagy megfékezése céljából elfogadott intézkedések által okozott károkhoz kötődő pénzügyi ellentételezés mezőgazdasági termelőknek történő kifizetése céljából

Módosítás 490. 1068 és 1152 cp5

Módosítás 490. 1068 és 1152 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 3 bekezdés – b a pont (új)

70 cikk – 3 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | pénzügyi hozzájárulások egy kölcsönös kockázatkezelési alap formájában működő jövedelemstabilizáló eszközhöz, amelynek célja:










  i. | ellentételezés nyújtása bármely ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

pénzügyi hozzájárulások egy kölcsönös kockázatkezelési alap formájában működő jövedelemstabilizáló eszközhöz, amelynek célja:

pénzügyi hozzájárulások egy kölcsönös kockázatkezelési alap formájában működő jövedelemstabilizáló eszközhöz, amelynek célja:

i.

i.

ellentételezés nyújtása bármely ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme;

ellentételezés nyújtása bármely ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme;

| ii. | ellentételezés nyújtása egy konkrét ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme; |
| --- | --- |

ii.

ii.

ellentételezés nyújtása egy konkrét ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme;

ellentételezés nyújtása egy konkrét ágazatban azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek drasztikusan csökkent a jövedelme;

Módosítás 948 és 1270

Módosítás 948 és 1270

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 3 bekezdés – b b pont (új)

70 cikk – 3 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | pénzügyi hozzájárulás a kockázatcsökkentéshez, mint például a szárazság, árvizek és tűzvészek kockázatát csökkentő tájképi elemek és termőföldek védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

pénzügyi hozzájárulás a kockázatcsökkentéshez, mint például a szárazság, árvizek és tűzvészek kockázatát csökkentő tájképi elemek és termőföldek védelme.

pénzügyi hozzájárulás a kockázatcsökkentéshez, mint például a szárazság, árvizek és tűzvészek kockázatát csökkentő tájképi elemek és termőföldek védelme.

Módosítás 491 és 1152 cp6

Módosítás 491 és 1152 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 3 a bekezdés (új)

70 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok a (3) bekezdés b) és ba) pontjában említett kölcsönös kockázatkezelési alapokba teljesített pénzügyi hozzájárulásokat az alábbi elemekre korlátozzák: |
| | a) | a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos adminisztrációs költségek, legfeljebb hároméves időszakra elosztva, fokozatosan csökkentve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok a (3) bekezdés b) és ba) pontjában említett kölcsönös kockázatkezelési alapokba teljesített pénzügyi hozzájárulásokat az alábbi elemekre korlátozzák:

a)

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos adminisztrációs költségek, legfeljebb hároméves időszakra elosztva, fokozatosan csökkentve;

a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos adminisztrációs költségek, legfeljebb hároméves időszakra elosztva, fokozatosan csökkentve;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzügyi ellentételezésként kifizetett összegek. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzügyi ellentételezéshez, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is; |
| --- | --- |

b)

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzügyi ellentételezésként kifizetett összegek. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzügyi ellentételezéshez, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is;

a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzügyi ellentételezésként kifizetett összegek. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzügyi ellentételezéshez, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is;

| c) | az alapba történő éves befizetések kiegészítése; |
| --- | --- |

c)

c)

az alapba történő éves befizetések kiegészítése;

az alapba történő éves befizetések kiegészítése;

| d) | a kölcsönös kockázatkezelési alap kezdő tőkeállománya. |
| --- | --- |

d)

d)

a kölcsönös kockázatkezelési alap kezdő tőkeállománya.

a kölcsönös kockázatkezelési alap kezdő tőkeállománya.

Módosítás 492 és 1152 cp7

Módosítás 492 és 1152 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 4 bekezdés – a pont

70 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a támogatható kölcsönös kockázatkezelési alapok és biztosítások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a támogatható kölcsönös kockázatkezelési alapok és biztosítások;

| a) | a támogatható kölcsönös kockázatkezelési alapok és biztosítások
  és jövedelemstabilizáló eszközök
  ; |
| --- | --- |

a)

a támogatható kölcsönös kockázatkezelési alapok és biztosítások
  és jövedelemstabilizáló eszközök
  ;

és jövedelemstabilizáló eszközök

Módosítás 493, 1071, 1152 cp8 és 1272

Módosítás 493, 1071, 1152 cp8 és 1272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 4 bekezdés – b pont

70 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a veszteségek számításának módszertana és az ellentételezés szempontjából figyelembe vehető előidéző tényezők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a veszteségek számításának módszertana és az ellentételezés szempontjából figyelembe vehető előidéző tényezők;

| b) | a veszteségek számításának módszertana és az ellentételezés szempontjából figyelembe vehető előidéző tényezők
  , beleértve az üzem szintjén vagy helyi, regionális vagy nemzeti szinten alkalmazott biológiai, éghajlati vagy gazdasági mutatókat is
  ; |
| --- | --- |

b)

a veszteségek számításának módszertana és az ellentételezés szempontjából figyelembe vehető előidéző tényezők
  , beleértve az üzem szintjén vagy helyi, regionális vagy nemzeti szinten alkalmazott biológiai, éghajlati vagy gazdasági mutatókat is
  ;

, beleértve az üzem szintjén vagy helyi, regionális vagy nemzeti szinten alkalmazott biológiai, éghajlati vagy gazdasági mutatókat is

Módosítás 1152 cp9

Módosítás 1152 cp9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 5 bekezdés

70 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatás csak abban az esetben legyen odaítélhető, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem legalább 20 %-át. | (5)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatás csak abban az esetben legyen odaítélhető, ha: az adott mezőgazdasági termelő esetében
  az érintett termény terméskiesésének vagy
  a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves
  termés vagy
  jövedelem legalább 20 %-át.
  A terméskiesés esetében ez az időszak kiterjeszthető négy évre, vagy a megelőző nyolcéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett átlagára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatás csak abban az esetben legyen odaítélhető, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem legalább 20 %-át.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatás csak abban az esetben legyen odaítélhető, ha: az adott mezőgazdasági termelő esetében
  az érintett termény terméskiesésének vagy
  a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves
  termés vagy
  jövedelem legalább 20 %-át.
  A terméskiesés esetében ez az időszak kiterjeszthető négy évre, vagy a megelőző nyolcéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett átlagára.

Módosítás 494, 1074 és 1152 cp10

Módosítás 494, 1074 és 1152 cp10

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 6 bekezdés

70 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek
  70 %-ában
  korlátozzák. | (6)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek
  IXaa. mellékletben meghatározott arányának megfelelően
  korlátozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek
  70 %-ában
  korlátozzák.

(6)   A tagállamok a támogatás maximális mértékét az elszámolható költségek
  IXaa. mellékletben meghatározott arányának megfelelően
  korlátozzák.

Módosítás 1152 cp11 és 1276

Módosítás 1152 cp11 és 1276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 7 bekezdés

70 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A tagállamok biztosítják, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ennek az intézkedésnek más, állami és magán kockázatkezelési programokkal történő kombinálása következtében. | (7)   A tagállamok biztosítják
  kockázatcsökkentési stratégiák alkalmazását annak érdekében, hogy növeljék a gazdaságok természeti és éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokkal szembeni ellenállóképességét, és csökkentsék a jövedelmi instabilitásnak való kitettséget. Emellett biztosítják
  , hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ennek az intézkedésnek más, állami és magán kockázatkezelési programokkal történő kombinálása következtében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ennek az intézkedésnek más, állami és magán kockázatkezelési programokkal történő kombinálása következtében.

(7)   A tagállamok biztosítják
  kockázatcsökkentési stratégiák alkalmazását annak érdekében, hogy növeljék a gazdaságok természeti és éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokkal szembeni ellenállóképességét, és csökkentsék a jövedelmi instabilitásnak való kitettséget. Emellett biztosítják
  , hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ennek az intézkedésnek más, állami és magán kockázatkezelési programokkal történő kombinálása következtében.

Módosítás 495, 1076 és 1152 cp12

Módosítás 495, 1076 és 1152 cp12

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 7 a bekezdés (új)

70 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Minden olyan tagállam, amely ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt nemzeti kockázatkezelési intézkedéseket vezet be vagy már rendelkezik ilyen intézkedésekkel, azokra a kockázattípusokra is kiterjesztheti az e cikkben meghatározott eszközök használatát, amelyekre ezen intézkedések nem vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  Minden olyan tagállam, amely ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja] előtt nemzeti kockázatkezelési intézkedéseket vezet be vagy már rendelkezik ilyen intézkedésekkel, azokra a kockázattípusokra is kiterjesztheti az e cikkben meghatározott eszközök használatát, amelyekre ezen intézkedések nem vonatkoznak.

Módosítás 496

Módosítás 496

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 1 bekezdés

71 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételekkel együttműködéshez kapcsolódó támogatást nyújthatnak a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek, valamint az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER keretében megvalósuló projekteknek a kidolgozásához és megvalósításához, továbbá a minőségrendszerek, a termelői szervezetek, illetve a termelői csoportok működésének vagy az együttműködés egyéb formáinak az előmozdításához. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételekkel együttműködéshez kapcsolódó támogatást nyújthatnak a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek, valamint az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER keretében megvalósuló projekteknek a kidolgozásához és megvalósításához, továbbá a minőségrendszerek, a 
  – többek között az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó termékeket előállító –
  termelői szervezetek, illetve a termelői csoportok működésének vagy az együttműködés egyéb formáinak az előmozdításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételekkel együttműködéshez kapcsolódó támogatást nyújthatnak a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek, valamint az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER keretében megvalósuló projekteknek a kidolgozásához és megvalósításához, továbbá a minőségrendszerek, a termelői szervezetek, illetve a termelői csoportok működésének vagy az együttműködés egyéb formáinak az előmozdításához.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételekkel együttműködéshez kapcsolódó támogatást nyújthatnak a 114. cikkben említett, a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok projektjeinek, valamint az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER keretében megvalósuló projekteknek a kidolgozásához és megvalósításához, továbbá a minőségrendszerek, a 
  – többek között az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó termékeket előállító –
  termelői szervezetek, illetve a termelői csoportok működésének vagy az együttműködés egyéb formáinak az előmozdításához.

Módosítás 497 és 1170 cp2

Módosítás 497 és 1170 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 2 bekezdés

71 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag az együttműködés azon formáihoz biztosíthatnak támogatást, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg, és hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez. | (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag az együttműködés azon formáihoz
  és azon, már meglévő együttműködések fenntartásához
  biztosíthatnak támogatást, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg,
  amelyek közül legalább az egyik mezőgazdasági termeléssel foglalkozik,
  és hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag az együttműködés azon formáihoz biztosíthatnak támogatást, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg, és hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez.

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok kizárólag az együttműködés azon formáihoz
  és azon, már meglévő együttműködések fenntartásához
  biztosíthatnak támogatást, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg,
  amelyek közül legalább az egyik mezőgazdasági termeléssel foglalkozik,
  és hozzájárulnak a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések teljesítéséhez.

Módosítás 498 és 1170 cp2

Módosítás 498 és 1170 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 2 a bekezdés (új)

71 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdéstől eltérve EMVA-ból származó támogatást nyújthatnak azoknak a helyi akciócsoportoknak, amelyek a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések megvalósításához hozzájáruló helyi fejlesztési stratégiát hajtanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok a (2) bekezdéstől eltérve EMVA-ból származó támogatást nyújthatnak azoknak a helyi akciócsoportoknak, amelyek a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések megvalósításához hozzájáruló helyi fejlesztési stratégiát hajtanak végre.

Módosítás 499 és 1170 cp2

Módosítás 499 és 1170 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 3 bekezdés

71 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok az együttműködéshez kapcsolódó valamennyi költséget fedezhetik. | (3)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok az együttműködéshez kapcsolódó valamennyi
  szükséges
  költséget fedezhetik
  , ideértve egy uniós minőségbiztosítási rendszerben való részvétellel kapcsolatos tanúsítás költségeit is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok az együttműködéshez kapcsolódó valamennyi költséget fedezhetik.

(3)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok az együttműködéshez kapcsolódó valamennyi
  szükséges
  költséget fedezhetik
  , ideértve egy uniós minőségbiztosítási rendszerben való részvétellel kapcsolatos tanúsítás költségeit is
  .

Módosítás 500 és 1170 cp2

Módosítás 500 és 1170 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

71 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok egyösszegű kifizetés formájában olyan támogatást nyújthatnak, amelynek célja a minőségrendszerek, a termelői szervezetek vagy a termelői csoportok vagy az együttműködés egyéb formáinak ösztönzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok egyösszegű kifizetés formájában olyan támogatást nyújthatnak, amelynek célja a minőségrendszerek, a termelői szervezetek vagy a termelői csoportok vagy az együttműködés egyéb formáinak ösztönzése.

A tagállamok egyösszegű kifizetés formájában olyan támogatást nyújthatnak, amelynek célja a minőségrendszerek, a termelői szervezetek vagy a termelői csoportok vagy az együttműködés egyéb formáinak ösztönzése.

Módosítás 1170 cp3

Módosítás 1170 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 7 bekezdés

71 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A mezőgazdasági üzemek utódlása esetén a tagállamok kizárólag azoknak mezőgazdasági termelőknek nyújthatnak támogatást, akik elérték a nemzeti jogszabályokban rögzített nyugdíjkorhatárt. | (7)   A mezőgazdasági üzemek utódlása esetén
  és a gazdaság szintjén történő generációk közötti megújulás támogatása céljából
  a tagállamok kizárólag azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújthatnak támogatást, akik
  legfeljebb öt éven belül elérik
  a nemzeti jogszabályokban rögzített nyugdíjkorhatárt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A mezőgazdasági üzemek utódlása esetén a tagállamok kizárólag azoknak mezőgazdasági termelőknek nyújthatnak támogatást, akik elérték a nemzeti jogszabályokban rögzített nyugdíjkorhatárt.

(7)   A mezőgazdasági üzemek utódlása esetén
  és a gazdaság szintjén történő generációk közötti megújulás támogatása céljából
  a tagállamok kizárólag azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújthatnak támogatást, akik
  legfeljebb öt éven belül elérik
  a nemzeti jogszabályokban rögzített nyugdíjkorhatárt.

Módosítás 501 és 830 cp1

Módosítás 501 és 830 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 8 bekezdés

71 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   ez alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában rögzített
  konkrét környezeti
  és
  éghajlati
  célkitűzések teljesítésére irányuló kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések. | (8)   ez alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában rögzített
  , a környezethez
  és
  éghajlathoz kapcsolódó konkrét
  célkitűzések teljesítésére irányuló kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések.
  A tagállamok nem támogathatnak a környezetre negatív hatást gyakorló beavatkozásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   ez alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában rögzített
  konkrét környezeti
  és
  éghajlati
  célkitűzések teljesítésére irányuló kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések.

(8)   ez alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában rögzített
  , a környezethez
  és
  éghajlathoz kapcsolódó konkrét
  célkitűzések teljesítésére irányuló kollektív környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépések.
  A tagállamok nem támogathatnak a környezetre negatív hatást gyakorló beavatkozásokat.

Módosítás 502 és 1170 cp4

Módosítás 502 és 1170 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 8 a bekezdés (új)

71 cikk – 8 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a)
     
  A helyi akciócsoportok kérhetik előleg kifizetését az illetékes kifizető ügynökségtől, amennyiben erre a stratégiai terv lehetőséget biztosít. Az előlegek összege nem haladhatja meg a működési és szervezési költségek fedezéséhez nyújtott állami támogatás 50 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8a)
     
  A helyi akciócsoportok kérhetik előleg kifizetését az illetékes kifizető ügynökségtől, amennyiben erre a stratégiai terv lehetőséget biztosít. Az előlegek összege nem haladhatja meg a működési és szervezési költségek fedezéséhez nyújtott állami támogatás 50 %-át.

Módosítás 503

Módosítás 503

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 8 b bekezdés (új)

71 cikk – 8 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b)
     
  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereinek támogatása – beleértve a tájékoztató és promóciós intézkedéseket, valamint a termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatást – a IXaa. mellékletben meghatározott maximális összegre korlátozódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8b)
     
  A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereinek támogatása – beleértve a tájékoztató és promóciós intézkedéseket, valamint a termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatást – a IXaa. mellékletben meghatározott maximális összegre korlátozódik.

Módosítás 830 cp2

Módosítás 830 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk – 8 c bekezdés (új)

71 cikk – 8 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8c)
     
  Az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER-kezdeményezés gondoskodik a gazdaságok, illetve az erdészeti birtokok aktív és elsődleges bevonásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8c)
     
  Az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER-kezdeményezés gondoskodik a gazdaságok, illetve az erdészeti birtokok aktív és elsődleges bevonásáról.

Módosítás 504

Módosítás 504

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

71 a cikk (új)

71 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 71a. cikk




  Tematikus alprogramok a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszerei számára




  A tagállamok az 1151/2012/EU rendelet alapján olyan tematikus alprogramot hozhatnak létre a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszerei számára, amely elősegíti a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések elérését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

71a. cikk

Tematikus alprogramok a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszerei számára

A tagállamok az 1151/2012/EU rendelet alapján olyan tematikus alprogramot hozhatnak létre a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszerei számára, amely elősegíti a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések elérését.

Módosítás 505

Módosítás 505

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 1 bekezdés

72 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági, erdőgazdasági és vidéki vállalkozási ismeretek cseréjéhez és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz. | (1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  egyénileg vagy kollektív alapon
  támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági, erdőgazdasági és vidéki vállalkozási ismeretek cseréjéhez és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz
  a mezőgazdaság, az erdőgazdaság – beleértve az agrárerdészetet –, a környezetvédelem, az éghajlatvédelem, a vidéki vállalkozás, az intelligens falvak és a KAP beavatkozásait illetően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági, erdőgazdasági és vidéki vállalkozási ismeretek cseréjéhez és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz.

(1)   A tagállamok az e cikkben megállapított és KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott feltételek mellett
  egyénileg vagy kollektív alapon
  támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági, erdőgazdasági és vidéki vállalkozási ismeretek cseréjéhez és az ezekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz
  a mezőgazdaság, az erdőgazdaság – beleértve az agrárerdészetet –, a környezetvédelem, az éghajlatvédelem, a vidéki vállalkozás, az intelligens falvak és a KAP beavatkozásait illetően
  .

Módosítás 506

Módosítás 506

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 2 bekezdés

72 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok fedezhetik bármely olyan releváns fellépés költségeit, amelynek célja az innováció, a képzéshez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a tudás- és információcsere és ismeretterjesztés előmozdítása a 6. cikkben megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében. | (2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok
  és az Unió
  fedezhetik bármely olyan releváns fellépés költségeit, amelynek célja az innováció, a képzéshez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés,
  tervek és tanulmányok készítése,
  valamint a tudás- és információcsere és ismeretterjesztés előmozdítása a 6. cikkben megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok fedezhetik bármely olyan releváns fellépés költségeit, amelynek célja az innováció, a képzéshez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint a tudás- és információcsere és ismeretterjesztés előmozdítása a 6. cikkben megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében.

(2)   E beavatkozástípus keretében a tagállamok
  és az Unió
  fedezhetik bármely olyan releváns fellépés költségeit, amelynek célja az innováció, a képzéshez, a tanácsadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés,
  tervek és tanulmányok készítése,
  valamint a tudás- és információcsere és ismeretterjesztés előmozdítása a 6. cikkben megfogalmazott célkitűzések teljesítéséhez való hozzájárulás érdekében.

Módosítás 507

Módosítás 507

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

72 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a támogatás maximális mértékét
  az elszámolható költségek 75 %-ában korlátozzák
  . | A tagállamok a támogatás maximális mértékét
  a IXaa. mellékletben meghatározott aránynak megfelelően korlátozhatják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a támogatás maximális mértékét
  az elszámolható költségek 75 %-ában korlátozzák
  .

az elszámolható költségek 75 %-ában korlátozzák

A tagállamok a támogatás maximális mértékét
  a IXaa. mellékletben meghatározott aránynak megfelelően korlátozhatják
  .

a IXaa. mellékletben meghatározott aránynak megfelelően korlátozhatják

Módosítás 508

Módosítás 508

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

72 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdéstől eltérve, mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatás létrehozása esetén, a tagállamok legfeljebb
  200 000 EUR rögzített összegű
  támogatást nyújthatnak. | Az első albekezdéstől eltérve, mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatás létrehozása esetén, a tagállamok legfeljebb
  a IXaa. mellékletben megállapított maximális összegnek megfelelő
  támogatást nyújthatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérve, mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatás létrehozása esetén, a tagállamok legfeljebb
  200 000 EUR rögzített összegű
  támogatást nyújthatnak.

200 000 EUR rögzített összegű

Az első albekezdéstől eltérve, mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatás létrehozása esetén, a tagállamok legfeljebb
  a IXaa. mellékletben megállapított maximális összegnek megfelelő
  támogatást nyújthatnak.

a IXaa. mellékletben megállapított maximális összegnek megfelelő

Módosítás 509

Módosítás 509

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 4 bekezdés

72 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, a legkülső régiókban és más indokolt esetben a tagállamok az említett bekezdésben megadottnál magasabb arányt vagy összeget is előírhatnak a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, a legkülső régiókban és más indokolt esetben a tagállamok az említett bekezdésben megadottnál magasabb arányt vagy összeget is előírhatnak a 6. cikkben foglalt konkrét célkitűzések teljesítése érdekében.

törölve

törölve

Módosítás 510

Módosítás 510

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 6 a bekezdés (új)

72 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Az e cikk keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a jogszabályban foglalt rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Az e cikk keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a jogszabályban foglalt rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik.

Módosítás 511

Módosítás 511

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 cikk – 6 b bekezdés (új)

72 cikk – 6 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek rendelkezniük kell a feladatuk ellátásához szükséges kapacitásokkal megfelelően képesített és képzett személyzet formájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6b)
     
  A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek rendelkezniük kell a feladatuk ellátásához szükséges kapacitásokkal megfelelően képesített és képzett személyzet formájában.

Módosítás 512

Módosítás 512

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 a cikk (új)

72 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 72a. cikk




  A vidéken élő nők javát szolgáló intézkedések





  (1)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez való hozzájárulás céljából a tagállamok a nők vidéki gazdaságba történő fokozottabb bevonásának ösztönzésére összpontosító konkrét intézkedéseket fogadnak el a hatályos rendelettel összhangban lévő beavatkozások útján.






  (2)
     
  A tagállamok a KAP-stratégiai terveikben többek között a következők révén támogatást nyújthatnak a nők bevonásának előmozdításához: tudásátadási és tájékoztatási intézkedések, tanácsadási szolgáltatások, fizikai eszközökbe történő befektetés, gazdasági és vidéki vállalkozásindítás és -fejlesztés, digitális technológiák bevezetése és együttműködés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

72a. cikk

A vidéken élő nők javát szolgáló intézkedések

(1)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésében említett célkitűzésekhez való hozzájárulás céljából a tagállamok a nők vidéki gazdaságba történő fokozottabb bevonásának ösztönzésére összpontosító konkrét intézkedéseket fogadnak el a hatályos rendelettel összhangban lévő beavatkozások útján.

(2)
     
  A tagállamok a KAP-stratégiai terveikben többek között a következők révén támogatást nyújthatnak a nők bevonásának előmozdításához: tudásátadási és tájékoztatási intézkedések, tanácsadási szolgáltatások, fizikai eszközökbe történő befektetés, gazdasági és vidéki vállalkozásindítás és -fejlesztés, digitális technológiák bevezetése és együttműködés.

Módosítás 513

Módosítás 513

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

72 b cikk (új)

72 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 72b. cikk |
| | Az „intelligens falvak” stratégia kidolgozása |
| | (1)
     
  A vidéki térségekben végbemenő digitalizáció és innováció, valamint a vállalkozásfejlesztés, a társadalmi befogadás és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében a tagállamoknak a KAP-stratégiai tervük részeként „intelligens falvak” stratégiát kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, figyelembe véve a 64. cikk a), b), d), e), g) és h) pontjaiban meghatározott beavatkozástípusokat és a 102. cikkben meghatározott, korszerűsítést biztosító elemeket és stratégiákat. |
| | (2)
     
  A tagállamoknak az (1) bekezdésben meghatározott beavatkozástípusok mellett különös gondot kell fordítaniuk a vidéki térségekben az alábbi kérdések kezelésére irányuló intézkedésekre: |
| | a) | a vidéki gazdaság digitalizációja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

72b. cikk

72b. cikk

Az „intelligens falvak” stratégia kidolgozása

Az „intelligens falvak” stratégia kidolgozása

(1)
     
  A vidéki térségekben végbemenő digitalizáció és innováció, valamint a vállalkozásfejlesztés, a társadalmi befogadás és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében a tagállamoknak a KAP-stratégiai tervük részeként „intelligens falvak” stratégiát kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, figyelembe véve a 64. cikk a), b), d), e), g) és h) pontjaiban meghatározott beavatkozástípusokat és a 102. cikkben meghatározott, korszerűsítést biztosító elemeket és stratégiákat.

(2)
     
  A tagállamoknak az (1) bekezdésben meghatározott beavatkozástípusok mellett különös gondot kell fordítaniuk a vidéki térségekben az alábbi kérdések kezelésére irányuló intézkedésekre:

a)

a)

a vidéki gazdaság digitalizációja;

a vidéki gazdaság digitalizációja;

| b) | precíziós mezőgazdaság; |
| --- | --- |

b)

b)

precíziós mezőgazdaság;

precíziós mezőgazdaság;

| c) | digitális platformok kialakítása; |
| --- | --- |

c)

c)

digitális platformok kialakítása;

digitális platformok kialakítása;

| d) | vidéki mobilitás; |
| --- | --- |

d)

d)

vidéki mobilitás;

vidéki mobilitás;

| e) | társadalmi innováció; |
| --- | --- |

e)

e)

társadalmi innováció;

társadalmi innováció;

| f) | intelligens energiarendszerek, -hálózatok és -tárolók helyi szintű fejlesztése, valamint energiaszövetkezetek létrehozásának támogatása; |
| --- | --- |

f)

f)

intelligens energiarendszerek, -hálózatok és -tárolók helyi szintű fejlesztése, valamint energiaszövetkezetek létrehozásának támogatása;

intelligens energiarendszerek, -hálózatok és -tárolók helyi szintű fejlesztése, valamint energiaszövetkezetek létrehozásának támogatása;

(3)
     
  A tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a 98. cikk d) pontjának iii. alpontjában előírt, az EMVA és az egyéb európai strukturális és beruházási alapok közötti koordinációra.

(4)
     
  A tagállamok az „intelligens falvak” stratégiájukat beilleszthetik az (EU) 2018/xxxx [új CPR] rendelet 25. cikkének c) pontja szerinti, közösségvezérelt helyi fejlesztésre vonatkozó integrált stratégiába.

Módosítás 514

Módosítás 514

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

73 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A KAP-stratégiai terv irányító hatósága vagy más kijelölt közreműködő szervezetek a 111. cikkben említett monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározzák a következő beavatkozástípusokhoz kapcsolódó beavatkozások kiválasztási kritériumait: beruházások, fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése és vidéki induló vállalkozások, együttműködés, ismeretcsere és tájékoztatás. Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák a kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a finanszírozási források megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. | A KAP-stratégiai terv irányító hatósága vagy
  adott esetben a regionális irányító hatóságok vagy
  más kijelölt közreműködő szervezetek a 111. cikkben említett monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározzák a következő beavatkozástípusokhoz kapcsolódó beavatkozások kiválasztási kritériumait: beruházások, fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése és vidéki induló vállalkozások, együttműködés, ismeretcsere és tájékoztatás
  , a vidéken élő nők támogatása és a digitális technológiák bevezetése érdekében történő konkrét intézkedések
  . Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák a kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a finanszírozási források megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai terv irányító hatósága vagy más kijelölt közreműködő szervezetek a 111. cikkben említett monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározzák a következő beavatkozástípusokhoz kapcsolódó beavatkozások kiválasztási kritériumait: beruházások, fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése és vidéki induló vállalkozások, együttműködés, ismeretcsere és tájékoztatás. Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák a kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a finanszírozási források megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását.

A KAP-stratégiai terv irányító hatósága vagy
  adott esetben a regionális irányító hatóságok vagy
  más kijelölt közreműködő szervezetek a 111. cikkben említett monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározzák a következő beavatkozástípusokhoz kapcsolódó beavatkozások kiválasztási kritériumait: beruházások, fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése és vidéki induló vállalkozások, együttműködés, ismeretcsere és tájékoztatás
  , a vidéken élő nők támogatása és a digitális technológiák bevezetése érdekében történő konkrét intézkedések
  . Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák a kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a finanszírozási források megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását.

adott esetben a regionális irányító hatóságok vagy

és új

, a vidéken élő nők támogatása és a digitális technológiák bevezetése érdekében történő konkrét intézkedések

Módosítás 515

Módosítás 515

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

73 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a kiválasztási kritériumokat
  az egyértelműen környezetvédelmi célok megvalósítására irányuló
  beruházásokra
  , illetve azokra, amelyek helyreállításhoz kapcsolódnak
  . | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a kiválasztási kritériumokat
  a katasztrófaeseményeket követő helyreállítási tevékenységekhez kapcsolódó
  beruházásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a kiválasztási kritériumokat
  az egyértelműen környezetvédelmi célok megvalósítására irányuló
  beruházásokra
  , illetve azokra, amelyek helyreállításhoz kapcsolódnak
  .

az egyértelműen környezetvédelmi célok megvalósítására irányuló

, illetve azokra, amelyek helyreállításhoz kapcsolódnak

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák a kiválasztási kritériumokat
  a katasztrófaeseményeket követő helyreállítási tevékenységekhez kapcsolódó
  beruházásokra.

a katasztrófaeseményeket követő helyreállítási tevékenységekhez kapcsolódó

Módosítás 516

Módosítás 516

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 4 bekezdés

73 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Nem határozhatók meg kiválasztási kritériumok a Horizont 2020 vagy a Horizont Európa program szerinti kiválósági pecséttel tanúsított, illetve a Life + program keretében kiválasztott műveletekre, feltéve, hogy e műveletek összhangban állnak a KAP-stratégiai tervvel. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Nem határozhatók meg kiválasztási kritériumok a Horizont 2020 vagy a Horizont Európa program szerinti kiválósági pecséttel tanúsított, illetve a Life + program keretében kiválasztott műveletekre, feltéve, hogy e műveletek összhangban állnak a KAP-stratégiai tervvel.

törölve

törölve

Módosítás 1173

Módosítás 1173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 5 bekezdés

73 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Nem lehet támogatni azokat a műveleteket, amelyeket már konkrétan befejeztek vagy teljes mértékben végrehajtottak azt megelőzően, hogy kérelmet nyújtottak volna be a KAP-stratégiai terv alapján nyújtott finanszírozásért az irányító hatóságnak, függetlenül attól, hogy valamennyi kapcsolódó kifizetést teljesítettek-e már vagy sem. | (5)   Nem lehet támogatni azokat a műveleteket, amelyeket már konkrétan befejeztek vagy teljes mértékben végrehajtottak azt megelőzően, hogy kérelmet nyújtottak volna be a KAP-stratégiai terv alapján nyújtott finanszírozásért az irányító hatóságnak, függetlenül attól, hogy valamennyi kapcsolódó kifizetést teljesítettek-e már vagy sem. |
| | Az első albekezdéstől eltérően, kiválaszthatók támogatásra a magról nevelt növényállományok korai gondozásával és fiatal növényállományok ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló gondozásával kapcsolatos műveletek, amennyiben ténylegesen befejeződtek a támogatási kérelem hatóságoknak történő benyújtása előtt. |
| | Ezen műveletek esetében nem kötelező az ösztönző hatás, vagy úgy tekintendő, hogy rendelkeznek ösztönző hatással, amennyiben: |
| | i. | a támogatási program objektív kritériumok alapján és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; a támogatás odaítélésének feltétele, hogy a támogatási program költségvetése nem merült ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Nem lehet támogatni azokat a műveleteket, amelyeket már konkrétan befejeztek vagy teljes mértékben végrehajtottak azt megelőzően, hogy kérelmet nyújtottak volna be a KAP-stratégiai terv alapján nyújtott finanszírozásért az irányító hatóságnak, függetlenül attól, hogy valamennyi kapcsolódó kifizetést teljesítettek-e már vagy sem.

(5)   Nem lehet támogatni azokat a műveleteket, amelyeket már konkrétan befejeztek vagy teljes mértékben végrehajtottak azt megelőzően, hogy kérelmet nyújtottak volna be a KAP-stratégiai terv alapján nyújtott finanszírozásért az irányító hatóságnak, függetlenül attól, hogy valamennyi kapcsolódó kifizetést teljesítettek-e már vagy sem.

Az első albekezdéstől eltérően, kiválaszthatók támogatásra a magról nevelt növényállományok korai gondozásával és fiatal növényállományok ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló gondozásával kapcsolatos műveletek, amennyiben ténylegesen befejeződtek a támogatási kérelem hatóságoknak történő benyújtása előtt.

Az első albekezdéstől eltérően, kiválaszthatók támogatásra a magról nevelt növényállományok korai gondozásával és fiatal növényállományok ökológiai, védelmi és rekreációs célt szolgáló gondozásával kapcsolatos műveletek, amennyiben ténylegesen befejeződtek a támogatási kérelem hatóságoknak történő benyújtása előtt.

Ezen műveletek esetében nem kötelező az ösztönző hatás, vagy úgy tekintendő, hogy rendelkeznek ösztönző hatással, amennyiben:

Ezen műveletek esetében nem kötelező az ösztönző hatás, vagy úgy tekintendő, hogy rendelkeznek ösztönző hatással, amennyiben:

i.

i.

a támogatási program objektív kritériumok alapján és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; a támogatás odaítélésének feltétele, hogy a támogatási program költségvetése nem merült ki;

a támogatási program objektív kritériumok alapján és további tagállami mérlegelési jogkör gyakorlása nélkül biztosítja a támogatás igénybevételének jogát; a támogatás odaítélésének feltétele, hogy a támogatási program költségvetése nem merült ki;

| ii. | a támogatási programot még azelőtt elfogadták, és azelőtt hatályba lépett, hogy a kedvezményezettnél elszámolható költségek merültek volna fel; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a támogatási programot még azelőtt elfogadták, és azelőtt hatályba lépett, hogy a kedvezményezettnél elszámolható költségek merültek volna fel;

a támogatási programot még azelőtt elfogadták, és azelőtt hatályba lépett, hogy a kedvezményezettnél elszámolható költségek merültek volna fel;

| iii. | a támogatás csak olyan területekre terjed ki, ahol a nemzeti jogszabályok szerint új erdő jött létre, és annak létrejöttét jelezték az illetékes hatóság felé; valamint |
| --- | --- |

iii.

iii.

a támogatás csak olyan területekre terjed ki, ahol a nemzeti jogszabályok szerint új erdő jött létre, és annak létrejöttét jelezték az illetékes hatóság felé; valamint

a támogatás csak olyan területekre terjed ki, ahol a nemzeti jogszabályok szerint új erdő jött létre, és annak létrejöttét jelezték az illetékes hatóság felé; valamint

| iv. | a támogatás csak erdőgazdálkodási üzemterven vagy azzal egyenértékű eszközön alapuló intézkedésekre terjed ki. |
| --- | --- |

iv.

iv.

a támogatás csak erdőgazdálkodási üzemterven vagy azzal egyenértékű eszközön alapuló intézkedésekre terjed ki.

a támogatás csak erdőgazdálkodási üzemterven vagy azzal egyenértékű eszközön alapuló intézkedésekre terjed ki.

Módosítás 517

Módosítás 517

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

74 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

74 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Igen kedvezőtlen éghajlati körülmények és/vagy piaci válság által érintett mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés a) pontja szerinti kifizetéseket a működő tőke ellenében lehet garantálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Igen kedvezőtlen éghajlati körülmények és/vagy piaci válság által érintett mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés a) pontja szerinti kifizetéseket a működő tőke ellenében lehet garantálni.

Igen kedvezőtlen éghajlati körülmények és/vagy piaci válság által érintett mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés a) pontja szerinti kifizetéseket a működő tőke ellenében lehet garantálni.

Módosítás 518

Módosítás 518

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

74 cikk – 5 a bekezdés (új)

74 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Ha az e cikk szerinti alapokat nem használják fel vagy visszatérítik a pénzügyi eszközből, akkor azokat vissza kell tartani a KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési részében történő használatra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Ha az e cikk szerinti alapokat nem használják fel vagy visszatérítik a pénzügyi eszközből, akkor azokat vissza kell tartani a KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési részében történő használatra.

Módosítás 519

Módosítás 519

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

75 cikk

75 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 520

Módosítás 520

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés

78 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  e rendeletet
  az e fejezetben meghatározott
  követelményeken túlmenően további, az alábbi vidékfejlesztési beavatkozásokhoz nyújtott támogatások feltételeire vonatkozó követelményekkel egészítik ki: | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  kiegészítik a IXa. mellékletet
  az e fejezetben meghatározott
  kifizetések minimális és maximális határaival. |
| a) | a 65. cikkben említettek szerinti kezelési kötelezettségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  e rendeletet
  az e fejezetben meghatározott
  követelményeken túlmenően további, az alábbi vidékfejlesztési beavatkozásokhoz nyújtott támogatások feltételeire vonatkozó követelményekkel egészítik ki:

e rendeletet

követelményeken túlmenően további, az alábbi vidékfejlesztési beavatkozásokhoz nyújtott támogatások feltételeire vonatkozó követelményekkel egészítik ki:

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek
  kiegészítik a IXa. mellékletet
  az e fejezetben meghatározott
  kifizetések minimális és maximális határaival.

kiegészítik a IXa. mellékletet

kifizetések minimális és maximális határaival.

a)

a)

a 65. cikkben említettek szerinti kezelési kötelezettségek;

a 65. cikkben említettek szerinti kezelési kötelezettségek;

| b) | a 68. cikkben említett beruházások; |
| --- | --- |

b)

b)

a 68. cikkben említett beruházások;

a 68. cikkben említett beruházások;

| c) | a 71. cikkben említett együttműködés. |
| --- | --- |

c)

c)

a 71. cikkben említett együttműködés.

a 71. cikkben említett együttműködés.

Módosítás 521

Módosítás 521

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – cím

79 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| EMGA-
  és
  EMVA-kiadások | Az EMGA
  és
  az EMVA pénzügyi előirányzata |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

EMGA-
  és
  EMVA-kiadások

EMGA-

EMVA-kiadások

Az EMGA
  és
  az EMVA pénzügyi előirányzata

Az EMGA

az EMVA pénzügyi előirányzata

Módosítás 522

Módosítás 522

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

79 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EMGA
  a következőkhöz kapcsolódó beavatkozástípusokat finanszírozza: | (1)   Az EMGA
  2021–2027-es időszakra szánt pénzügyi keretösszege 2018. évi árakon 286 143  millió EUR (folyó áron 322 511  millió EUR). |
| | E pénzügyi kereten belül és az [EU] [horizontális rendelet] II. címének I. fejezetében foglalt rendelkezések ellenére az EMGA a következőkhöz kapcsolódó beavatkozástípusokat finanszírozza: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az EMGA
  a következőkhöz kapcsolódó beavatkozástípusokat finanszírozza:

(1)   Az EMGA
  2021–2027-es időszakra szánt pénzügyi keretösszege 2018. évi árakon 286 143  millió EUR (folyó áron 322 511  millió EUR).

E pénzügyi kereten belül és az [EU] [horizontális rendelet] II. címének I. fejezetében foglalt rendelkezések ellenére az EMGA a következőkhöz kapcsolódó beavatkozástípusokat finanszírozza:

E pénzügyi kereten belül és az [EU] [horizontális rendelet] II. címének I. fejezetében foglalt rendelkezések ellenére az EMGA a következőkhöz kapcsolódó beavatkozástípusokat finanszírozza:

Módosítás 523

Módosítás 523

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 2 bekezdés

79 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az EMVA a III. cím IV. fejezetében említett beavatkozástípusokat finanszírozza. | (2)   
  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2021–2027-es időszakra szánt pénzügyi keretösszege 2018. évi árakon 96 712  millió EUR (folyó áron 109 000  millió EUR). |
| | Az EMVA a III. cím IV. fejezetében említett beavatkozástípusokat,
  a tagállamok kezdeményezésére a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtást és a Bizottság kezdeményezésére a 83. cikk (2) bekezdésében említett technikai segítségnyújtást
  finanszírozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az EMVA a III. cím IV. fejezetében említett beavatkozástípusokat finanszírozza.

(2)   
  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 2021–2027-es időszakra szánt pénzügyi keretösszege 2018. évi árakon 96 712  millió EUR (folyó áron 109 000  millió EUR).

Az EMVA a III. cím IV. fejezetében említett beavatkozástípusokat,
  a tagállamok kezdeményezésére a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtást és a Bizottság kezdeményezésére a 83. cikk (2) bekezdésében említett technikai segítségnyújtást
  finanszírozza.

a tagállamok kezdeményezésére a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtást és a Bizottság kezdeményezésére a 83. cikk (2) bekezdésében említett technikai segítségnyújtást

Módosítás 524

Módosítás 524

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

80 cikk – 1 bekezdés

80 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kiadások a KAP-stratégiai terv Bizottság általi
  jóváhagyásának évét követő év január 1-jétől
  elszámolhatók az EMGA- és az EMVA-alapokból származó hozzájárulásból. | (1)   A kiadások a KAP-stratégiai terv Bizottság általi
  jóváhagyásától
  elszámolhatók az EMGA- és az EMVA-alapokból származó hozzájárulásból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A kiadások a KAP-stratégiai terv Bizottság általi
  jóváhagyásának évét követő év január 1-jétől
  elszámolhatók az EMGA- és az EMVA-alapokból származó hozzájárulásból.

(1)   A kiadások a KAP-stratégiai terv Bizottság általi
  jóváhagyásától
  elszámolhatók az EMGA- és az EMVA-alapokból származó hozzájárulásból.

Módosítás 525

Módosítás 525

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

80 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

80 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A KAP-stratégiai terv módosításának eredményeként elszámolhatóvá váló kiadások a módosítási kérelemnek a Bizottság részére történt benyújtásának időpontjától elszámolhatók az
  EMVA-alapból
  származó hozzájárulásból. | A KAP-stratégiai terv módosításának eredményeként elszámolhatóvá váló kiadások a módosítási kérelemnek a Bizottság részére történt benyújtásának időpontjától elszámolhatók az
  EMVA- és EMGA-alapból
  származó hozzájárulásból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai terv módosításának eredményeként elszámolhatóvá váló kiadások a módosítási kérelemnek a Bizottság részére történt benyújtásának időpontjától elszámolhatók az
  EMVA-alapból
  származó hozzájárulásból.

EMVA-alapból

A KAP-stratégiai terv módosításának eredményeként elszámolhatóvá váló kiadások a módosítási kérelemnek a Bizottság részére történt benyújtásának időpontjától elszámolhatók az
  EMVA- és EMGA-alapból
  származó hozzájárulásból.

EMVA- és EMGA-alapból

Módosítás 526

Módosítás 526

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

80 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

80 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 73. cikk (5) bekezdésétől és az első albekezdéstől eltérve, a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek, illetve a tagállam vagy régió társadalmi-gazdasági körülményeinek jelentős és hirtelen megváltozása miatt hozott szükséghelyzeti intézkedések esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervben úgy rendelkezhetnek, hogy a terv módosításaihoz kapcsolódó, az EMVA-ból finanszírozott kiadások az adott esemény bekövetkeztének időpontjától számolhatók el. | A 73. cikk (5) bekezdésétől és az első albekezdéstől eltérve, a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények
  , köztük tűz, aszály és árvíz
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  , járványok
  , illetve a tagállam vagy régió társadalmi-gazdasági körülményeinek jelentős és hirtelen megváltozása miatt hozott szükséghelyzeti intézkedések esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervben úgy rendelkezhetnek, hogy a terv módosításaihoz kapcsolódó, az EMVA-ból finanszírozott kiadások az adott esemény bekövetkeztének időpontjától számolhatók el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 73. cikk (5) bekezdésétől és az első albekezdéstől eltérve, a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek, illetve a tagállam vagy régió társadalmi-gazdasági körülményeinek jelentős és hirtelen megváltozása miatt hozott szükséghelyzeti intézkedések esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervben úgy rendelkezhetnek, hogy a terv módosításaihoz kapcsolódó, az EMVA-ból finanszírozott kiadások az adott esemény bekövetkeztének időpontjától számolhatók el.

A 73. cikk (5) bekezdésétől és az első albekezdéstől eltérve, a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények
  , köztük tűz, aszály és árvíz
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  , járványok
  , illetve a tagállam vagy régió társadalmi-gazdasági körülményeinek jelentős és hirtelen megváltozása miatt hozott szükséghelyzeti intézkedések esetében a tagállamok a KAP-stratégiai tervben úgy rendelkezhetnek, hogy a terv módosításaihoz kapcsolódó, az EMVA-ból finanszírozott kiadások az adott esemény bekövetkeztének időpontjától számolhatók el.

, köztük tűz, aszály és árvíz

, járványok

Módosítás 527

Módosítás 527

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

80 cikk – 3 bekezdés

80 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A kiadásokhoz akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha a kedvezményezettnél [
  2029
  .] december 31-ig merültek fel, és azokat a kedvezményezett addig az időpontig kifizette. Ezenkívül a kiadásokhoz kizárólag akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha az érintett támogatást a kifizető ügynökség [
  2029
  .] december 31-ig ténylegesen kifizeti. | (3)   A kiadásokhoz akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha a kedvezményezettnél [
  2030
  .] december 31-ig merültek fel, és azokat a kedvezményezett addig az időpontig kifizette. Ezenkívül a kiadásokhoz kizárólag akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha az érintett támogatást a kifizető ügynökség [
  2030
  .] december 31-ig ténylegesen kifizeti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A kiadásokhoz akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha a kedvezményezettnél [
  2029
  .] december 31-ig merültek fel, és azokat a kedvezményezett addig az időpontig kifizette. Ezenkívül a kiadásokhoz kizárólag akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha az érintett támogatást a kifizető ügynökség [
  2029
  .] december 31-ig ténylegesen kifizeti.

(3)   A kiadásokhoz akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha a kedvezményezettnél [
  2030
  .] december 31-ig merültek fel, és azokat a kedvezményezett addig az időpontig kifizette. Ezenkívül a kiadásokhoz kizárólag akkor biztosítható hozzájárulás az EMVA-ból, ha az érintett támogatást a kifizető ügynökség [
  2030
  .] december 31-ig ténylegesen kifizeti.

Módosítás 528

Módosítás 528

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 3 bekezdés

82 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A németországi komlóágazatban végrehajtott beavatkozástípusokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  2 188 000
  EUR/év. | (3)   A németországi komlóágazatban végrehajtott beavatkozástípusokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  X
   EUR/év. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A németországi komlóágazatban végrehajtott beavatkozástípusokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  2 188 000
  EUR/év.

(3)   A németországi komlóágazatban végrehajtott beavatkozástípusokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás
  X
   EUR/év.

Módosítás 529

Módosítás 529

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 4 bekezdés – a pont

82 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Görögország esetében évi
  10 666 000
   EUR; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Görögország esetében évi
  10 666 000
   EUR;

10 666 000

| a) | Görögország esetében évi
  X
   EUR; |
| --- | --- |

a)

Görögország esetében évi
  X
   EUR;

X

Módosítás 530

Módosítás 530

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 4 bekezdés – b pont

82 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Franciaország esetében évi
  554 000
   EUR; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Franciaország esetében évi
  554 000
   EUR; és

554 000

| b) | Franciaország esetében évi
  X
   EUR; és |
| --- | --- |

b)

Franciaország esetében évi
  X
   EUR; és

X

Módosítás 531

Módosítás 531

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 4 bekezdés – c pont

82 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | Olaszország esetében évi
  34 590 000
   EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

Olaszország esetében évi
  34 590 000
   EUR.

34 590 000

| c) | Olaszország esetében évi
  X
   EUR. |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében évi
  X
   EUR.

X

Módosítás 532

Módosítás 532

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 7 bekezdés

82 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A tagállamok
  2023-ban
  a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (6) bekezdésben említett döntésüket. | (7)   A
  stratégiai terveik alkalmazásának kezdő napjától számított két év után a
  tagállamok a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (6) bekezdésben említett döntésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A tagállamok
  2023-ban
  a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (6) bekezdésben említett döntésüket.

(7)   A
  stratégiai terveik alkalmazásának kezdő napjától számított két év után a
  tagállamok a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (6) bekezdésben említett döntésüket.

Módosítás 533

Módosítás 533

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

83 cikk – 1 bekezdés

83 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendelet alapján megvalósítandó, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusokhoz a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós támogatás teljes összege a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek (38) megfelelően, folyó árakon
  78 811
   millió EUR. | (1)   Az e rendelet alapján megvalósítandó, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusokhoz a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós támogatás teljes összege a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek (38) megfelelően, folyó árakon
  109 000
   millió EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e rendelet alapján megvalósítandó, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusokhoz a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós támogatás teljes összege a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek (38) megfelelően, folyó árakon
  78 811
   millió EUR.

(1)   Az e rendelet alapján megvalósítandó, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusokhoz a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós támogatás teljes összege a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek (38) megfelelően, folyó árakon
  109 000
   millió EUR.

Módosítás 534

Módosítás 534

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 1 bekezdés

85 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A KAP-stratégiai tervek
  meghatározzák
  az
  EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét
  . | (1)   A KAP-stratégiai tervek
  egységes EMVA-hozzájárulást határoznak meg
  az
  1059/2003/EK rendelettel létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája 2. szintjének (a továbbiakban: a NUTS 2. szintű régiók) megfelelő régiókban megvalósuló intézkedések támogatásához
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A KAP-stratégiai tervek
  meghatározzák
  az
  EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét
  .

(1)   A KAP-stratégiai tervek
  egységes EMVA-hozzájárulást határoznak meg
  az
  1059/2003/EK rendelettel létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája 2. szintjének (a továbbiakban: a NUTS 2. szintű régiók) megfelelő régiókban megvalósuló intézkedések támogatásához
  .

Módosítás 535

Módosítás 535

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 1 a bekezdés (új)

85 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az EMVA-eszközöket a NUTS 2. szintű régiók alábbi három kategóriája között kell felosztani: |
| | a) | kevésbé fejlett régiók, ahol az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-át (a továbbiakban: kevésbé fejlett régiók); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az EMVA-eszközöket a NUTS 2. szintű régiók alábbi három kategóriája között kell felosztani:

a)

a)

kevésbé fejlett régiók, ahol az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-át (a továbbiakban: kevésbé fejlett régiók);

kevésbé fejlett régiók, ahol az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-át (a továbbiakban: kevésbé fejlett régiók);

| b) | átmeneti régiók, ahol az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-a és 100 %-a között van (a továbbiakban: átmeneti régiók); |
| --- | --- |

b)

b)

átmeneti régiók, ahol az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-a és 100 %-a között van (a továbbiakban: átmeneti régiók);

átmeneti régiók, ahol az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagos GDP-jének 75 %-a és 100 %-a között van (a továbbiakban: átmeneti régiók);

| c) | fejlettebb régiók, ahol az egy főre jutó GDP meghaladja az EU-27 átlagos GDP-jének 100 %-át (a továbbiakban: fejlettebb régiók). |
| --- | --- |

c)

c)

fejlettebb régiók, ahol az egy főre jutó GDP meghaladja az EU-27 átlagos GDP-jének 100 %-át (a továbbiakban: fejlettebb régiók).

fejlettebb régiók, ahol az egy főre jutó GDP meghaladja az EU-27 átlagos GDP-jének 100 %-át (a továbbiakban: fejlettebb régiók).

A régióknak a három régiókategória valamelyikébe történő besorolását az alapján kell meghatározni, hogy az egyes régiók vásárlóerő-egység (a továbbiakban: PPS) alapján mért és a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó uniós adatok alapján számolt egy főre jutó GDP-je hogyan viszonyul az EU-27-ben ugyanabban a referencia-időszakban mért átlagos GDP-hez.

A régióknak a három régiókategória valamelyikébe történő besorolását az alapján kell meghatározni, hogy az egyes régiók vásárlóerő-egység (a továbbiakban: PPS) alapján mért és a 2014–2016 közötti időszakra vonatkozó uniós adatok alapján számolt egy főre jutó GDP-je hogyan viszonyul az EU-27-ben ugyanabban a referencia-időszakban mért átlagos GDP-hez.

Módosítás 536

Módosítás 536

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az elszámolható közkiadások
  70
   %-a a legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendeletben meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az elszámolható közkiadások
  70
   %-a a legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendeletben meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken;

70

| a) | az elszámolható közkiadások
  85
  %-a a legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendeletben meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken; |
| --- | --- |

a)

az elszámolható közkiadások
  85
  %-a a legkülső régiókban és a 229/2013/EU rendeletben meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken;

85

Módosítás 537

Módosítás 537

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az elszámolható közkiadások
  70
   %-a a kevésbé fejlett régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az elszámolható közkiadások
  70
   %-a a kevésbé fejlett régiókban;

70

| b) | az elszámolható közkiadások
  85
  %-a a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

b)

az elszámolható közkiadások
  85
  %-a a kevésbé fejlett régiókban;

85

Módosítás 538

Módosítás 538

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | 65 % az átmeneti régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

65 % az átmeneti régiókban;

65 % az átmeneti régiókban;

Módosítás 539

Módosítás 539

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az elszámolható kiadások
  65
   %-a a 66. cikk szerinti kifizetések esetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az elszámolható kiadások
  65
   %-a a 66. cikk szerinti kifizetések esetében;

65

| c) | az elszámolható kiadások
  75
  %-a a 66. cikk szerinti kifizetések esetében; |
| --- | --- |

c)

az elszámolható kiadások
  75
  %-a a 66. cikk szerinti kifizetések esetében;

75

Módosítás 540

Módosítás 540

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

85 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az elszámolható közkiadások
  43
  %-a a többi régióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az elszámolható közkiadások
  43
  %-a a többi régióban.

43

| d) | az elszámolható közkiadások
  53
  %-a a többi régióban. |
| --- | --- |

d)

az elszámolható közkiadások
  53
  %-a a többi régióban.

53

Módosítás 541

Módosítás 541

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 3 bekezdés – a pont

85 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 80
  % az e rendelet 65. cikkében említett gazdálkodási kötelezettségvállalások, az e rendelet 67. cikke szerinti kifizetések, az e rendelet 68. cikkében említett nem termelő beruházások, az e rendelet 71. cikkében említett európai innovációs partnerség és az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER támogatása esetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

80
  % az e rendelet 65. cikkében említett gazdálkodási kötelezettségvállalások, az e rendelet 67. cikke szerinti kifizetések, az e rendelet 68. cikkében említett nem termelő beruházások, az e rendelet 71. cikkében említett európai innovációs partnerség és az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER támogatása esetében;

80

| a) | 90
  % az e rendelet 65. cikkében említett gazdálkodási kötelezettségvállalások, az e rendelet 67. cikke szerinti kifizetések, az e rendelet 68. cikkében említett
  , az erdősítéshez és a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában felsorolt konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó
  nem termelő beruházások,
  a 69. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt műveletek,
  az e rendelet 71. cikkében említett európai innovációs partnerség és az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER támogatása
  , a 72. cikkben említett műveletek, a finanszírozási eszközök által támogatott műveletek, az (új) 72a. cikk intézkedései és az elnéptelenedett régiók
  esetében. |
| --- | --- |

a)

90
  % az e rendelet 65. cikkében említett gazdálkodási kötelezettségvállalások, az e rendelet 67. cikke szerinti kifizetések, az e rendelet 68. cikkében említett
  , az erdősítéshez és a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában felsorolt konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó
  nem termelő beruházások,
  a 69. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt műveletek,
  az e rendelet 71. cikkében említett európai innovációs partnerség és az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER támogatása
  , a 72. cikkben említett műveletek, a finanszírozási eszközök által támogatott műveletek, az (új) 72a. cikk intézkedései és az elnéptelenedett régiók
  esetében.

90

, az erdősítéshez és a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában felsorolt konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez kapcsolódó

a 69. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt műveletek,

, a 72. cikkben említett műveletek, a finanszírozási eszközök által támogatott műveletek, az (új) 72a. cikk intézkedései és az elnéptelenedett régiók

Módosítás 542

Módosítás 542

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 3 bekezdés – b pont

85 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 100 % az EMVA-ba az e rendelet
  15. és
  90. cikke alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközökből finanszírozott műveletek esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

100 % az EMVA-ba az e rendelet
  15. és
  90. cikke alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközökből finanszírozott műveletek esetében.

15. és

| b) | 100 % az EMVA-ba az e rendelet 90. cikke alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközökből finanszírozott műveletek esetében
  , amennyiben e műveletek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlati célkitűzésekre irányulnak
  . |
| --- | --- |

b)

100 % az EMVA-ba az e rendelet 90. cikke alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközökből finanszírozott műveletek esetében
  , amennyiben e műveletek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlati célkitűzésekre irányulnak
  .

, amennyiben e műveletek a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlati célkitűzésekre irányulnak

Módosítás 1134

Módosítás 1134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

86. cikk

86. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 86. cikk | 86. cikk |
| Minimális és maximális pénzügyi előirányzatok | Minimális és maximális pénzügyi előirányzatok |
| (1)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER számára kell elkülöníteni. | (1)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER számára kell elkülöníteni. |
| (2)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább
  30
   %-át az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítására irányuló
  beavatkozások
  számára kell elkülöníteni,
  kivéve a 66. cikken alapuló beavatkozásokat. | (2)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább
  35
  %-át az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e),
  f) és i)
   pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítására irányuló
  beavatkozástípusok
  számára kell elkülöníteni. |
| | A 66. cikknek megfelelően nyújtott kifizetések legfeljebb 40 %-át lehet figyelembe venni az első albekezdésben említett teljes EMVA-hozzájárulás kiszámításakor. |
| Az első albekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiókra. | Az első albekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiókra. |
| | (2a)
     
  A KAP stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes EMVA-hozzájárulás legalább 30 %-át a 68., 70., 71. és 72. cikkben meghatározott, intelligens, reziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítására és fejlesztésére szolgáló konkrét célkitűzések megvalósítására irányuló beavatkozások számára kell elkülöníteni e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a), b), és c) pontjának meghatározása szerint. |
| (3)   A KAP-stratégiai terv számára biztosított, a IX. mellékletben meghatározott teljes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 4 %-a fordítható a 112. cikk szerinti tagállami kezdeményezésre végrehajtott, technikai segítségnyújtásra irányuló tevékenységek finanszírozására. | (3)   A KAP-stratégiai terv számára biztosított, a IX. mellékletben meghatározott teljes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 4 %-a fordítható a 112. cikk szerinti tagállami kezdeményezésre végrehajtott, technikai segítségnyújtásra irányuló tevékenységek finanszírozására. |
| A KAP-stratégiai terv céljaira biztosított EMVA-hozzájárulás mértéke 6 %-ra emelhető, ha az uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege legfeljebb 90 millió EUR. | A KAP-stratégiai terv céljaira biztosított EMVA-hozzájárulás mértéke 6 %-ra emelhető, ha az uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege legfeljebb 90 millió EUR. |
| A technikai segítségnyújtást átalányfinanszírozásként kell megtéríteni az (EU/Euratom) [új költségvetési rendelet] rendelet 125. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 30. cikke szerinti időközi kifizetés keretében. Az átalányösszeg a bejelentett összes kiadásból a KAP-stratégiai tervben technikai segítségnyújtás céljára elkülönített százalékos értéket jelenti. | A technikai segítségnyújtást átalányfinanszírozásként kell megtéríteni az (EU/Euratom) [új költségvetési rendelet] rendelet 125. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 30. cikke szerinti időközi kifizetés keretében. Az átalányösszeg a bejelentett összes kiadásból a KAP-stratégiai tervben technikai segítségnyújtás céljára elkülönített százalékos értéket jelenti. |
| (4)   A X. mellékletben meghatározott minimális összeget minden tagállam esetében a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő előmozdítása) teljesítéséhez való hozzájárulásra kell elkülöníteni.
  Az erősségek, a gyengeségek, a lehetőségek és a veszélyek vizsgálatán alapuló helyzetelemzés (GYELV-elemzés), valamint a kielégítendő igények azonosítása alapján az összeget a következő beavatkozástípusok támogatására kell felhasználni: | (4)   A tagállamoknak legalább a X. mellékletben meghatározott összegeket a 27. cikkben meghatározottak szerint a fiatal mezőgazdasági termelők kiegészítő jövedelemtámogatására kell elkülöníteniük. |
| a) | a 27. cikkben meghatározott, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

86. cikk

86. cikk

Minimális és maximális pénzügyi előirányzatok

Minimális és maximális pénzügyi előirányzatok

(1)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER számára kell elkülöníteni.

(1)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább 5 %-át az (EU) [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet 25. cikkében közösségvezérelt helyi fejlesztésként említett LEADER számára kell elkülöníteni.

(2)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább
  30
   %-át az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítására irányuló
  beavatkozások
  számára kell elkülöníteni,
  kivéve a 66. cikken alapuló beavatkozásokat.

(2)   Az EMVA-ból a KAP-stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes hozzájárulás legalább
  35
  %-át az e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e),
  f) és i)
   pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések megvalósítására irányuló
  beavatkozástípusok
  számára kell elkülöníteni.

A 66. cikknek megfelelően nyújtott kifizetések legfeljebb 40 %-át lehet figyelembe venni az első albekezdésben említett teljes EMVA-hozzájárulás kiszámításakor.

A 66. cikknek megfelelően nyújtott kifizetések legfeljebb 40 %-át lehet figyelembe venni az első albekezdésben említett teljes EMVA-hozzájárulás kiszámításakor.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiókra.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiókra.

(2a)
     
  A KAP stratégiai terv megvalósításához nyújtott, a IX. mellékletben megállapított teljes EMVA-hozzájárulás legalább 30 %-át a 68., 70., 71. és 72. cikkben meghatározott, intelligens, reziliens és diverzifikált mezőgazdasági ágazat előmozdítására és fejlesztésére szolgáló konkrét célkitűzések megvalósítására irányuló beavatkozások számára kell elkülöníteni e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a), b), és c) pontjának meghatározása szerint.

(3)   A KAP-stratégiai terv számára biztosított, a IX. mellékletben meghatározott teljes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 4 %-a fordítható a 112. cikk szerinti tagállami kezdeményezésre végrehajtott, technikai segítségnyújtásra irányuló tevékenységek finanszírozására.

(3)   A KAP-stratégiai terv számára biztosított, a IX. mellékletben meghatározott teljes EMVA-hozzájárulás legfeljebb 4 %-a fordítható a 112. cikk szerinti tagállami kezdeményezésre végrehajtott, technikai segítségnyújtásra irányuló tevékenységek finanszírozására.

A KAP-stratégiai terv céljaira biztosított EMVA-hozzájárulás mértéke 6 %-ra emelhető, ha az uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege legfeljebb 90 millió EUR.

A KAP-stratégiai terv céljaira biztosított EMVA-hozzájárulás mértéke 6 %-ra emelhető, ha az uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összege legfeljebb 90 millió EUR.

A technikai segítségnyújtást átalányfinanszírozásként kell megtéríteni az (EU/Euratom) [új költségvetési rendelet] rendelet 125. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 30. cikke szerinti időközi kifizetés keretében. Az átalányösszeg a bejelentett összes kiadásból a KAP-stratégiai tervben technikai segítségnyújtás céljára elkülönített százalékos értéket jelenti.

A technikai segítségnyújtást átalányfinanszírozásként kell megtéríteni az (EU/Euratom) [új költségvetési rendelet] rendelet 125. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 30. cikke szerinti időközi kifizetés keretében. Az átalányösszeg a bejelentett összes kiadásból a KAP-stratégiai tervben technikai segítségnyújtás céljára elkülönített százalékos értéket jelenti.

(4)   A X. mellékletben meghatározott minimális összeget minden tagállam esetében a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott konkrét célkitűzés (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő előmozdítása) teljesítéséhez való hozzájárulásra kell elkülöníteni.
  Az erősségek, a gyengeségek, a lehetőségek és a veszélyek vizsgálatán alapuló helyzetelemzés (GYELV-elemzés), valamint a kielégítendő igények azonosítása alapján az összeget a következő beavatkozástípusok támogatására kell felhasználni:

(4)   A tagállamoknak legalább a X. mellékletben meghatározott összegeket a 27. cikkben meghatározottak szerint a fiatal mezőgazdasági termelők kiegészítő jövedelemtámogatására kell elkülöníteniük.

a)

a)

a 27. cikkben meghatározott, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás;

a 27. cikkben meghatározott, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás;

| b) | a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése a 69. cikkben említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

b)

a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése a 69. cikkben említettek szerint.

a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése a 69. cikkben említettek szerint.

(4a)
     
  A tagállamok a VII. mellékletben megállapított összegek legalább 60 %-át a következőkre tartják fenn:

| a) | a III. cím II. fejezetének 2. alszakaszában említett, fenntarthatóságot elősegítő alapszintű jövedelemtámogatás; |
| --- | --- |

a)

a)

a III. cím II. fejezetének 2. alszakaszában említett, fenntarthatóságot elősegítő alapszintű jövedelemtámogatás;

a III. cím II. fejezetének 2. alszakaszában említett, fenntarthatóságot elősegítő alapszintű jövedelemtámogatás;

| b) | a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 3. alszakaszában említett, átcsoportosítással nyújtható támogatás; |
| --- | --- |

b)

b)

a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 3. alszakaszában említett, átcsoportosítással nyújtható támogatás;

a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 3. alszakaszában említett, átcsoportosítással nyújtható támogatás;

| c) | a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatás; |
| --- | --- |

c)

c)

a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatás;

a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatás;

| d) | a III. cím III. fejezetének 7. szakaszában említett, egyéb ágazatokban végrehajtandó beavatkozástípusok. |
| --- | --- |

d)

d)

a III. cím III. fejezetének 7. szakaszában említett, egyéb ágazatokban végrehajtandó beavatkozástípusok.

a III. cím III. fejezetének 7. szakaszában említett, egyéb ágazatokban végrehajtandó beavatkozástípusok.

Ettől eltérve, amennyiben egy tagállam él a 90. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában meghatározott lehetőséggel az első bekezdés szerint fenntartott összegből, csökkentheti az első albekezdés szerint meghatározott minimális összeget a megnövelt összeggel.

Ettől eltérve, amennyiben egy tagállam él a 90. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában meghatározott lehetőséggel az első bekezdés szerint fenntartott összegből, csökkentheti az első albekezdés szerint meghatározott minimális összeget a megnövelt összeggel.

(4b)
     
  A VII. mellékletben meghatározott összegek legalább 6 %-át a 26. cikkben említett átcsoportosítással nyújtható támogatásra kell elkülöníteni.

(4c)
     
  A VII. mellékletben a 2023 és 2027 közötti időszakra meghatározott összes előirányzat legalább 30 %-át a 28. cikkben említett éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti rendszerekre kell elkülöníteni.

A tagállamok naptári évenként eltérő, a tagállam által az első mondat értelmében meghatározott százalékos arány alatti vagy feletti összegeket is fenntarthatnak, feltéve, hogy valamennyi éves mennyiség összege megfelel az említett százalékos aránynak.

A tagállamok naptári évenként eltérő, a tagállam által az első mondat értelmében meghatározott százalékos arány alatti vagy feletti összegeket is fenntarthatnak, feltéve, hogy valamennyi éves mennyiség összege megfelel az említett százalékos aránynak.

Ettől eltérve, amennyiben egy tagállam él a 90. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában meghatározott lehetőséggel a 28. cikk szerint fenntartott összegből, csökkentheti az első albekezdés szerint meghatározott minimális összeget a megnövelt összeggel.

Ettől eltérve, amennyiben egy tagállam él a 90. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában meghatározott lehetőséggel a 28. cikk szerint fenntartott összegből, csökkentheti az első albekezdés szerint meghatározott minimális összeget a megnövelt összeggel.

(5)   A III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatásra elkülönített indikatív pénzügyi előirányzatok összege a VII. mellékletben meghatározott összegek legfeljebb 10 %-a lehet.

(5)   A III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatásra elkülönített indikatív pénzügyi előirányzatok összege a VII. mellékletben meghatározott összegek legfeljebb 10 %-a lehet.
  A tagállamok átcsoportosíthatják egy részét a 82. cikk (6) bekezdésében meghatározott maximális előirányzat növelésére, ha ez az előirányzat nem elegendő a III. cím III. fejezete 7. szakaszában meghatározott beavatkozások finanszírozására.

Az első albekezdéstől eltérve, azok a tagállamok, amelyek – az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (4) bekezdésével összhangban – az ugyanazon rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatáruk több mint 13 %-át termeléstől függő önkéntes támogatásra használták, dönthetnek úgy, hogy a VII. mellékletben meghatározott összeg 10 %-nál magasabb összeget használnak fel termeléstől függő jövedelemtámogatásra. Az eredményként kapott százalékos érték nem haladhatja meg a Bizottság által a termeléstől függő önkéntes támogatásra a 2018-as igénylési év tekintetében jóváhagyott százalékos értéket.

Az első albekezdéstől eltérve, azok a tagállamok, amelyek – az 1307/2013/EU rendelet 53. cikkének (4) bekezdésével összhangban – az ugyanazon rendelet II. mellékletében meghatározott éves nemzeti felső összeghatáruk több mint 13 %-át termeléstől függő önkéntes támogatásra használták, dönthetnek úgy, hogy a VII. mellékletben meghatározott összeg 10 %-nál magasabb összeget használnak fel termeléstől függő jövedelemtámogatásra. Az eredményként kapott százalékos érték nem haladhatja meg a Bizottság által a termeléstől függő önkéntes támogatásra a 2018-as igénylési év tekintetében jóváhagyott százalékos értéket.

Az első albekezdésben említett százalékos érték legfeljebb 2 %-kal emelhető, feltéve, hogy a 10 %-ot meghaladó százalékos értéknek megfelelő összeget a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakasza szerinti, fehérjenövényekre nyújtott támogatásra kell előirányozni.

Az első albekezdésben említett százalékos érték legfeljebb 2 %-kal emelhető, feltéve, hogy a 10 %-ot meghaladó százalékos értéknek megfelelő összeget a III. cím II. fejezete 2. szakaszának 1. alszakasza szerinti, fehérjenövényekre nyújtott támogatásra kell előirányozni.

Az első és a második albekezdés alkalmazásából származó, a jóváhagyott KAP-stratégiai tervben szereplő összeg alkalmazása kötelező.

Az első és a második albekezdés alkalmazásából származó, a jóváhagyott KAP-stratégiai tervben szereplő összeg alkalmazása kötelező.

(6)   Az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 15. cikkének sérelme nélkül, az a maximális összeg, amely az e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakasza 1. alszakaszának értelmében és az e rendelet 15. cikkének alkalmazása előtt egy adott tagállamban, egy adott naptári évben odaítélhető, nem haladhatja meg a KAP-stratégiai tervben
  a (6)
  bekezdésnek megfelelően meghatározott összegeket.

(6)   Az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 15. cikkének sérelme nélkül, az a maximális összeg, amely az e rendelet III. címe II. fejezete 2. szakasza 1. alszakaszának értelmében és az e rendelet 15. cikkének alkalmazása előtt egy adott tagállamban, egy adott naptári évben odaítélhető, nem haladhatja meg a KAP-stratégiai tervben
  az (5)
  bekezdésnek megfelelően meghatározott összegeket.

(7)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy az EMVA-előirányzat bizonyos hányadát a következőkre fordítják: támogatások mozgósítása és a [LIFE rendelet] alapján meghatározott, a természettel kapcsolatos integrált stratégiai projektek körének kibővítése, valamint transznacionális tanulási célú mobilitáshoz kapcsolódó, elsősorban fiatal mezőgazdasági termelőkre összpontosító, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén az [Erasmus rendelettel] összhangban végrehajtott fellépések finanszírozása.

(7)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben dönthetnek úgy, hogy az EMVA-előirányzat bizonyos hányadát a következőkre fordítják: támogatások mozgósítása és a [LIFE rendelet] alapján meghatározott, a természettel kapcsolatos integrált stratégiai projektek körének kibővítése,
  amennyiben mezőgazdasági termelői közösségeket is bevonnak
  , valamint transznacionális tanulási célú mobilitáshoz kapcsolódó, elsősorban fiatal mezőgazdasági termelőkre
  és vidéken élő nőkre
  összpontosító, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén az [Erasmus rendelettel] összhangban végrehajtott fellépések finanszírozása.

Módosítás 1135

Módosítás 1135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

87. cikk

87. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 87. cikk | 87. cikk |
| Az éghajlati kérdések nyomon követése | Az éghajlati kérdések nyomon követése |
| (1)   A tagállamok információi alapján a Bizottság
  egyszerű és
  közös módszertan alkalmazásával értékeli, hogy mennyiben járult hozzá a szakpolitika az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzések teljesítéséhez. | (1)   A tagállamok információi alapján a Bizottság
  nemzetközileg elismert
  közös módszertan alkalmazásával értékeli, hogy mennyiben járult hozzá a szakpolitika az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzések teljesítéséhez. |
| (2)
     
  Az előirányzott kiadáshoz való hozzájárulás becslését egyedi súlyozások alkalmazásával kell elvégezni, amelyeket annak alapján kell differenciálni, hogy a támogatás jelentősen vagy mérsékelten járul-e hozzá az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzésekhez. Ezeket a súlyozásokat a következőképpen kell elvégezni: | |
| a) | 40 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 2., illetve 3. alszakaszában említett, a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és kiegészítő jövedelemtámogatás esetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

87. cikk

87. cikk

Az éghajlati kérdések nyomon követése

Az éghajlati kérdések nyomon követése

(1)   A tagállamok információi alapján a Bizottság
  egyszerű és
  közös módszertan alkalmazásával értékeli, hogy mennyiben járult hozzá a szakpolitika az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzések teljesítéséhez.

(1)   A tagállamok információi alapján a Bizottság
  nemzetközileg elismert
  közös módszertan alkalmazásával értékeli, hogy mennyiben járult hozzá a szakpolitika az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzések teljesítéséhez.

(2)
     
  Az előirányzott kiadáshoz való hozzájárulás becslését egyedi súlyozások alkalmazásával kell elvégezni, amelyeket annak alapján kell differenciálni, hogy a támogatás jelentősen vagy mérsékelten járul-e hozzá az éghajlatváltozással összefüggő célkitűzésekhez. Ezeket a súlyozásokat a következőképpen kell elvégezni:

a)

a)

40 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 2., illetve 3. alszakaszában említett, a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és kiegészítő jövedelemtámogatás esetében;

40 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 2., illetve 3. alszakaszában említett, a fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás és kiegészítő jövedelemtámogatás esetében;

| b) | 100 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 4. alszakaszában említett, éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek esetében; |
| --- | --- |

b)

b)

100 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 4. alszakaszában említett, éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek esetében;

100 % a III. cím II. fejezete II. szakaszának 4. alszakaszában említett, éghajlat- és környezetvédelmi célokat szolgáló rendszerek esetében;

| c) | 100 % a 86. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett beavatkozások esetében; |
| --- | --- |

c)

c)

100 % a 86. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett beavatkozások esetében;

100 % a 86. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett beavatkozások esetében;

| d) | 40 % a 66. cikkben említett hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok esetében. |
| --- | --- |

d)

d)

40 % a 66. cikkben említett hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok esetében.

40 % a 66. cikkben említett hátrányos természeti adottságok és egyéb területspecifikus hátrányok esetében.

(2a)
     
  A Bizottság a 139a. cikkben említett félidős felülvizsgálat részeként tudományosan megalapozott és nemzetközileg elismert közös módszertant dolgoz ki az éghajlati és környezetvédelmi célkitűzésekre, többek között a biológiai sokféleségre fordított kiadások pontosabb nyomon követésére, és értékeli a különböző beavatkozástípusok becsült hozzájárulását.

Módosítás 1175

Módosítás 1175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

88 cikk – 1 a bekezdés (új)

88 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett tervezett egységnyi összegeknek a tagállamok által meghatározottaknak megfelelően egységes vagy átlagos egységnyi összegeknek kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett tervezett egységnyi összegeknek a tagállamok által meghatározottaknak megfelelően egységes vagy átlagos egységnyi összegeknek kell lenniük.

Módosítás 554

Módosítás 554

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

89 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A százalékos arányban kifejezett varianciaérték az a százalékos érték, amennyivel a realizált átlagos vagy egységes egységnyi összeg meghaladhatja a KAP-stratégiai tervben említett tervezett átlagos vagy egységes egységnyi összeget. | A százalékos arányban kifejezett varianciaérték az a százalékos érték, amennyivel a realizált átlagos vagy egységes
  indikatív
  egységnyi összeg meghaladhatja a KAP-stratégiai tervben említett tervezett átlagos vagy egységes
  indikatív
  egységnyi összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A százalékos arányban kifejezett varianciaérték az a százalékos érték, amennyivel a realizált átlagos vagy egységes egységnyi összeg meghaladhatja a KAP-stratégiai tervben említett tervezett átlagos vagy egységes egységnyi összeget.

A százalékos arányban kifejezett varianciaérték az a százalékos érték, amennyivel a realizált átlagos vagy egységes
  indikatív
  egységnyi összeg meghaladhatja a KAP-stratégiai tervben említett tervezett átlagos vagy egységes
  indikatív
  egységnyi összeget.

indikatív

indikatív

Módosítás 555

Módosítás 555

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

89 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A közvetlen kifizetések formájában nyújtható beavatkozások esetében a realizált átlagos vagy egységes egységnyi összeg nem lehet alacsonyabb a tervezett egységnyi összegnél, kivéve, ha a realizált kimenet meghaladja a KAP-stratégia tervben megállapított tervezett kimenetet. | A közvetlen kifizetések formájában nyújtható beavatkozások esetében a realizált átlagos vagy
  indikatív
  egységes egységnyi összeg nem lehet alacsonyabb a tervezett
  indikatív
  egységnyi összegnél, kivéve, ha a realizált kimenet meghaladja a KAP-stratégia tervben megállapított tervezett kimenetet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A közvetlen kifizetések formájában nyújtható beavatkozások esetében a realizált átlagos vagy egységes egységnyi összeg nem lehet alacsonyabb a tervezett egységnyi összegnél, kivéve, ha a realizált kimenet meghaladja a KAP-stratégia tervben megállapított tervezett kimenetet.

A közvetlen kifizetések formájában nyújtható beavatkozások esetében a realizált átlagos vagy
  indikatív
  egységes egységnyi összeg nem lehet alacsonyabb a tervezett
  indikatív
  egységnyi összegnél, kivéve, ha a realizált kimenet meghaladja a KAP-stratégia tervben megállapított tervezett kimenetet.

indikatív

indikatív

Módosítás 556

Módosítás 556

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

89 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha eltérő egységnyi összegeket határoznak meg egy beavatkozáson belül, ez az albekezdés alkalmazandó annak a beavatkozásnak minden egységes vagy átlagos egységnyi összegére. | Ha eltérő
  indikatív
  egységnyi összegeket határoznak meg egy beavatkozáson belül, ez az albekezdés alkalmazandó annak a beavatkozásnak minden egységes vagy átlagos
  indikatív
  egységnyi összegére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha eltérő egységnyi összegeket határoznak meg egy beavatkozáson belül, ez az albekezdés alkalmazandó annak a beavatkozásnak minden egységes vagy átlagos egységnyi összegére.

Ha eltérő
  indikatív
  egységnyi összegeket határoznak meg egy beavatkozáson belül, ez az albekezdés alkalmazandó annak a beavatkozásnak minden egységes vagy átlagos
  indikatív
  egységnyi összegére.

indikatív

indikatív

Módosítás 557

Módosítás 557

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 2 a bekezdés (új)

89 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok a beavatkozástípusokon belül átcsoportosításokat végezhetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok a beavatkozástípusokon belül átcsoportosításokat végezhetnek.

Módosítás 1136

Módosítás 1136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

90. cikk

90. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 90. cikk | 90. cikk |
| A közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatok és az EMVA-előirányzatok közötti rugalmasság | A közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatok és az EMVA-előirányzatok közötti rugalmasság |
| (1)   A KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 106. cikk (1) bekezdésében említett javaslatuk részeként a tagállamok dönthetnek úgy, hogy átcsoportosítják: | (1)   A KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 106. cikk (1) bekezdésében említett javaslatuk részeként a tagállamok dönthetnek úgy, hogy átcsoportosítják: |
| a) | a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a IV. mellékletben megállapított tagállami előirányzatoknak a gyapotágazat támogatására előirányzott, a VI. mellékletben megállapított összegek levonása után kapott összegének legfeljebb
  15
   %-át a 
  2021
  –2026. naptári évekre vonatkozóan a tagállamoknak a 
  2022
  –2027. pénzügyi évekre megállapított EMVA-előirányzataihoz; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

90. cikk

90. cikk

A közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatok és az EMVA-előirányzatok közötti rugalmasság

A közvetlen kifizetésekre vonatkozó előirányzatok és az EMVA-előirányzatok közötti rugalmasság

(1)   A KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 106. cikk (1) bekezdésében említett javaslatuk részeként a tagállamok dönthetnek úgy, hogy átcsoportosítják:

(1)   A KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 106. cikk (1) bekezdésében említett javaslatuk részeként a tagállamok dönthetnek úgy, hogy átcsoportosítják:

a)

a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a IV. mellékletben megállapított tagállami előirányzatoknak a gyapotágazat támogatására előirányzott, a VI. mellékletben megállapított összegek levonása után kapott összegének legfeljebb
  15
   %-át a 
  2021
  –2026. naptári évekre vonatkozóan a tagállamoknak a 
  2022
  –2027. pénzügyi évekre megállapított EMVA-előirányzataihoz; vagy

15

2021

2022

| a) | a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a IV. mellékletben megállapított tagállami előirányzatoknak a gyapotágazat támogatására előirányzott, a VI. mellékletben megállapított összegek levonása után kapott összegének legfeljebb
  12
  %-át a 
  2023
  –2026. naptári évekre vonatkozóan a tagállamoknak a 
  2024
  –2027. pénzügyi évekre megállapított EMVA-előirányzataihoz
  , feltéve, hogy a tagállamok a 65. cikkben említett agrár-környezetvédelmi beavatkozások esetében – amelyek kedvezményezettjei mezőgazdasági termelők – ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak
  ; vagy |
| --- | --- |

a)

a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan a IV. mellékletben megállapított tagállami előirányzatoknak a gyapotágazat támogatására előirányzott, a VI. mellékletben megállapított összegek levonása után kapott összegének legfeljebb
  12
  %-át a 
  2023
  –2026. naptári évekre vonatkozóan a tagállamoknak a 
  2024
  –2027. pénzügyi évekre megállapított EMVA-előirányzataihoz
  , feltéve, hogy a tagállamok a 65. cikkben említett agrár-környezetvédelmi beavatkozások esetében – amelyek kedvezményezettjei mezőgazdasági termelők – ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak
  ; vagy

12

2023

2024

, feltéve, hogy a tagállamok a 65. cikkben említett agrár-környezetvédelmi beavatkozások esetében – amelyek kedvezményezettjei mezőgazdasági termelők – ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak

| b) | a
  2022
  –2027. pénzügyi évekre vonatkozó tagállami EMVA-előirányzatok legfeljebb
  15
   %-át a IV. mellékletben meghatározott, a 
  2021
  –2026. naptári években folyósítandó közvetlen kifizetésekre elkülönített tagállami előirányzatokhoz. |
| --- | --- |

b)

a
  2022
  –2027. pénzügyi évekre vonatkozó tagállami EMVA-előirányzatok legfeljebb
  15
   %-át a IV. mellékletben meghatározott, a 
  2021
  –2026. naptári években folyósítandó közvetlen kifizetésekre elkülönített tagállami előirányzatokhoz.

2022

15

2021

| b) | a
  2024
  –2027. pénzügyi évekre vonatkozó tagállami EMVA-előirányzatok legfeljebb
  5
  %-át a IV. mellékletben meghatározott, a 
  2023
  –2026. naptári években folyósítandó közvetlen kifizetésekre elkülönített tagállami előirányzatokhoz
  , feltéve, hogy az ugyanilyen mértékű emelést a 28. cikk hatálya alá tartozó műveletekre irányozzák elő
  . |
| --- | --- |

b)

a
  2024
  –2027. pénzügyi évekre vonatkozó tagállami EMVA-előirányzatok legfeljebb
  5
  %-át a IV. mellékletben meghatározott, a 
  2023
  –2026. naptári években folyósítandó közvetlen kifizetésekre elkülönített tagállami előirányzatokhoz
  , feltéve, hogy az ugyanilyen mértékű emelést a 28. cikk hatálya alá tartozó műveletekre irányozzák elő
  .

2024

5

2023

, feltéve, hogy az ugyanilyen mértékű emelést a 28. cikk hatálya alá tartozó műveletekre irányozzák elő

A közvetlen kifizetésekre elkülönített
  tagállami pénzügyi előirányzatoknak
  az
  első albekezdésben említett EMVA-előirányzatokhoz történő átcsoportosítására vonatkozó százalékos arány növelhető
  a 
  következők szerint:

tagállami pénzügyi előirányzatoknak

első albekezdésben említett EMVA-előirányzatokhoz történő átcsoportosítására vonatkozó százalékos arány növelhető

következők szerint:

Az első albekezdés b) pontjától eltérve azok a tagállamok, amelyek hektáronkénti átlagos nemzeti összege nem éri el az uniós átlagot, az EMVA-előirányzatok legfeljebb 12 %-át átcsoportosíthatják
  a közvetlen kifizetésekre
  számukra
  elkülönített
  összeghez. Az átcsoportosítás összege azonban nem haladhatja meg azt az összeget, amely ahhoz szükséges, hogy a hektáronkénti átlagos nemzeti összeg összhangba kerüljön az uniós átlaggal. Az összeget teljes egészében
  a 
  28. cikkben említett beavatkozásokra kell fordítani.

Az első albekezdés b) pontjától eltérve azok a tagállamok, amelyek hektáronkénti átlagos nemzeti összege nem éri el az uniós átlagot, az EMVA-előirányzatok legfeljebb 12 %-át átcsoportosíthatják

számukra

összeghez. Az átcsoportosítás összege azonban nem haladhatja meg azt az összeget, amely ahhoz szükséges, hogy a hektáronkénti átlagos nemzeti összeg összhangba kerüljön az uniós átlaggal. Az összeget teljes egészében

28. cikkben említett beavatkozásokra kell fordítani.

| a) | legfeljebb 15 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket megvalósító, EMVA-finanszírozású beavatkozások esetében; |
| --- | --- |

a)

a)

legfeljebb 15 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket megvalósító, EMVA-finanszírozású beavatkozások esetében;

legfeljebb 15 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést alkalmaznak a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket megvalósító, EMVA-finanszírozású beavatkozások esetében;

| b) | legfeljebb 2 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést hajtanak végre a 86. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

b)

b)

legfeljebb 2 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést hajtanak végre a 86. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően.

legfeljebb 2 százalékpontig, feltéve, hogy a tagállamok ugyanilyen mértékű emelést hajtanak végre a 86. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően.

Az e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint átcsoportosított közvetlen kifizetési előirányzatokat le lehet vonni a 86. cikk (4) bekezdésének a) vagy c) pontja szerinti hozzájárulásból, vagy e kettő kombinációjából.

Az e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint átcsoportosított közvetlen kifizetési előirányzatokat le lehet vonni a 86. cikk (4) bekezdésének a) vagy c) pontja szerinti hozzájárulásból, vagy e kettő kombinációjából.

(2)   Az (1) bekezdésben említett döntésnek ki kell terjednie az (1) bekezdésben említett százalékos arány meghatározására, amely naptári évenként változhat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett döntésnek ki kell terjednie az (1) bekezdésben említett százalékos arány meghatározására, amely naptári évenként változhat.

(3)   A tagállamok
  2023-ban
  a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (1) bekezdésben említett döntésüket.

(3)   A tagállamok
  2024-ben
  a KAP-stratégiai tervük módosítása iránti, a 107. cikkben említett kérésük részeként felülvizsgálhatják az (1) bekezdésben említett döntésüket.

A tagállamok 2021. december 31-ig közlik a Bizottsággal az (1) bekezdésben említett döntéseiket, valamint a 15. és a 26. cikk alkalmazására vonatkozó döntéseiket.

A tagállamok 2021. december 31-ig közlik a Bizottsággal az (1) bekezdésben említett döntéseiket, valamint a 15. és a 26. cikk alkalmazására vonatkozó döntéseiket.

Módosítás 562

Módosítás 562

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 1 bekezdés

91 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok KAP-stratégiai tervet dolgoznak ki e rendeletnek megfelelően azzal a céllal, hogy végrehajtsák az EMGA és az EMVA által a 6.
  cikkben
  meghatározott konkrét célkitűzések teljesítése érdekében finanszírozott uniós támogatást. | A tagállamok
  – adott esetben a régiókkal együttműködve
   – KAP-stratégiai tervet dolgoznak ki e rendeletnek megfelelően azzal a céllal, hogy végrehajtsák az EMGA és az EMVA által a 6. 
  cikk (1) bekezdésében
  meghatározott konkrét célkitűzések teljesítése érdekében finanszírozott uniós támogatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok KAP-stratégiai tervet dolgoznak ki e rendeletnek megfelelően azzal a céllal, hogy végrehajtsák az EMGA és az EMVA által a 6.
  cikkben
  meghatározott konkrét célkitűzések teljesítése érdekében finanszírozott uniós támogatást.

cikkben

A tagállamok
  – adott esetben a régiókkal együttműködve
   – KAP-stratégiai tervet dolgoznak ki e rendeletnek megfelelően azzal a céllal, hogy végrehajtsák az EMGA és az EMVA által a 6. 
  cikk (1) bekezdésében
  meghatározott konkrét célkitűzések teljesítése érdekében finanszírozott uniós támogatást.

– adott esetben a régiókkal együttműködve

cikk (1) bekezdésében

Módosítás 563

Módosítás 563

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 2 bekezdés

91 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV-elemzés és a 96. cikkben említett igényfelmérés alapján a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben a 97. cikkben foglaltak szerint beavatkozási stratégiát határoznak meg, amelyben a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések elérését szolgáló célokat és mérföldköveket jelölnek meg. A célokat az I. sz. mellékletben ismertetett közös eredménymutatók alkalmazásával kell meghatározni. | A 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV-elemzés és a 96. cikkben említett igényfelmérés alapján a tagállamok
  – adott esetben a régiókkal együttműködve
   – a KAP-stratégiai tervükben a 97. cikkben foglaltak szerint beavatkozási stratégiát határoznak meg, amelyben a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések elérését szolgáló célokat és mérföldköveket jelölnek meg. A célokat az I. sz. mellékletben ismertetett közös eredménymutatók alkalmazásával kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV-elemzés és a 96. cikkben említett igényfelmérés alapján a tagállamok a KAP-stratégiai tervükben a 97. cikkben foglaltak szerint beavatkozási stratégiát határoznak meg, amelyben a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések elérését szolgáló célokat és mérföldköveket jelölnek meg. A célokat az I. sz. mellékletben ismertetett közös eredménymutatók alkalmazásával kell meghatározni.

A 103. cikk (2) bekezdésében említett GYELV-elemzés és a 96. cikkben említett igényfelmérés alapján a tagállamok
  – adott esetben a régiókkal együttműködve
   – a KAP-stratégiai tervükben a 97. cikkben foglaltak szerint beavatkozási stratégiát határoznak meg, amelyben a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések elérését szolgáló célokat és mérföldköveket jelölnek meg. A célokat az I. sz. mellékletben ismertetett közös eredménymutatók alkalmazásával kell meghatározni.

– adott esetben a régiókkal együttműködve

Módosítás 564

Módosítás 564

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 4 bekezdés

91 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Valamennyi KAP-stratégiai tervnek a 
  2021
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell vonatkoznia. | Valamennyi KAP-stratégiai tervnek a 
  2022
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell vonatkoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Valamennyi KAP-stratégiai tervnek a 
  2021
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell vonatkoznia.

2021

Valamennyi KAP-stratégiai tervnek a 
  2022
  . január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra kell vonatkoznia.

2022

Módosítás 565

Módosítás 565

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 4 a bekezdés (új)

91 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A KAP-stratégiai terv jóváhagyása és tagállamok általi végrehajtása nem okozhat semmiféle késést a kedvezményezettek támogatáskérelmezési időszakában, sem a támogatás időben történő kifizetésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai terv jóváhagyása és tagállamok általi végrehajtása nem okozhat semmiféle késést a kedvezményezettek támogatáskérelmezési időszakában, sem a támogatás időben történő kifizetésében.

A KAP-stratégiai terv jóváhagyása és tagállamok általi végrehajtása nem okozhat semmiféle késést a kedvezményezettek támogatáskérelmezési időszakában, sem a támogatás időben történő kifizetésében.

Módosítás 832 cp1

Módosítás 832 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 cikk – cím

92 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Erőteljesebb törekvések a környezetvédelmi és az
  éghajlat-politikai
  célkitűzések tekintetében | Erőteljesebb törekvések a környezetvédelmi
  , az éghajlat-politikai
  és az
  állatjóléti
  célkitűzések tekintetében |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Erőteljesebb törekvések a környezetvédelmi és az
  éghajlat-politikai
  célkitűzések tekintetében

éghajlat-politikai

Erőteljesebb törekvések a környezetvédelmi
  , az éghajlat-politikai
  és az
  állatjóléti
  célkitűzések tekintetében

, az éghajlat-politikai

állatjóléti

Módosítás 567

Módosítás 567

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 cikk – 1 bekezdés

92 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben és különösen a beavatkozási stratégiának a 97. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett elemein keresztül arra törekednek, hogy – az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában megállapított célkitűzés teljesítéséhez a 2014–2020-as időszakban az EMGA és az EMVA keretében
  biztosított
  teljes
  hozzájárulással
  összehasonlítva – összességében nagyobb
  hozzájárulást biztosítsanak
  a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott
  konkrét környezetvédelmi
  és
  éghajlat-politikai
  célkitűzések eléréséhez. | (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben és különösen a beavatkozási stratégiának a 97. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett elemein keresztül arra törekednek, hogy – az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában megállapított célkitűzés teljesítéséhez a 2014–2020-as időszakban az EMGA és az EMVA keretében
  előirányzott
  teljes
  költségvetéssel
  összehasonlítva – összességében
  a költségvetés
  nagyobb
  részét különítik el
  a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott
  agrár-környezetvédelmi
  és
  az éghajlattal kapcsolatos konkrét
  célkitűzések eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben és különösen a beavatkozási stratégiának a 97. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett elemein keresztül arra törekednek, hogy – az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában megállapított célkitűzés teljesítéséhez a 2014–2020-as időszakban az EMGA és az EMVA keretében
  biztosított
  teljes
  hozzájárulással
  összehasonlítva – összességében nagyobb
  hozzájárulást biztosítsanak
  a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott
  konkrét környezetvédelmi
  és
  éghajlat-politikai
  célkitűzések eléréséhez.

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben és különösen a beavatkozási stratégiának a 97. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett elemein keresztül arra törekednek, hogy – az 1306/2013/EU rendelet 110. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában megállapított célkitűzés teljesítéséhez a 2014–2020-as időszakban az EMGA és az EMVA keretében
  előirányzott
  teljes
  költségvetéssel
  összehasonlítva – összességében
  a költségvetés
  nagyobb
  részét különítik el
  a 6. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott
  agrár-környezetvédelmi
  és
  az éghajlattal kapcsolatos konkrét
  célkitűzések eléréséhez.

Módosítás 832 cp4

Módosítás 832 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 cikk – 2 bekezdés

92 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a 
  rendelkezésre álló
  információk alapján kifejtik, hogyan kívánják megvalósítani a teljes hozzájárulásnak az (1) bekezdés szerinti növelését. E kifejtésnek releváns információkon, például a 95. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában és a 95. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elemeken kell alapulnia. | (2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a 
  legfrissebb és a legmegbízhatóbb
  információk alapján kifejtik
  a 2021–2027-es időszak során elérni szándékozott környezetvédelmi és éghajlati hatásokat, valamint azt
  , hogyan kívánják megvalósítani a teljes hozzájárulásnak az (1) bekezdés szerinti növelését
  , beleértve azt is, hogyan tervezik annak biztosítását, hogy az I. mellékletben meghatározott hatásmutatók alapján kitűzött célok a jelenlegi helyzethez képest javulást eredményezzenek
  . E kifejtésnek releváns információkon, például a 95. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában és a 95. cikk (2) bekezdésének
  a) és
  b) pontjában említett elemeken kell alapulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a 
  rendelkezésre álló
  információk alapján kifejtik, hogyan kívánják megvalósítani a teljes hozzájárulásnak az (1) bekezdés szerinti növelését. E kifejtésnek releváns információkon, például a 95. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában és a 95. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elemeken kell alapulnia.

(2)   A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a 
  legfrissebb és a legmegbízhatóbb
  információk alapján kifejtik
  a 2021–2027-es időszak során elérni szándékozott környezetvédelmi és éghajlati hatásokat, valamint azt
  , hogyan kívánják megvalósítani a teljes hozzájárulásnak az (1) bekezdés szerinti növelését
  , beleértve azt is, hogyan tervezik annak biztosítását, hogy az I. mellékletben meghatározott hatásmutatók alapján kitűzött célok a jelenlegi helyzethez képest javulást eredményezzenek
  . E kifejtésnek releváns információkon, például a 95. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában és a 95. cikk (2) bekezdésének
  a) és
  b) pontjában említett elemeken kell alapulnia.

Módosítás 1177

Módosítás 1177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

92 a cikk (új)

92 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 92a. cikk




  Kockázatkezelési megelőzések




  A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a rendelkezésre álló információk és GYELV-elemzés alapján kifejtik, hogy hogyan szándékoznak megfelelő és releváns kockázatkezelési megoldásokat biztosítani annak érdekében, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket az éghajlati, egészségügyi és gazdasági veszélyekkel szemben. Az e cikkben említett kockázatkezelési megoldások magukban foglalhatnak a 70. cikkben felsorolt kockázatkezelési eszközöket vagy bármely már létező nemzeti kockázatkezelési megoldást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

92a. cikk

Kockázatkezelési megelőzések

A tagállamok KAP-stratégiai tervükben a rendelkezésre álló információk és GYELV-elemzés alapján kifejtik, hogy hogyan szándékoznak megfelelő és releváns kockázatkezelési megoldásokat biztosítani annak érdekében, hogy segítsék a mezőgazdasági termelőket az éghajlati, egészségügyi és gazdasági veszélyekkel szemben. Az e cikkben említett kockázatkezelési megoldások magukban foglalhatnak a 70. cikkben felsorolt kockázatkezelési eszközöket vagy bármely már létező nemzeti kockázatkezelési megoldást.

Módosítás 569

Módosítás 569

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 1 bekezdés

93 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden tagállam egyetlen KAP-stratégiai tervet készít teljes területe vonatkozásában. | Minden tagállam
  – adott esetben a régiókkal együttműködve –
  egyetlen KAP-stratégiai tervet készít teljes területe vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden tagállam egyetlen KAP-stratégiai tervet készít teljes területe vonatkozásában.

Minden tagállam
  – adott esetben a régiókkal együttműködve –
  egyetlen KAP-stratégiai tervet készít teljes területe vonatkozásában.

– adott esetben a régiókkal együttműködve –

Módosítás 570

Módosítás 570

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 2 bekezdés

93 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a KAP-stratégiai terv elemeit regionális szinten határozzák meg, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti szinten elkészített KAP-stratégiai terv elemeivel való egységességet és következetességet. | Ha a KAP-stratégiai terv elemeit
  regionális beavatkozási programok útján
  regionális szinten határozzák meg
  és/vagy hajtják végre
  , a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti szinten elkészített KAP-stratégiai terv elemeivel való egységességet és következetességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a KAP-stratégiai terv elemeit regionális szinten határozzák meg, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti szinten elkészített KAP-stratégiai terv elemeivel való egységességet és következetességet.

Ha a KAP-stratégiai terv elemeit
  regionális beavatkozási programok útján
  regionális szinten határozzák meg
  és/vagy hajtják végre
  , a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti szinten elkészített KAP-stratégiai terv elemeivel való egységességet és következetességet.

regionális beavatkozási programok útján

és/vagy hajtják végre

Módosítás 571 és 734 cp2

Módosítás 571 és 734 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 2 bekezdés

94 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A KAP-stratégiai terv elkészítéséért felelős tagállami szerv gondoskodik róla, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai ügyekben illetékes hatóságok
  tevőlegesen részt
  vegyenek a terv környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szempontjainak kidolgozásában. | (2)   A KAP-stratégiai terv elkészítéséért felelős tagállami szerv gondoskodik róla, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai ügyekben illetékes hatóságok
  teljes mértékben részt
  vegyenek a terv környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szempontjainak kidolgozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A KAP-stratégiai terv elkészítéséért felelős tagállami szerv gondoskodik róla, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai ügyekben illetékes hatóságok
  tevőlegesen részt
  vegyenek a terv környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szempontjainak kidolgozásában.

(2)   A KAP-stratégiai terv elkészítéséért felelős tagállami szerv gondoskodik róla, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai ügyekben illetékes hatóságok
  teljes mértékben részt
  vegyenek a terv környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szempontjainak kidolgozásában.

Módosítás 572 és 734 cp3

Módosítás 572 és 734 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Minden tagállam partnerséget létesít az illetékes regionális és helyi hatóságokkal. A partnerséget legalább a következő partnereknek kell alkotniuk: | Minden tagállam partnerséget létesít az illetékes regionális és helyi hatóságokkal
  és más partnerekkel
  . A partnerséget legalább a következő partnereknek kell alkotniuk: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Minden tagállam partnerséget létesít az illetékes regionális és helyi hatóságokkal. A partnerséget legalább a következő partnereknek kell alkotniuk:

Minden tagállam partnerséget létesít az illetékes regionális és helyi hatóságokkal
  és más partnerekkel
  . A partnerséget legalább a következő partnereknek kell alkotniuk:

és más partnerekkel

Módosítás 573 és 734 cp5

Módosítás 573 és 734 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | gazdasági és szociális partnerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

gazdasági és szociális partnerek;

| b) | gazdasági és szociális partnerek
  , különösen a mezőgazdasági ágazat képviselői és a LEADER programok keretében a helyi akciócsoportok
  ; |
| --- | --- |

b)

gazdasági és szociális partnerek
  , különösen a mezőgazdasági ágazat képviselői és a LEADER programok keretében a helyi akciócsoportok
  ;

, különösen a mezőgazdasági ágazat képviselői és a LEADER programok keretében a helyi akciócsoportok

Módosítás 574 és 734 cp6

Módosítás 574 és 734 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

94 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a
  civil társadalmat képviselő releváns szervezetek és – adott esetben – a társadalmi befogadásnak, az alapvető jogok érvényesítésének, a nemek közötti egyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdításáért felelős szervezetek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a
  civil társadalmat képviselő releváns szervezetek és – adott esetben – a társadalmi befogadásnak, az alapvető jogok érvényesítésének, a nemek közötti egyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdításáért felelős szervezetek.

a

| c) | az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzéshez kapcsolódó, a
  civil társadalmat képviselő releváns szervezetek és – adott esetben – a társadalmi befogadásnak, az alapvető jogok érvényesítésének, a nemek közötti egyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdításáért felelős szervezetek. |
| --- | --- |

c)

az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzéshez kapcsolódó, a
  civil társadalmat képviselő releváns szervezetek és – adott esetben – a társadalmi befogadásnak, az alapvető jogok érvényesítésének, a nemek közötti egyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdításáért felelős szervezetek.

az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzéshez kapcsolódó, a

Módosítás 575 és 734 cp7

Módosítás 575 és 734 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

94 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok bevonják ezeket a partnereket a KAP-stratégiai terv elkészítésébe. | A tagállamok
  teljes mértékben
  bevonják ezeket a partnereket a KAP-stratégiai terv elkészítésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok bevonják ezeket a partnereket a KAP-stratégiai terv elkészítésébe.

A tagállamok
  teljes mértékben
  bevonják ezeket a partnereket a KAP-stratégiai terv elkészítésébe.

teljes mértékben

Módosítás 576 és 734 cp9

Módosítás 576 és 734 cp9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 4 bekezdés

94 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok és a Bizottság együttműködik annak érdekében, hogy biztosítsák az eredményes koordinációt a KAP stratégia terv végrehajtásában, figyelembe véve az arányosság
  és
  a közös irányítás elvét. | (4)   A tagállamok és a Bizottság együttműködik annak érdekében, hogy biztosítsák az eredményes koordinációt a KAP stratégia terv végrehajtásában, figyelembe véve az arányosság, a közös irányítás
  és a belső piac zökkenőmentes működésének
  elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok és a Bizottság együttműködik annak érdekében, hogy biztosítsák az eredményes koordinációt a KAP stratégia terv végrehajtásában, figyelembe véve az arányosság
  és
  a közös irányítás elvét.

(4)   A tagállamok és a Bizottság együttműködik annak érdekében, hogy biztosítsák az eredményes koordinációt a KAP stratégia terv végrehajtásában, figyelembe véve az arányosság, a közös irányítás
  és a belső piac zökkenőmentes működésének
  elvét.

Módosítás 577, 970 és 1312 cp7

Módosítás 577, 970 és 1312 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk – 4 a bekezdés (új)

94 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el egy magatartási kódex megállapítása érdekében, amely a (3) bekezdésben említett partnerség megszervezésében támogatja a tagállamokat. A magatartási kódex azt a keretet határozza meg, amelyen belül a tagállamok nemzeti jogszabályaikkal és regionális hatásköreikkel összhangban folytatják a partnerség elvének végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el egy magatartási kódex megállapítása érdekében, amely a (3) bekezdésben említett partnerség megszervezésében támogatja a tagállamokat. A magatartási kódex azt a keretet határozza meg, amelyen belül a tagállamok nemzeti jogszabályaikkal és regionális hatásköreikkel összhangban folytatják a partnerség elvének végrehajtását.

Módosítás 578

Módosítás 578

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 1 bekezdés – e pont

95 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | cél- és pénzügyi tervek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

cél- és pénzügyi tervek;

| e) | cél- és pénzügyi tervek
  , beleértve adott esetben a regionális beavatkozási programban foglaltakat is
  ; |
| --- | --- |

e)

cél- és pénzügyi tervek
  , beleértve adott esetben a regionális beavatkozási programban foglaltakat is
  ;

, beleértve adott esetben a regionális beavatkozási programban foglaltakat is

Módosítás 579

Módosítás 579

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 2 bekezdés – c pont

95 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a partnerek konzultációjáról szóló III.
  melléklet
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a partnerek konzultációjáról szóló III.
  melléklet
  ;

melléklet

| c) | a partnerek konzultációjáról szóló III. 
  melléklet, az illetékes regionális és helyi hatóságok és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek által benyújtott észrevételek összefoglalása
  ; |
| --- | --- |

c)

a partnerek konzultációjáról szóló III. 
  melléklet, az illetékes regionális és helyi hatóságok és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek által benyújtott észrevételek összefoglalása
  ;

melléklet, az illetékes regionális és helyi hatóságok és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek által benyújtott észrevételek összefoglalása

Módosítás 580

Módosítás 580

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 2 bekezdés – d pont

95 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a
  gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról szóló IV. melléklet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a
  gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról szóló IV. melléklet;

a

| d) | adott esetben a
  gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról szóló IV. melléklet; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a
  gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról szóló IV. melléklet;

adott esetben a

Módosítás 581

Módosítás 581

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 2 bekezdés – e pont

95 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a
  KAP-stratégiai terv hatálya alatt nyújtott kiegészítő nemzeti
  finanszírozásról szóló V. melléklet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a
  KAP-stratégiai terv hatálya alatt nyújtott kiegészítő nemzeti
  finanszírozásról szóló V. melléklet
  .

a

finanszírozásról szóló V. melléklet

| e) | V. melléklet a következőkről: állami támogatás a stratégiai terv számára, amely nem képez kivételt az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkei alól, a 131. cikk (4) bekezdésének megfelelően, valamint a
  KAP-stratégiai terv hatálya alatt
  minden fejlesztési beavatkozás számára
  nyújtott kiegészítő nemzeti
  finanszírozás
  . |
| --- | --- |

e)

V. melléklet a következőkről: állami támogatás a stratégiai terv számára, amely nem képez kivételt az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkei alól, a 131. cikk (4) bekezdésének megfelelően, valamint a
  KAP-stratégiai terv hatálya alatt
  minden fejlesztési beavatkozás számára
  nyújtott kiegészítő nemzeti
  finanszírozás
  .

V. melléklet a következőkről: állami támogatás a stratégiai terv számára, amely nem képez kivételt az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkei alól, a 131. cikk (4) bekezdésének megfelelően, valamint a

minden fejlesztési beavatkozás számára

finanszírozás

Módosítás 582

Módosítás 582

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

95 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a 28. cikkben említett éghajlati, környezeti és állatjóléti rendszerekről szóló VI. melléklet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a 28. cikkben említett éghajlati, környezeti és állatjóléti rendszerekről szóló VI. melléklet.

a 28. cikkben említett éghajlati, környezeti és állatjóléti rendszerekről szóló VI. melléklet.

Módosítás 583

Módosítás 583

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a regionális beavatkozási programokról szóló VII. melléklet; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

a regionális beavatkozási programokról szóló VII. melléklet; és

a regionális beavatkozási programokról szóló VII. melléklet; és

Módosítás 584

Módosítás 584

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk – 2 bekezdés – e c pont (új)

95 cikk – 2 bekezdés – e c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ec) | a stratégiai tervek versenyképesség növeléséhez hozzájáruló elemeiről szóló VIII. melléklet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ec)

ec)

a stratégiai tervek versenyképesség növeléséhez hozzájáruló elemeiről szóló VIII. melléklet.

a stratégiai tervek versenyképesség növeléséhez hozzájáruló elemeiről szóló VIII. melléklet.

Módosítás 585

Módosítás 585

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés – b pont

96 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó igények azonosítása a GYELV-elemzés eredményei alapján. Valamennyi igényt ismertetni kell függetlenül attól, hogy kielégíti-e őket a KAP-ra vonatkozó stratégiai terv vagy sem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó igények azonosítása a GYELV-elemzés eredményei alapján. Valamennyi igényt ismertetni kell függetlenül attól, hogy kielégíti-e őket a KAP-ra vonatkozó stratégiai terv vagy sem;

| b) | a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekhez
  – köztük az állatjóléthez is –
  kapcsolódó igények azonosítása a GYELV-elemzés eredményei alapján; Valamennyi igényt ismertetni kell függetlenül attól, hogy kielégíti-e őket a KAP-ra vonatkozó stratégiai terv vagy sem; |
| --- | --- |

b)

a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekhez
  – köztük az állatjóléthez is –
  kapcsolódó igények azonosítása a GYELV-elemzés eredményei alapján; Valamennyi igényt ismertetni kell függetlenül attól, hogy kielégíti-e őket a KAP-ra vonatkozó stratégiai terv vagy sem;

– köztük az állatjóléthez is –

Módosítás 586

Módosítás 586

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés – d pont

96 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | adott esetben
  a
  hátrányos helyzetű földrajzi területek, például a legkülső régiók igényeinek elemzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

adott esetben
  a
  hátrányos helyzetű földrajzi területek, például a legkülső régiók igényeinek elemzése;

a

| d) | adott esetben
  az elszigetelt vagy
  hátrányos helyzetű földrajzi területek, például a legkülső
  , a hegyvidéki és a szigeti
  régiók igényeinek elemzése; |
| --- | --- |

d)

adott esetben
  az elszigetelt vagy
  hátrányos helyzetű földrajzi területek, például a legkülső
  , a hegyvidéki és a szigeti
  régiók igényeinek elemzése;

az elszigetelt vagy

, a hegyvidéki és a szigeti

Módosítás 587

Módosítás 587

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés – e pont

96 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az igények fontossági sorrendbe helyezése és rangsorolása
  , ideértve
  a választások
  megfelelő indoklását
  és adott esetben
  azt
  , hogy miért nem vagy csak részlegesen foglalkozik bizonyos azonosított igényekkel a KAP-stratégiai terv. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

az igények fontossági sorrendbe helyezése és rangsorolása
  , ideértve
  a választások
  megfelelő indoklását
  és adott esetben
  azt
  , hogy miért nem vagy csak részlegesen foglalkozik bizonyos azonosított igényekkel a KAP-stratégiai terv.

, ideértve

megfelelő indoklását

azt

| e) | az igények fontossági sorrendbe helyezése és rangsorolása a választások
  szerint
  és adott esetben
  azon okok indoklása
  , hogy miért nem vagy csak részlegesen foglalkozik bizonyos azonosított igényekkel a KAP-stratégiai terv; |
| --- | --- |

e)

az igények fontossági sorrendbe helyezése és rangsorolása a választások
  szerint
  és adott esetben
  azon okok indoklása
  , hogy miért nem vagy csak részlegesen foglalkozik bizonyos azonosított igényekkel a KAP-stratégiai terv;

szerint

azon okok indoklása

Módosítás 588

Módosítás 588

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

96 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | azon területek összegzése, ahol hiányoznak vagy hiányosak az alapadatok a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekkel kapcsolatos aktuális helyzet teljes körű ismertetéséhez, valamint e célkitűzések monitoringjához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

azon területek összegzése, ahol hiányoznak vagy hiányosak az alapadatok a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekkel kapcsolatos aktuális helyzet teljes körű ismertetéséhez, valamint e célkitűzések monitoringjához.

azon területek összegzése, ahol hiányoznak vagy hiányosak az alapadatok a 6. cikkben meghatározott konkrét célkitűzésekkel kapcsolatos aktuális helyzet teljes körű ismertetéséhez, valamint e célkitűzések monitoringjához.

Módosítás 589

Módosítás 589

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 3 bekezdés

96 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a legfrissebb és a legmegbízhatóbb adatokat használják ehhez az értékeléshez. | A tagállamok a legfrissebb és a legmegbízhatóbb adatokat használják ehhez az értékeléshez
  , – adott esetben – nemek szerinti bontásban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a legfrissebb és a legmegbízhatóbb adatokat használják ehhez az értékeléshez.

A tagállamok a legfrissebb és a legmegbízhatóbb adatokat használják ehhez az értékeléshez
  , – adott esetben – nemek szerinti bontásban
  .

, – adott esetben – nemek szerinti bontásban

Módosítás 590

Módosítás 590

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

97 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a KAP-stratégiai terv társadalmi és gazdasági struktúrájának magyarázata, amely ismerteti a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c), g), h) és i) pontjában meghatározott, a mezőgazdaság gazdasági fejlesztéséhez és a vidéki területekhez kapcsolódó konkrét célkitűzéseket célzó különféle beavatkozások egymást kiegészítő jellegét és alapfeltételeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a KAP-stratégiai terv társadalmi és gazdasági struktúrájának magyarázata, amely ismerteti a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c), g), h) és i) pontjában meghatározott, a mezőgazdaság gazdasági fejlesztéséhez és a vidéki területekhez kapcsolódó konkrét célkitűzéseket célzó különféle beavatkozások egymást kiegészítő jellegét és alapfeltételeit;

a KAP-stratégiai terv társadalmi és gazdasági struktúrájának magyarázata, amely ismerteti a 6. cikk (1) bekezdésének a), b), c), g), h) és i) pontjában meghatározott, a mezőgazdaság gazdasági fejlesztéséhez és a vidéki területekhez kapcsolódó konkrét célkitűzéseket célzó különféle beavatkozások egymást kiegészítő jellegét és alapfeltételeit;

Módosítás 591

Módosítás 591

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

97 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | adott esetben annak áttekintése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan kezeli a nagy természeti értékkel bíró gazdálkodási rendszerek szükségleteit, beleértve az azok társadalmi-gazdasági életképességével kapcsolatos szempontokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

adott esetben annak áttekintése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan kezeli a nagy természeti értékkel bíró gazdálkodási rendszerek szükségleteit, beleértve az azok társadalmi-gazdasági életképességével kapcsolatos szempontokat.

adott esetben annak áttekintése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan kezeli a nagy természeti értékkel bíró gazdálkodási rendszerek szükségleteit, beleértve az azok társadalmi-gazdasági életképességével kapcsolatos szempontokat.

Módosítás 592

Módosítás 592

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – c pont

97 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  konkrét célkitűzés
  (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása)
  vonatkozásában
  a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71.cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  konkrét célkitűzés
  (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása)
  vonatkozásában
  a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71.cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet;

konkrét célkitűzés

vonatkozásában

| c) | a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzéssel
  (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása)
  összhangban
  a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71. cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet; |
| --- | --- |

c)

a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett
  célkitűzéssel
  (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása)
  összhangban
  a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71. cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet;

célkitűzéssel

összhangban

Módosítás 593

Módosítás 593

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – f pont

97 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzatok beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzatok beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását;

| f) | a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzatok beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását;
  és |
| --- | --- |

f)

a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzatok beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását;
  és

és

Módosítás 594

Módosítás 594

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

97 cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | annak ismertetése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan járul hozzá az állatok egészségének és jólétének javításához és az antimikrobiális rezisztencia csökkentéséhez kapcsolódó célkitűzéshez. A tagállamok különösen a 28. és a 65. cikk hatálya alá tartozó beavatkozástípusokra hivatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

annak ismertetése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan járul hozzá az állatok egészségének és jólétének javításához és az antimikrobiális rezisztencia csökkentéséhez kapcsolódó célkitűzéshez. A tagállamok különösen a 28. és a 65. cikk hatálya alá tartozó beavatkozástípusokra hivatkoznak.

annak ismertetése, hogy a KAP-stratégiai terv hogyan járul hozzá az állatok egészségének és jólétének javításához és az antimikrobiális rezisztencia csökkentéséhez kapcsolódó célkitűzéshez. A tagállamok különösen a 28. és a 65. cikk hatálya alá tartozó beavatkozástípusokra hivatkoznak.

Módosítás 1112

Módosítás 1112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 2 bekezdés – f b pont (új)

97 cikk – 2 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | annak magyarázata, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott egyes konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások hogyan járulnak hozzá a végső kedvezményezettek javát szolgáló egyszerűsítéshez és az adminisztratív terhek csökkentéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fb)

fb)

annak magyarázata, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott egyes konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások hogyan járulnak hozzá a végső kedvezményezettek javát szolgáló egyszerűsítéshez és az adminisztratív terhek csökkentéséhez;

annak magyarázata, hogy a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott egyes konkrét célkitűzésekhez kapcsolódó beavatkozások hogyan járulnak hozzá a végső kedvezményezettek javát szolgáló egyszerűsítéshez és az adminisztratív terhek csökkentéséhez;

Módosítás 595

Módosítás 595

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk – cím

98 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Több beavatkozáshoz is tartozó közös elemek | Több beavatkozáshoz is tartozó közös elemek
  a stratégiai tervekben |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Több beavatkozáshoz is tartozó közös elemek

Több beavatkozáshoz is tartozó közös elemek
  a stratégiai tervekben

a stratégiai tervekben

Módosítás 1113

Módosítás 1113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk – 1 bekezdés – b pont – ii a pont (új)

98 cikk – 1 bekezdés – b pont – ii a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ii a. | az egyszerűsítéshez és a végső kedvezményezettek szabályozási és adminisztratív terheinek csökkentéséhez való átfogó hozzájárulás ismertetése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii a.

ii a.

az egyszerűsítéshez és a végső kedvezményezettek szabályozási és adminisztratív terheinek csökkentéséhez való átfogó hozzájárulás ismertetése.

az egyszerűsítéshez és a végső kedvezményezettek szabályozási és adminisztratív terheinek csökkentéséhez való átfogó hozzájárulás ismertetése.

Módosítás 835

Módosítás 835

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

98 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | annak ismertetése, hogy miként fogja a stratégia terv támogatni az ökológiai mezőgazdaságot abban, hogy a termelés az ökológiai mezőgazdasági termékek iránti növekvő kereslethez igazodjon, a 13a. cikkben előírtaknak megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

annak ismertetése, hogy miként fogja a stratégia terv támogatni az ökológiai mezőgazdaságot abban, hogy a termelés az ökológiai mezőgazdasági termékek iránti növekvő kereslethez igazodjon, a 13a. cikkben előírtaknak megfelelően;

annak ismertetése, hogy miként fogja a stratégia terv támogatni az ökológiai mezőgazdaságot abban, hogy a termelés az ökológiai mezőgazdasági termékek iránti növekvő kereslethez igazodjon, a 13a. cikkben előírtaknak megfelelően;

Módosítás 596

Módosítás 596

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

98 cikk – 1 bekezdés – c pont

98 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 83. cikk (2) bekezdésében, a 86. cikk (3) bekezdésében és a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtás, valamint a 113. cikkben említett KAP-hálózatok kihasználásának ismertetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 83. cikk (2) bekezdésében, a 86. cikk (3) bekezdésében és a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtás, valamint a 113. cikkben említett KAP-hálózatok kihasználásának ismertetése;

| c) | a 83. cikk (2) bekezdésében, a 86. cikk (3) bekezdésében és a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtás, valamint a 113. cikkben említett KAP-hálózatok kihasználásának ismertetése;
  és |
| --- | --- |

c)

a 83. cikk (2) bekezdésében, a 86. cikk (3) bekezdésében és a 112. cikkben említett technikai segítségnyújtás, valamint a 113. cikkben említett KAP-hálózatok kihasználásának ismertetése;
  és

és

Módosítás 597

Módosítás 597

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 1 bekezdés – c pont

99 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az adott beavatkozás azon egyedi kialakítása és követelményei, amelyek biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzés(ek)hez való eredményes hozzájárulást. A környezetvédelmi és éghajlat-politikai beavatkozásokat illetően a feltételességi követelményekhez való illeszkedésnek tükröznie kell, hogy a gyakorlatok között nincs átfedés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az adott beavatkozás azon egyedi kialakítása és követelményei, amelyek biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzés(ek)hez való eredményes hozzájárulást. A környezetvédelmi és éghajlat-politikai beavatkozásokat illetően a feltételességi követelményekhez való illeszkedésnek tükröznie kell, hogy a gyakorlatok között nincs átfedés;

| c) | az adott beavatkozás azon egyedi kialakítása és követelményei, amelyek biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét
  releváns
  célkitűzés(ek)hez való eredményes hozzájárulást. A környezetvédelmi és éghajlat-politikai beavatkozásokat illetően a feltételességi követelményekhez való illeszkedésnek tükröznie kell, hogy a gyakorlatok között nincs átfedés; |
| --- | --- |

c)

az adott beavatkozás azon egyedi kialakítása és követelményei, amelyek biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét
  releváns
  célkitűzés(ek)hez való eredményes hozzájárulást. A környezetvédelmi és éghajlat-politikai beavatkozásokat illetően a feltételességi követelményekhez való illeszkedésnek tükröznie kell, hogy a gyakorlatok között nincs átfedés;

releváns

Módosítás 598

Módosítás 598

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 1 bekezdés – d pont

99 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | támogathatósági feltételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

támogathatósági feltételek;

| d) | támogathatósági feltételek
  , e rendelettel összhangban
  ; |
| --- | --- |

d)

támogathatósági feltételek
  , e rendelettel összhangban
  ;

, e rendelettel összhangban

Módosítás 599

Módosítás 599

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 1 bekezdés – h pont

99 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a beavatkozás ebből eredő éves pénzügyi előirányzata a 88. cikkben említettek szerint. Adott esetben meg kell adni az összegeknek a vissza nem térítendő támogatások és a finanszírozási eszközök szerinti tervezett bontását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a beavatkozás ebből eredő éves pénzügyi előirányzata a 88. cikkben említettek szerint. Adott esetben meg kell adni az összegeknek a vissza nem térítendő támogatások és a finanszírozási eszközök szerinti tervezett bontását;

| h) | a beavatkozás ebből eredő éves pénzügyi előirányzata a 88. cikkben említettek szerint. Adott esetben meg kell adni az összegeknek a vissza nem térítendő támogatások és a finanszírozási eszközök szerinti tervezett bontását;
  és |
| --- | --- |

h)

a beavatkozás ebből eredő éves pénzügyi előirányzata a 88. cikkben említettek szerint. Adott esetben meg kell adni az összegeknek a vissza nem térítendő támogatások és a finanszírozási eszközök szerinti tervezett bontását;
  és

és

Módosítás 600

Módosítás 600

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 1 bekezdés – i pont

99 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | annak jelzése, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, és alkalmazandó-e rá az állami támogatásokra vonatkozó értékelés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

annak jelzése, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, és alkalmazandó-e rá az állami támogatásokra vonatkozó értékelés.

| i) | annak jelzése, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, és alkalmazandó-e rá az állami támogatásokra vonatkozó
  , a Bizottság által az állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott javaslatokkal összhangban elvégzett
  értékelés. |
| --- | --- |

i)

annak jelzése, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, és alkalmazandó-e rá az állami támogatásokra vonatkozó
  , a Bizottság által az állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott javaslatokkal összhangban elvégzett
  értékelés.

, a Bizottság által az állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott javaslatokkal összhangban elvégzett

Módosítás 601

Módosítás 601

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 cikk – 1 bekezdés

100 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 95. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett céltervek összevont táblázatot tartalmaznak, amelyben a 97. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célok találhatók éves mérföldkövek szerinti bontásban. | (1)   A 95. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett céltervek összevont táblázatot tartalmaznak, amelyben a 97. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célok találhatók éves
  vagy adott esetben többéves
  mérföldkövek
  és szükség szerint részben régiók
  szerinti bontásban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 95. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett céltervek összevont táblázatot tartalmaznak, amelyben a 97. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célok találhatók éves mérföldkövek szerinti bontásban.

(1)   A 95. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett céltervek összevont táblázatot tartalmaznak, amelyben a 97. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett célok találhatók éves
  vagy adott esetben többéves
  mérföldkövek
  és szükség szerint részben régiók
  szerinti bontásban.

Módosítás 602

Módosítás 602

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

100 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a III. cím III.
  fejezetének VII. szakaszában
  említett ágazati beavatkozástípusokhoz rendelt keretösszegek bontása beavatkozásonként, valamint a tervezett kimenetek és az átlagos egységösszeg megjelölésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a III. cím III.
  fejezetének VII. szakaszában
  említett ágazati beavatkozástípusokhoz rendelt keretösszegek bontása beavatkozásonként, valamint a tervezett kimenetek és az átlagos egységösszeg megjelölésével;

fejezetének VII. szakaszában

| e) | a III. cím III. 
  fejezetében
  említett ágazati beavatkozástípusokhoz rendelt keretösszegek bontása beavatkozásonként, valamint a tervezett kimenetek és az átlagos egységösszeg megjelölésével; |
| --- | --- |

e)

a III. cím III. 
  fejezetében
  említett ágazati beavatkozástípusokhoz rendelt keretösszegek bontása beavatkozásonként, valamint a tervezett kimenetek és az átlagos egységösszeg megjelölésével;

fejezetében

Módosítás 603

Módosítás 603

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – f pont

100 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a vidékfejlesztéshez rendelt tagállami előirányzatok bontása – a közvetlen kifizetésekhez és a közvetlen kifizetésekből történő, a b) pontban meghatározott átcsoportosításokat követően – beavatkozástípusonként és beavatkozásonként, az időszakra vonatkozó összesített adatokat is megadva, megjelölve továbbá az alkalmazandó EMVA-hozzájárulási arányt, adott esetben a beavatkozás és a régiótípus szerinti bontásban. Közvetlen kifizetésekből történő átcsoportosítás esetén az átcsoportosítással finanszírozott beavatkozás(oka)t vagy beavatkozásrészt meg kell határozni. Ez a táblázat tartalmazza továbbá a beavatkozásonkénti tervezett kimeneteket, az átlagos vagy az egységes egységösszegeket és – adott esetben – a támogatások tervezett összegének vagy a finanszírozási eszközök tervezett összegének bontását. A technikai segítségnyújtáshoz rendelt összegeket szintén jelezni kell; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a vidékfejlesztéshez rendelt tagállami előirányzatok bontása – a közvetlen kifizetésekhez és a közvetlen kifizetésekből történő, a b) pontban meghatározott átcsoportosításokat követően – beavatkozástípusonként és beavatkozásonként, az időszakra vonatkozó összesített adatokat is megadva, megjelölve továbbá az alkalmazandó EMVA-hozzájárulási arányt, adott esetben a beavatkozás és a régiótípus szerinti bontásban. Közvetlen kifizetésekből történő átcsoportosítás esetén az átcsoportosítással finanszírozott beavatkozás(oka)t vagy beavatkozásrészt meg kell határozni. Ez a táblázat tartalmazza továbbá a beavatkozásonkénti tervezett kimeneteket, az átlagos vagy az egységes egységösszegeket és – adott esetben – a támogatások tervezett összegének vagy a finanszírozási eszközök tervezett összegének bontását. A technikai segítségnyújtáshoz rendelt összegeket szintén jelezni kell;

| f) | a vidékfejlesztéshez rendelt tagállami előirányzatok bontása – a közvetlen kifizetésekhez és a közvetlen kifizetésekből történő, a b) pontban meghatározott átcsoportosításokat követően – beavatkozástípusonként és beavatkozásonként, az időszakra vonatkozó összesített adatokat is megadva, megjelölve továbbá az alkalmazandó EMVA-hozzájárulási arányt, adott esetben a beavatkozás és a régiótípus szerinti bontásban. Közvetlen kifizetésekből történő átcsoportosítás esetén az átcsoportosítással finanszírozott beavatkozás(oka)t vagy beavatkozásrészt meg kell határozni. Ez a táblázat tartalmazza továbbá a beavatkozásonkénti tervezett kimeneteket, az átlagos vagy az egységes egységösszegeket és – adott esetben – a támogatások tervezett összegének vagy a finanszírozási eszközök tervezett összegének bontását. A technikai segítségnyújtáshoz rendelt összegeket szintén jelezni kell;
  és |
| --- | --- |

f)

a vidékfejlesztéshez rendelt tagállami előirányzatok bontása – a közvetlen kifizetésekhez és a közvetlen kifizetésekből történő, a b) pontban meghatározott átcsoportosításokat követően – beavatkozástípusonként és beavatkozásonként, az időszakra vonatkozó összesített adatokat is megadva, megjelölve továbbá az alkalmazandó EMVA-hozzájárulási arányt, adott esetben a beavatkozás és a régiótípus szerinti bontásban. Közvetlen kifizetésekből történő átcsoportosítás esetén az átcsoportosítással finanszírozott beavatkozás(oka)t vagy beavatkozásrészt meg kell határozni. Ez a táblázat tartalmazza továbbá a beavatkozásonkénti tervezett kimeneteket, az átlagos vagy az egységes egységösszegeket és – adott esetben – a támogatások tervezett összegének vagy a finanszírozási eszközök tervezett összegének bontását. A technikai segítségnyújtáshoz rendelt összegeket szintén jelezni kell;
  és

és

Módosítás 604

Módosítás 604

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

100 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ebben a bekezdésben említett elemeket évenkénti bontásban kell megadni. | Az ebben a bekezdésben említett elemeket
  szükség esetén
  évenkénti bontásban kell megadni
  , és adott esetben tartalmazhatnak regionális táblázatokat is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ebben a bekezdésben említett elemeket évenkénti bontásban kell megadni.

Az ebben a bekezdésben említett elemeket
  szükség esetén
  évenkénti bontásban kell megadni
  , és adott esetben tartalmazhatnak regionális táblázatokat is
  .

szükség esetén

, és adott esetben tartalmazhatnak regionális táblázatokat is

Módosítás 605

Módosítás 605

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 a cikk (új)

100 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 100a. cikk |
| | Regionális beavatkozási programok |
| | Minden egyes vidékfejlesztésre irányuló regionális beavatkozási programnak legalább a következő szakaszokat kell magában foglalnia: |
| | a) | a GYELV-elemzés összefoglalója; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

100a. cikk

100a. cikk

Regionális beavatkozási programok

Regionális beavatkozási programok

Minden egyes vidékfejlesztésre irányuló regionális beavatkozási programnak legalább a következő szakaszokat kell magában foglalnia:

Minden egyes vidékfejlesztésre irányuló regionális beavatkozási programnak legalább a következő szakaszokat kell magában foglalnia:

a)

a)

a GYELV-elemzés összefoglalója;

a GYELV-elemzés összefoglalója;

| b) | az igényfelmérés összefoglalója; |
| --- | --- |

b)

b)

az igényfelmérés összefoglalója;

az igényfelmérés összefoglalója;

| c) | beavatkozási stratégia; |
| --- | --- |

c)

c)

beavatkozási stratégia;

beavatkozási stratégia;

| d) | a nemzeti stratégiai tervvel összhangban a regionális szinten irányított és végrehajtott beavatkozások operatív leírása, a 99. cikkben előírtaknak megfelelően. Konkrétabban, az e cikk c) pontja szerinti stratégiában meghatározott minden egyes beavatkozásnak a következő elemeket kell magában foglalnia:










  i. | a beavatkozás ismertetése; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

a nemzeti stratégiai tervvel összhangban a regionális szinten irányított és végrehajtott beavatkozások operatív leírása, a 99. cikkben előírtaknak megfelelően. Konkrétabban, az e cikk c) pontja szerinti stratégiában meghatározott minden egyes beavatkozásnak a következő elemeket kell magában foglalnia:

a nemzeti stratégiai tervvel összhangban a regionális szinten irányított és végrehajtott beavatkozások operatív leírása, a 99. cikkben előírtaknak megfelelően. Konkrétabban, az e cikk c) pontja szerinti stratégiában meghatározott minden egyes beavatkozásnak a következő elemeket kell magában foglalnia:

i.

i.

a beavatkozás ismertetése;

a beavatkozás ismertetése;

| ii. | támogathatósági feltételek; |
| --- | --- |

ii.

ii.

támogathatósági feltételek;

támogathatósági feltételek;

| iii. | támogatási mérték; |
| --- | --- |

iii.

iii.

támogatási mérték;

támogatási mérték;

| iv. | a támogatás egységnyi összegének kiszámítása; |
| --- | --- |

iv.

iv.

a támogatás egységnyi összegének kiszámítása;

a támogatás egységnyi összegének kiszámítása;

| v. | pénzügyi terv; |
| --- | --- |

v.

v.

pénzügyi terv;

pénzügyi terv;

| vi. | eredménymutatók; |
| --- | --- |

vi.

vi.

eredménymutatók;

eredménymutatók;

| vii. | célértékek; |
| --- | --- |

vii.

vii.

célértékek;

célértékek;

| viii. | a célértékek elérésével kapcsolatos magyarázat; |
| --- | --- |

viii.

viii.

a célértékek elérésével kapcsolatos magyarázat;

a célértékek elérésével kapcsolatos magyarázat;

| e) | többéves pénzügyi terv; valamint |
| --- | --- |

e)

e)

többéves pénzügyi terv; valamint

többéves pénzügyi terv; valamint

| f) | az irányítási és koordinációs rendszer ismertetése. |
| --- | --- |

f)

f)

az irányítási és koordinációs rendszer ismertetése.

az irányítási és koordinációs rendszer ismertetése.

Módosítás 606

Módosítás 606

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

102 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azoknak az elemeknek az ismertetése, amelyek biztosítják a KAP-nak a 95. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett korszerűsítését, kiemeli a KAP-stratégiai terv azon elemeit, amelyek a mezőgazdaság és a KAP korszerűsítését támogatják, és különösen kitér az alábbiakra: | Azoknak az elemeknek az ismertetése, amelyek biztosítják a KAP-nak a 95. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett korszerűsítését, kiemeli a KAP-stratégiai terv azon elemeit, amelyek a mezőgazdaság és a KAP korszerűsítését támogatják
  , hogy megfeleljenek az új kihívásoknak – köztük a fenntarthatóbb modellek felé történő átmenetnek –
  , és különösen kitér az alábbiakra: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azoknak az elemeknek az ismertetése, amelyek biztosítják a KAP-nak a 95. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett korszerűsítését, kiemeli a KAP-stratégiai terv azon elemeit, amelyek a mezőgazdaság és a KAP korszerűsítését támogatják, és különösen kitér az alábbiakra:

Azoknak az elemeknek az ismertetése, amelyek biztosítják a KAP-nak a 95. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett korszerűsítését, kiemeli a KAP-stratégiai terv azon elemeit, amelyek a mezőgazdaság és a KAP korszerűsítését támogatják
  , hogy megfeleljenek az új kihívásoknak – köztük a fenntarthatóbb modellek felé történő átmenetnek –
  , és különösen kitér az alábbiakra:

, hogy megfeleljenek az új kihívásoknak – köztük a fenntarthatóbb modellek felé történő átmenetnek –

Módosítás 607

Módosítás 607

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

102 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | áttekintés arról, hogy miként járul hozzá a KAP-stratégiai terv az 5. cikk második albekezdésében meghatározott, az ismeretek gyarapításának és megosztásának, az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdítására
  vonatkozó
  átfogó célkitűzés megvalósításához az alábbiak segítségével: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

áttekintés arról, hogy miként járul hozzá a KAP-stratégiai terv az 5. cikk második albekezdésében meghatározott, az ismeretek gyarapításának és megosztásának, az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdítására
  vonatkozó
  átfogó célkitűzés megvalósításához az alábbiak segítségével:

vonatkozó

| a) | áttekintés arról, hogy miként járul hozzá a KAP-stratégiai terv az 5. cikk második albekezdésében meghatározott, az ismeretek gyarapításának és megosztásának, az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdítására
  és népszerűsítésére vonatkozó
  átfogó célkitűzés megvalósításához az alábbiak segítségével: |
| --- | --- |

a)

áttekintés arról, hogy miként járul hozzá a KAP-stratégiai terv az 5. cikk második albekezdésében meghatározott, az ismeretek gyarapításának és megosztásának, az innovációnak és a digitalizációnak a mezőgazdaságban és vidéki térségekben történő előmozdítására
  és népszerűsítésére vonatkozó
  átfogó célkitűzés megvalósításához az alábbiak segítségével:

és népszerűsítésére vonatkozó

Módosítás 836

Módosítás 836

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii a alpont (új)

102 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ii.a) | koherencia a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodások teljesítésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.a)

ii.a)

koherencia a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodások teljesítésével.

koherencia a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodások teljesítésével.

Módosítás 608

Módosítás 608

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – b pont

102 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben használható digitális technológiák kidolgozására
  , továbbá e technológiáknak
  a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében
  történő alkalmazására irányuló stratégia ismertetése
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben használható digitális technológiák kidolgozására
  , továbbá e technológiáknak
  a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében
  történő alkalmazására irányuló stratégia ismertetése
  .

, továbbá e technológiáknak

történő alkalmazására irányuló stratégia ismertetése

| b) | a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben
  , intelligens falvakban
  használható digitális technológiák kidolgozására
  és használatuk feltételeire – beleértve a mezőgazdasági termelők személyes adataik védelmével és felhasználásával kapcsolatos jogait is – vonatkozó stratégia ismertetése,
  a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben
  , intelligens falvakban
  használható digitális technológiák kidolgozására
  és használatuk feltételeire – beleértve a mezőgazdasági termelők személyes adataik védelmével és felhasználásával kapcsolatos jogait is – vonatkozó stratégia ismertetése,
  a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében.

, intelligens falvakban

és használatuk feltételeire – beleértve a mezőgazdasági termelők személyes adataik védelmével és felhasználásával kapcsolatos jogait is – vonatkozó stratégia ismertetése,

Módosítás 609

Módosítás 609

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés – e pont

103 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | adott esetben a területi szempontok elemzését, kiemelve a beavatkozásokkal kifejezetten érintett területeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

adott esetben a területi szempontok elemzését, kiemelve a beavatkozásokkal kifejezetten érintett területeket;

| e) | adott esetben a területi szempontok elemzését, kiemelve a beavatkozásokkal kifejezetten érintett területeket
  , beleértve a jelentős természeti értékű mezőgazdasági területeket
  ; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a területi szempontok elemzését, kiemelve a beavatkozásokkal kifejezetten érintett területeket
  , beleértve a jelentős természeti értékű mezőgazdasági területeket
  ;

, beleértve a jelentős természeti értékű mezőgazdasági területeket

Módosítás 610

Módosítás 610

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk – 2 bekezdés – 5 albekezdés

103 cikk – 2 bekezdés – 5 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában kitűzött konkrét célkitűzésnek, nevezetesen a fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése vonatkozásában a GYELV rövid elemzést tartalmaz a földhöz jutás, a földhasználati mobilitás és a földterület-átalakítás, a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés, továbbá az ismeretekhez való hozzáférés és tanácsadási szolgáltatások elérhetősége kérdéseiről. | A 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában kitűzött konkrét célkitűzésnek, nevezetesen a fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése vonatkozásában a GYELV rövid elemzést tartalmaz a földhöz jutás, a földhasználati mobilitás és a földterület-átalakítás, a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés, továbbá az ismeretekhez való hozzáférés és tanácsadási szolgáltatások elérhetősége
  , valamint a kockázatkezelési képesség
  kérdéseiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában kitűzött konkrét célkitűzésnek, nevezetesen a fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése vonatkozásában a GYELV rövid elemzést tartalmaz a földhöz jutás, a földhasználati mobilitás és a földterület-átalakítás, a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés, továbbá az ismeretekhez való hozzáférés és tanácsadási szolgáltatások elérhetősége kérdéseiről.

A 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában kitűzött konkrét célkitűzésnek, nevezetesen a fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése vonatkozásában a GYELV rövid elemzést tartalmaz a földhöz jutás, a földhasználati mobilitás és a földterület-átalakítás, a finanszírozáshoz és hitelekhez való hozzáférés, továbbá az ismeretekhez való hozzáférés és tanácsadási szolgáltatások elérhetősége
  , valamint a kockázatkezelési képesség
  kérdéseiről.

, valamint a kockázatkezelési képesség

Módosítás 611

Módosítás 611

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk – 5 bekezdés – a pont

103 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a KAP-stratégiai terv hatályán belül nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozás rövid leírása, ideértve
  az intézkedésenkénti
  összegeket és az e rendelet szerinti követelmények betartásának jelzését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a KAP-stratégiai terv hatályán belül nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozás rövid leírása, ideértve
  az intézkedésenkénti
  összegeket és az e rendelet szerinti követelmények betartásának jelzését;

az intézkedésenkénti

| a) | a KAP-stratégiai terv hatályán belül nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozás rövid leírása, ideértve
  a beavatkozásonkénti
  összegeket és az e rendelet szerinti követelmények betartásának jelzését; |
| --- | --- |

a)

a KAP-stratégiai terv hatályán belül nyújtott kiegészítő nemzeti finanszírozás rövid leírása, ideértve
  a beavatkozásonkénti
  összegeket és az e rendelet szerinti követelmények betartásának jelzését;

a beavatkozásonkénti

Módosítás 612

Módosítás 612

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk – 5 a bekezdés (új)

103 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A KAP-stratégiai terv VI. melléklete tartalmazza a 28. cikkben említett éghajlati, környezeti és állatjóléti rendszerek leírását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A KAP-stratégiai terv VI. melléklete tartalmazza a 28. cikkben említett éghajlati, környezeti és állatjóléti rendszerek leírását.

Módosítás 613

Módosítás 613

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk – 5 b bekezdés (új)

103 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  A KAP-stratégiai terv VII. melléklete tartalmazza a regionális beavatkozási programok leírását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  A KAP-stratégiai terv VII. melléklete tartalmazza a regionális beavatkozási programok leírását.

Módosítás 615

Módosítás 615

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

104 cikk

104 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 104 cikk | törölve |
| A KAP-stratégiai terv tartalmához kapcsolódó átruházott hatáskörök | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják ezt a fejezetet a KAP-stratégiai terv és annak mellékletei tartalma vonatkozásában. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

104 cikk

104 cikk

törölve

törölve

A KAP-stratégiai terv tartalmához kapcsolódó átruházott hatáskörök

A KAP-stratégiai terv tartalmához kapcsolódó átruházott hatáskörök

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják ezt a fejezetet a KAP-stratégiai terv és annak mellékletei tartalma vonatkozásában.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják ezt a fejezetet a KAP-stratégiai terv és annak mellékletei tartalma vonatkozásában.

Módosítás 616

Módosítás 616

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk – cím

105 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A KAP-stratégiai terv
  tartalmához
  kapcsolódó végrehajtási hatáskörök | A KAP-stratégiai terv
  formájához
  kapcsolódó végrehajtási hatáskörök |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai terv
  tartalmához
  kapcsolódó végrehajtási hatáskörök

tartalmához

A KAP-stratégiai terv
  formájához
  kapcsolódó végrehajtási hatáskörök

formájához

Módosítás 617

Módosítás 617

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk – 1 bekezdés

105 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a KAP-stratégiai tervek 96–103. cikkben leírt
  elemeinek ismertetésére szolgáló szabályokról
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  , amelyek meghatározzák
  a KAP-stratégiai tervek 96–103. cikkben leírt
  elemei ismertetésének egységes formáját és szabályait
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a KAP-stratégiai tervek 96–103. cikkben leírt
  elemeinek ismertetésére szolgáló szabályokról
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

elemeinek ismertetésére szolgáló szabályokról

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  , amelyek meghatározzák
  a KAP-stratégiai tervek 96–103. cikkben leírt
  elemei ismertetésének egységes formáját és szabályait
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

, amelyek meghatározzák

elemei ismertetésének egységes formáját és szabályait

Módosítás 1153 cp1

Módosítás 1153 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 1 bekezdés

106 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 95. cikkben említett információkat tartalmazó javaslatot nyújtanak be a Bizottságnak
  legkésőbb 2020
  .
  január
  1-jéig. | (1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 95. cikkben említett információkat tartalmazó javaslatot nyújtanak be a Bizottságnak
  ...-ig [egy évvel e rendelet hatálybalépése után]. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy KAP-stratégiai tervük kidolgozása során osszák meg egymással információikat és a bevált gyakorlataikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 95. cikkben említett információkat tartalmazó javaslatot nyújtanak be a Bizottságnak
  legkésőbb 2020
  .
  január
  1-jéig.

(1)   A tagállamok a KAP-stratégiai tervre vonatkozó, a 95. cikkben említett információkat tartalmazó javaslatot nyújtanak be a Bizottságnak
  ...-ig [egy évvel e rendelet hatálybalépése után]. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy KAP-stratégiai tervük kidolgozása során osszák meg egymással információikat és a bevált gyakorlataikat.

Módosítás 619

Módosítás 619

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 2 bekezdés

106 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság értékeli a javasolt KAP-stratégiai tervet a következők alapján: a terv teljessége, az uniós jogszabályok alapelveivel, e rendelettel és az e rendelettel összhangban elfogadott rendelkezésekkel, a horizontális rendelettel való összhangja és egységessége, eredményes hozzájárulása a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított konkrét célkitűzésekhez, a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatás és versenytorzulás, a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre rótt adminisztratív terhek. Az értékelés különösen a következőkre tér ki: a KAP-stratégiai terv stratégiájának megfelelősége, a megfelelő konkrét célkitűzések, célok, beavatkozások, valamint a költségvetési források elosztása a KAP-stratégiai terv konkrét célkitűzéseinek megvalósításához a – GYELV-elemzés és az utólagos értékelés alapján – javasolt beavatkozások segítségével. | (2)   A Bizottság értékeli a javasolt KAP-stratégiai tervet a következők alapján: a terv teljessége, az uniós jogszabályok alapelveivel, e rendelettel és az e rendelettel összhangban elfogadott rendelkezésekkel, a horizontális rendelettel való összhangja és egységessége, eredményes hozzájárulása a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított konkrét célkitűzésekhez, a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatás és versenytorzulás, a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre rótt adminisztratív terhek. Az értékelés különösen a következőkre tér ki: a KAP-stratégiai terv stratégiájának megfelelősége, a 
  felhasznált információ minőségét is beleértve, a
  megfelelő konkrét célkitűzések, célok, beavatkozások, valamint a költségvetési források elosztása a KAP-stratégiai terv konkrét célkitűzéseinek megvalósításához a – GYELV-elemzés és az utólagos értékelés alapján – javasolt beavatkozások segítségével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság értékeli a javasolt KAP-stratégiai tervet a következők alapján: a terv teljessége, az uniós jogszabályok alapelveivel, e rendelettel és az e rendelettel összhangban elfogadott rendelkezésekkel, a horizontális rendelettel való összhangja és egységessége, eredményes hozzájárulása a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított konkrét célkitűzésekhez, a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatás és versenytorzulás, a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre rótt adminisztratív terhek. Az értékelés különösen a következőkre tér ki: a KAP-stratégiai terv stratégiájának megfelelősége, a megfelelő konkrét célkitűzések, célok, beavatkozások, valamint a költségvetési források elosztása a KAP-stratégiai terv konkrét célkitűzéseinek megvalósításához a – GYELV-elemzés és az utólagos értékelés alapján – javasolt beavatkozások segítségével.

(2)   A Bizottság értékeli a javasolt KAP-stratégiai tervet a következők alapján: a terv teljessége, az uniós jogszabályok alapelveivel, e rendelettel és az e rendelettel összhangban elfogadott rendelkezésekkel, a horizontális rendelettel való összhangja és egységessége, eredményes hozzájárulása a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított konkrét célkitűzésekhez, a belső piac megfelelő működésére gyakorolt hatás és versenytorzulás, a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre rótt adminisztratív terhek. Az értékelés különösen a következőkre tér ki: a KAP-stratégiai terv stratégiájának megfelelősége, a 
  felhasznált információ minőségét is beleértve, a
  megfelelő konkrét célkitűzések, célok, beavatkozások, valamint a költségvetési források elosztása a KAP-stratégiai terv konkrét célkitűzéseinek megvalósításához a – GYELV-elemzés és az utólagos értékelés alapján – javasolt beavatkozások segítségével.

Módosítás 1153 cp2

Módosítás 1153 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – cím

106 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A KAP-stratégiai tervet az érintett tagállam általi benyújtását követő
  nyolc
  hónapon belül jóvá kell hagyni. | A KAP-stratégiai tervet az érintett tagállam általi benyújtását követő
  hat
  hónapon belül jóvá kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A KAP-stratégiai tervet az érintett tagállam általi benyújtását követő
  nyolc
  hónapon belül jóvá kell hagyni.

nyolc

A KAP-stratégiai tervet az érintett tagállam általi benyújtását követő
  hat
  hónapon belül jóvá kell hagyni.

hat

Módosítás 620, 1153 cp3, és 1331

Módosítás 620, 1153 cp3, és 1331

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

106 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jóváhagyás nem vonatkozik a 101. cikk c) pontjában, valamint a KAP-stratégiai terv – a 95. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában említett – I–IV. mellékletében említett információkra. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jóváhagyás nem vonatkozik a 101. cikk c) pontjában, valamint a KAP-stratégiai terv – a 95. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában említett – I–IV. mellékletében említett információkra.

A jóváhagyás nem vonatkozik a 101. cikk c) pontjában, valamint a KAP-stratégiai terv – a 95. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában említett – I–IV. mellékletében említett információkra.

törölve

törölve

Módosítás 1153 cp4

Módosítás 1153 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – cím

106 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Megfelelően indokolt esetben a tagállam kérheti a Bizottságtól olyan KAP-stratégiai terv jóváhagyását, amely nem tartalmazza az összes elemet. Ebben az esetben az érintett tagállam jelzi a KAP-stratégiai terv hiányzó részeit, valamint meghatározza a KAP-stratégiai terv egészére a 100. cikkben említett indikatív célokat és pénzügyi terveket annak érdekében, hogy bizonyítsa a terv általános egységességét és következetességét. A KAP-stratégiai terv hiányzó részeit a terv módosításaként kell benyújtani a Bizottságnak a 107. cikknek megfelelően. | Megfelelően indokolt esetben a tagállam kérheti a Bizottságtól olyan KAP-stratégiai terv jóváhagyását, amely nem tartalmazza az összes elemet. Ebben az esetben az érintett tagállam jelzi a KAP-stratégiai terv hiányzó részeit, valamint meghatározza a KAP-stratégiai terv egészére a 100. cikkben említett indikatív célokat és pénzügyi terveket annak érdekében, hogy bizonyítsa a terv általános egységességét és következetességét. A KAP-stratégiai terv hiányzó részeit
  – legfeljebb 3 hónapos időkereten belül –
  a terv módosításaként kell benyújtani a Bizottságnak a 107. cikknek megfelelően.
  Egységesnek kell lenniük és összhangban kell állniuk a tagállam által korábban megadott indikatív célokkal és pénzügyi tervekkel, és ezekhez képest nem tartalmazhatnak jelentős eltérést vagy ambíciócsökkenést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Megfelelően indokolt esetben a tagállam kérheti a Bizottságtól olyan KAP-stratégiai terv jóváhagyását, amely nem tartalmazza az összes elemet. Ebben az esetben az érintett tagállam jelzi a KAP-stratégiai terv hiányzó részeit, valamint meghatározza a KAP-stratégiai terv egészére a 100. cikkben említett indikatív célokat és pénzügyi terveket annak érdekében, hogy bizonyítsa a terv általános egységességét és következetességét. A KAP-stratégiai terv hiányzó részeit a terv módosításaként kell benyújtani a Bizottságnak a 107. cikknek megfelelően.

Megfelelően indokolt esetben a tagállam kérheti a Bizottságtól olyan KAP-stratégiai terv jóváhagyását, amely nem tartalmazza az összes elemet. Ebben az esetben az érintett tagállam jelzi a KAP-stratégiai terv hiányzó részeit, valamint meghatározza a KAP-stratégiai terv egészére a 100. cikkben említett indikatív célokat és pénzügyi terveket annak érdekében, hogy bizonyítsa a terv általános egységességét és következetességét. A KAP-stratégiai terv hiányzó részeit
  – legfeljebb 3 hónapos időkereten belül –
  a terv módosításaként kell benyújtani a Bizottságnak a 107. cikknek megfelelően.
  Egységesnek kell lenniük és összhangban kell állniuk a tagállam által korábban megadott indikatív célokkal és pénzügyi tervekkel, és ezekhez képest nem tartalmazhatnak jelentős eltérést vagy ambíciócsökkenést.

– legfeljebb 3 hónapos időkereten belül –

Egységesnek kell lenniük és összhangban kell állniuk a tagállam által korábban megadott indikatív célokkal és pénzügyi tervekkel, és ezekhez képest nem tartalmazhatnak jelentős eltérést vagy ambíciócsökkenést.

Módosítás 621, 983, 1153 cp5 és 1333

Módosítás 621, 983, 1153 cp5 és 1333

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 7 a bekezdés (új)

106 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nemzeti KAP-stratégiai tervek összefoglaló jelentését a jóváhagyásukat követő hat hónapon belül, egyértelműen ismertetett értékelés kíséretében, hogy tájékoztatást nyújtson a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések kezelése érdekében hozott tagállami döntésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nemzeti KAP-stratégiai tervek összefoglaló jelentését a jóváhagyásukat követő hat hónapon belül, egyértelműen ismertetett értékelés kíséretében, hogy tájékoztatást nyújtson a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések kezelése érdekében hozott tagállami döntésekről.

Módosítás 1153 cp6

Módosítás 1153 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 7 bekezdés (új)

106 cikk – 7 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b)
     
  A Bizottság lefordítja a KAP-stratégiai terveket angol nyelvre, és az uniós szintű nyilvánosságot és átláthatóságot biztosító módon online közzéteszi azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7b)
     
  A Bizottság lefordítja a KAP-stratégiai terveket angol nyelvre, és az uniós szintű nyilvánosságot és átláthatóságot biztosító módon online közzéteszi azokat.

Módosítás 623, 985 és 1153 cp7

Módosítás 623, 985 és 1153 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 7 c bekezdés (új)

106 cikk – 7 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c)
     
  A KAP-stratégiai tervek jóváhagyása és tagállamok általi végrehajtása nem okozhat semmiféle késést sem a kedvezményezettek támogatáskérelmezési időszakában, sem a támogatások időben történő kifizetésében, különösen a végrehajtás első évében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7c)
     
  A KAP-stratégiai tervek jóváhagyása és tagállamok általi végrehajtása nem okozhat semmiféle késést sem a kedvezményezettek támogatáskérelmezési időszakában, sem a támogatások időben történő kifizetésében, különösen a végrehajtás első évében.

Módosítás 735 cp1

Módosítás 735 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 1 bekezdés

107 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervük módosítására irányuló
  kérelmet
  nyújthatnak be a Bizottsághoz. | (1)   A tagállamok
  a regionális irányító hatóságokkal egyetértésben
  KAP-stratégiai
  terveik
  módosítására irányuló
  kérelmeket
  nyújthatnak be a Bizottsághoz,
  adott esetben a regionális intervenciós programok módosítását is kérve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok KAP-stratégiai tervük módosítására irányuló
  kérelmet
  nyújthatnak be a Bizottsághoz.

(1)   A tagállamok
  a regionális irányító hatóságokkal egyetértésben
  KAP-stratégiai
  terveik
  módosítására irányuló
  kérelmeket
  nyújthatnak be a Bizottsághoz,
  adott esetben a regionális intervenciós programok módosítását is kérve.

Módosítás 625 és 735 cp2

Módosítás 625 és 735 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 2 bekezdés

107 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló
  kérelmet megfelelően indokolni kell és
  különösen a tervben bekövetkezett változásoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzésekre gyakorolt várható hatását
  kell részleteznie
  . A kérelemhez csatolni kell a módosított tervet a frissített mellékletekkel együtt. | (2)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló
  kérelemnek tartalmaznia kell egy magyarázatot, amely
  különösen a tervben bekövetkezett változásoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzésekre gyakorolt várható hatását
  részletezi
  . A kérelemhez csatolni kell a módosított tervet a frissített mellékletekkel együtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló
  kérelmet megfelelően indokolni kell és
  különösen a tervben bekövetkezett változásoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzésekre gyakorolt várható hatását
  kell részleteznie
  . A kérelemhez csatolni kell a módosított tervet a frissített mellékletekkel együtt.

(2)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló
  kérelemnek tartalmaznia kell egy magyarázatot, amely
  különösen a tervben bekövetkezett változásoknak a 6. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzésekre gyakorolt várható hatását
  részletezi
  . A kérelemhez csatolni kell a módosított tervet a frissített mellékletekkel együtt.

Módosítás 626és 735 cp3

Módosítás 626és 735 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 7 bekezdés

107 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló kérelem benyújtására naptári évenként egyszer kerülhet sor a lehetséges, a 109. cikknek megfelelően a Bizottság által meghatározandó kivételek mellett. | (7)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló kérelem benyújtására naptári évenként egyszer kerülhet sor a lehetséges,
  az e rendelet által és
  a 109. cikknek megfelelően a Bizottság által meghatározandó kivételek mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló kérelem benyújtására naptári évenként egyszer kerülhet sor a lehetséges, a 109. cikknek megfelelően a Bizottság által meghatározandó kivételek mellett.

(7)   A KAP-stratégiai terv módosítására irányuló kérelem benyújtására naptári évenként egyszer kerülhet sor a lehetséges,
  az e rendelet által és
  a 109. cikknek megfelelően a Bizottság által meghatározandó kivételek mellett.

Módosítás 627és 735 cp4

Módosítás 627és 735 cp4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 8 bekezdés

107 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A KAP-stratégiai terv minden egyes módosítását a Bizottság hagyja jóvá végrehajtási határozattal, a 139. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül. | (8)   A KAP-stratégiai terv minden egyes módosítását a Bizottság hagyja jóvá végrehajtási határozattal, a 139. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül.
  Az Európai Parlamentet és a Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A KAP-stratégiai terv minden egyes módosítását a Bizottság hagyja jóvá végrehajtási határozattal, a 139. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül.

(8)   A KAP-stratégiai terv minden egyes módosítását a Bizottság hagyja jóvá végrehajtási határozattal, a 139. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül.
  Az Európai Parlamentet és a Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell.

Módosítás 628és 735 cp5

Módosítás 628és 735 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 9 bekezdés

107 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A 80. cikk sérelme nélkül, a KAP-stratégiai terv módosításai kizárólag azt követően bírnak joghatással, hogy a Bizottság jóváhagyta a módosításokat. | (9)   A 80. cikk sérelme nélkül, a KAP-stratégiai terv módosításai kizárólag azt követően bírnak joghatással, hogy a Bizottság jóváhagyta a módosításokat
  , és azokat közzé kell tenni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A 80. cikk sérelme nélkül, a KAP-stratégiai terv módosításai kizárólag azt követően bírnak joghatással, hogy a Bizottság jóváhagyta a módosításokat.

(9)   A 80. cikk sérelme nélkül, a KAP-stratégiai terv módosításai kizárólag azt követően bírnak joghatással, hogy a Bizottság jóváhagyta a módosításokat
  , és azokat közzé kell tenni
  .

Módosítás 1137

Módosítás 1137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

107 a cikk (új)

107 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 107a. cikk




  A KAP stratégiai tervek felülvizsgálata




  A tagállamok 2025. december 31-ig felülvizsgálják stratégiai terveiket annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiai tervek összhangban legyenek az alkalmazandó uniós éghajlat- és környezetvédelmi jogszabályokkal, és stratégiai tervük ennek megfelelő módosítására irányuló kérelmeket nyújtanak be a Bizottsághoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

107a. cikk

A KAP stratégiai tervek felülvizsgálata

A tagállamok 2025. december 31-ig felülvizsgálják stratégiai terveiket annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiai tervek összhangban legyenek az alkalmazandó uniós éghajlat- és környezetvédelmi jogszabályokkal, és stratégiai tervük ennek megfelelő módosítására irányuló kérelmeket nyújtanak be a Bizottsághoz.

Módosítás 629

Módosítás 629

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

108 cikk – 2 bekezdés

108 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a határidő nem foglalja magában azt az időszakot, amely az azt követő napon kezdődik, hogy a Bizottság elküldi a tagállamnak észrevételeit vagy a dokumentumok felülvizsgálatára vonatkozó kérését, és addig a napig tart, amíg a tagállam válaszol a Bizottságnak. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a határidő nem foglalja magában azt az időszakot, amely az azt követő napon kezdődik, hogy a Bizottság elküldi a tagállamnak észrevételeit vagy a dokumentumok felülvizsgálatára vonatkozó kérését, és addig a napig tart, amíg a tagállam válaszol a Bizottságnak.

Ez a határidő nem foglalja magában azt az időszakot, amely az azt követő napon kezdődik, hogy a Bizottság elküldi a tagállamnak észrevételeit vagy a dokumentumok felülvizsgálatára vonatkozó kérését, és addig a napig tart, amíg a tagállam válaszol a Bizottságnak.

törölve

törölve

Módosítás 630

Módosítás 630

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

109 cikk – 1 bekezdés – c pont

109 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a KAP-stratégiai terv benyújtásának gyakorisága a programozási
  időszakban
  , ideértve a kivételes esetek meghatározását, amelyekre vonatkozóan a módosításoknak a 107. cikk (7) bekezdésben említett maximális száma nem számít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a KAP-stratégiai terv benyújtásának gyakorisága a programozási
  időszakban
  , ideértve a kivételes esetek meghatározását, amelyekre vonatkozóan a módosításoknak a 107. cikk (7) bekezdésben említett maximális száma nem számít.

időszakban

| c) | a KAP-stratégiai terv
  módosításai
  benyújtásának gyakorisága a 
  KAP-stratégiai terv alkalmazásának
  programozási
  időszakában
  , ideértve a kivételes esetek meghatározását, amelyekre vonatkozóan a módosításoknak a 107. cikk (7) bekezdésben említett maximális száma nem számít. |
| --- | --- |

c)

a KAP-stratégiai terv
  módosításai
  benyújtásának gyakorisága a 
  KAP-stratégiai terv alkalmazásának
  programozási
  időszakában
  , ideértve a kivételes esetek meghatározását, amelyekre vonatkozóan a módosításoknak a 107. cikk (7) bekezdésben említett maximális száma nem számít.

módosításai

KAP-stratégiai terv alkalmazásának

időszakában

Módosítás 631

Módosítás 631

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 1 a bekezdés (új)

110 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés első albekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a nemzeti stratégiai terveik keretében az EMVA-alapból finanszírozott beavatkozások végrehajtására és irányítására regionális hatóságokat is kijelölhetnek, amennyiben az említett beavatkozások regionális hatáskörbe tartoznak. Ebben az esetben a nemzeti irányító hatóság az EMVA számára nemzeti koordinációs szervet jelöl ki, amely biztosítja az uniós jogszabályok egységes alkalmazását, valamint a 93. cikk második albekezdése értelmében a nemzeti szinten elkészített stratégiai terv elemeivel való következetességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés első albekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a nemzeti stratégiai terveik keretében az EMVA-alapból finanszírozott beavatkozások végrehajtására és irányítására regionális hatóságokat is kijelölhetnek, amennyiben az említett beavatkozások regionális hatáskörbe tartoznak. Ebben az esetben a nemzeti irányító hatóság az EMVA számára nemzeti koordinációs szervet jelöl ki, amely biztosítja az uniós jogszabályok egységes alkalmazását, valamint a 93. cikk második albekezdése értelmében a nemzeti szinten elkészített stratégiai terv elemeivel való következetességet.

Módosítás 736 cp2

Módosítás 736 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk 2 bekezdés –bevezető szakasz

110 cikk 2 bekezdés –bevezető s

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az irányító hatóság feladata a KAP-stratégiai terv hatékony, eredményes és szabályszerű irányítása és végrehajtása. Különösen azt
  biztosítja
  , hogy: | (2)   Az irányító hatóság feladata a KAP-stratégiai terv hatékony, eredményes és szabályszerű irányítása és végrehajtása,
  adott esetben a regionális intervenciós programok regionális irányító hatóságaival együttműködésben.
  Különösen azt
  biztosítják
  , hogy: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az irányító hatóság feladata a KAP-stratégiai terv hatékony, eredményes és szabályszerű irányítása és végrehajtása. Különösen azt
  biztosítja
  , hogy:

(2)   Az irányító hatóság feladata a KAP-stratégiai terv hatékony, eredményes és szabályszerű irányítása és végrehajtása,
  adott esetben a regionális intervenciós programok regionális irányító hatóságaival együttműködésben.
  Különösen azt
  biztosítják
  , hogy:

Módosítás 632 és 736 cp 3

Módosítás 632 és 736 cp 3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 2 bekezdés – g pont

110 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | összesített monitoringtáblázatokat is tartalmazó
  éves
  teljesítményjelentés készüljön, és hogy a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően azt benyújtsák a Bizottsághoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

összesített monitoringtáblázatokat is tartalmazó
  éves
  teljesítményjelentés készüljön, és hogy a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően azt benyújtsák a Bizottsághoz;

éves

| g) | összesített monitoringtáblázatokat is tartalmazó
  monitoring
  teljesítményjelentés készüljön, és hogy a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően azt benyújtsák a Bizottsághoz; |
| --- | --- |

g)

összesített monitoringtáblázatokat is tartalmazó
  monitoring
  teljesítményjelentés készüljön, és hogy a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően azt benyújtsák a Bizottsághoz;

monitoring

Módosítás 633és 736 cp 4

Módosítás 633és 736 cp 4

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 2 bekezdés – h pont

110 cikk – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a Bizottság
  éves
  teljesítményjelentésekhez fűzött észrevételei nyomán meghozzák a szükséges utánkövetési intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

a Bizottság
  éves
  teljesítményjelentésekhez fűzött észrevételei nyomán meghozzák a szükséges utánkövetési intézkedéseket;

éves

| h) | a Bizottság teljesítményjelentésekhez fűzött észrevételei nyomán meghozzák a szükséges utánkövetési intézkedéseket; |
| --- | --- |

h)

a Bizottság teljesítményjelentésekhez fűzött észrevételei nyomán meghozzák a szükséges utánkövetési intézkedéseket;

Módosítás 736 cp5

Módosítás 736 cp5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 3 bekezdés

110 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállam vagy az irányító hatóság a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közreműködő szervezetet, többek között helyi hatóságokat, regionális fejlesztési szervezeteket vagy nem kormányzati szervezeteket is. | (3)   A tagállam vagy az irányító hatóság
  , vagy adott esetben a regionális irányító hatóságok
  a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közreműködő szervezetet, többek között helyi hatóságokat, regionális fejlesztési szervezeteket vagy nem kormányzati szervezeteket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállam vagy az irányító hatóság a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közreműködő szervezetet, többek között helyi hatóságokat, regionális fejlesztési szervezeteket vagy nem kormányzati szervezeteket is.

(3)   A tagállam vagy az irányító hatóság
  , vagy adott esetben a regionális irányító hatóságok
  a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közreműködő szervezetet, többek között helyi hatóságokat, regionális fejlesztési szervezeteket vagy nem kormányzati szervezeteket is.

Módosítás 634 és 736 cp6

Módosítás 634 és 736 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

110 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy ezt a rendeletet kiegészítse a (2) bekezdés j) és k) pontjában említett információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények tekintetében alkalmazandó részletes szabályokkal. | (A módosítás a magyar változatot nem érinti). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy ezt a rendeletet kiegészítse a (2) bekezdés j) és k) pontjában említett információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények tekintetében alkalmazandó részletes szabályokkal.

(A módosítás a magyar változatot nem érinti).

(A módosítás a magyar változatot nem érinti)

Módosítás 635 és 736 cp7

Módosítás 635 és 736 cp7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

110 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 636

Módosítás 636

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

110 a cikk (új)

110 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 110a. cikk




  Közvetítő testület




  A nemzeti közigazgatási és igazságszolgáltatási szabályok sérelme nélkül a tagállamok egy funkcionálisan független közvetítő testületet jelölnek ki, amely az illetékes hatóságok által hozott határozatok újbóli felülvizsgálatáért felelős. A kedvezményezettek kérésére e testületek az érintett felek számára elfogadható megoldások elérésére törekednek. Biztosítják a szükséges szakértelmet, valamint ellátják a hatóságok és az érdekelt felek képviseletét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

110a. cikk

Közvetítő testület

A nemzeti közigazgatási és igazságszolgáltatási szabályok sérelme nélkül a tagállamok egy funkcionálisan független közvetítő testületet jelölnek ki, amely az illetékes hatóságok által hozott határozatok újbóli felülvizsgálatáért felelős. A kedvezményezettek kérésére e testületek az érintett felek számára elfogadható megoldások elérésére törekednek. Biztosítják a szükséges szakértelmet, valamint ellátják a hatóságok és az érdekelt felek képviseletét.

Módosítás 637

Módosítás 637

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

111 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam
  a KAP-stratégiai terv benyújtása előtt
  bizottságot (a továbbiakban: monitoringbizottság) hoz létre a KAP-stratégiai terv végrehajtásának monitoringjára. | A tagállam
  nemzeti
  bizottságot (a továbbiakban: monitoringbizottság)
  és adott esetben regionális monitoringbizottságokat
  hoz létre a KAP-stratégiai terv végrehajtásának monitoringjára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállam
  a KAP-stratégiai terv benyújtása előtt
  bizottságot (a továbbiakban: monitoringbizottság) hoz létre a KAP-stratégiai terv végrehajtásának monitoringjára.

a KAP-stratégiai terv benyújtása előtt

A tagállam
  nemzeti
  bizottságot (a továbbiakban: monitoringbizottság)
  és adott esetben regionális monitoringbizottságokat
  hoz létre a KAP-stratégiai terv végrehajtásának monitoringjára.

nemzeti

és adott esetben regionális monitoringbizottságokat

Módosítás 638

Módosítás 638

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

111 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Mindegyik monitoringbizottság elfogadja eljárási szabályzatát. | Mindegyik monitoringbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
  A nemzeti monitoringbizottság a regionális monitoringbizottságokkal együttműködve fogadja el saját szabályait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Mindegyik monitoringbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

Mindegyik monitoringbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
  A nemzeti monitoringbizottság a regionális monitoringbizottságokkal együttműködve fogadja el saját szabályait.

A nemzeti monitoringbizottság a regionális monitoringbizottságokkal együttműködve fogadja el saját szabályait.

Módosítás 639

Módosítás 639

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

111 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A monitoringbizottság legalább évente egyszer ülésezik és áttekinti az összes problémát, amely a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítását illetően hatással van a terv előrehaladására. | A monitoringbizottság legalább évente egyszer ülésezik és áttekinti az összes
  hatáskörébe tartozó
  problémát, amely a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítását illetően hatással van a terv előrehaladására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A monitoringbizottság legalább évente egyszer ülésezik és áttekinti az összes problémát, amely a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítását illetően hatással van a terv előrehaladására.

A monitoringbizottság legalább évente egyszer ülésezik és áttekinti az összes
  hatáskörébe tartozó
  problémát, amely a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítását illetően hatással van a terv előrehaladására.

hatáskörébe tartozó

Módosítás 640

Módosítás 640

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

111 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam a 
  monitoringbizottság
  eljárási
  szabályzatát, valamint a monitoringbizottsággal megosztott valamennyi adatot
  és
  információt online nyilvánosságra hozza
  . | A tagállam a 
  monitoringbizottságok
  eljárási
  szabályzatait és véleményeit nyilvánosságra hozza
  és
  megküldi a Bizottságnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállam a 
  monitoringbizottság
  eljárási
  szabályzatát, valamint a monitoringbizottsággal megosztott valamennyi adatot
  és
  információt online nyilvánosságra hozza
  .

monitoringbizottság

szabályzatát, valamint a monitoringbizottsággal megosztott valamennyi adatot

információt online nyilvánosságra hozza

A tagállam a 
  monitoringbizottságok
  eljárási
  szabályzatait és véleményeit nyilvánosságra hozza
  és
  megküldi a Bizottságnak
  .

monitoringbizottságok

szabályzatait és véleményeit nyilvánosságra hozza

megküldi a Bizottságnak

Módosítás 641

Módosítás 641

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

111 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam
  dönt
  a 
  monitoringbizottság
  összetételéről, valamint
  biztosítja az
  érintett állami hatóságok, a közreműködő szervezetek és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek képviselőinek kiegyensúlyozott képviseletét. | A tagállam
  és adott esetben
  a 
  régiók – kellő figyelmet fordítva az összeférhetetlenség elkerülésére – döntenek a monitoringbizottságok
  összetételéről, valamint
  biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzés végrehajtásáért felelős
  érintett állami hatóságok, a közreműködő szervezetek és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek képviselőinek kiegyensúlyozott képviseletét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállam
  dönt
  a 
  monitoringbizottság
  összetételéről, valamint
  biztosítja az
  érintett állami hatóságok, a közreműködő szervezetek és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek képviselőinek kiegyensúlyozott képviseletét.

dönt

monitoringbizottság

biztosítja az

A tagállam
  és adott esetben
  a 
  régiók – kellő figyelmet fordítva az összeférhetetlenség elkerülésére – döntenek a monitoringbizottságok
  összetételéről, valamint
  biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzés végrehajtásáért felelős
  érintett állami hatóságok, a közreműködő szervezetek és a 94. cikk (3) bekezdésében említett partnerek képviselőinek kiegyensúlyozott képviseletét.

és adott esetben

régiók – kellő figyelmet fordítva az összeférhetetlenség elkerülésére – döntenek a monitoringbizottságok

biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi célkitűzés végrehajtásáért felelős

Módosítás 642

Módosítás 642

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

111 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam a monitoringbizottság tagjainak jegyzékét online közzéteszi. | A tagállam a monitoringbizottság tagjainak jegyzékét online közzéteszi
  , és erről a tagállamok értesítik a Bizottságot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállam a monitoringbizottság tagjainak jegyzékét online közzéteszi.

A tagállam a monitoringbizottság tagjainak jegyzékét online közzéteszi
  , és erről a tagállamok értesítik a Bizottságot
  .

, és erről a tagállamok értesítik a Bizottságot

Módosítás 643

Módosítás 643

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

111 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A
  monitoringbizottság
  különösen a következőket
  vizsgálja
  : | (3)   A
  monitoringbizottságok
  különösen a következőket
  vizsgálják
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A
  monitoringbizottság
  különösen a következőket
  vizsgálja
  :

(3)   A
  monitoringbizottságok
  különösen a következőket
  vizsgálják
  :

Módosítás 645

Módosítás 645

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

111 cikk – 3 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a nemzeti KAP-hálózatból származó releváns információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a nemzeti KAP-hálózatból származó releváns információk;

a nemzeti KAP-hálózatból származó releváns információk;

Módosítás 646

Módosítás 646

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

111 cikk – 3 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a teljesítményjelentések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

a teljesítményjelentések;

a teljesítményjelentések;

Módosítás 647

Módosítás 647

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 3 bekezdés – f b pont (új)

111 cikk – 3 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | az egyszerűsítés és a végső kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése felé tett előrehaladás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fb)

fb)

az egyszerűsítés és a végső kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése felé tett előrehaladás.

az egyszerűsítés és a végső kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése felé tett előrehaladás.

Módosítás 648

Módosítás 648

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 4 bekezdés – a pont

111 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a KAP-stratégiai terv tervezetét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a KAP-stratégiai terv tervezetét;

a KAP-stratégiai terv tervezetét;

törölve

törölve

Módosítás 649

Módosítás 649

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 4 bekezdés – c pont

111 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az éves
  teljesítményjelentéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az éves
  teljesítményjelentéseket;

az éves

| c) | a
  teljesítményjelentéseket; |
| --- | --- |

c)

a
  teljesítményjelentéseket;

a

Módosítás 650

Módosítás 650

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 4 a bekezdés (új)

111 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Konkrét beavatkozásokkal kapcsolatban a monitoringbizottságok tájékoztatást és elemzést kérhetnek a nemzeti KAP-hálózattól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Konkrét beavatkozásokkal kapcsolatban a monitoringbizottságok tájékoztatást és elemzést kérhetnek a nemzeti KAP-hálózattól.

Módosítás 651

Módosítás 651

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

113 cikk – 1 bekezdés

113 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden tagállam a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén működő szervezetek és közigazgatási szervek, tanácsadók, kutatók és az innováció egyéb szereplői hálózatépítésére alkalmas, közös agrárpolitikával foglalkozó nemzeti hálózatot (nemzeti KAP-hálózat) hoz létre nemzeti szinten a KAP-stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyása után legkésőbb 12 hónappal. | (1)   Minden tagállam a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén működő szervezetek
  , a mezőgazdasági ágazatok
  és közigazgatási szervek
  képviselői
  , tanácsadók, kutatók és az innováció
  és az ágazat
  egyéb szereplői hálózatépítésére alkalmas, közös agrárpolitikával foglalkozó nemzeti hálózatot (nemzeti KAP-hálózat) hoz létre nemzeti szinten a KAP-stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyása után legkésőbb 12 hónappal.
  A nemzeti KAP-hálózat a tagállamokban már meglévő hálózati struktúrákra épít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Minden tagállam a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén működő szervezetek és közigazgatási szervek, tanácsadók, kutatók és az innováció egyéb szereplői hálózatépítésére alkalmas, közös agrárpolitikával foglalkozó nemzeti hálózatot (nemzeti KAP-hálózat) hoz létre nemzeti szinten a KAP-stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyása után legkésőbb 12 hónappal.

(1)   Minden tagállam a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén működő szervezetek
  , a mezőgazdasági ágazatok
  és közigazgatási szervek
  képviselői
  , tanácsadók, kutatók és az innováció
  és az ágazat
  egyéb szereplői hálózatépítésére alkalmas, közös agrárpolitikával foglalkozó nemzeti hálózatot (nemzeti KAP-hálózat) hoz létre nemzeti szinten a KAP-stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyása után legkésőbb 12 hónappal.
  A nemzeti KAP-hálózat a tagállamokban már meglévő hálózati struktúrákra épít.

Módosítás 652

Módosítás 652

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

113 cikk – 4 bekezdés – j pont

113 cikk – 4 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | nemzeti KAP-hálózatok esetében az európai KAP-hálózat tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

j)

nemzeti KAP-hálózatok esetében az európai KAP-hálózat tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás.

| j) | nemzeti KAP-hálózatok esetében az európai KAP-hálózat tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

j)

nemzeti KAP-hálózatok esetében az európai KAP-hálózat tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás;

Módosítás 653

Módosítás 653

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

113 cikk – 4 bekezdés – j a pont (új)

113 cikk – 4 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | az európai KAP-hálózat esetében a nemzeti hálózatok tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

az európai KAP-hálózat esetében a nemzeti hálózatok tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás;

az európai KAP-hálózat esetében a nemzeti hálózatok tevékenységeiben való részvétel, valamint az azokhoz való hozzájárulás;

Módosítás 654

Módosítás 654

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

113 cikk – 4 bekezdés – j b pont (új)

113 cikk – 4 bekezdés – j b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | jb) | a 111. cikkben említett monitoringbizottságok által kért információk nyújtása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

jb)

jb)

a 111. cikkben említett monitoringbizottságok által kért információk nyújtása.

a 111. cikkben említett monitoringbizottságok által kért információk nyújtása.

Módosítás 655

Módosítás 655

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 2 bekezdés

114 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az EIP célja
  az
  innováció ösztönzése és az ismeretátadás javítása. | (2)   Az EIP célja
  a fenntartható
  innováció ösztönzése és az ismeretátadás javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az EIP célja
  az
  innováció ösztönzése és az ismeretátadás javítása.

(2)   Az EIP célja
  a fenntartható
  innováció ösztönzése és az ismeretátadás javítása.

Módosítás 656

Módosítás 656

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

114 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés; valamint

| c) | az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés
  , beleértve a mezőgazdasági termelők közötti információcserét
  ; valamint |
| --- | --- |

c)

az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés
  , beleértve a mezőgazdasági termelők közötti információcserét
  ; valamint

, beleértve a mezőgazdasági termelők közötti információcserét

Módosítás 657

Módosítás 657

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

114 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről.

| d) | a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz
  és a mezőgazdasági termelőkhöz
  kapcsolódó kutatási igényekről. |
| --- | --- |

d)

a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz
  és a mezőgazdasági termelőkhöz
  kapcsolódó kutatási igényekről.

és a mezőgazdasági termelőkhöz

Módosítás 658

Módosítás 658

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

114 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EIP operatív
  csoportok
  az EIP
  részét képezik
  . Tervet dolgoznak ki arra vonatkozóan, hogy az innovatív projektek kialakítása, tesztelése, adaptációja vagy végrehajtása interaktív innovációs modellen alapuljon, amelynek főbb alapelvei: | Az EIP operatív
  csoportokat
  az EIP
  megvalósítására hozzák létre többek között termelői és ágazatközi szervezetek, és azok különböző tagállamokból származó tagokból állhatnak
  .
  E csoportok
  tervet dolgoznak ki arra vonatkozóan, hogy az innovatív projektek kialakítása, tesztelése, adaptációja vagy végrehajtása interaktív innovációs modellen alapuljon, amelynek főbb alapelvei: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EIP operatív
  csoportok
  az EIP
  részét képezik
  . Tervet dolgoznak ki arra vonatkozóan, hogy az innovatív projektek kialakítása, tesztelése, adaptációja vagy végrehajtása interaktív innovációs modellen alapuljon, amelynek főbb alapelvei:

csoportok

részét képezik

Az EIP operatív
  csoportokat
  az EIP
  megvalósítására hozzák létre többek között termelői és ágazatközi szervezetek, és azok különböző tagállamokból származó tagokból állhatnak
  .
  E csoportok
  tervet dolgoznak ki arra vonatkozóan, hogy az innovatív projektek kialakítása, tesztelése, adaptációja vagy végrehajtása interaktív innovációs modellen alapuljon, amelynek főbb alapelvei:

csoportokat

megvalósítására hozzák létre többek között termelői és ágazatközi szervezetek, és azok különböző tagállamokból származó tagokból állhatnak

E csoportok

Módosítás 659

Módosítás 659

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

114 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók igényeire összpontosító innovatív megoldások kidolgozása, ezzel egyidejűleg a kölcsönhatások kezelése az ellátási láncban, amikor szükséges; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók igényeire összpontosító innovatív megoldások kidolgozása, ezzel egyidejűleg a kölcsönhatások kezelése az ellátási láncban, amikor szükséges;

| a) | a mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók igényeire összpontosító innovatív megoldások kidolgozása, ezzel egyidejűleg a kölcsönhatások kezelése az ellátási láncban, amikor szükséges
  , és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele
  ; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók igényeire összpontosító innovatív megoldások kidolgozása, ezzel egyidejűleg a kölcsönhatások kezelése az ellátási láncban, amikor szükséges
  , és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele
  ;

, és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele

Módosítás 660

Módosítás 660

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

114 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tervezett innováció alapja lehet új, de lehet hagyományos gyakorlat új földrajzi vagy természeti környezetben. | A tervezett innováció alapja lehet új, de lehet hagyományos
  és agroökológiai
  gyakorlat új földrajzi vagy természeti környezetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tervezett innováció alapja lehet új, de lehet hagyományos gyakorlat új földrajzi vagy természeti környezetben.

A tervezett innováció alapja lehet új, de lehet hagyományos
  és agroökológiai
  gyakorlat új földrajzi vagy természeti környezetben.

és agroökológiai

Módosítás 661

Módosítás 661

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk – 4 bekezdés – 4 albekezdés

114 cikk – 4 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az operatív csoportok – különösen a KAP-hálózaton keresztül – terjesztik terveiket és projektjeik eredményeit. | Az operatív csoportok – különösen a KAP-hálózaton keresztül – terjesztik terveiket és projektjeik eredményeit
  , és egynél több tagállamból is lehetnek tagjai
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az operatív csoportok – különösen a KAP-hálózaton keresztül – terjesztik terveiket és projektjeik eredményeit.

Az operatív csoportok – különösen a KAP-hálózaton keresztül – terjesztik terveiket és projektjeik eredményeit
  , és egynél több tagállamból is lehetnek tagjai
  .

, és egynél több tagállamból is lehetnek tagjai

Módosítás 662

Módosítás 662

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

115 cikk – 2 bekezdés – a pont

115 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | közös
  háttér-, kimeneti, eredmény- és hatásmutatók,
  a 7. cikkben említetteket is beleértve,
  amelyek a monitoring, az értékelés és az
  éves
  teljesítményjelentés alapjául szolgálnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

közös
  háttér-, kimeneti, eredmény- és hatásmutatók,
  a 7. cikkben említetteket is beleértve,
  amelyek a monitoring, az értékelés és az
  éves
  teljesítményjelentés alapjául szolgálnak;

közös

a 7. cikkben említetteket is beleértve,

éves

| a) | a 7. cikkben említett közös
  háttér-, kimeneti, eredmény- és hatásmutatók, amelyek a monitoring, az értékelés és az teljesítményjelentés alapjául szolgálnak; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikkben említett közös
  háttér-, kimeneti, eredmény- és hatásmutatók, amelyek a monitoring, az értékelés és az teljesítményjelentés alapjául szolgálnak;

a 7. cikkben említett közös

Módosítás 663

Módosítás 663

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

115 cikk – 2 bekezdés – b pont

115 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a releváns konkrét célkitűzéshez kapcsolódó, eredménymutatók felhasználásával meghatározott célok és éves mérföldkövek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a releváns konkrét célkitűzéshez kapcsolódó, eredménymutatók felhasználásával meghatározott célok és éves mérföldkövek;

| b) | a releváns konkrét célkitűzéshez kapcsolódó, eredménymutatók felhasználásával meghatározott célok és éves
  vagy – szükség esetén – többéves
  mérföldkövek; |
| --- | --- |

b)

a releváns konkrét célkitűzéshez kapcsolódó, eredménymutatók felhasználásával meghatározott célok és éves
  vagy – szükség esetén – többéves
  mérföldkövek;

vagy – szükség esetén – többéves

Módosítás 664

Módosítás 664

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

115 cikk – 3 bekezdés

115 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A teljesítménykeret a 
  következőket fedi le: | (3)   A teljesítménykeret
  lefedi
  a 
  KAP-stratégiai tervek tartalmát, beleértve adott esetben a regionális beavatkozási programokat. |
| a) | a KAP-stratégiai tervek tartalma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A teljesítménykeret a 
  következőket fedi le:

(3)   A teljesítménykeret
  lefedi
  a 
  KAP-stratégiai tervek tartalmát, beleértve adott esetben a regionális beavatkozási programokat.

a)

a)

a KAP-stratégiai tervek tartalma;

a KAP-stratégiai tervek tartalma;

| b) | az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott piaci intézkedések és egyéb beavatkozások. |
| --- | --- |

b)

b)

az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott piaci intézkedések és egyéb beavatkozások.

az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott piaci intézkedések és egyéb beavatkozások.

Módosítás 665

Módosítás 665

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

116 cikk – 1 bekezdés – a pont

116 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a KAP hatásának, eredményességének, hatékonyságának, fontosságának, egységességének és uniós hozzáadott értékének értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a KAP hatásának, eredményességének, hatékonyságának, fontosságának, egységességének és uniós hozzáadott értékének értékelése;

| a) | a KAP hatásának, eredményességének, hatékonyságának, fontosságának, egységességének és uniós hozzáadott értékének értékelése
  , valamint egyszerűsítés a kedvezményezettek számára
  ; |
| --- | --- |

a)

a KAP hatásának, eredményességének, hatékonyságának, fontosságának, egységességének és uniós hozzáadott értékének értékelése
  , valamint egyszerűsítés a kedvezményezettek számára
  ;

, valamint egyszerűsítés a kedvezményezettek számára

Módosítás 666

Módosítás 666

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

116 cikk – 1 bekezdés – e pont

116 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a nyomon követéshez és az értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a nyomon követéshez és az értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása.

| e) | a nyomon követéshez és az értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása
  azon területek figyelembevételével, ahol hiányoznak vagy nem elegendőek az alapadatok, és amelyekhez relevánsabb és pontosabb mutatókat lehet kifejleszteni
  . |
| --- | --- |

e)

a nyomon követéshez és az értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása
  azon területek figyelembevételével, ahol hiányoznak vagy nem elegendőek az alapadatok, és amelyekhez relevánsabb és pontosabb mutatókat lehet kifejleszteni
  .

azon területek figyelembevételével, ahol hiányoznak vagy nem elegendőek az alapadatok, és amelyekhez relevánsabb és pontosabb mutatókat lehet kifejleszteni

Módosítás 667

Módosítás 667

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

117 cikk – 1 bekezdés

117 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok elektronikus információs rendszert hoznak létre, amelyben nyilvántartják és megőrzik a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó, monitoringhoz és értékeléshez szükséges főbb információkat, különösen a finanszírozásra kiválasztott egyes beavatkozásokra és a megvalósult beavatkozásokra vonatkozó információkat, az egyes kedvezményezettekre és a műveletekre vonatkozó információkat is ideértve. | A tagállamok elektronikus információs rendszert hoznak létre,
  illetve egy már létezőt használnak,
  amelyben nyilvántartják és megőrzik a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó, monitoringhoz és értékeléshez szükséges főbb információkat, különösen a finanszírozásra kiválasztott egyes beavatkozásokra és a megvalósult beavatkozásokra vonatkozó információkat, az egyes kedvezményezettekre és a műveletekre vonatkozó információkat is ideértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok elektronikus információs rendszert hoznak létre, amelyben nyilvántartják és megőrzik a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó, monitoringhoz és értékeléshez szükséges főbb információkat, különösen a finanszírozásra kiválasztott egyes beavatkozásokra és a megvalósult beavatkozásokra vonatkozó információkat, az egyes kedvezményezettekre és a műveletekre vonatkozó információkat is ideértve.

A tagállamok elektronikus információs rendszert hoznak létre,
  illetve egy már létezőt használnak,
  amelyben nyilvántartják és megőrzik a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó, monitoringhoz és értékeléshez szükséges főbb információkat, különösen a finanszírozásra kiválasztott egyes beavatkozásokra és a megvalósult beavatkozásokra vonatkozó információkat, az egyes kedvezményezettekre és a műveletekre vonatkozó információkat is ideértve.

illetve egy már létezőt használnak,

Módosítás 668

Módosítás 668

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

118 cikk – 1 bekezdés

118 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások támogatásainak kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek legyenek az irányító hatóság vagy más, az irányító hatóság megbízásából és nevében eljáró szervek rendelkezésére bocsátani a KAP-stratégiai terv monitoringjához és értékeléséhez szükséges valamennyi információt. | A tagállamok biztosítják, hogy a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások támogatásainak kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek legyenek az irányító hatóság vagy
  regionális irányító hatóságok vagy
  más, az irányító hatóság megbízásából és nevében eljáró szervek rendelkezésére bocsátani a KAP-stratégiai terv monitoringjához és értékeléséhez szükséges valamennyi információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások támogatásainak kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek legyenek az irányító hatóság vagy más, az irányító hatóság megbízásából és nevében eljáró szervek rendelkezésére bocsátani a KAP-stratégiai terv monitoringjához és értékeléséhez szükséges valamennyi információt.

A tagállamok biztosítják, hogy a KAP-stratégiai terv keretében megvalósuló beavatkozások támogatásainak kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek legyenek az irányító hatóság vagy
  regionális irányító hatóságok vagy
  más, az irányító hatóság megbízásából és nevében eljáró szervek rendelkezésére bocsátani a KAP-stratégiai terv monitoringjához és értékeléséhez szükséges valamennyi információt.

regionális irányító hatóságok vagy

Módosítás 669

Módosítás 669

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

118 cikk – 2 bekezdés

118 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy átfogó,
  teljes körű,
  megfelelő időben rendelkezésre álló és megbízható adatforrásokat hoznak létre, amelyek segítségével eredményesen tudják figyelemmel kísérni a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladást kimeneti, eredmény- és hatásmutatók használatával. | A tagállamok biztosítják, hogy átfogó, megfelelő időben rendelkezésre álló és megbízható adatforrásokat
  – köztük adatbázisokat –
  hoznak létre, amelyek segítségével eredményesen tudják figyelemmel kísérni a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladást kimeneti, eredmény- és hatásmutatók használatával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy átfogó,
  teljes körű,
  megfelelő időben rendelkezésre álló és megbízható adatforrásokat hoznak létre, amelyek segítségével eredményesen tudják figyelemmel kísérni a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladást kimeneti, eredmény- és hatásmutatók használatával.

teljes körű,

A tagállamok biztosítják, hogy átfogó, megfelelő időben rendelkezésre álló és megbízható adatforrásokat
  – köztük adatbázisokat –
  hoznak létre, amelyek segítségével eredményesen tudják figyelemmel kísérni a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladást kimeneti, eredmény- és hatásmutatók használatával.

– köztük adatbázisokat –

Módosítás 670

Módosítás 670

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

119 cikk – 1 bekezdés

119 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az irányító hatóság
  és
  a monitoringbizottság a kimeneti és eredménymutatók alapján nyomon követi a KAP-stratégiai terv végrehajtását és a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítása terén elért előrehaladást. | Az irányító hatóság
  , valamint
  a monitoringbizottság a kimeneti és eredménymutatók alapján nyomon követi a KAP-stratégiai terv végrehajtását és a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítása terén elért előrehaladást
  , együttműködve adott esetben a regionális irányító hatóságokkal és a regionális monitoringbizottságokkal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az irányító hatóság
  és
  a monitoringbizottság a kimeneti és eredménymutatók alapján nyomon követi a KAP-stratégiai terv végrehajtását és a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítása terén elért előrehaladást.

és

Az irányító hatóság
  , valamint
  a monitoringbizottság a kimeneti és eredménymutatók alapján nyomon követi a KAP-stratégiai terv végrehajtását és a KAP-stratégiai terv céljainak megvalósítása terén elért előrehaladást
  , együttműködve adott esetben a regionális irányító hatóságokkal és a regionális monitoringbizottságokkal
  .

, valamint

, együttműködve adott esetben a regionális irányító hatóságokkal és a regionális monitoringbizottságokkal

Módosítás 671

Módosítás 671

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

120 cikk – cím

120 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A teljesítménykerethez kapcsolódó
  végrehajtási
  hatáskörök | A teljesítménykerethez kapcsolódó
  felhatalmazáson alapuló
  hatáskörök |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A teljesítménykerethez kapcsolódó
  végrehajtási
  hatáskörök

végrehajtási

A teljesítménykerethez kapcsolódó
  felhatalmazáson alapuló
  hatáskörök

felhatalmazáson alapuló

Módosítás 672

Módosítás 672

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

120 cikk – 1 bekezdés

120 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogad el
  a
  teljesítménykeret
  tartalmára vonatkozóan
  . E jogi aktusok tartalmazzák a háttérmutatók jegyzékét, a szakpolitika megfelelő monitoringjához és értékeléséhez szükséges egyéb mutatókat, a mutatók kiszámításának módszereit, valamint a tagállamok által gyűjtött adatok pontosságának és megbízhatóságának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
  Ezeket a végrehajtási
  jogi aktusokat a 
  139
  .
  cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  kell elfogadni. | A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogad el
  e rendelet
  teljesítménykeret
  tartalmának meghatározásával való kiegészítésére
  . E jogi aktusok tartalmazzák a háttérmutatók jegyzékét, a szakpolitika megfelelő monitoringjához és értékeléséhez szükséges egyéb mutatókat, a mutatók kiszámításának módszereit, valamint a tagállamok által gyűjtött adatok pontosságának és megbízhatóságának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
  E felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat a 
  138
  . 
  cikknek megfelelően
  kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusokat fogad el
  a
  teljesítménykeret
  tartalmára vonatkozóan
  . E jogi aktusok tartalmazzák a háttérmutatók jegyzékét, a szakpolitika megfelelő monitoringjához és értékeléséhez szükséges egyéb mutatókat, a mutatók kiszámításának módszereit, valamint a tagállamok által gyűjtött adatok pontosságának és megbízhatóságának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
  Ezeket a végrehajtási
  jogi aktusokat a 
  139
  .
  cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  kell elfogadni.

végrehajtási

a

tartalmára vonatkozóan

Ezeket a végrehajtási

139

cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében

A Bizottság
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat fogad el
  e rendelet
  teljesítménykeret
  tartalmának meghatározásával való kiegészítésére
  . E jogi aktusok tartalmazzák a háttérmutatók jegyzékét, a szakpolitika megfelelő monitoringjához és értékeléséhez szükséges egyéb mutatókat, a mutatók kiszámításának módszereit, valamint a tagállamok által gyűjtött adatok pontosságának és megbízhatóságának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
  E felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat a 
  138
  . 
  cikknek megfelelően
  kell elfogadni.

felhatalmazáson alapuló

e rendelet

tartalmának meghatározásával való kiegészítésére

E felhatalmazáson alapuló

138

cikknek megfelelően

Módosítás 673

Módosítás 673

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – cím

121 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Éves teljesítményjelentés | Teljesítményjelentések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Éves teljesítményjelentés

Éves teljesítményjelentés

Teljesítményjelentések

Teljesítményjelentések

Módosítás 674

Módosítás 674

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 1 bekezdés

121 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok
  2023. február 15-ig, majd 2030-cal bezárólag minden ezt követő év február 15-ig a megelőző pénzügyi évre vonatkozó éves jelentést
  nyújtanak be a Bizottságnak a KAP-stratégiai terv végrehajtásáról.
  A 2023-ban benyújtandó jelentés a 2021-es és a 2022-es pénzügyi évekre vonatkozik. A III. cím II. fejezetében említett közvetlen kifizetések esetében a jelentés kizárólag a 2022-es pénzügyi évre vonatkozik. | (1)   A tagállamok
  az (EU) [horizontális rendelet] 8. cikkével összhangban teljesítményjelentéseket
  nyújtanak be a Bizottságnak a KAP-stratégiai terv végrehajtásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok
  2023. február 15-ig, majd 2030-cal bezárólag minden ezt követő év február 15-ig a megelőző pénzügyi évre vonatkozó éves jelentést
  nyújtanak be a Bizottságnak a KAP-stratégiai terv végrehajtásáról.
  A 2023-ban benyújtandó jelentés a 2021-es és a 2022-es pénzügyi évekre vonatkozik. A III. cím II. fejezetében említett közvetlen kifizetések esetében a jelentés kizárólag a 2022-es pénzügyi évre vonatkozik.

(1)   A tagállamok
  az (EU) [horizontális rendelet] 8. cikkével összhangban teljesítményjelentéseket
  nyújtanak be a Bizottságnak a KAP-stratégiai terv végrehajtásáról.

Módosítás 675

Módosítás 675

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 2 bekezdés

121 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  2030. február 15-ig
  benyújtandó utolsó
  éves
  teljesítményjelentés tartalmazza a végrehajtási időszak során elvégzett értékelések összefoglalását. | (2)   A benyújtandó utolsó teljesítményjelentés tartalmazza a végrehajtási időszak során elvégzett értékelések összefoglalását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  2030. február 15-ig
  benyújtandó utolsó
  éves
  teljesítményjelentés tartalmazza a végrehajtási időszak során elvégzett értékelések összefoglalását.

(2)   A benyújtandó utolsó teljesítményjelentés tartalmazza a végrehajtási időszak során elvégzett értékelések összefoglalását.

Módosítás 676

Módosítás 676

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 3 bekezdés

121 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Elfogadhatósága érdekében
  az éves
  teljesítményjelentésnek tartalmaznia kell a (4), (5) és a (6) bekezdésben előírt összes információt. A Bizottság
  az éves
  teljesítményjelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a jelentés nem elfogadható, ennek hiányában azt elfogadhatónak kell tekinteni. | (3)   Elfogadhatósága érdekében
  a
  teljesítményjelentésnek tartalmaznia kell a (4), (5) és a (6) bekezdésben előírt összes információt. A Bizottság
  a
  teljesítményjelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a jelentés nem elfogadható, ennek hiányában azt elfogadhatónak kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Elfogadhatósága érdekében
  az éves
  teljesítményjelentésnek tartalmaznia kell a (4), (5) és a (6) bekezdésben előírt összes információt. A Bizottság
  az éves
  teljesítményjelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a jelentés nem elfogadható, ennek hiányában azt elfogadhatónak kell tekinteni.

(3)   Elfogadhatósága érdekében
  a
  teljesítményjelentésnek tartalmaznia kell a (4), (5) és a (6) bekezdésben előírt összes információt. A Bizottság
  a
  teljesítményjelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a jelentés nem elfogadható, ennek hiányában azt elfogadhatónak kell tekinteni.

Módosítás 677

Módosítás 677

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

121 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az éves
  teljesítményjelentések meghatározzák a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó főbb mennyiségi és minőségi mutatókat, hivatkozással a pénzügyi adatokra, a kimeneti és eredménymutatókra, továbbá a 118. cikk
  második
  bekezdésének megfelelően. Emellett tájékoztatnia kell a ténylegesen megvalósult teljesítésekről, kiadásokról és eredményekről, illetve az egyes célszámok elérésétől való távolságról. | A
  teljesítményjelentések meghatározzák a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó főbb mennyiségi és minőségi mutatókat, hivatkozással a pénzügyi adatokra, a kimeneti és eredménymutatókra, továbbá a 118. cikk
  (2)
   bekezdésének megfelelően. Emellett tájékoztatnia kell a ténylegesen megvalósult teljesítésekről, kiadásokról és eredményekről, illetve az egyes célszámok elérésétől való távolságról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az éves
  teljesítményjelentések meghatározzák a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó főbb mennyiségi és minőségi mutatókat, hivatkozással a pénzügyi adatokra, a kimeneti és eredménymutatókra, továbbá a 118. cikk
  második
  bekezdésének megfelelően. Emellett tájékoztatnia kell a ténylegesen megvalósult teljesítésekről, kiadásokról és eredményekről, illetve az egyes célszámok elérésétől való távolságról.

Az éves

második

A
  teljesítményjelentések meghatározzák a KAP-stratégiai terv végrehajtására vonatkozó főbb mennyiségi és minőségi mutatókat, hivatkozással a pénzügyi adatokra, a kimeneti és eredménymutatókra, továbbá a 118. cikk
  (2)
   bekezdésének megfelelően. Emellett tájékoztatnia kell a ténylegesen megvalósult teljesítésekről, kiadásokról és eredményekről, illetve az egyes célszámok elérésétől való távolságról.

A

(2)

Módosítás 678

Módosítás 678

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

121 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon beavatkozástípusok vonatkozásában, amelyek nem tartoznak e rendelet 89. cikkének hatálya alá, és amelyek esetében az elért kimenet és a realizált kiadások aránya 50 %-kal eltér az éves tervezett kimeneti és kiadásaránytól, a tagállamnak indoklást kell benyújtania az eltérésről. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azon beavatkozástípusok vonatkozásában, amelyek nem tartoznak e rendelet 89. cikkének hatálya alá, és amelyek esetében az elért kimenet és a realizált kiadások aránya 50 %-kal eltér az éves tervezett kimeneti és kiadásaránytól, a tagállamnak indoklást kell benyújtania az eltérésről.

Azon beavatkozástípusok vonatkozásában, amelyek nem tartoznak e rendelet 89. cikkének hatálya alá, és amelyek esetében az elért kimenet és a realizált kiadások aránya 50 %-kal eltér az éves tervezett kimeneti és kiadásaránytól, a tagállamnak indoklást kell benyújtania az eltérésről.

törölve

törölve

Módosítás 679

Módosítás 679

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 5 bekezdés

121 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az átadott adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott beavatkozások mutatói esetében a megvalósult értékeket kell tartalmazniuk. Összefoglalót tartalmaznak továbbá a KAP-stratégiai terv
  előző pénzügyi évi
  végrehajtásával elért állapotról, minden olyan problémáról, amely befolyásolja a KAP-stratégiai terv teljesítményét, különösen a mérföldkövektől való eltérésekről, amelyek kapcsán indokolással kell szolgálni és – adott esetben – be kell mutatni a megtett intézkedéseket. | (5)   Az átadott adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott beavatkozások mutatói esetében a megvalósult értékeket kell tartalmazniuk. Összefoglalót tartalmaznak továbbá a KAP-stratégiai terv végrehajtásával elért állapotról, minden olyan problémáról, amely befolyásolja a KAP-stratégiai terv teljesítményét, különösen a mérföldkövektől való eltérésekről, amelyek kapcsán indokolással kell szolgálni és – adott esetben – be kell mutatni a megtett intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az átadott adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott beavatkozások mutatói esetében a megvalósult értékeket kell tartalmazniuk. Összefoglalót tartalmaznak továbbá a KAP-stratégiai terv
  előző pénzügyi évi
  végrehajtásával elért állapotról, minden olyan problémáról, amely befolyásolja a KAP-stratégiai terv teljesítményét, különösen a mérföldkövektől való eltérésekről, amelyek kapcsán indokolással kell szolgálni és – adott esetben – be kell mutatni a megtett intézkedéseket.

(5)   Az átadott adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott beavatkozások mutatói esetében a megvalósult értékeket kell tartalmazniuk. Összefoglalót tartalmaznak továbbá a KAP-stratégiai terv végrehajtásával elért állapotról, minden olyan problémáról, amely befolyásolja a KAP-stratégiai terv teljesítményét, különösen a mérföldkövektől való eltérésekről, amelyek kapcsán indokolással kell szolgálni és – adott esetben – be kell mutatni a megtett intézkedéseket.

Módosítás 680

Módosítás 680

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 7 bekezdés

121 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)
     
  A Bizottság az éves teljesítményjelentésekben megadott információk alapján elvégzi az (EU) [KRR rendelet] rendelet [52.] cikkében említett éves teljesítmény-felülvizsgálatot és éves teljesítményalapú záróelszámolást. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)
     
  A Bizottság az éves teljesítményjelentésekben megadott információk alapján elvégzi az (EU) [KRR rendelet] rendelet [52.] cikkében említett éves teljesítmény-felülvizsgálatot és éves teljesítményalapú záróelszámolást.

törölve

törölve

Módosítás 681

Módosítás 681

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

121 cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az éves teljesítmény-felülvizsgálat során
  a 
  Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekről
  a benyújtásukat követő egy hónapon belül. Amennyiben a Bizottság ezen határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni. | A Bizottság teljesítmény-felülvizsgálatot végez
  a 
  teljesítményjelentésekben megadott információk alapján, és észrevételeket tehet
  a 
  hiánytalan
  benyújtásukat követő
  legfeljebb
  egy hónapon belül. Amennyiben a Bizottság ezen határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az éves teljesítmény-felülvizsgálat során
  a 
  Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekről
  a benyújtásukat követő egy hónapon belül. Amennyiben a Bizottság ezen határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni.

Az éves teljesítmény-felülvizsgálat során

Bizottság észrevételeket tehet az éves teljesítményjelentésekről

A Bizottság teljesítmény-felülvizsgálatot végez
  a 
  teljesítményjelentésekben megadott információk alapján, és észrevételeket tehet
  a 
  hiánytalan
  benyújtásukat követő
  legfeljebb
  egy hónapon belül. Amennyiben a Bizottság ezen határidőn belül nem tesz észrevételt, a jelentéseket elfogadottnak kell tekinteni.

A Bizottság teljesítmény-felülvizsgálatot végez

teljesítményjelentésekben megadott információk alapján, és észrevételeket tehet

hiánytalan

legfeljebb

Módosítás 682

Módosítás 682

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 9 bekezdés

121 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   Ha egy vagy több eredménymutató jelentett értéke több mint 25 %-os eltérést mutat az adott tárgyévre megállapított mérföldkőtől, a Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy nyújtson be cselekvési tervet az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és ismertesse a tervezett korrekciós intézkedéseket és a várható
  határidőt
  . | (9)   Ha egy vagy több eredménymutató jelentett értéke több mint 25 %-os eltérést mutat az adott tárgyévre megállapított mérföldkőtől, a 
  tagállamok indokolást nyújtanak be erre az eltérésre vonatkozóan. Amennyiben szükséges, a
  Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy nyújtson be
  egy, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó
  cselekvési tervet az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és ismertesse a tervezett korrekciós intézkedéseket és a 
  végrehajtás
  várható
  határidejét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   Ha egy vagy több eredménymutató jelentett értéke több mint 25 %-os eltérést mutat az adott tárgyévre megállapított mérföldkőtől, a Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy nyújtson be cselekvési tervet az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és ismertesse a tervezett korrekciós intézkedéseket és a várható
  határidőt
  .

(9)   Ha egy vagy több eredménymutató jelentett értéke több mint 25 %-os eltérést mutat az adott tárgyévre megállapított mérföldkőtől, a 
  tagállamok indokolást nyújtanak be erre az eltérésre vonatkozóan. Amennyiben szükséges, a
  Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy nyújtson be
  egy, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó
  cselekvési tervet az (EU) [horizontális rendelet] rendelet 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és ismertesse a tervezett korrekciós intézkedéseket és a 
  végrehajtás
  várható
  határidejét
  .

Módosítás 683

Módosítás 683

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 10 bekezdés

121 cikk – 10 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10)   
  Az éves teljesítményjelentéseket, valamint tartalmuk polgároknak szánt összefoglalóját
  a 
  lakosság
  számára hozzáférhetővé kell tenni. | (10)   
  A teljesítményjelentések tartalmáról összefoglalót kell készíteni
  a 
  polgárok
  számára
  , amelyet nyilvánosan
  hozzáférhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10)   
  Az éves teljesítményjelentéseket, valamint tartalmuk polgároknak szánt összefoglalóját
  a 
  lakosság
  számára hozzáférhetővé kell tenni.

(10)   
  A teljesítményjelentések tartalmáról összefoglalót kell készíteni
  a 
  polgárok
  számára
  , amelyet nyilvánosan
  hozzáférhetővé kell tenni.

Módosítás 684

Módosítás 684

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – 11 bekezdés

121 cikk – 11 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el
  az éves
  teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (11)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el
  a
  teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el
  az éves
  teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(11)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el
  a
  teljesítményjelentés tartalmának bemutatására vonatkozó szabályokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 685

Módosítás 685

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – cím

122 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Éves
  felülvizsgálati ülések | Felülvizsgálati ülések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Éves
  felülvizsgálati ülések

Éves

Felülvizsgálati ülések

Módosítás 686

Módosítás 686

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 1 bekezdés

122 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok minden évben
  éves
  felülvizsgálati ülést szerveznek a Bizottsággal, ahol az elnöki feladatokat vagy közösen látják el, vagy a Bizottság látja el; az ülésekre legkorábban
  az éves
  teljesítményjelentés benyújtását követően két hónappal kerül sor. | (1)   A tagállamok minden évben felülvizsgálati ülést szerveznek a Bizottsággal, ahol az elnöki feladatokat vagy közösen látják el, vagy a Bizottság látja el; az ülésekre legkorábban
  a
  teljesítményjelentés benyújtását követően két hónappal kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok minden évben
  éves
  felülvizsgálati ülést szerveznek a Bizottsággal, ahol az elnöki feladatokat vagy közösen látják el, vagy a Bizottság látja el; az ülésekre legkorábban
  az éves
  teljesítményjelentés benyújtását követően két hónappal kerül sor.

(1)   A tagállamok minden évben felülvizsgálati ülést szerveznek a Bizottsággal, ahol az elnöki feladatokat vagy közösen látják el, vagy a Bizottság látja el; az ülésekre legkorábban
  a
  teljesítményjelentés benyújtását követően két hónappal kerül sor.

Módosítás 687

Módosítás 687

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 2 bekezdés

122 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az éves
  felülvizsgálati ülés célja, hogy megvizsgálja minden egyes terv teljesítményét, ideértve a meghatározott célok megvalósítása terén elért haladást, a teljesítményt befolyásoló problémákat, továbbá a megoldásuk érdekében a múltban megtett vagy a jövőben megteendő fellépéseket. | (2)   
  A
  felülvizsgálati ülés célja, hogy megvizsgálja minden egyes terv teljesítményét, ideértve a meghatározott célok megvalósítása terén elért haladást, a teljesítményt befolyásoló problémákat, továbbá a megoldásuk érdekében a múltban megtett vagy a jövőben megteendő fellépéseket.
  Ezeket az üléseket lehetőség szerint a hatás vizsgálatára kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az éves
  felülvizsgálati ülés célja, hogy megvizsgálja minden egyes terv teljesítményét, ideértve a meghatározott célok megvalósítása terén elért haladást, a teljesítményt befolyásoló problémákat, továbbá a megoldásuk érdekében a múltban megtett vagy a jövőben megteendő fellépéseket.

(2)   
  A
  felülvizsgálati ülés célja, hogy megvizsgálja minden egyes terv teljesítményét, ideértve a meghatározott célok megvalósítása terén elért haladást, a teljesítményt befolyásoló problémákat, továbbá a megoldásuk érdekében a múltban megtett vagy a jövőben megteendő fellépéseket.
  Ezeket az üléseket lehetőség szerint a hatás vizsgálatára kell felhasználni.

Módosítás 688

Módosítás 688

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

123 cikk

123 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 123 cikk | törölve |
| Teljesítménybónusz | |
| (1)
     
  A tagállamok 2026-ban teljesítménybónuszt kaphatnak kielégítő környezeti és éghajlati teljesítményükért, feltéve, hogy az érintett tagállam teljesíti a 124. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket. | |
| (2)
     
  A teljesítménybónusz a 2027. pénzügyi évre a IX. mellékletnek megfelelően meghatározott, tagállamonkénti összeg 5 %-a. | |
| Az EMGA és az EMVA között a 15. cikk és a 90. cikk értelmében elvégzett forrásátcsoportosítást nem lehet figyelembe venni a teljesítménybónusz kiszámításához. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

123 cikk

123 cikk

törölve

törölve

Teljesítménybónusz

Teljesítménybónusz

(1)
     
  A tagállamok 2026-ban teljesítménybónuszt kaphatnak kielégítő környezeti és éghajlati teljesítményükért, feltéve, hogy az érintett tagállam teljesíti a 124. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeket.

(2)
     
  A teljesítménybónusz a 2027. pénzügyi évre a IX. mellékletnek megfelelően meghatározott, tagállamonkénti összeg 5 %-a.

Az EMGA és az EMVA között a 15. cikk és a 90. cikk értelmében elvégzett forrásátcsoportosítást nem lehet figyelembe venni a teljesítménybónusz kiszámításához.

Az EMGA és az EMVA között a 15. cikk és a 90. cikk értelmében elvégzett forrásátcsoportosítást nem lehet figyelembe venni a teljesítménybónusz kiszámításához.

Módosítás 689

Módosítás 689

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

124 cikk

124 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 124 cikk | törölve |
| A teljesítménybónusz felosztása | |
| (1)
     
  A 2026-os év teljesítmény-felülvizsgálata alapján, a tagállam keretéből a 123. cikk második bekezdésének megfelelően visszatartott teljesítménybónuszt ez a tagállam kapja, ha KAP-stratégiai tervében a 6. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezeti és éghajlati célkitűzésekre alkalmazott eredménymutatók elérték a 2025-re kitűzött vonatkozó célérték legalább 90 %-át. | |
| (2)
     
  2026-ban a Bizottság az éves teljesítményjelentés kézhezvételétől számított két hónapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a 139. cikkben említett eljárás alkalmazása nélkül, amelyben minden egyes tagállam vonatkozásában megállapítja, hogy KAP-stratégiai tervük elérte-e az e cikk (1) bekezdésében említett célértékeket. | |
| (3)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett célértékeket elérték, a teljesítménybónusz összegét a Bizottság odaítéli az érintett tagállamnak, és azt az összeget a 2027. pénzügyi év vonatkozásában véglegesen átadottnak kell tekinteni a (2) bekezdésben említett határozat alapján. | |
| (4)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett célértékeket nem érték el, a Bizottság nem ítéli oda az érintett tagállam teljesítménybónuszának összegéhez kapcsolódó, a 2027. pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalás összegét. | |
| (5)
     
  A teljesítménybónusz odaítélésekor a Bizottság figyelembe veheti az érintett mérföldkövek elérését akadályozó vis maior eseteket és súlyos társadalmi-gazdasági válságokat. | |
| (6)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg annak biztosítására, hogy egységes megközelítés alapján kerüljön megállapításra a teljesítménybónusz tagállamoknak történő odaítélése. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

124 cikk

124 cikk

törölve

törölve

A teljesítménybónusz felosztása

A teljesítménybónusz felosztása

(1)
     
  A 2026-os év teljesítmény-felülvizsgálata alapján, a tagállam keretéből a 123. cikk második bekezdésének megfelelően visszatartott teljesítménybónuszt ez a tagállam kapja, ha KAP-stratégiai tervében a 6. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezeti és éghajlati célkitűzésekre alkalmazott eredménymutatók elérték a 2025-re kitűzött vonatkozó célérték legalább 90 %-át.

(2)
     
  2026-ban a Bizottság az éves teljesítményjelentés kézhezvételétől számított két hónapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el a 139. cikkben említett eljárás alkalmazása nélkül, amelyben minden egyes tagállam vonatkozásában megállapítja, hogy KAP-stratégiai tervük elérte-e az e cikk (1) bekezdésében említett célértékeket.

(3)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett célértékeket elérték, a teljesítménybónusz összegét a Bizottság odaítéli az érintett tagállamnak, és azt az összeget a 2027. pénzügyi év vonatkozásában véglegesen átadottnak kell tekinteni a (2) bekezdésben említett határozat alapján.

(4)
     
  Ha az (1) bekezdésben említett célértékeket nem érték el, a Bizottság nem ítéli oda az érintett tagállam teljesítménybónuszának összegéhez kapcsolódó, a 2027. pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalás összegét.

(5)
     
  A teljesítménybónusz odaítélésekor a Bizottság figyelembe veheti az érintett mérföldkövek elérését akadályozó vis maior eseteket és súlyos társadalmi-gazdasági válságokat.

(6)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg annak biztosítására, hogy egységes megközelítés alapján kerüljön megállapításra a teljesítménybónusz tagállamoknak történő odaítélése. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 690

Módosítás 690

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

125 cikk – 1 bekezdés

125 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok előzetes értékeléseket végeznek annak érdekében, hogy javítsák KAP-stratégiai terveik kialakításának minőségét. | (1)   A tagállamok –
  adott esetben a régiókkal együtt –
  előzetes értékeléseket végeznek annak érdekében, hogy javítsák KAP-stratégiai terveik kialakításának minőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok előzetes értékeléseket végeznek annak érdekében, hogy javítsák KAP-stratégiai terveik kialakításának minőségét.

(1)   A tagállamok –
  adott esetben a régiókkal együtt –
  előzetes értékeléseket végeznek annak érdekében, hogy javítsák KAP-stratégiai terveik kialakításának minőségét.

Módosítás 691

Módosítás 691

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

125 cikk – 3 bekezdés – g pont

125 cikk – 3 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a KAP-stratégiai terv monitoringjához, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges adatgyűjtés esetében alkalmazott eljárások alkalmassága; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

a KAP-stratégiai terv monitoringjához, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges adatgyűjtés esetében alkalmazott eljárások alkalmassága;

| g) | a KAP-stratégiai terv monitoringjához, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges
  – ezen belül adott esetben nemek szerint lebontott –
  adatgyűjtés esetében alkalmazott eljárások alkalmassága; |
| --- | --- |

g)

a KAP-stratégiai terv monitoringjához, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges
  – ezen belül adott esetben nemek szerint lebontott –
  adatgyűjtés esetében alkalmazott eljárások alkalmassága;

– ezen belül adott esetben nemek szerint lebontott –

Módosítás 692

Módosítás 692

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 1 bekezdés

126 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok értékelik a KAP-stratégiai terveket a tervek kialakítása és végrehajtása minőségének javítása érdekében, továbbá, hogy felmérjék a tervek eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét, hatását és uniós hozzáadott értékét az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános és konkrét KAP-célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk tekintetében. | (1)   A tagállamok –
  adott esetben a régiókkal együtt
   – értékelik a KAP-stratégiai terveket a tervek kialakítása és végrehajtása minőségének javítása érdekében, továbbá, hogy felmérjék a tervek eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét, hatását és uniós hozzáadott értékét az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános és konkrét KAP-célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok értékelik a KAP-stratégiai terveket a tervek kialakítása és végrehajtása minőségének javítása érdekében, továbbá, hogy felmérjék a tervek eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét, hatását és uniós hozzáadott értékét az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános és konkrét KAP-célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk tekintetében.

(1)   A tagállamok –
  adott esetben a régiókkal együtt
   – értékelik a KAP-stratégiai terveket a tervek kialakítása és végrehajtása minőségének javítása érdekében, továbbá, hogy felmérjék a tervek eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét, hatását és uniós hozzáadott értékét az 5. cikkben és a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános és konkrét KAP-célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásuk tekintetében.

Módosítás 693

Módosítás 693

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 2 bekezdés

126 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok független szakértőket bíznak meg az értékelés elvégzésével. | (2)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  független szakértőket bíznak meg az értékelés elvégzésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok független szakértőket bíznak meg az értékelés elvégzésével.

(2)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  független szakértőket bíznak meg az értékelés elvégzésével.

Módosítás 694

Módosítás 694

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 3 bekezdés

126 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre az értékelésekhez szükséges adatok előállításához és gyűjtéséhez. | (3)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  biztosítják, hogy megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre az értékelésekhez szükséges adatok előállításához és gyűjtéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre az értékelésekhez szükséges adatok előállításához és gyűjtéséhez.

(3)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  biztosítják, hogy megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre az értékelésekhez szükséges adatok előállításához és gyűjtéséhez.

Módosítás 695

Módosítás 695

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 4 bekezdés

126 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok feladata, hogy értékeljék a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak megfelelőségét a 6. cikk (1) bekezdésében rögzített konkrét célkitűzések megvalósítása szempontjából. | (4)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  feladata, hogy értékeljék a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak megfelelőségét a 6. cikk (1) bekezdésében rögzített konkrét célkitűzések megvalósítása szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok feladata, hogy értékeljék a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak megfelelőségét a 6. cikk (1) bekezdésében rögzített konkrét célkitűzések megvalósítása szempontjából.

(4)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  feladata, hogy értékeljék a KAP-stratégiai terv beavatkozásainak megfelelőségét a 6. cikk (1) bekezdésében rögzített konkrét célkitűzések megvalósítása szempontjából.

Módosítás 696

Módosítás 696

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 5 bekezdés

126 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok értékelési tervet készítenek, amelyben jelzik a végrehajtási időszakra tervezett értékelési tevékenységeket. | (5)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  értékelési tervet készítenek, amelyben jelzik a végrehajtási időszakra tervezett értékelési tevékenységeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok értékelési tervet készítenek, amelyben jelzik a végrehajtási időszakra tervezett értékelési tevékenységeket.

(5)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  értékelési tervet készítenek, amelyben jelzik a végrehajtási időszakra tervezett értékelési tevékenységeket.

Módosítás 697

Módosítás 697

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 6 bekezdés

126 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok a KAP-stratégiai terv elfogadásától számított egy éven belül benyújtják a monitoringbizottságnak az értékelési tervet. | (6)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  a KAP-stratégiai terv elfogadásától számított egy éven belül benyújtják a monitoringbizottságnak az értékelési tervet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok a KAP-stratégiai terv elfogadásától számított egy éven belül benyújtják a monitoringbizottságnak az értékelési tervet.

(6)   A tagállamok
  és adott esetben a régiók
  a KAP-stratégiai terv elfogadásától számított egy éven belül benyújtják a monitoringbizottságnak az értékelési tervet.

Módosítás 987 és 1335

Módosítás 987 és 1335

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

127 cikk – 1 a bekezdés (új)

127 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valamennyi nemzeti KAP-stratégiai terv jóváhagyása után az Európai Bizottság megbízást ad várható összesített hatásuk független értékelésére. Amennyiben ez az elemzés megállapítja a közös erőfeszítések elégtelenségét az európai zöld megállapodás ambíciójához képest, a Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket, amelyeknek része lehet a tagállamok felszólítása arra, hogy módosítsák KAP-stratégiai terveiket vagy a szóban forgó rendelet módosítására benyújtott javaslat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  Valamennyi nemzeti KAP-stratégiai terv jóváhagyása után az Európai Bizottság megbízást ad várható összesített hatásuk független értékelésére. Amennyiben ez az elemzés megállapítja a közös erőfeszítések elégtelenségét az európai zöld megállapodás ambíciójához képest, a Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket, amelyeknek része lehet a tagállamok felszólítása arra, hogy módosítsák KAP-stratégiai terveiket vagy a szóban forgó rendelet módosítására benyújtott javaslat is.

Módosítás 988 és 1336

Módosítás 988 és 1336

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

127 cikk – 2 bekezdés

127 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A Bizottság időközi értékelést végez annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott mutatók figyelembevételével felmérje az EMGA és az EMVA eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét és uniós hozzáadott értékét a KAP-stratégiai tervek végrehajtásának kezdetét követő harmadik év végéig. A Bizottság felhasználja a már rendelkezésére álló információkat az [új költségvetési rendelet] [128.] cikkének megfelelően. | 2.   A Bizottság
  nyilvánosságra hozandó
  időközi értékelést végez annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott mutatók figyelembevételével felmérje az EMGA és az EMVA eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét és uniós hozzáadott értékét a KAP-stratégiai tervek végrehajtásának kezdetét követő harmadik év végéig. A Bizottság felhasználja a már rendelkezésére álló információkat az [új költségvetési rendelet] [128.] cikkének megfelelően.
  Amennyiben az időközi értékelés megállapítja a közös erőfeszítések elégtelenségét az európai zöld megállapodás ambíciójához és az uniós környezet- és éghajlatvédelmi jogszabályokhoz képest, a Bizottság ajánlásokat tesz a tagállamok részére az európai zöld megállapodás célkitűzései és a XI. mellékletben felsorolt jogszabályok teljesülésének biztosítása érdekében. A tagállamok éves teljesítményjelentéseikben kimutatják, hogy ezeket az ajánlásokat miképpen vették figyelembe, illetve hogy milyen alapon nem hajtották őket – vagy egy részüket – végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   A Bizottság időközi értékelést végez annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott mutatók figyelembevételével felmérje az EMGA és az EMVA eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét és uniós hozzáadott értékét a KAP-stratégiai tervek végrehajtásának kezdetét követő harmadik év végéig. A Bizottság felhasználja a már rendelkezésére álló információkat az [új költségvetési rendelet] [128.] cikkének megfelelően.

2.   A Bizottság
  nyilvánosságra hozandó
  időközi értékelést végez annak érdekében, hogy az I. mellékletben meghatározott mutatók figyelembevételével felmérje az EMGA és az EMVA eredményességét, hatékonyságát, fontosságát, egységességét és uniós hozzáadott értékét a KAP-stratégiai tervek végrehajtásának kezdetét követő harmadik év végéig. A Bizottság felhasználja a már rendelkezésére álló információkat az [új költségvetési rendelet] [128.] cikkének megfelelően.
  Amennyiben az időközi értékelés megállapítja a közös erőfeszítések elégtelenségét az európai zöld megállapodás ambíciójához és az uniós környezet- és éghajlatvédelmi jogszabályokhoz képest, a Bizottság ajánlásokat tesz a tagállamok részére az európai zöld megállapodás célkitűzései és a XI. mellékletben felsorolt jogszabályok teljesülésének biztosítása érdekében. A tagállamok éves teljesítményjelentéseikben kimutatják, hogy ezeket az ajánlásokat miképpen vették figyelembe, illetve hogy milyen alapon nem hajtották őket – vagy egy részüket – végre.

Módosítás 698

Módosítás 698

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

127 cikk – 4 a bekezdés (új)

127 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseiben figyelembe veszi az e rendelet I. mellékletében szereplő mutatókat, valamint az elért teljesítményre hatást gyakorló, KAP-on kívül álló tényezőket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság értékelő jelentéseiben figyelembe veszi az e rendelet I. mellékletében szereplő mutatókat, valamint az elért teljesítményre hatást gyakorló, KAP-on kívül álló tényezőket.

Módosítás 699

Módosítás 699

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

129 cikk – 2 bekezdés

129 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A háttér- és hatásmutatókhoz szükséges adatoknak hivatalos adatforrásokból, például a mezőgazdasági számviteli információs hálózattól és az Eurostattól kell származniuk. Ha nem elérhetők vagy nem teljes körűek az adatok ezekre a mutatókra vonatkozóan, a 
  hiánypótlás érdekében
  a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai statisztikai
  programra

   (40), a mezőgazdasági számviteli információs hálózatot szabályozó jogi
  keretre
  vagy más adatszolgáltatókkal, például, az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a Közös Kutatóközponttal, kötött hivatalos
  megállapodásokra kell támaszkodni
  . | (2)   A háttér- és hatásmutatókhoz szükséges adatoknak hivatalos adatforrásokból, például a mezőgazdasági számviteli információs hálózattól és az Eurostattól kell származniuk. Ha nem elérhetők vagy nem teljes körűek az adatok ezekre a mutatókra vonatkozóan, a 
  Bizottság e hiányt
  a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (40) létrehozott európai statisztikai
  program
  , a mezőgazdasági számviteli információs hálózatot szabályozó jogi
  keret
  vagy más adatszolgáltatókkal, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a Közös Kutatóközponttal kötött hivatalos
  megállapodások keretében orvosolja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A háttér- és hatásmutatókhoz szükséges adatoknak hivatalos adatforrásokból, például a mezőgazdasági számviteli információs hálózattól és az Eurostattól kell származniuk. Ha nem elérhetők vagy nem teljes körűek az adatok ezekre a mutatókra vonatkozóan, a 
  hiánypótlás érdekében
  a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai statisztikai
  programra

   (40), a mezőgazdasági számviteli információs hálózatot szabályozó jogi
  keretre
  vagy más adatszolgáltatókkal, például, az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a Közös Kutatóközponttal, kötött hivatalos
  megállapodásokra kell támaszkodni
  .

(2)   A háttér- és hatásmutatókhoz szükséges adatoknak hivatalos adatforrásokból, például a mezőgazdasági számviteli információs hálózattól és az Eurostattól kell származniuk. Ha nem elérhetők vagy nem teljes körűek az adatok ezekre a mutatókra vonatkozóan, a 
  Bizottság e hiányt
  a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (40) létrehozott európai statisztikai
  program
  , a mezőgazdasági számviteli információs hálózatot szabályozó jogi
  keret
  vagy más adatszolgáltatókkal, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és a Közös Kutatóközponttal kötött hivatalos
  megállapodások keretében orvosolja
  .

Módosítás 1340

Módosítás 1340

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

129 cikk – 2 a bekezdés (új)

129 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok javítják az európai zöld megállapodás keretében előirányzott fő mezőgazdasági célok – amelyek megfelelnek az I.10., I.15., I.18., I.19., I.20., I.26., I.27. és C.32. hatás- és háttérmutatóknak – vonatkozó adatgyűjtés minőségét és gyakoriságát. Ezeket az adatokat nyilvánosságra kell hozni és időben a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a KAP hatékonyságának értékelése és az uniós szintű célkitűzések megvalósítása terén elért eredmények nyomon követésének lehetővé tétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok javítják az európai zöld megállapodás keretében előirányzott fő mezőgazdasági célok – amelyek megfelelnek az I.10., I.15., I.18., I.19., I.20., I.26., I.27. és C.32. hatás- és háttérmutatóknak – vonatkozó adatgyűjtés minőségét és gyakoriságát. Ezeket az adatokat nyilvánosságra kell hozni és időben a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a KAP hatékonyságának értékelése és az uniós szintű célkitűzések megvalósítása terén elért eredmények nyomon követésének lehetővé tétele érdekében.

Módosítás 700

Módosítás 700

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

129 cikk – 3 bekezdés

129 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A meglévő adminisztratív nyilvántartásokat, például az IIER-t, a MePaR-t, az állatnyilvántartásokat és a szőlőkatasztereket vezetni kell. Az IIER-t és a MePaR-t tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy jobban megfeleljenek a KAP statisztikai igényeinek. A statisztikai célokhoz amennyire csak lehet, az adminisztratív nyilvántartások adatait kell felhasználni, a tagállamok statisztikai hivatalaival és az Eurostattal együttműködve. | (3)   A meglévő
  naprakész
  adminisztratív nyilvántartásokat, például az IIER-t, a MePaR-t, az állatnyilvántartásokat és a szőlőkatasztereket vezetni kell. Az IIER-t és a MePaR-t tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy jobban megfeleljenek a KAP statisztikai igényeinek. A statisztikai célokhoz amennyire csak lehet, az adminisztratív nyilvántartások adatait kell felhasználni, a tagállamok statisztikai hivatalaival és az Eurostattal együttműködve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A meglévő adminisztratív nyilvántartásokat, például az IIER-t, a MePaR-t, az állatnyilvántartásokat és a szőlőkatasztereket vezetni kell. Az IIER-t és a MePaR-t tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy jobban megfeleljenek a KAP statisztikai igényeinek. A statisztikai célokhoz amennyire csak lehet, az adminisztratív nyilvántartások adatait kell felhasználni, a tagállamok statisztikai hivatalaival és az Eurostattal együttműködve.

(3)   A meglévő
  naprakész
  adminisztratív nyilvántartásokat, például az IIER-t, a MePaR-t, az állatnyilvántartásokat és a szőlőkatasztereket vezetni kell. Az IIER-t és a MePaR-t tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy jobban megfeleljenek a KAP statisztikai igényeinek. A statisztikai célokhoz amennyire csak lehet, az adminisztratív nyilvántartások adatait kell felhasználni, a tagállamok statisztikai hivatalaival és az Eurostattal együttműködve.

Módosítás 701

Módosítás 701

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

129 cikk – 4 bekezdés

129 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el – figyelembe véve, hogy el kell kerülni az indokolatlan adminisztratív terheket – a tagállamok által megküldendő információkra vonatkozó szabályok, valamint az adatigényekre és a lehetséges adatforrások közötti szinergiákra vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el – figyelembe véve, hogy el kell kerülni az indokolatlan adminisztratív terheket – a tagállamok által megküldendő információkra vonatkozó szabályok, valamint az adatigényekre és a lehetséges adatforrások közötti szinergiákra vonatkozó szabályok megállapítása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 139. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 702

Módosítás 702

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

130 cikk – 1 bekezdés

130 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Abban az esetben, amikor e rendelet III. címe alapján a vállalkozások közötti
  együttműködések
  különféle formái részesülnek támogatásban, a támogatás csak
  olyan együttműködési formák
  esetében ítélhető oda, amelyek megfelelnek az 1308/2013/EU rendelet 206–209. cikkének értelmében alkalmazott versenyszabályoknak. | Abban az esetben, amikor e rendelet III. címe alapján a vállalkozások közötti
  megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok
  különféle formái részesülnek támogatásban, a támogatás csak
  e megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok olyan formái
  esetében ítélhető oda, amelyek megfelelnek az 1308/2013/EU rendelet 206–209. cikkének értelmében alkalmazott versenyszabályoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Abban az esetben, amikor e rendelet III. címe alapján a vállalkozások közötti
  együttműködések
  különféle formái részesülnek támogatásban, a támogatás csak
  olyan együttműködési formák
  esetében ítélhető oda, amelyek megfelelnek az 1308/2013/EU rendelet 206–209. cikkének értelmében alkalmazott versenyszabályoknak.

együttműködések

olyan együttműködési formák

Abban az esetben, amikor e rendelet III. címe alapján a vállalkozások közötti
  megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok
  különféle formái részesülnek támogatásban, a támogatás csak
  e megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok olyan formái
  esetében ítélhető oda, amelyek megfelelnek az 1308/2013/EU rendelet 206–209. cikkének értelmében alkalmazott versenyszabályoknak.

megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok

e megállapodások, határozatok és egyeztetett gyakorlatok olyan formái

Módosítás 1092, 1146 és 1179

Módosítás 1092, 1146 és 1179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

132 a cikk (új)

132 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 132a. cikk |
| | Átmeneti nemzeti támogatás |
| | 1.
     
  A tagállamok továbbra is nyújthatnak átmeneti nemzeti támogatást a Bizottság által a 73/2009/EK rendelet 132. cikkének (7) bekezdésével vagy 133a. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2013-ban engedélyezett bármely ágazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelőnek. |
| | 2.
     
  A mezőgazdasági termelőknek nyújtható átmeneti nemzeti támogatás teljes összege nem haladhatja meg a Bizottság által a 73/2009/EK rendelet 132. cikkének (7) bekezdésével vagy 133a. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2013-ban engedélyezett ágazatspecifikus keretösszegek 50 %-át. |
| | 3.
     
  A tagállamok objektív kritériumok alapján és a (2) bekezdésben megállapított határon belül dönthetnek az átmeneti nemzeti támogatásként nyújtandó összegekről. |
| | 4.
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kiigazítják a termeléstől független átmeneti nemzeti támogatási programokra vonatkozó referencia-időszakot. A kiigazított referencia-időszak nem lehet későbbi, mint 2018. június 1. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

132a. cikk

132a. cikk

Átmeneti nemzeti támogatás

Átmeneti nemzeti támogatás

1.
     
  A tagállamok továbbra is nyújthatnak átmeneti nemzeti támogatást a Bizottság által a 73/2009/EK rendelet 132. cikkének (7) bekezdésével vagy 133a. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2013-ban engedélyezett bármely ágazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelőnek.

2.
     
  A mezőgazdasági termelőknek nyújtható átmeneti nemzeti támogatás teljes összege nem haladhatja meg a Bizottság által a 73/2009/EK rendelet 132. cikkének (7) bekezdésével vagy 133a. cikkének (5) bekezdésével összhangban 2013-ban engedélyezett ágazatspecifikus keretösszegek 50 %-át.

3.
     
  A tagállamok objektív kritériumok alapján és a (2) bekezdésben megállapított határon belül dönthetnek az átmeneti nemzeti támogatásként nyújtandó összegekről.

4.
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kiigazítják a termeléstől független átmeneti nemzeti támogatási programokra vonatkozó referencia-időszakot. A kiigazított referencia-időszak nem lehet későbbi, mint 2018. június 1.

Módosítás 703

Módosítás 703

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

133 cikk – 1 bekezdés

133 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét nem kell alkalmazni azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek alapján a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki. | Annak érdekében, hogy a jövedelemingadozás hatásait mérsékelni lehessen a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésével, hogy a jó években tartalékoljanak forrásokat a nehéz időszakokra,
  az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét nem kell alkalmazni azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek alapján a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki
  , többek között az adóalap egy részének átvitelével, ezen belül az adóalap egy részének időbeli elhatárolásával, vagy lehetővé teszik az egy erre a célra létrehozott mezőgazdasági megtakarítási számlára helyezett összegek kizárását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét nem kell alkalmazni azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek alapján a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki.

Annak érdekében, hogy a jövedelemingadozás hatásait mérsékelni lehessen a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésével, hogy a jó években tartalékoljanak forrásokat a nehéz időszakokra,
  az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét nem kell alkalmazni azokra a nemzeti adóintézkedésekre, amelyek alapján a tagállamok úgy döntenek, hogy eltérnek az általános adózási szabályoktól oly módon, hogy lehetővé teszik, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó jövedelemadó-alapot többéves időszak alapján számítsák ki
  , többek között az adóalap egy részének átvitelével, ezen belül az adóalap egy részének időbeli elhatárolásával, vagy lehetővé teszik az egy erre a célra létrehozott mezőgazdasági megtakarítási számlára helyezett összegek kizárását
  .

Annak érdekében, hogy a jövedelemingadozás hatásait mérsékelni lehessen a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésével, hogy a jó években tartalékoljanak forrásokat a nehéz időszakokra,

, többek között az adóalap egy részének átvitelével, ezen belül az adóalap egy részének időbeli elhatárolásával, vagy lehetővé teszik az egy erre a célra létrehozott mezőgazdasági megtakarítási számlára helyezett összegek kizárását

Módosítás 1097, 1125 és 1180

Módosítás 1097, 1125 és 1180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

134 a cikk (új)

134 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 134a. cikk |
| | Panasztételi mechanizmus a mezőgazdasági termelők és a kkv-k számára |
| | (1)
     
  A Bizottság létrehoz egy mechanizmust, amelynek keretében a mezőgazdasági termelők vagy a kkv-k közvetlenül a Bizottsághoz nyújthatnak be panaszt az alábbi esetekben: |
| | — | nagyarányú földszerzés vagy annak komoly veszélye, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

134a. cikk

134a. cikk

Panasztételi mechanizmus a mezőgazdasági termelők és a kkv-k számára

Panasztételi mechanizmus a mezőgazdasági termelők és a kkv-k számára

(1)
     
  A Bizottság létrehoz egy mechanizmust, amelynek keretében a mezőgazdasági termelők vagy a kkv-k közvetlenül a Bizottsághoz nyújthatnak be panaszt az alábbi esetekben:

—

nagyarányú földszerzés vagy annak komoly veszélye,

nagyarányú földszerzés vagy annak komoly veszélye,

| — | a nemzeti hatóságok súlyos kötelességszegése, |
| --- | --- |

—

a nemzeti hatóságok súlyos kötelességszegése,

a nemzeti hatóságok súlyos kötelességszegése,

| — | a pályázatok vagy a támogatáselosztás szabálytalan vagy csak részleges kezelése, |
| --- | --- |

—

a pályázatok vagy a támogatáselosztás szabálytalan vagy csak részleges kezelése,

a pályázatok vagy a támogatáselosztás szabálytalan vagy csak részleges kezelése,

| — | a bűnszervezetek, a szervezett bűnözés vagy az oligarchikus struktúrák által gyakorolt nyomás vagy megfélemlítés, |
| --- | --- |

—

a bűnszervezetek, a szervezett bűnözés vagy az oligarchikus struktúrák által gyakorolt nyomás vagy megfélemlítés,

a bűnszervezetek, a szervezett bűnözés vagy az oligarchikus struktúrák által gyakorolt nyomás vagy megfélemlítés,

| — | az alapvető jogaik súlyos megsértése. |
| --- | --- |

—

az alapvető jogaik súlyos megsértése.

az alapvető jogaik súlyos megsértése.

(2)
     
  A Bizottság kapcsolattartó pontot hoz létre a Bizottságon belül, ahová e panaszokat be lehet nyújtani.

(3)
     
  A Bizottság kidolgozza és átláthatóvá teszi a panasztételi eljárást és az értékelési kritériumokat.

(4)
     
  A Bizottság garantálja, hogy a panasz benyújtását követően a magánszemélyek vagy vállalatok megfelelő védelemben részesüljenek.

(5)
     
  A Bizottságnak kell eldöntenie, hogy az e mechanizmuson keresztül kapott információkat közvetlenül az ellenőrzései során kezeli-e, vagy közvetlenül továbbítja-e azokat az Európai Ügyészségnek vagy az OLAF-nak.

Módosítás 704

Módosítás 704

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

135 cikk – 1 bekezdés

135 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Unió legkülső régióinak a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikke (2) bekezdésének
  a) és b) pontját, 4. cikke (1) bekezdésének a), b) és d) pontját, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, 16. cikkét és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontja, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a 16. cikk és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó. | (1)   Az Unió legkülső régióinak a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3. 
  cikkének
  a) és b) pontját, 4. cikke (1) bekezdésének a), b) és d) pontját, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, 16. cikkét és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontja, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a 16. cikk és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Unió legkülső régióinak a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikke (2) bekezdésének
  a) és b) pontját, 4. cikke (1) bekezdésének a), b) és d) pontját, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, 16. cikkét és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontja, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a 16. cikk és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó.

(1)   Az Unió legkülső régióinak a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3. 
  cikkének
  a) és b) pontját, 4. cikke (1) bekezdésének a), b) és d) pontját, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, 16. cikkét és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d) pontja, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a 16. cikk és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó.

Módosítás 705

Módosítás 705

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

135 cikk – 2 bekezdés

135 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kisebb égei-tengeri szigeteken a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikke (2) bekezdésének
  a) és b) pontját, 4. cikkét, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, III. címe II. fejezetének 1. és 2. szakaszát és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a III. cím II. fejezetének 1. és 2. szakasza és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó. | (2)   A kisebb égei-tengeri szigeteken a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikkének
  a) és b) pontját, 4. cikkét, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, III. címe II. fejezetének 1. és 2. szakaszát és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a III. cím II. fejezetének 1. és 2. szakasza és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kisebb égei-tengeri szigeteken a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikke (2) bekezdésének
  a) és b) pontját, 4. cikkét, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, III. címe II. fejezetének 1. és 2. szakaszát és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a III. cím II. fejezetének 1. és 2. szakasza és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó.

(2)   A kisebb égei-tengeri szigeteken a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetének megfelelően nyújtott közvetlen kifizetéseket illetően kizárólag az e rendelet 3.
  cikkének
  a) és b) pontját, 4. cikkét, III. címe I. fejezetének 2. szakaszát, III. címe II. fejezetének 1. és 2. szakaszát és IX. címét kell alkalmazni. A 4. cikk, a III. cím I. fejezetének 2. szakasza, a III. cím II. fejezetének 1. és 2. szakasza és a IX. cím a KAP-stratégiai tervhez kapcsolódó kötelezettségek nélkül alkalmazandó.

Módosítás 706

Módosítás 706

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

138 cikk – 2 bekezdés

138 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50, 78., 81.,
  104
  . és 141. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  hétéves időtartamra
  szól az e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. | (2)   A Bizottságnak a 4., 7.,
  11
  ., 12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól az e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50, 78., 81.,
  104
  . és 141. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  hétéves időtartamra
  szól az e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(2)   A Bizottságnak a 4., 7.,
  11
  ., 12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása
  határozatlan időre
  szól az e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő hatállyal.

Módosítás 707

Módosítás 707

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

138 cikk – 3 bekezdés

138 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  104
  . és 141. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 7.,
  11.,
  12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  104
  . és 141. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 7.,
  11.,
  12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 708

Módosítás 708

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

138 cikk – 6 bekezdés

138 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  104
  . és 141. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 4., 7.,
  11
  ., 12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 4., 7., 12.,
  15., 23.,
  28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  104
  . és 141. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 4., 7.,
  11
  ., 12., 28., 32., 35., 36., 37., 41., 50., 78., 81.,
  83., 94., 110., 120
  . és 141. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 1138

Módosítás 1138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

139 a cikk (új)

139 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 139a. cikk




  Félidős felülvizsgálat





  (1)
     
  A Bizottság 2025. június 30-ig elvégzi a KAP félidős felülvizsgálatát, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak annak érdekében, hogy értékelje az új teljesítési modell tagállamok általi működtetését, a 87. cikk (3) bekezdésében említett új módszertannak megfelelően kiigazítsa az éghajlatváltozás nyomon követésére szolgáló súlyozást, és adott esetben jogalkotási javaslatokat nyújt be.






  (2)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok stratégiai tervei összhangban legyenek az éghajlat-politikai és környezetvédelmi uniós jogszabályokkal, az (1) bekezdésben említett félidős felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az akkor hatályos vonatkozó jogszabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

139a. cikk

Félidős felülvizsgálat

(1)
     
  A Bizottság 2025. június 30-ig elvégzi a KAP félidős felülvizsgálatát, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak annak érdekében, hogy értékelje az új teljesítési modell tagállamok általi működtetését, a 87. cikk (3) bekezdésében említett új módszertannak megfelelően kiigazítsa az éghajlatváltozás nyomon követésére szolgáló súlyozást, és adott esetben jogalkotási javaslatokat nyújt be.

(2)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok stratégiai tervei összhangban legyenek az éghajlat-politikai és környezetvédelmi uniós jogszabályokkal, az (1) bekezdésben említett félidős felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az akkor hatályos vonatkozó jogszabályokat.

Módosítás 710

Módosítás 710

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

140 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

140 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1305/2013/EU rendelet
  2021
  . január 1-jén hatályát veszti. | Az 1305/2013/EU rendelet
  2022
  . január 1-jén hatályát veszti. |
| | Az e rendelet IX. és IXa. mellékletének megsértése nélkül azonban az 1305/2013/EU rendelet 2022. december 31-ig továbbra is alkalmazandó a következőkre: |
| | a) | a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok keretében végrehajtott műveletek, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1305/2013/EU rendelet
  2021
  . január 1-jén hatályát veszti.

2021

Az 1305/2013/EU rendelet
  2022
  . január 1-jén hatályát veszti.

2022

Az e rendelet IX. és IXa. mellékletének megsértése nélkül azonban az 1305/2013/EU rendelet 2022. december 31-ig továbbra is alkalmazandó a következőkre:

Az e rendelet IX. és IXa. mellékletének megsértése nélkül azonban az 1305/2013/EU rendelet 2022. december 31-ig továbbra is alkalmazandó a következőkre:

a)

a)

a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok keretében végrehajtott műveletek, és

a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok keretében végrehajtott műveletek, és

| b) | az 1305/2013/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2022. január 1-je előtt jóváhagyott vidékfejlesztési programok. |
| --- | --- |

b)

b)

az 1305/2013/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2022. január 1-je előtt jóváhagyott vidékfejlesztési programok.

az 1305/2013/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2022. január 1-je előtt jóváhagyott vidékfejlesztési programok.

Módosítás 711

Módosítás 711

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

140 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

140 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1307/2013/EU rendelet
  2021
  . január 1-jén hatályát veszti. | Az 1307/2013/EU rendelet
  2022
  . január 1-jén hatályát veszti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1307/2013/EU rendelet
  2021
  . január 1-jén hatályát veszti.

2021

Az 1307/2013/EU rendelet
  2022
  . január 1-jén hatályát veszti.

2022

Módosítás 712

Módosítás 712

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

140 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

140 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  2021
  . január 1-je előtt kezdődő igénylési évekkel összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is alkalmazandó. | A
  2022
  . január 1-je előtt kezdődő igénylési évekkel összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  2021
  . január 1-je előtt kezdődő igénylési évekkel összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is alkalmazandó.

2021

A
  2022
  . január 1-je előtt kezdődő igénylési évekkel összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is alkalmazandó.

2022

Módosítás 713

Módosítás 713

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

140 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

140 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1307/2013/EU rendelet 17. és 19. cikkét, továbbá, adott esetben Horvátország vonatkozásában, az említett rendelet I. mellékletét
  2021
  . december 31-ig kell alkalmazni. | Az 1307/2013/EU rendelet 17. és 19. cikkét, továbbá, adott esetben Horvátország vonatkozásában, az említett rendelet I. mellékletét
  2022
  . december 31-ig kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1307/2013/EU rendelet 17. és 19. cikkét, továbbá, adott esetben Horvátország vonatkozásában, az említett rendelet I. mellékletét
  2021
  . december 31-ig kell alkalmazni.

2021

Az 1307/2013/EU rendelet 17. és 19. cikkét, továbbá, adott esetben Horvátország vonatkozásában, az említett rendelet I. mellékletét
  2022
  . december 31-ig kell alkalmazni.

2022

Módosítás 714

Módosítás 714

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

141 cikk – 1 bekezdés

141 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kedvezményezettek megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelme érdekében az 1305/2013/EU és
  1307
  /2013/EU rendeletekben meghatározott intézkedésekről az e rendeletben foglaltakra való áttéréshez szükséges mértékben intézkedésekkel egészítik ki ezt a rendeletet. Ezek az átmeneti szabályok megállapítják különösen azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén mód nyílik a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet szerint jóváhagyott támogatásnak az e rendelet értelmében biztosított támogatásba történő integrálására, többek között a technikai segítségnyújtás és az utólagos értékelések tekintetében. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kedvezményezettek megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelme érdekében az 1305/2013/EU
  , az 1307/2013/EU
  és
  az 1308
  /2013/EU rendeletekben meghatározott intézkedésekről az e rendeletben foglaltakra való áttéréshez szükséges mértékben intézkedésekkel egészítik ki ezt a rendeletet. Ezek az átmeneti szabályok megállapítják különösen azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén mód nyílik a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet
  , az 1307/2013/EU rendelet és az 1308/2013/EU rendelet
  szerint jóváhagyott támogatásnak az e rendelet értelmében biztosított támogatásba történő integrálására, többek között a technikai segítségnyújtás és az utólagos értékelések tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kedvezményezettek megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelme érdekében az 1305/2013/EU és
  1307
  /2013/EU rendeletekben meghatározott intézkedésekről az e rendeletben foglaltakra való áttéréshez szükséges mértékben intézkedésekkel egészítik ki ezt a rendeletet. Ezek az átmeneti szabályok megállapítják különösen azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén mód nyílik a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet szerint jóváhagyott támogatásnak az e rendelet értelmében biztosított támogatásba történő integrálására, többek között a technikai segítségnyújtás és az utólagos értékelések tekintetében.

1307

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 138. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek a kedvezményezettek megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelme érdekében az 1305/2013/EU
  , az 1307/2013/EU
  és
  az 1308
  /2013/EU rendeletekben meghatározott intézkedésekről az e rendeletben foglaltakra való áttéréshez szükséges mértékben intézkedésekkel egészítik ki ezt a rendeletet. Ezek az átmeneti szabályok megállapítják különösen azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén mód nyílik a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet
  , az 1307/2013/EU rendelet és az 1308/2013/EU rendelet
  szerint jóváhagyott támogatásnak az e rendelet értelmében biztosított támogatásba történő integrálására, többek között a technikai segítségnyújtás és az utólagos értékelések tekintetében.

, az 1307/2013/EU

az 1308

, az 1307/2013/EU rendelet és az 1308/2013/EU rendelet

Módosítás 715

Módosítás 715

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

141 a cikk (új)

141 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 141a. cikk




  Jelentések




  Az Európai Bizottság 2025. december 31-éig jelentést nyújt be a KAP 135. cikkben említettektől eltérő szigeti régiókra gyakorolt hatásairól. Ezt a jelentést a stratégiai tervek kiigazítására vonatkozó javaslatok kísérik annak érdekében, hogy figyelembe vegyék e területek sajátosságait, valamint javuljanak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel összhangban elérni kívánt eredmények. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

141a. cikk

Jelentések

Az Európai Bizottság 2025. december 31-éig jelentést nyújt be a KAP 135. cikkben említettektől eltérő szigeti régiókra gyakorolt hatásairól. Ezt a jelentést a stratégiai tervek kiigazítására vonatkozó javaslatok kísérik annak érdekében, hogy figyelembe vegyék e területek sajátosságait, valamint javuljanak a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel összhangban elérni kívánt eredmények.

Módosítás 1154

Módosítás 1154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

I. MELLÉKLET

I.

MELLÉKLET

HATÁS-, EREDMÉNY- ÉS KIMENETI MUTATÓK A 7. CIKK SZERINT

HATÁS-, EREDMÉNY- ÉS KIMENETI MUTATÓK A 7. CIKK SZERINT

| A szakpolitikai teljesítmény értékelése (többéves) – HATÁS | Éves teljesítmény-felülvizsgálat – EREDMÉNY* | | Éves teljesítményalapú záróelszámolás – KIMENET* |
| --- | --- | --- | --- |
| Célkitűzések és hatásmutatóik.* | | | Átfogó beavatkozástípusok és kimeneti mutatóik* |

A szakpolitikai teljesítmény értékelése (többéves) – HATÁS

Éves teljesítmény-felülvizsgálat – EREDMÉNY*

Éves teljesítményalapú záróelszámolás – KIMENET*

Célkitűzések és hatásmutatóik.*

Átfogó beavatkozástípusok és kimeneti mutatóik*

| Uniós horizontális célkitűzés: Korszerűsítés | Mutató | Eredménymutatók
  (kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján) | | A mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerei (AKIS) | Kimeneti mutatók |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az ismeretek, az innováció és a digitalizáció támogatása, valamint elterjedésük ösztönzése a mezőgazdaságban és a vidéki területeken | I.1 | Az ismeretek megosztása és az innovációk: A KAP-költségvetés ismeretek megosztására és innovációra jutó aránya |

Uniós horizontális célkitűzés: Korszerűsítés

Mutató

Eredménymutatók

(kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján)

A mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerei (AKIS)

Kimeneti mutatók

Az ismeretek, az innováció és a digitalizáció támogatása, valamint elterjedésük ösztönzése a mezőgazdaságban és a vidéki területeken

I.1

Az ismeretek megosztása és az innovációk: A KAP-költségvetés ismeretek megosztására és innovációra jutó aránya

| R.1 | A teljesítmény javítása ismeretek és innováció révén: A mezőgazdasági termelők aránya, akik – a gazdasági, környezetvédelmi, éghajlat-politikai és az erőforrások hatékonyságával kapcsolatos teljesítmény javítása érdekében – tanácsadás igénybevételéhez, képzéshez, ismeretek cseréjéhez és operatív csoportokban való részvételhez kapnak támogatást. |
| --- | --- |

R.1

A teljesítmény javítása ismeretek és innováció révén: A mezőgazdasági termelők aránya, akik – a gazdasági, környezetvédelmi, éghajlat-politikai és az erőforrások hatékonyságával kapcsolatos teljesítmény javítása érdekében – tanácsadás igénybevételéhez, képzéshez, ismeretek cseréjéhez és operatív csoportokban való részvételhez kapnak támogatást.

Európai innovációs partnerség (EIP) a mezőgazdasági ismeretekért és innovációért**

Európai innovációs partnerség (EIP) a mezőgazdasági ismeretekért és innovációért**

| O.1 | EIP operatív csoportok száma |
| --- | --- |

O.1

EIP operatív csoportok száma

| R.2 | Tanácsadói- és tudásrendszerek összekapcsolása: Az AKIS-ba integrált tanácsadók száma (a mezőgazdasági termelők teljes számával összehasonlítva) |
| --- | --- |

R.2

Tanácsadói- és tudásrendszerek összekapcsolása: Az AKIS-ba integrált tanácsadók száma (a mezőgazdasági termelők teljes számával összehasonlítva)

| O.2 | Az EIP operatív csoportjait létrehozó vagy azokban részt vevő tanácsadók száma |
| --- | --- |

O.2

Az EIP operatív csoportjait létrehozó vagy azokban részt vevő tanácsadók száma

| R.3 | A mezőgazdaság digitalizálása: A precíziós gazdálkodási technológiához a KAP keretében nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.3

A mezőgazdaság digitalizálása: A precíziós gazdálkodási technológiához a KAP keretében nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

| Konkrét uniós célkitűzések | Hatásmutatók | Eredménymutatók
  (kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján) | | Átfogó beavatkozástípus | Kimeneti mutatók (beavatkozásonként) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának támogatása az Unióban az élelmezésbiztonság támogatása érdekében | I.2 | A jövedelemkülönbségek csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása az általános gazdasággal összehasonlítva |

Konkrét uniós célkitűzések

Hatásmutatók

Eredménymutatók

(kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján)

Átfogó beavatkozástípus

Kimeneti mutatók (beavatkozásonként)

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának támogatása az Unióban az élelmezésbiztonság támogatása érdekében

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának támogatása az Unióban az élelmezésbiztonság támogatása érdekében

I.2

A jövedelemkülönbségek csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása az általános gazdasággal összehasonlítva

| R.4 | Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya |
| --- | --- |

R.4

Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya

KAP-támogatás

KAP-támogatás

| O.3 | A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

O.3

A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma

| I.3 | A mezőgazdasági üzemek jövedelme változékonyságának csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása |
| --- | --- |

I.3

A mezőgazdasági üzemek jövedelme változékonyságának csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása

| R.5 | Kockázatkezelés: KAP kockázatkezelési eszközökkel rendelkező mezőgazdasági üzemek száma |
| --- | --- |

R.5

Kockázatkezelés: KAP kockázatkezelési eszközökkel rendelkező mezőgazdasági üzemek száma

Termeléstől független közvetlen támogatás

Termeléstől független közvetlen támogatás

| O.4 | Hektárok száma termeléstől független közvetlen támogatáshoz |
| --- | --- |

O.4

Hektárok száma termeléstől független közvetlen támogatáshoz

| I.4 | A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelem támogatása: A mezőgazdasági jövedelem alakulása ágazatonként (a mezőgazdasági átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

I.4

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelem támogatása: A mezőgazdasági jövedelem alakulása ágazatonként (a mezőgazdasági átlaghoz viszonyítva)

| R.6 | Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.6

Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva)

| O.5 | A termeléstől független közvetlen kifizetések kedvezményezetteinek száma |
| --- | --- |

O.5

A termeléstől független közvetlen kifizetések kedvezményezetteinek száma

| I.5 | Hozzájárulás a területi egyensúlyhoz: A mezőgazdasági jövedelem alakulása hátrányos természeti adottságú területeken (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

I.5

Hozzájárulás a területi egyensúlyhoz: A mezőgazdasági jövedelem alakulása hátrányos természeti adottságú területeken (az átlaghoz viszonyítva)

| R.7 | Sajátos igényű területeken működő mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatás növelése: További támogatás százaléka hektáronként magasabb igényű területeken (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.7

Sajátos igényű területeken működő mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatás növelése: További támogatás százaléka hektáronként magasabb igényű területeken (az átlaghoz viszonyítva)

| O.6 | Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.6

Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett hektárok száma

| O.7 | Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

O.7

Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett kedvezményezettek száma

A piacorientáltság fokozása és a versenyképesség növelése,
  többek között
  a kutatás, a technológia és a digitalizáció fejlesztésének és terjesztésének előtérbe helyezése révén

többek között

| I.6 | A mezőgazdasági üzemek termelékenységének fokozása: Teljes tényezőtermelékenység |
| --- | --- |

I.6

A mezőgazdasági üzemek termelékenységének fokozása: Teljes tényezőtermelékenység

| R.8 | A nehéz helyzetben lévő ágazatokban működő mezőgazdasági üzemek: A versenyképesség, a fenntarthatóság és a minőség javítását célzó, termeléstől függő támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

R.8

A nehéz helyzetben lévő ágazatokban működő mezőgazdasági üzemek: A versenyképesség, a fenntarthatóság és a minőség javítását célzó, termeléstől függő támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma

Kockázatkezelési eszközök

Kockázatkezelési eszközök

| O.8 | Támogatott kockázatkezelési eszközökkel érintett mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.8

Támogatott kockázatkezelési eszközökkel érintett mezőgazdasági termelők száma

| I.7 | Agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme: Agrár-élelmiszeripari termékek importja és exportja |
| --- | --- |

I.7

Agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme: Agrár-élelmiszeripari termékek importja és exportja

| R.9 | Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.9

Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

Termeléstől függő támogatás

Termeléstől függő támogatás

| O.9 | Termeléstől függő támogatásban részesülő hektárok száma |
| --- | --- |

O.9

Termeléstől függő támogatásban részesülő hektárok száma

A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az
  értékláncban

értékláncban

| I.8 | A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban: Az élelmiszerláncban az őstermelők vonatkozásában jelentkező hozzáadott érték |
| --- | --- |

I.8

A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban: Az élelmiszerláncban az őstermelők vonatkozásában jelentkező hozzáadott érték

| R.10 | Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.10

Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya

| O.10 | Mezőgazdasági üzemek termeléstől függő támogatásban részesülő vezetőinek száma |
| --- | --- |

O.10

Mezőgazdasági üzemek termeléstől függő támogatásban részesülő vezetőinek száma

| R.11 | A kínálati oldal koncentrációja: Operatív programokkal rendelkező termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének hányada |
| --- | --- |

R.11

A kínálati oldal koncentrációja: Operatív programokkal rendelkező termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének hányada

Hátrányos természeti adottságokhoz vagy egyéb régióspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések

Hátrányos természeti adottságokhoz vagy egyéb régióspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések

| O.11 | Hátrányos természeti adottságú területeknek juttatott kiegészítő támogatásban részesedő hektárok száma (3 kategória) |
| --- | --- |

O.11

Hátrányos természeti adottságú területeknek juttatott kiegészítő támogatásban részesedő hektárok száma (3 kategória)

Hozzájárulás az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz

| I.9 | A mezőgazdasági termelő üzemek rezilienciájának erősítése: Mutató |
| --- | --- |

I.9

A mezőgazdasági termelő üzemek rezilienciájának erősítése: Mutató

| R.12 | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése |
| --- | --- |

R.12

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése

| O.12 | A Natura 2000 vagy a vízkeretirányelv keretében juttatott támogatásban részesülő hektárok száma |
| --- | --- |

O.12

A Natura 2000 vagy a vízkeretirányelv keretében juttatott támogatásban részesülő hektárok száma

| I.10 | Hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz: A mezőgazdaság ÜHG-kibocsátásának csökkentése |
| --- | --- |

I.10

Hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz: A mezőgazdaság ÜHG-kibocsátásának csökkentése

| I.11 | A szénmegkötés fokozása: A talaj szervesszén-tartalmának növelése |
| --- | --- |

I.11

A szénmegkötés fokozása: A talaj szervesszén-tartalmának növelése

| I.12 | A fenntartható energia
  növelése
  a mezőgazdaságban: Megújuló energia előállítása a mezőgazdaságból és az erdészetből |
| --- | --- |

I.12

I.12

A fenntartható energia
  növelése
  a mezőgazdaságban: Megújuló energia előállítása a mezőgazdaságból és az erdészetből

növelése

| R.13 | Az állattenyésztési ágazat kibocsátásának csökkentése: Az ÜHG- és/vagy ammóniakibocsátás csökkentéséhez nyújtott támogatásban részesülő állategységek részesedése, ideértve a 
  trágyagazdálkodást |
| --- | --- |

R.13

Az állattenyésztési ágazat kibocsátásának csökkentése: Az ÜHG- és/vagy ammóniakibocsátás csökkentéséhez nyújtott támogatásban részesülő állategységek részesedése, ideértve a 
  trágyagazdálkodást

trágyagazdálkodást

| R.14 | Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások
  csökkentésére
  , a szén-dioxid-tárolás
  fenntartására
  és/vagy
  növelésére
  tett kötelezettségvállalás által érintett
  mezőgazdasági
  földterület részaránya (állandó gyepterület, tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.) |
| --- | --- |

R.14

Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások
  csökkentésére
  , a szén-dioxid-tárolás
  fenntartására
  és/vagy
  növelésére
  tett kötelezettségvállalás által érintett
  mezőgazdasági
  földterület részaránya (állandó gyepterület, tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.)

csökkentésére

fenntartására

növelésére

mezőgazdasági

| R.15 | Mezőgazdasági és erdőgazdasági
  zöld
  energia: Beruházás a megújulóenergia-termelés kapacitásbővítésébe, ideértve a bioalapú energiák termelését is (MW) |
| --- | --- |

R.15

Mezőgazdasági és erdőgazdasági
  zöld
  energia: Beruházás a megújulóenergia-termelés kapacitásbővítésébe, ideértve a bioalapú energiák termelését is (MW)

zöld

| R.16 | Az energiahatékonyság fokozása: Energiatakarékosság a mezőgazdaságban |
| --- | --- |

R.16

Az energiahatékonyság fokozása: Energiatakarékosság a mezőgazdaságban

Erdősített terület: Erdősítési és fásítási támogatásban részesülő területek, ideértve az agrárerdészetet.

Gazdálkodási kötelezettségvállalás támogatása (környezet-éghajlat, genetikai források, állatjólét)

Gazdálkodási kötelezettségvállalás támogatása (környezet-éghajlat, genetikai források, állatjólét)

| O.13 | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások által érintett (mezőgazdasági) hektárok száma |
| --- | --- |

O.13

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások által érintett (mezőgazdasági) hektárok száma

A természeti erőforrások,
  például
  víz, talaj és levegő, fenntartható fejlesztésének és hatékony kezelésének előmozdítása

például

| I.13 | A talajerózió csökkentése: Közepes és súlyos talajerózióval érintett földterület százalékos aránya mezőgazdasági földterületen |
| --- | --- |

I.13

A talajerózió csökkentése: Közepes és súlyos talajerózióval érintett földterület százalékos aránya mezőgazdasági földterületen

| R.18 | Talajjavítás: Talajgazdálkodás számára előnyös gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.18

Talajjavítás: Talajgazdálkodás számára előnyös gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

| O.14 | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokkal érintett (erdőgazdasági) hektárok száma |
| --- | --- |

O.14

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokkal érintett (erdőgazdasági) hektárok száma

| I.14 | A levegőminőség javítása: A mezőgazdaság ammóniakibocsátásának csökkentése |
| --- | --- |

I.14

A levegőminőség javítása: A mezőgazdaság ammóniakibocsátásának csökkentése

| R.19 | A levegőminőség javítása: Az ammóniakibocsátásának csökkentésére tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése |
| --- | --- |

R.19

A levegőminőség javítása: Az ammóniakibocsátásának csökkentésére tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése

| O.15 | Ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatásával érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.15

Ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatásával érintett hektárok száma

| I.15 | A vízminőség javítása: A mezőgazdasági földterület bruttó tápanyagegyensúlya |
| --- | --- |

I.15

A vízminőség javítása: A mezőgazdasági földterület bruttó tápanyagegyensúlya

| R.20 | A vízminőség védelme: A vízminőségre tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.20

A vízminőség védelme: A vízminőségre tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya

| O.16 | Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma |
| --- | --- |

O.16

Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma

| 1.16 | A tápanyag-elszivárgás csökkentése: A talajvíz nitráttartalma – az 50 mg/l-t meghaladó nitrátkoncentrációt kimutató talajvízi megfigyelőállomások százalékos aránya a nitrátirányelv szerint |
| --- | --- |

1.16

A tápanyag-elszivárgás csökkentése: A talajvíz nitráttartalma – az 50 mg/l-t meghaladó nitrátkoncentrációt kimutató talajvízi megfigyelőállomások százalékos aránya a nitrátirányelv szerint

| R.21 | Fenntartható tápanyag-gazdálkodás: A tápanyag-gazdálkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.21

Fenntartható tápanyag-gazdálkodás: A tápanyag-gazdálkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya

| O.17 | A genetikai erőforrásokat támogató projektek száma |
| --- | --- |

O.17

A genetikai erőforrásokat támogató projektek száma

| I.17 | A vízforrások terhelésének csökkentése: Vízkitermelési index plusz (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

A vízforrások terhelésének csökkentése: Vízkitermelési index plusz (WEI+)

| R.22 | Fenntartható vízhasználat: A vízegyensúly javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett öntözött földterület aránya |
| --- | --- |

R.22

Fenntartható vízhasználat: A vízegyensúly javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett öntözött földterület aránya

Beruházások

Beruházások

| O.18 | Támogatott, üzemen belüli termelőberuházások száma |
| --- | --- |

O.18

Támogatott, üzemen belüli termelőberuházások száma

| R.23 | Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény beruházások révén: A környezet és az éghajlat védelméhez kapcsolódó beruházások támogatásában részesülő mezőgazdasági gazdálkodók |
| --- | --- |

R.23

Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény beruházások révén: A környezet és az éghajlat védelméhez kapcsolódó beruházások támogatásában részesülő mezőgazdasági gazdálkodók

| O.19 | Támogatott helyi infrastruktúrák száma |
| --- | --- |

O.19

Támogatott helyi infrastruktúrák száma

| R.24 | Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény ismeretek révén: Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítményhez kapcsolódó tanácsadáshoz/képzéshez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.24

Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény ismeretek révén: Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítményhez kapcsolódó tanácsadáshoz/képzéshez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

| O.20 | Támogatott nem termelő beruházások száma |
| --- | --- |

O.20

Támogatott nem termelő beruházások száma

| O.21 | Támogatott gazdaságon kívüli termelő beruházások száma |
| --- | --- |

O.21

Támogatott gazdaságon kívüli termelő beruházások száma

Hozzájárulás a biológiai sokféleséghez
  , az ökoszisztéma-szolgáltatások erősítése
  és az
  élőhelyek és tájak
  védelme

Hozzájárulás a biológiai sokféleséghez

és az

védelme

| I.18 | A mezőgazdasági területeken élő madárpopuláció növelése: A mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó mutató |
| --- | --- |

I.18

A mezőgazdasági területeken élő madárpopuláció növelése: A mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó mutató

| R.25 | A fenntartható erdőgazdálkodás támogatása: Az erdőterületek aránya a gazdálkodási kötelezettségek keretében az erdővédelem és -gazdálkodás támogatása érdekében. |
| --- | --- |

R.25

A fenntartható erdőgazdálkodás támogatása: Az erdőterületek aránya a gazdálkodási kötelezettségek keretében az erdővédelem és -gazdálkodás támogatása érdekében.

Tevékenységkezdési támogatás

Tevékenységkezdési támogatás

| O.22 | Tevékenységkezdési támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.22

Tevékenységkezdési támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma

| I.19 | A biológiai sokféleség védelmének fokozása: Stabil vagy növekvő trendekkel rendelkező mezőgazdasághoz kapcsolódó, közösségi jelentőségű élőhelytípusok vagy fajok százalékos aránya |
| --- | --- |

I.19

A biológiai sokféleség védelmének fokozása: Stabil vagy növekvő trendekkel rendelkező mezőgazdasághoz kapcsolódó, közösségi jelentőségű élőhelytípusok vagy fajok százalékos aránya

| R.26 | Erdei ökoszisztémák védelme: A táj, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások vonatkozásában tett gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett erdőterület aránya |
| --- | --- |

R.26

Erdei ökoszisztémák védelme: A táj, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások vonatkozásában tett gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett erdőterület aránya

| O.23 | Tevékenységkezdési támogatásban részesülő vidéki vállalkozók száma |
| --- | --- |

O.23

Tevékenységkezdési támogatásban részesülő vidéki vállalkozók száma

| I.20 | Fokozott mértékben nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások: Tájjelleggel rendelkező
  mezőgazdasági hasznosítású területek
  aránya |
| --- | --- |

I.20

Fokozott mértékben nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások: Tájjelleggel rendelkező
  mezőgazdasági hasznosítású területek
  aránya

mezőgazdasági hasznosítású területek

| R.27 | Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.27

Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

Együttműködés

Együttműködés

| O.24 | Támogatott termelői csoportok/szervezetek száma |
| --- | --- |

O.24

Támogatott termelői csoportok/szervezetek száma

| O.25 | Uniós minőség-ellenőrzési programokban való részvételhez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.25

Uniós minőség-ellenőrzési programokban való részvételhez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma

| R.28A | Natura 2000 támogatása: Védelemre, fenntartásra és helyreállításra vonatkozó kötelezettségvállalással érintett területek a Natura 2000 helyeken |
| --- | --- |

R.28A

Natura 2000 támogatása: Védelemre, fenntartásra és helyreállításra vonatkozó kötelezettségvállalással érintett területek a Natura 2000 helyeken

| O.26 | A generációs megújulás projektjeinek száma (fiatal/nem fiatal mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

O.26

A generációs megújulás projektjeinek száma (fiatal/nem fiatal mezőgazdasági termelők)

| R.29 | Tájjelleg megőrzése: Tájjelleg-gazdálkodásra vonatkozó, a sövényekre is kiterjedő kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.29

Tájjelleg megőrzése: Tájjelleg-gazdálkodásra vonatkozó, a sövényekre is kiterjedő kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

| O.27 | A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma (LEADER) |
| --- | --- |

O.27

A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma (LEADER)

| O.28 | Más együttműködő csoportok száma (az O.1 EIP kivételével) |
| --- | --- |

O.28

Más együttműködő csoportok száma (az O.1 EIP kivételével)

A mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés vidéki térségekben történő
  előmozdítása

előmozdítása

| 1.21 | Fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése: Az új mezőgazdasági termelők számának alakulása |
| --- | --- |

1.21

Fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése: Az új mezőgazdasági termelők számának alakulása

| R.30 | Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

R.30

Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelők száma

Ismeretek cseréje és tájékoztatás

Ismeretek cseréje és tájékoztatás

| O.29 | Tanácsadásban/képzésben részesült mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.29

Tanácsadásban/képzésben részesült mezőgazdasági termelők száma

A foglalkoztatás, a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlődés előmozdítása
  a vidéki területeken
  , ideértve a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást

a vidéki területeken

| I.22 | Hozzájárulás a foglalkoztatáshoz a vidéki térségekben: A foglalkoztatási ráta alakulása a döntően vidéki térségekben |
| --- | --- |

I.22

Hozzájárulás a foglalkoztatáshoz a vidéki térségekben: A foglalkoztatási ráta alakulása a döntően vidéki térségekben

| R.31 | Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben |
| --- | --- |

R.31

Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben

| O.30 | Tanácsadásban/képzésben részesült nem mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.30

Tanácsadásban/képzésben részesült nem mezőgazdasági termelők száma

| I.23 | Hozzájárulás a növekedéshez a vidéki térségekben: Az egy főre eső GDP alakulása a döntően vidéki térségekben |
| --- | --- |

I.23

Hozzájárulás a növekedéshez a vidéki térségekben: Az egy főre eső GDP alakulása a döntően vidéki térségekben

| R.32 | A vidéki biogazdaság fejlesztése: Támogatással kialakított biogazdaságok száma |
| --- | --- |

R.32

A vidéki biogazdaság fejlesztése: Támogatással kialakított biogazdaságok száma

Horizontális mutatók

Horizontális mutatók

| O.31 | Környezeti gyakorlatokkal érintett hektárok száma (feltételességgel érintett fizikai területre vonatkozó összegző mutató, ELS, AECM, erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedések, organikus mezőgazdasági termelés) |
| --- | --- |

O.31

Környezeti gyakorlatokkal érintett hektárok száma (feltételességgel érintett fizikai területre vonatkozó összegző mutató, ELS, AECM, erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedések, organikus mezőgazdasági termelés)

| 1.24 | Igazságosabb közös agrárpolitika: A KAP-támogatások elosztásának javítása |
| --- | --- |

1.24

Igazságosabb közös agrárpolitika: A KAP-támogatások elosztásának javítása

| R.33 | A vidéki gazdaság digitalizálása: Támogatott „Intelligens falvak” stratégiával érintett vidéki lakosság |
| --- | --- |

R.33

A vidéki gazdaság digitalizálása: Támogatott „Intelligens falvak” stratégiával érintett vidéki lakosság

| O.32 | Feltételességgel érintett hektárok száma (GAEP-bontásban) |
| --- | --- |

O.32

Feltételességgel érintett hektárok száma (GAEP-bontásban)

| I.25 | Vidéki befogadás előmozdítása: A szegénységi index alakulása a vidéki térségekben |
| --- | --- |

I.25

Vidéki befogadás előmozdítása: A szegénységi index alakulása a vidéki térségekben

| R.34 | Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya |
| --- | --- |

R.34

Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya

Ágazati programok

Ágazati programok

| O.33 | Működési alapot/programot létrehozó termelői szervezetek száma |
| --- | --- |

O.33

Működési alapot/programot létrehozó termelői szervezetek száma

| R.35 | A társadalmi befogadás előmozdítása: A támogatásban részesülő társadalmibefogadás-projektekkel érintett kisebbségi és/vagy sérülékeny csoportokhoz tartozó személyek száma |
| --- | --- |

R.35

A társadalmi befogadás előmozdítása: A támogatásban részesülő társadalmibefogadás-projektekkel érintett kisebbségi és/vagy sérülékeny csoportokhoz tartozó személyek száma

| O.34 | Promóciók és információs fellépések száma és piacfelügyelet |
| --- | --- |

O.34

Promóciók és információs fellépések száma és piacfelügyelet

Az uniós mezőgazdaság élelmiszerekkel és egészséggel – köztük a biztonságos, tápláló és fenntartható élelmiszerekkel
  és az állatok jólétével
   – kapcsolatos társadalmi elvárásokra adott válaszainak javítása

és az állatok jólétével

| I.26 | Az antibiotikumok használatának korlátozása a mezőgazdaságban: Az élelmiszertermelésre szánt állatok értékesítése/felhasználása |
| --- | --- |

I.26

Az antibiotikumok használatának korlátozása a mezőgazdaságban: Az élelmiszertermelésre szánt állatok értékesítése/felhasználása

| R.36 | Az antibiotikumok használatának korlátozása: Az antibiotikumok használatának korlátozására irányuló, támogatott fellépésekkel érintett állategységek aránya |
| --- | --- |

R.36

Az antibiotikumok használatának korlátozása: Az antibiotikumok használatának korlátozására irányuló, támogatott fellépésekkel érintett állategységek aránya

| O.35 | A méhészeti ágazat védelmére/javítására irányuló fellépések száma |
| --- | --- |

O.35

A méhészeti ágazat védelmére/javítására irányuló fellépések száma

| I.27 | A peszticidek fenntartható használata: A peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése** |
| --- | --- |

I.27

A peszticidek fenntartható használata: A peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése**

| R.37 | A
  peszticidek
  fenntartható
  használata
  : Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek fenntartható használata a peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése érdekében |
| --- | --- |

R.37

A
  peszticidek
  fenntartható
  használata
  : Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek fenntartható használata a peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése érdekében

peszticidek

használata

| 1.28 | A minőségi élelmiszerek iránti kereslet kielégítése: Uniós minőség-ellenőrzési programokkal érintett termékek értéke (ideértve az organikus termékeket) |
| --- | --- |

1.28

A minőségi élelmiszerek iránti kereslet kielégítése: Uniós minőség-ellenőrzési programokkal érintett termékek értéke (ideértve az organikus termékeket)

| R.38 | Az állatjólét javítása: Az állatjólét javítását célzó, támogatott fellépésekkel érintett állategységek részesedése |
| --- | --- |

R.38

Az állatjólét javítása: Az állatjólét javítását célzó, támogatott fellépésekkel érintett állategységek részesedése

| * | A hatásmutatók többségét már más csatornákon (európai statisztikák, JRC, EEA...) keresztül összegyűjtötték és beépítették egyéb uniós jogszabályokba, valamint a fenntartható fejlesztési célok közé. Az adatgyűjtésre nem mindig éves gyakorisággal kerül sor, előfordulhat 2-3 éves késés. |
| --- | --- |

*

A hatásmutatók többségét már más csatornákon (európai statisztikák, JRC, EEA...) keresztül összegyűjtötték és beépítették egyéb uniós jogszabályokba, valamint a fenntartható fejlesztési célok közé. Az adatgyűjtésre nem mindig éves gyakorisággal kerül sor, előfordulhat 2-3 éves késés.

| ** | A növényvédő szerek fenntartható használatáról szóló irányelv |
| --- | --- |

**

A növényvédő szerek fenntartható használatáról szóló irányelv

| * | Eredményekre vonatkozó helyettesítő mutatók. A tagállamok által évente jelentett adatok, amelyek révén nyomon követhető a KAP-tervekben kitűzött célok megvalósításában elért haladás. |
| --- | --- |

*

Eredményekre vonatkozó helyettesítő mutatók. A tagállamok által évente jelentett adatok, amelyek révén nyomon követhető a KAP-tervekben kitűzött célok megvalósításában elért haladás.

| * | Évente jelentett adatok a bejelentett kiadásaikról. |
| --- | --- |

*

Évente jelentett adatok a bejelentett kiadásaikról.

| ** | Az EIP szerinti operatív csoportoknak nyújtott támogatásra az együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

**

Az EIP szerinti operatív csoportoknak nyújtott támogatásra az együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

Módosítás

Módosítás

I. MELLÉKLET

I.

MELLÉKLET

HATÁS-, EREDMÉNY- ÉS KIMENETI MUTATÓK A 7. CIKK SZERINT

HATÁS-, EREDMÉNY- ÉS KIMENETI MUTATÓK A 7. CIKK SZERINT

| A szakpolitikai teljesítmény értékelése (többéves) – HATÁS | Éves teljesítmény-felülvizsgálat – EREDMÉNY* | | Éves teljesítményalapú záróelszámolás – KIMENET* |
| --- | --- | --- | --- |
| Célkitűzések és hatásmutatóik.* | | | Átfogó beavatkozástípusok és kimeneti mutatóik* |

A szakpolitikai teljesítmény értékelése (többéves) – HATÁS

Éves teljesítmény-felülvizsgálat – EREDMÉNY*

Éves teljesítményalapú záróelszámolás – KIMENET*

Célkitűzések és hatásmutatóik.*

Átfogó beavatkozástípusok és kimeneti mutatóik*

| Uniós horizontális célkitűzés: Korszerűsítés | Mutató | Eredménymutatók
  (kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján) | | A mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerei (AKIS) | Kimeneti mutatók |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az ágazat modernizálása azáltal, hogy a mezőgazdasági termelők számára hozzáférést biztosítanak a kutatáshoz, a képzéshez,
  az ismeretek
  megosztásához és a tudástranszfer-szolgáltatásokhoz, az
  innovációhoz és digitalizációhoz, valamint elterjedésük ösztönzése révén a mezőgazdaságban és a vidéki területeken. | I.1 | Az ismeretek megosztása és az innovációk: A KAP-költségvetés ismeretek megosztására és innovációra jutó aránya |

Uniós horizontális célkitűzés: Korszerűsítés

Mutató

Eredménymutatók

(kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján)

A mezőgazdasági ismeretek és innovációk rendszerei (AKIS)

Kimeneti mutatók

Az ágazat modernizálása azáltal, hogy a mezőgazdasági termelők számára hozzáférést biztosítanak a kutatáshoz, a képzéshez,
  az ismeretek
  megosztásához és a tudástranszfer-szolgáltatásokhoz, az
  innovációhoz és digitalizációhoz, valamint elterjedésük ösztönzése révén a mezőgazdaságban és a vidéki területeken.

Az ágazat modernizálása azáltal, hogy a mezőgazdasági termelők számára hozzáférést biztosítanak a kutatáshoz, a képzéshez,

megosztásához és a tudástranszfer-szolgáltatásokhoz, az

I.1

Az ismeretek megosztása és az innovációk: A KAP-költségvetés ismeretek megosztására és innovációra jutó aránya

| R.1 | A teljesítmény javítása ismeretek és innováció révén: A mezőgazdasági termelők aránya, akik – a 
  fenntartható
  gazdasági, környezetvédelmi, éghajlat-politikai és az erőforrások hatékonyságával kapcsolatos teljesítmény javítása érdekében – tanácsadás igénybevételéhez, képzéshez, ismeretek cseréjéhez és operatív csoportokban való részvételhez kapnak támogatást. |
| --- | --- |

R.1

A teljesítmény javítása ismeretek és innováció révén: A mezőgazdasági termelők aránya, akik – a 
  fenntartható
  gazdasági, környezetvédelmi, éghajlat-politikai és az erőforrások hatékonyságával kapcsolatos teljesítmény javítása érdekében – tanácsadás igénybevételéhez, képzéshez, ismeretek cseréjéhez és operatív csoportokban való részvételhez kapnak támogatást.

fenntartható

Európai innovációs partnerség (EIP) a mezőgazdasági ismeretekért és innovációért**

Európai innovációs partnerség (EIP) a mezőgazdasági ismeretekért és innovációért**

| O.1 | EIP operatív csoportok száma |
| --- | --- |

O.1

EIP operatív csoportok száma

| R.2 | Tanácsadói- és tudásrendszerek összekapcsolása: Az AKIS-ba integrált tanácsadók száma (a mezőgazdasági termelők teljes számával összehasonlítva) |
| --- | --- |

R.2

Tanácsadói- és tudásrendszerek összekapcsolása: Az AKIS-ba integrált tanácsadók száma (a mezőgazdasági termelők teljes számával összehasonlítva)

| O.2 | Az EIP operatív csoportjait létrehozó vagy azokban részt vevő tanácsadók száma |
| --- | --- |

O.2

Az EIP operatív csoportjait létrehozó vagy azokban részt vevő tanácsadók száma

| R.3 | A mezőgazdaság digitalizálása:
  Az olyan
  precíziós
  és intelligens
  gazdálkodási technológiához a KAP keretében nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya,
  amely csökkentheti az inputok használatát, fokozhatja a fenntarthatóságot és a környezeti teljesítményt |
| --- | --- |

R.3

A mezőgazdaság digitalizálása:
  Az olyan
  precíziós
  és intelligens
  gazdálkodási technológiához a KAP keretében nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya,
  amely csökkentheti az inputok használatát, fokozhatja a fenntarthatóságot és a környezeti teljesítményt

Az olyan

és intelligens

amely csökkentheti az inputok használatát, fokozhatja a fenntarthatóságot és a környezeti teljesítményt

| Konkrét uniós célkitűzések | Hatásmutatók | Eredménymutatók
  (kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján) | | Átfogó beavatkozástípus | Kimeneti mutatók (beavatkozásonként) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának biztosítása Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség
  fokozása
  céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát | I.2 | A jövedelemkülönbségek csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása az általános gazdasággal összehasonlítva |

Konkrét uniós célkitűzések

Hatásmutatók

Eredménymutatók

(kizárólag a KAP által támogatott beavatkozások alapján)

Átfogó beavatkozástípus

Kimeneti mutatók (beavatkozásonként)

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának biztosítása Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség
  fokozása
  céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát

a mezőgazdasági ágazat

a hosszú távú

és a mezőgazdasági sokszínűség

céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát

I.2

A jövedelemkülönbségek csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása az általános gazdasággal összehasonlítva

| R.4 | Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya |
| --- | --- |

R.4

R.4

Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya

KAP-támogatás

KAP-támogatás

| O.3 | A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma
  , többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban |
| --- | --- |

O.3

O.3

A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma
  , többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban

, többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban

| I.3 | A mezőgazdasági üzemek jövedelme változékonyságának csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása |
| --- | --- |

I.3

A mezőgazdasági üzemek jövedelme változékonyságának csökkentése: A mezőgazdasági jövedelem alakulása

| R.5 | Kockázatkezelés: KAP kockázatkezelési eszközökkel rendelkező mezőgazdasági üzemek száma |
| --- | --- |

R.5

R.5

Kockázatkezelés: KAP kockázatkezelési eszközökkel rendelkező mezőgazdasági üzemek száma

Termeléstől független közvetlen támogatás

Termeléstől független közvetlen támogatás

| O.4 | Hektárok száma termeléstől független közvetlen támogatáshoz |
| --- | --- |

O.4

O.4

Hektárok száma termeléstől független közvetlen támogatáshoz

| I.4 | A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelem támogatása: A mezőgazdasági jövedelem alakulása ágazatonként (a mezőgazdasági átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

I.4

I

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelem támogatása: A mezőgazdasági jövedelem alakulása ágazatonként (a mezőgazdasági átlaghoz viszonyítva)

| R.6 | Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.6

Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva)

| O.5 | A termeléstől független közvetlen kifizetések kedvezményezetteinek száma |
| --- | --- |

O.5

A termeléstől független közvetlen kifizetések kedvezményezetteinek száma

| O.5a | Az alapszintű jövedelemtámogatásban részesülő kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

O.5a

O.5a

Az alapszintű jövedelemtámogatásban részesülő kedvezményezettek száma

| O.6 | Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.6

Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett hektárok száma

| O.7 | Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

O.7

Fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott magasabb jövedelemtámogatásban érintett kedvezményezettek száma

| O.7b | Ökorendszerekhez támogatásban részesülő kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

O.7b

O.7b

Ökorendszerekhez támogatásban részesülő kedvezményezettek száma

| I.4a | A mezőgazdasági termelők létszámcsökkenésének elkerülése: a mezőgazdasági termelők és alkalmazottak létszámának alakulása ágazatonként (a stratégiai tervek alkalmazását megelőző utolsó évvel összehasonlítva) |
| --- | --- |

I.4a

I.4a

A mezőgazdasági termelők létszámcsökkenésének elkerülése: a mezőgazdasági termelők és alkalmazottak létszámának alakulása ágazatonként (a stratégiai tervek alkalmazását megelőző utolsó évvel összehasonlítva)

| I.5 | Hozzájárulás a területi egyensúlyhoz: A mezőgazdasági jövedelem alakulása hátrányos természeti adottságú területeken (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

I.5

Hozzájárulás a területi egyensúlyhoz: A mezőgazdasági jövedelem alakulása hátrányos természeti adottságú területeken (az átlaghoz viszonyítva)

| R.7 | Sajátos igényű területeken működő mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatás növelése: További támogatás százaléka hektáronként magasabb igényű területeken (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.7

Sajátos igényű területeken működő mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatás növelése: További támogatás százaléka hektáronként magasabb igényű területeken (az átlaghoz viszonyítva)

A piacorientáltság fokozása
  a helyi, nemzeti, uniós, valamint nemzetközi piacokon, illetve a piac stabilizálása, kockázat- és válságkezelés, és a gazdaságok hosszú távú
  versenyképességének,
  valamint mezőgazdasági termékeik tekintetében feldolgozási és forgalmazási képességeik növelése
  , nagyobb hangsúlyt fektetve
  a minőség alapján történő megkülönböztetésre
  , a kutatásra,
  az innovációra
  , a technológiára,
  a tudástranszferre, az ismeretek cseréjére
  , a digitalizációra
  és a mezőgazdasági termelőknek a körkörös gazdasági dinamikához való hozzáférésének elősegítésére

a helyi, nemzeti, uniós, valamint nemzetközi piacokon, illetve a piac stabilizálása, kockázat- és válságkezelés, és a gazdaságok hosszú távú

valamint mezőgazdasági termékeik tekintetében feldolgozási és forgalmazási képességeik növelése

a minőség alapján történő megkülönböztetésre

az innovációra

a tudástranszferre, az ismeretek cseréjére

és a mezőgazdasági termelőknek a körkörös gazdasági dinamikához való hozzáférésének elősegítésére

| I.6 | A mezőgazdasági üzemek termelékenységének fokozása: Teljes tényezőtermelékenység |
| --- | --- |

I.6

A mezőgazdasági üzemek termelékenységének fokozása: Teljes tényezőtermelékenység

| R.8 | A nehéz helyzetben lévő ágazatokban működő mezőgazdasági üzemek:
  A versenyképesség, a fenntarthatóság és a minőség javítását célzó, termeléstől függő támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

R.8

A nehéz helyzetben lévő ágazatokban működő mezőgazdasági üzemek:

A versenyképesség, a fenntarthatóság és a minőség javítását célzó, termeléstől függő támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma

Kockázatkezelési eszközök

Kockázatkezelési eszközök

| O.8 | Támogatott kockázatkezelési eszközökkel érintett mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.8

Támogatott kockázatkezelési eszközökkel érintett mezőgazdasági termelők száma

| I.7 | Agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme: Agrár-élelmiszeripari termékek importja és exportja |
| --- | --- |

I.7

Agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelme: Agrár-élelmiszeripari termékek importja és exportja

| R.9 | Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.9

Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

Termeléstől függő támogatás

Termeléstől függő támogatás

| O.9 | Termeléstől függő támogatásban részesülő hektárok száma |
| --- | --- |

O.9

Termeléstől függő támogatásban részesülő hektárok száma

A mezőgazdasági termelők
  alkupozíciójának
  javítása az értékláncban
  a társulási formák, a termelői szervezetek és a kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid ellátási láncok előmozdítása révén

alkupozíciójának

a társulási formák, a termelői szervezetek és a kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid ellátási láncok előmozdítása révén

| I.8 | A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban: Az élelmiszerláncban az őstermelők vonatkozásában jelentkező hozzáadott érték |
| --- | --- |

I.8

A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban: Az élelmiszerláncban az őstermelők vonatkozásában jelentkező hozzáadott érték

| R.10 | Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.10

Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya

| O.10 | Mezőgazdasági üzemek termeléstől függő támogatásban részesülő vezetőinek száma |
| --- | --- |

O.10

Mezőgazdasági üzemek termeléstől függő támogatásban részesülő vezetőinek száma

| O.10a | A hüvelyesek termesztésével kapcsolatban tett kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.10a

O.10a

A hüvelyesek termesztésével kapcsolatban tett kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma

| R.11 | A kínálati oldal koncentrációja: Operatív programokkal rendelkező termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének hányada |
| --- | --- |

R.11

A kínálati oldal koncentrációja: Operatív programokkal rendelkező termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének hányada

Hátrányos természeti adottságokhoz vagy egyéb régióspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések

Hátrányos természeti adottságokhoz vagy egyéb régióspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések

| O.11 | Hátrányos természeti adottságú területeknek juttatott kiegészítő támogatásban részesedő hektárok száma (3 kategória) |
| --- | --- |

O.11

Hátrányos természeti adottságú területeknek juttatott kiegészítő támogatásban részesedő hektárok száma (3 kategória)

Hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a
  fenntartható energia
  beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a

beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

| I.9 | A mezőgazdasági termelő üzemek rezilienciájának erősítése: Mutató |
| --- | --- |

I.9

A mezőgazdasági termelő üzemek rezilienciájának erősítése: Mutató

| R.12 | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése |
| --- | --- |

R.12

R.12

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz: Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz:

| R.12a | A reziliencia javítása a genetikai sokféleség fokozásával: az olyan mezőgazdasági földterület aránya, ahol a genetikai sokféleség számára kedvező gyakorlatokat és döntéseket alkalmaznak |
| --- | --- |

R.12a

R.12a

A reziliencia javítása a genetikai sokféleség fokozásával: az olyan mezőgazdasági földterület aránya, ahol a genetikai sokféleség számára kedvező gyakorlatokat és döntéseket alkalmaznak

| O.12 | A Natura 2000 vagy a vízkeretirányelv keretében juttatott támogatásban részesülő hektárok száma |
| --- | --- |

O.12

A Natura 2000 vagy a vízkeretirányelv keretében juttatott támogatásban részesülő hektárok száma

| I.10 | Hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz: A mezőgazdaság ÜHG-kibocsátásának csökkentése |
| --- | --- |

I.10

Hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz: A mezőgazdaság ÜHG-kibocsátásának csökkentése

| I.11 | A szénmegkötés fokozása: A talaj szervesszén-tartalmának növelése |
| --- | --- |

I.11

A szénmegkötés fokozása: A talaj szervesszén-tartalmának növelése

| I.12 | A fenntartható energia
  előállításának és használatának biztosítása
  a mezőgazdaságban: A mezőgazdaságból és az erdőgazdaságból származó megújuló energia termelése
  és használata, nettó szén-dioxid-elnyelést és nettó üvegházhatásúgáz-megtakarítást eredményezve a földhasználat változása nélkül |
| --- | --- |

I.12

I.12

A fenntartható energia
  előállításának és használatának biztosítása
  a mezőgazdaságban: A mezőgazdaságból és az erdőgazdaságból származó megújuló energia termelése
  és használata, nettó szén-dioxid-elnyelést és nettó üvegházhatásúgáz-megtakarítást eredményezve a földhasználat változása nélkül

előállításának és használatának biztosítása

és használata, nettó szén-dioxid-elnyelést és nettó üvegházhatásúgáz-megtakarítást eredményezve a földhasználat változása nélkül

| R.13 | Az állattenyésztési ágazat kibocsátásának csökkentése: Az ÜHG- és/vagy ammóniakibocsátás csökkentéséhez nyújtott támogatásban részesülő állategységek részesedése, ideértve a 
  tápanyag-gazdálkodást |
| --- | --- |

R.13

Az állattenyésztési ágazat kibocsátásának csökkentése: Az ÜHG- és/vagy ammóniakibocsátás csökkentéséhez nyújtott támogatásban részesülő állategységek részesedése, ideértve a 
  tápanyag-gazdálkodást

tápanyag-gazdálkodást

| R.14 | Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások
  csökkentésére
  , a szén-dioxid-tárolás
  fenntartására
  és/vagy
  növelésére
  tett kötelezettségvállalás által érintett földterület részaránya (állandó gyepterület,
  állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és
  tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.) |
| --- | --- |

R.14

Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások
  csökkentésére
  , a szén-dioxid-tárolás
  fenntartására
  és/vagy
  növelésére
  tett kötelezettségvállalás által érintett földterület részaránya (állandó gyepterület,
  állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és
  tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.)

csökkentésére

fenntartására

növelésére

állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és

| R.15 | Mezőgazdasági és erdőgazdasági
  megújuló
  energia: Beruházás a megújulóenergia-termelés kapacitásbővítésébe, ideértve a bioalapú energiák termelését is (MW) |
| --- | --- |

R.15

Mezőgazdasági és erdőgazdasági
  megújuló
  energia: Beruházás a megújulóenergia-termelés kapacitásbővítésébe, ideértve a bioalapú energiák termelését is (MW)

megújuló

| R.16 | Az energiahatékonyság fokozása: Energiatakarékosság a mezőgazdaságban |
| --- | --- |

R.16

Az energiahatékonyság fokozása: Energiatakarékosság a mezőgazdaságban

| R 17 | Erdősített terület:
  Erdősítés-helyreállítási
  és
  állandó
  fásítási támogatásban részesülő területek, ideértve az agrárerdészetet. |
| --- | --- |

R 17

Erdősített terület:
  Erdősítés-helyreállítási
  és
  állandó
  fásítási támogatásban részesülő területek, ideértve az agrárerdészetet.

Erdősítés-helyreállítási

állandó

Gazdálkodási kötelezettségvállalás támogatása (környezet-éghajlat, genetikai források, állatjólét)

Gazdálkodási kötelezettségvállalás támogatása (környezet-éghajlat, genetikai források, állatjólét)

| O.13 | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások
  – többek között az ökorendszerek –
  által érintett (mezőgazdasági) hektárok
  , illetve egyéb egységek száma |
| --- | --- |

O.13

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások
  – többek között az ökorendszerek –
  által érintett (mezőgazdasági) hektárok
  , illetve egyéb egységek száma

– többek között az ökorendszerek –

, illetve egyéb egységek száma

| O.13a | A nagy természeti értékű földterületekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.13a

O.13a

A nagy természeti értékű földterületekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma

A fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás támogatása
  , valamint
  a víz, a talaj és a levegő
  minőségének védelméhez és javításához való hozzájárulás, többek között a növényvédő szerek, műtrágyák és antibiotikumok fenntartható és csökkentett használata révén

, valamint

minőségének védelméhez és javításához való hozzájárulás, többek között a növényvédő szerek, műtrágyák és antibiotikumok fenntartható és csökkentett használata révén

| I.13 | A talajerózió csökkentése
  és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni ellenálló képesség növelése
  : Közepes és súlyos talajerózióval érintett földterület százalékos aránya mezőgazdasági földterületen |
| --- | --- |

I.13

A talajerózió csökkentése
  és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni ellenálló képesség növelése
  : Közepes és súlyos talajerózióval érintett földterület százalékos aránya mezőgazdasági földterületen

és a szélsőséges időjárási körülményekkel szembeni ellenálló képesség növelése

| R.18 | Talajjavítás
  és -védelem és a talaj ellenálló képességének növelése
  :
  A talajminőség javításával és a talaj élővilágának védelmével kapcsolatban tett, a
  talajgazdálkodás számára előnyös gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.18

Talajjavítás
  és -védelem és a talaj ellenálló képességének növelése
  :
  A talajminőség javításával és a talaj élővilágának védelmével kapcsolatban tett, a
  talajgazdálkodás számára előnyös gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

és -védelem és a talaj ellenálló képességének növelése

A talajminőség javításával és a talaj élővilágának védelmével kapcsolatban tett, a

| O.14 | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokkal érintett (erdőgazdasági) hektárok száma |
| --- | --- |

O.14

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalásokkal érintett (erdőgazdasági) hektárok száma

Az integrált növényvédelem támogatásával kapcsolatban tett kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma

Az integrált növényvédelem támogatásával kapcsolatban tett kötelezettségvállalások által érintett hektárok száma

| I.13a | Termőtalajréteg létrehozása, és a talaj víz- és tápanyagmegkötő képességének növelése: a termőtalajban lévő megfelelő szerves anyag százalékos aránya |
| --- | --- |

I.13a

I.13a

Termőtalajréteg létrehozása, és a talaj víz- és tápanyagmegkötő képességének növelése: a termőtalajban lévő megfelelő szerves anyag százalékos aránya

| R.18a | Az ökológiai gazdálkodás fejlesztése: a mezőgazdasági földterület arányának és a támogatásban részesülő gazdaságok számának növelése a) az ökológiai mezőgazdasági gyakorlatokra való áttérés, vagy b) azok fenntartása céljából*a











  *a | Az a) és b) pont tekintetében külön adatokat kell szolgáltatni. |
| --- | --- | --- |

R.18a

R.18a

Az ökológiai gazdálkodás fejlesztése: a mezőgazdasági földterület arányának és a támogatásban részesülő gazdaságok számának növelése a) az ökológiai mezőgazdasági gyakorlatokra való áttérés, vagy b) azok fenntartása céljából*a

*a

*a

Az a) és b) pont tekintetében külön adatokat kell szolgáltatni.

| I.14 | A levegőminőség javítása: A mezőgazdaság ammóniakibocsátásának csökkentése |
| --- | --- |

I.14

A levegőminőség javítása: A mezőgazdaság ammóniakibocsátásának csökkentése

| R.19 | A levegőminőség javítása:
  A XI. MELLÉKLETBEN említett uniós jogszabályokkal összhangban
  az ammóniakibocsátásának csökkentésére tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése |
| --- | --- |

R.19

A levegőminőség javítása:
  A XI. MELLÉKLETBEN említett uniós jogszabályokkal összhangban
  az ammóniakibocsátásának csökkentésére tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület részesedése

A XI. MELLÉKLETBEN említett uniós jogszabályokkal összhangban

| I.15 | A vízminőség javítása: A mezőgazdasági földterület bruttó tápanyagegyensúlya |
| --- | --- |

I.15

A vízminőség javítása: A mezőgazdasági földterület bruttó tápanyagegyensúlya

| R.20 | A vízminőség védelme: A vízminőséget
  és a víztestek állapotának javítását
  célzó kötelezettségvállalások által érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.20

A vízminőség védelme: A vízminőséget
  és a víztestek állapotának javítását
  célzó kötelezettségvállalások által érintett mezőgazdasági földterület aránya

és a víztestek állapotának javítását

| O.15 | Ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatásával érintett hektárok száma |
| --- | --- |

O.15

O.15

Ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatásával érintett hektárok száma

| R.21 | Fenntartható tápanyag-gazdálkodás: A tápanyag-gazdálkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.21

Fenntartható tápanyag-gazdálkodás: A tápanyag-gazdálkodás javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett mezőgazdasági földterület aránya

| O.16 | Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma |
| --- | --- |

O.16

O.16

Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma

| 1.16 | A tápanyag-elszivárgás csökkentése: A talajvíz nitráttartalma – az 50 mg/l-t meghaladó nitrátkoncentrációt kimutató talajvízi megfigyelőállomások százalékos aránya a nitrátirányelv szerint |
| --- | --- |

1.16

A tápanyag-elszivárgás csökkentése: A talajvíz nitráttartalma – az 50 mg/l-t meghaladó nitrátkoncentrációt kimutató talajvízi megfigyelőállomások százalékos aránya a nitrátirányelv szerint

| R.22 | Fenntartható vízhasználat: A vízegyensúly javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett öntözött földterület aránya
  , ideértve a talajerózió csökkentésére, a vízmérésre és a talaj vízmegtartó képességének fokozására irányuló, a 2000/60/EK irányelvben előírt intézkedéseket |
| --- | --- |

R.22

Fenntartható vízhasználat: A vízegyensúly javításával kapcsolatban tett kötelezettségvállalásokkal érintett öntözött földterület aránya
  , ideértve a talajerózió csökkentésére, a vízmérésre és a talaj vízmegtartó képességének fokozására irányuló, a 2000/60/EK irányelvben előírt intézkedéseket

, ideértve a talajerózió csökkentésére, a vízmérésre és a talaj vízmegtartó képességének fokozására irányuló, a 2000/60/EK irányelvben előírt intézkedéseket

| O.17 | A genetikai erőforrásokat
  és a genetikai sokféleséget
  támogató projektek
  és mezőgazdasági termelők
  száma
  , többek között ágazatok szerinti bontásban |
| --- | --- |

O.17

A genetikai erőforrásokat
  és a genetikai sokféleséget
  támogató projektek
  és mezőgazdasági termelők
  száma
  , többek között ágazatok szerinti bontásban

és a genetikai sokféleséget

és mezőgazdasági termelők

, többek között ágazatok szerinti bontásban

| I.17 | A vízforrások terhelésének csökkentése: Vízkitermelési index plusz (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

A vízforrások terhelésének csökkentése: Vízkitermelési index plusz (WEI+)

| R.23 | Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény beruházások révén: A környezet és az éghajlat védelméhez kapcsolódó
  termelő és nem termelő
  beruházások támogatásában részesülő mezőgazdasági gazdálkodók |
| --- | --- |

R.23

Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény beruházások révén: A környezet és az éghajlat védelméhez kapcsolódó
  termelő és nem termelő
  beruházások támogatásában részesülő mezőgazdasági gazdálkodók

termelő és nem termelő

Beruházások

Beruházások

| O.18 | Támogatott, üzemen belüli termelőberuházások száma |
| --- | --- |

O.18

Támogatott, üzemen belüli termelőberuházások száma

| 17a | A növényvédő szerek talajvízbe és felszíni vizekbe való szivárgásának csökkentése: a rossz állapotú felszíni víztestek százalékos aránya és azon felszíni víztestek százalékos aránya, amelyekben a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben1a megállapított vagy a mezőgazdaságban felhasznált, elsőbbségi anyagként felsorolt növényvédő szerek tekintetében a tagállamok által meghatározott környezetminőségi előírásokat túllépik










  1a | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/105/EK irányelve (2008. december 16.) a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 348., 2008.12.24., 84. o.). |
| --- | --- | --- |

17a

17a

A növényvédő szerek talajvízbe és felszíni vizekbe való szivárgásának csökkentése: a rossz állapotú felszíni víztestek százalékos aránya és azon felszíni víztestek százalékos aránya, amelyekben a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben1a

1a

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/105/EK irányelve (2008. december 16.) a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 348., 2008.12.24., 84. o.).

| O.19 | Támogatott helyi infrastruktúrák száma |
| --- | --- |

O.19

Támogatott helyi infrastruktúrák száma

| O.20 | Támogatott nem termelő beruházások száma |
| --- | --- |

O.20

Támogatott nem termelő beruházások száma

| O.21 | Támogatott gazdaságon kívüli termelő beruházások száma |
| --- | --- |

O.21

Támogatott gazdaságon kívüli termelő beruházások száma

| R.24 | Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény
  a természetes kártevők elleni védekezéssel kapcsolatos
  ismeretek
  és tanácsadás
  révén: Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítményhez kapcsolódó tanácsadáshoz/képzéshez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya
  , beleértve a tanúsítvánnyal rendelkező oktatóktól származó független tanácsadást az integrált növényvédelemről, az alacsony ráfordítású rendszerekről és a vegyi anyagok helyett alkalmazott alternatív technikákról, valamint ezek alkalmazását |
| --- | --- |

R.24

Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítmény
  a természetes kártevők elleni védekezéssel kapcsolatos
  ismeretek
  és tanácsadás
  révén: Környezetvédelmi/éghajlat-politikai teljesítményhez kapcsolódó tanácsadáshoz/képzéshez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya
  , beleértve a tanúsítvánnyal rendelkező oktatóktól származó független tanácsadást az integrált növényvédelemről, az alacsony ráfordítású rendszerekről és a vegyi anyagok helyett alkalmazott alternatív technikákról, valamint ezek alkalmazását

a természetes kártevők elleni védekezéssel kapcsolatos

és tanácsadás

, beleértve a tanúsítvánnyal rendelkező oktatóktól származó független tanácsadást az integrált növényvédelemről, az alacsony ráfordítású rendszerekről és a vegyi anyagok helyett alkalmazott alternatív technikákról, valamint ezek alkalmazását

| R.24a | A növényvédő szerek szivárgásának csökkentése: Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek talajvízbe vagy felszíni vizekbe való szivárgásának csökkentése |
| --- | --- |

R.24a

R.24a

A növényvédő szerek szivárgásának csökkentése: Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek talajvízbe vagy felszíni vizekbe való szivárgásának csökkentése

| R.24b | Talajvédelem vetésforgó alkalmazásával: a vetésforgó támogatására tett kötelezettségvállalásokkal érintett szántóterület aránya, beleértve a hüvelyesekre vonatkozó kötelezettségvállalásokat is |
| --- | --- |

R.24b

R.24b

Talajvédelem vetésforgó alkalmazásával: a vetésforgó támogatására tett kötelezettségvállalásokkal érintett szántóterület aránya, beleértve a hüvelyesekre vonatkozó kötelezettségvállalásokat is

az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása
  és hozzájárulás a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, többek között a hasznos növény- és állatfajok és a beporzó fajok védelme, a mezőgazdasági biodiverzitás, a természetvédelem és az agrárerdészet támogatása, valamint a nagyobb természetes ellenálló képesség eléréséhez való hozzájárulás, a talaj, a víztestek, a
  z élőhelyek és a tájak
  helyreállítása és megőrzése, továbbá a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek támogatása révén

és hozzájárulás a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, többek között a hasznos növény- és állatfajok és a beporzó fajok védelme, a mezőgazdasági biodiverzitás, a természetvédelem és az agrárerdészet támogatása, valamint a nagyobb természetes ellenálló képesség eléréséhez való hozzájárulás, a talaj, a víztestek, a

helyreállítása és megőrzése, továbbá a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek támogatása révén

| I.18 | A mezőgazdasági területeken élő madárpopuláció növelése: A mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó mutató |
| --- | --- |

I.18

A mezőgazdasági területeken élő madárpopuláció növelése: A mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó mutató

| R.25 | A fenntartható erdőgazdálkodás támogatása: Az erdőterületek aránya a gazdálkodási kötelezettségek keretében az erdővédelem és -gazdálkodás támogatása érdekében. |
| --- | --- |

R.25

A fenntartható erdőgazdálkodás támogatása: Az erdőterületek aránya a gazdálkodási kötelezettségek keretében az erdővédelem és -gazdálkodás támogatása érdekében.

Tevékenységkezdési támogatás

Tevékenységkezdési támogatás

| O.22 | Tevékenységkezdési támogatásban részesülő
  fiatal
  mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.22

Tevékenységkezdési támogatásban részesülő
  fiatal
  mezőgazdasági termelők száma

fiatal

| O.22a | Tevékenységkezdési támogatásban részesülő fiatal mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.22a

O.22a

Tevékenységkezdési támogatásban részesülő fiatal mezőgazdasági termelők száma

| O.23 | Tevékenységkezdési támogatásban részesülő vidéki vállalkozók száma |
| --- | --- |

O.23

Tevékenységkezdési támogatásban részesülő vidéki vállalkozók száma

| I.19 | A biológiai sokféleség védelmének fokozása: Stabil vagy növekvő trendekkel rendelkező mezőgazdasághoz kapcsolódó, közösségi jelentőségű élőhelytípusok vagy fajok százalékos aránya |
| --- | --- |

I.19

A biológiai sokféleség védelmének fokozása: Stabil vagy növekvő trendekkel rendelkező mezőgazdasághoz kapcsolódó, közösségi jelentőségű élőhelytípusok vagy fajok százalékos aránya

| R.26 | Erdei ökoszisztémák védelme: A táj, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások vonatkozásában tett gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett erdőterület aránya |
| --- | --- |

R.26

Erdei ökoszisztémák védelme: A táj, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások vonatkozásában tett gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett erdőterület aránya

| I.19a | A beporzók száma csökkenésének megfordítása: A beporzó fajokra vonatkozó mutató*a |
| --- | --- |

I.19a

I.19a

A beporzók száma csökkenésének megfordítása: A beporzó fajokra vonatkozó mutató*a

| I.20 | Fokozott mértékben nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások: Tájjelleggel rendelkező
  mezőgazdasági hasznosítású területek
  aránya |
| --- | --- |

I.20

Fokozott mértékben nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatások: Tájjelleggel rendelkező
  mezőgazdasági hasznosítású területek
  aránya

mezőgazdasági hasznosítású területek

| R.27 | Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya,
  a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket beleértve |
| --- | --- |

R.27

Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya,
  a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket beleértve

a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket beleértve

Együttműködés

| O.24 | Támogatott termelői csoportok/szervezetek száma |
| --- | --- |

O.24

Támogatott termelői csoportok/szervezetek száma

| O.25 | Uniós minőség-ellenőrzési programokban való részvételhez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.25

Uniós minőség-ellenőrzési programokban való részvételhez nyújtott támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők száma

| I.20a | A gazdálkodási termelő rendszer fokozott mezőgazdasági biodiverzitása: a termények sokfélesége |
| --- | --- |

I.20a

I.20a

A gazdálkodási termelő rendszer fokozott mezőgazdasági biodiverzitása: a termények sokfélesége

| O.26 | A generációs megújulás projektjeinek száma (fiatal/nem fiatal mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

O.26

A generációs megújulás projektjeinek száma (fiatal/nem fiatal mezőgazdasági termelők)

| R.28 | A Natura 2000 támogatása: Védelemre, fenntartásra és helyreállításra vonatkozó kötelezettségvállalással érintett területek a Natura 2000 helyeken |
| --- | --- |

R.28

A Natura 2000 támogatása: Védelemre, fenntartásra és helyreállításra vonatkozó kötelezettségvállalással érintett területek a Natura 2000 helyeken

| O.27 | A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma (LEADER) |
| --- | --- |

O.27

A kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák száma (LEADER)

| R.28a. | A mezőgazdasági biodiverzitás javítása: A mezőgazdasági biodiverzitás szempontjából előnyös kötelezettségvállalások által érintett földterületek aránya, a beavatkozások típusa szerinti bontásban |
| --- | --- |

R.28a.

R.28a.

A mezőgazdasági biodiverzitás javítása: A mezőgazdasági biodiverzitás szempontjából előnyös kötelezettségvállalások által érintett földterületek aránya, a beavatkozások típusa szerinti bontásban

| O.28 | Más együttműködő csoportok száma (az O.1 EIP kivételével) |
| --- | --- |

O.28

Más együttműködő csoportok száma (az O.1 EIP kivételével)

| R.29 | Tájjelleg megőrzése: Tájjelleg-gazdálkodásra vonatkozó, a sövényekre,
  fákra és más féltermészetes növényzetre
  is kiterjedő kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.29

Tájjelleg megőrzése: Tájjelleg-gazdálkodásra vonatkozó, a sövényekre,
  fákra és más féltermészetes növényzetre
  is kiterjedő kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

fákra és más féltermészetes növényzetre

| R.29a | A méhcsaládok megőrzése: Méhészeti támogatásban részesülő kedvezményezettek száma |
| --- | --- |

R.29a

R.29a

A méhcsaládok megőrzése: Méhészeti támogatásban részesülő kedvezményezettek száma

| R.29b | Jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás: A jelentős természeti érték céljából megművelt, gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági terület aránya |
| --- | --- |

R.29b

R.29b

Jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás: A jelentős természeti érték céljából megművelt, gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági terület aránya

A mezőgazdasági pálya
  vonzóvá tétele a fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők számára
  és az ilyen termelők támogatása, valamint a nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének előmozdítása, különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a természetes korlátokkal rendelkező területeken; képzések és tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható
  vállalkozásfejlesztés
  és munkahelyteremtés
  a vidéki területeken

A mezőgazdasági pálya

és új

és az ilyen termelők támogatása, valamint a nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének előmozdítása, különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a természetes korlátokkal rendelkező területeken; képzések és tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható

és munkahelyteremtés

| 1.21 | Fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése
  és a vállalkozások fejlesztésének támogatása: A fiatal és
  az új mezőgazdasági termelők számának alakulása
  , többek között nemek közötti lebontás és kkv-k a vidéki területeken |
| --- | --- |

1.21

Fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése
  és a vállalkozások fejlesztésének támogatása: A fiatal és
  az új mezőgazdasági termelők számának alakulása
  , többek között nemek közötti lebontás és kkv-k a vidéki területeken

és új

és a vállalkozások fejlesztésének támogatása: A fiatal és

, többek között nemek közötti lebontás és kkv-k a vidéki területeken

| R.30 | Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők száma,
  többek között nemek szerinti bontásban |
| --- | --- |

R.30

Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők száma,
  többek között nemek szerinti bontásban

és új

többek között nemek szerinti bontásban

Ismeretek cseréje és tájékoztatás

| O.29 | Tanácsadásban/képzésben részesült mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.29

Tanácsadásban/képzésben részesült mezőgazdasági termelők száma

A társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki térségekben, többek között
  a foglalkoztatás
  létrehozása
  , a növekedés,
  a beruházás,
  a társadalmi befogadás,
  a vidéki szegénység elleni küzdelem
  és a helyi fejlődés
  révén, ideértve a vidéki közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a természeti korlátokkal rendelkező területekre; a megfelelő élet-, munka és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása
  , ideértve
  az agroturizmust
  , a 
  fenntartható
  biogazdaságot,
  a körforgásos gazdaságot
  és a fenntartható erdőgazdálkodást
  a nemek közti egyenlőség biztosítása mellett
  ;
  az esélyegyenlőség vidéki környezetben történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

A társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki térségekben, többek között

létrehozása

a beruházás,

a vidéki szegénység elleni küzdelem

révén, ideértve a vidéki közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a természeti korlátokkal rendelkező területekre; a megfelelő élet-, munka és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása

az agroturizmust

fenntartható

a körforgásos gazdaságot

a nemek közti egyenlőség biztosítása mellett

az esélyegyenlőség vidéki környezetben történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

| I.22 | Hozzájárulás a foglalkoztatáshoz a vidéki térségekben: A foglalkoztatási ráta alakulása a döntően vidéki térségekben,
  többek között nemek szerinti bontásban |
| --- | --- |

I.22

Hozzájárulás a foglalkoztatáshoz a vidéki térségekben: A foglalkoztatási ráta alakulása a döntően vidéki térségekben,
  többek között nemek szerinti bontásban

többek között nemek szerinti bontásban

| R.31 | Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben,
  többek között nemek szerinti bontásban |
| --- | --- |

R.31

Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben,
  többek között nemek szerinti bontásban

többek között nemek szerinti bontásban

| O.30 | Tanácsadásban/képzésben részesült nem mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

O.30

Tanácsadásban/képzésben részesült nem mezőgazdasági termelők száma

| I.23 | Hozzájárulás a növekedéshez a vidéki térségekben: Az egy főre eső GDP alakulása a döntően vidéki térségekben |
| --- | --- |

I.23

Hozzájárulás a növekedéshez a vidéki térségekben: Az egy főre eső GDP alakulása a döntően vidéki térségekben

| R.32 | A vidéki biogazdaság fejlesztése: Támogatással kialakított biogazdaságok száma |
| --- | --- |

R.32

A vidéki biogazdaság fejlesztése: Támogatással kialakított biogazdaságok száma

Horizontális mutatók

Horizontális mutatók

| O.31 | Környezeti gyakorlatokkal érintett hektárok száma (feltételességgel érintett fizikai területre vonatkozó összegző mutató, ELS, AECM, erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedések, organikus mezőgazdasági termelés) |
| --- | --- |

O.31

Környezeti gyakorlatokkal érintett hektárok száma (feltételességgel érintett fizikai területre vonatkozó összegző mutató, ELS, AECM, erdőgazdálkodással kapcsolatos intézkedések, organikus mezőgazdasági termelés)

| I.24 | Igazságosabb közös agrárpolitika: A KAP-támogatások elosztásának javítása |
| --- | --- |

I.24

Igazságosabb közös agrárpolitika: A KAP-támogatások elosztásának javítása

| R.33 | A vidéki gazdaság digitalizálása:
  A mezőgazdasági termelés támogatott digitalizációja által érintett
  vidéki lakosság
  aránya, valamint
  az „Intelligens falvak” támogatott stratégiája által érintett
  vidéki térségek aránya |
| --- | --- |

R.33

A vidéki gazdaság digitalizálása:
  A mezőgazdasági termelés támogatott digitalizációja által érintett
  vidéki lakosság
  aránya, valamint
  az „Intelligens falvak” támogatott stratégiája által érintett
  vidéki térségek aránya

A mezőgazdasági termelés támogatott digitalizációja által érintett

aránya, valamint

vidéki térségek aránya

| O.32 | Feltételességgel érintett hektárok száma (GAEP-bontásban) |
| --- | --- |

O.32

Feltételességgel érintett hektárok száma (GAEP-bontásban)

| I.25 | Vidéki befogadás előmozdítása: A szegénységi index alakulása a vidéki térségekben,
  beleértve a nemek szerinti bontást |
| --- | --- |

I.25

Vidéki befogadás előmozdítása: A szegénységi index alakulása a vidéki térségekben,
  beleértve a nemek szerinti bontást

beleértve a nemek szerinti bontást

| R.34 | Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya |
| --- | --- |

R.34

Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya

Ágazati programok

Ágazati programok

| O.33 | Működési alapot/programot létrehozó termelői szervezetek száma |
| --- | --- |

O.33

Működési alapot/programot létrehozó termelői szervezetek száma

| R.35 | A társadalmi befogadás előmozdítása: A támogatásban részesülő társadalmibefogadás-projektekkel érintett kisebbségi és/vagy sérülékeny csoportokhoz tartozó személyek száma |
| --- | --- |

R.35

A társadalmi befogadás előmozdítása: A támogatásban részesülő társadalmibefogadás-projektekkel érintett kisebbségi és/vagy sérülékeny csoportokhoz tartozó személyek száma

| O.34 | Promóciók és információs fellépések száma és piacfelügyelet |
| --- | --- |

O.34

Promóciók és információs fellépések száma és piacfelügyelet

Az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel – köztük a biztonságos, tápláló,
  kiváló minőségű
  és fenntartható élelmiszerekkel,
  a biogazdasággal, az élelmiszer-pazarlással és a környezeti fenntarthatósággal, az antimikrobiális rezisztenciával, valamint az
  állatok
  egészségének és
  jólétének
  javításával –
  kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása,
  valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtásához

kiváló minőségű

a biogazdasággal, az élelmiszer-pazarlással és a környezeti fenntarthatósággal, az antimikrobiális rezisztenciával, valamint az

egészségének és

javításával –

valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtásához

| I.26 | Az antibiotikumok használatának korlátozása
  és az állatgyógyászati készítmények megfelelő használata
  a mezőgazdaságban: Az élelmiszertermelésre szánt állatok értékesítése/felhasználása |
| --- | --- |

I.26

Az antibiotikumok használatának korlátozása
  és az állatgyógyászati készítmények megfelelő használata
  a mezőgazdaságban: Az élelmiszertermelésre szánt állatok értékesítése/felhasználása

és az állatgyógyászati készítmények megfelelő használata

| R.36 | Az antibiotikumok használatának korlátozása: Az antibiotikumok használatának korlátozására irányuló, támogatott fellépésekkel érintett állategységek aránya |
| --- | --- |

R.36

Az antibiotikumok használatának korlátozása: Az antibiotikumok használatának korlátozására irányuló, támogatott fellépésekkel érintett állategységek aránya

| O.35 | A méhészeti ágazat védelmére/javítására irányuló fellépések száma |
| --- | --- |

O.35

A méhészeti ágazat védelmére/javítására irányuló fellépések száma

| I.27 | A peszticidek fenntartható
  és csökkentett
  használata: A peszticidek jelentette kockázatnak és a peszticidek
  használatának
  és hatásának csökkentése** |
| --- | --- |

I.27

A peszticidek fenntartható
  és csökkentett
  használata: A peszticidek jelentette kockázatnak és a peszticidek
  használatának
  és hatásának csökkentése**

és csökkentett

használatának

| R.37 | A peszticidek
  fenntartható
  és csökkentett használata:
  Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek fenntartható
  és csökkentett
  használata a peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése érdekében |
| --- | --- |

R.37

A peszticidek
  fenntartható
  és csökkentett használata:
  Azon támogatott egyedi fellépésekkel érintett mezőgazdasági földterület aránya, amelyek célja a peszticidek fenntartható
  és csökkentett
  használata a peszticidek jelentette kockázat és a peszticidek hatásának csökkentése érdekében

A peszticidek

és csökkentett használata:

és csökkentett

| I.28 | A minőségi élelmiszerek iránti kereslet kielégítése: Uniós minőség-ellenőrzési programokkal érintett termékek értéke (ideértve az organikus termékeket) |
| --- | --- |

I.28

A minőségi élelmiszerek iránti kereslet kielégítése: Uniós minőség-ellenőrzési programokkal érintett termékek értéke (ideértve az organikus termékeket)

| R.38 | Az állatjólét javítása: Az állatjólét javítását célzó, támogatott fellépésekkel érintett állategységek részesedése |
| --- | --- |

R.38

Az állatjólét javítása: Az állatjólét javítását célzó, támogatott fellépésekkel érintett állategységek részesedése

| * | A hatásmutatók többségét már más csatornákon (európai statisztikák, JRC, EEA...) keresztül összegyűjtötték és beépítették egyéb uniós jogszabályokba, valamint a fenntartható fejlesztési célok közé. Az adatgyűjtésre nem mindig éves gyakorisággal kerül sor, előfordulhat 2-3 éves késés. |
| --- | --- |

*

A hatásmutatók többségét már más csatornákon (európai statisztikák, JRC, EEA...) keresztül összegyűjtötték és beépítették egyéb uniós jogszabályokba, valamint a fenntartható fejlesztési célok közé. Az adatgyűjtésre nem mindig éves gyakorisággal kerül sor, előfordulhat 2-3 éves késés.

| *a | A beporzókra vonatkozó mutatót azután hajtják végre, hogy módszertanukat
  a növényvédő szerek fenntartható használatáról szóló
  bizottsági
  irányelv |
| --- | --- |

*a

*a

A beporzókra vonatkozó mutatót azután hajtják végre, hogy módszertanukat
  a növényvédő szerek fenntartható használatáról szóló
  bizottsági
  irányelv

A beporzókra vonatkozó mutatót azután hajtják végre, hogy módszertanukat

bizottsági

| ** | meghatározza |
| --- | --- |

**

meghatározza

| * | Eredményekre vonatkozó helyettesítő mutatók. A tagállamok által évente jelentett adatok, amelyek révén nyomon követhető a KAP-tervekben kitűzött célok megvalósításában elért haladás. |
| --- | --- |

*

Eredményekre vonatkozó helyettesítő mutatók. A tagállamok által évente jelentett adatok, amelyek révén nyomon követhető a KAP-tervekben kitűzött célok megvalósításában elért haladás.

| * | Évente jelentett adatok a bejelentett kiadásaikról. |
| --- | --- |

*

Évente jelentett adatok a bejelentett kiadásaikról.

| ** | Az EIP szerinti operatív csoportoknak nyújtott támogatásra az együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

**

Az EIP szerinti operatív csoportoknak nyújtott támogatásra az együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

Módosítás 1141

Módosítás 1141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet

III melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

III.
   
  MELLÉKLET

III.

MELLÉKLET

A FELTÉTELESSÉGRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A 11. CIKK ALAPJÁN

A FELTÉTELESSÉGRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A 11. CIKK ALAPJÁN

JFGK: jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmény (Statutory Management Requirement)

GAEC: a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások (Standards for good agricultural and environmental condition of land)

| Területek | Fő téma | Követelmények és előírások | Az előírás fő célkitűzése |
| --- | --- | --- | --- |
| Éghajlat és környezet | Éghajlatváltozás
  (enyhítés és alkalmazkodás) | 1. sz. GAEC | Az állandó gyepterület fenntartása az állandó gyepterületnek a mezőgazdasági területhez viszonyított aránya alapján | Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében |
| 2. sz. GAEC | A vizes élőhelyek és a tőzegláp megfelelő védelme | Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme |
| 3. sz. GAEC | A tarlóégetés tilalma, kivéve növényegészségügyi okokból | A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása |
| Víz | 1. sz. JFGK | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról:
  a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontja és a 11. cikk (3) bekezdésének h) pontja a foszfátok diffúz szennyezőforrásainak ellenőrzésére vonatkozó kötelező követelmények tekintetében | |
| 2. sz. JFGK | A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).
  4. és 5. cikk: | |
| 4. sz. GAEC | A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása (2) | A vízszennyezés elleni védelem, a vízkészletek kimerülésének megelőzése |
| 5.


  sz. GAEC | A mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használata

   (3) | Tápanyagok fenntartható kezelése |
| Talaj
  (védelem és minőség) | 6. sz. GAEC | A talajromlás kockázatát csökkentő talajművelés, ideértve a lejtőkre vonatkozó megfontolásokat is | Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására |
| 7. sz. GAEC | A legtöbb érzékeny időszakban nincs fedetlen talaj | Talajvédelem télen |
| 8. sz. GAEC | Vetésforgó | A talajpotenciál megőrzése |
| Biológiai sokféleség és táj
  (védelem és minőség) | 3. sz. JFGK | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.):
  3. cikk (1) bekezdés, 3. cikk (2) bekezdés b) pont, 4. cikk (1), (2) és (4) bekezdés | |
| 4. sz. JFGK | A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.):
  6. cikk, (1) és (2) bekezdés | |
| 9. sz. GAEC | — | Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy mezőgazdasági területek
  minimális aránya |

Területek

Területek

Fő téma

Fő téma

Követelmények és előírások

Követelmények és előírások

Az előírás fő célkitűzése

Az előírás fő célkitűzése

Éghajlat és környezet

Éghajlatváltozás

(enyhítés és alkalmazkodás)

1. sz. GAEC

Az állandó gyepterület fenntartása az állandó gyepterületnek a mezőgazdasági területhez viszonyított aránya alapján

Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében

Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében

2. sz. GAEC

A vizes élőhelyek és a tőzegláp megfelelő védelme

Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme

Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme

3. sz. GAEC

A tarlóégetés tilalma, kivéve növényegészségügyi okokból

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása

Víz

1. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról:

a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontja és a 11. cikk (3) bekezdésének h) pontja a foszfátok diffúz szennyezőforrásainak ellenőrzésére vonatkozó kötelező követelmények tekintetében

2. sz. JFGK

A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

4. és 5. cikk:

4. sz. GAEC

A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása (2)

2

A vízszennyezés elleni védelem, a vízkészletek kimerülésének megelőzése

A vízszennyezés elleni védelem, a vízkészletek kimerülésének megelőzése

5.


  sz. GAEC

5.

sz. GAEC

A mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használata

   (3)

A mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszköz használata

3

Tápanyagok fenntartható kezelése

Tápanyagok fenntartható kezelése

Talaj

(védelem és minőség)

6. sz. GAEC

A talajromlás kockázatát csökkentő talajművelés, ideértve a lejtőkre vonatkozó megfontolásokat is

Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására

Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására

7. sz. GAEC

A legtöbb érzékeny időszakban nincs fedetlen talaj

Talajvédelem télen

Talajvédelem télen

8. sz. GAEC

Vetésforgó

A talajpotenciál megőrzése

A talajpotenciál megőrzése

Biológiai sokféleség és táj

(védelem és minőség)

3. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.):

3. cikk (1) bekezdés, 3. cikk (2) bekezdés b) pont, 4. cikk (1), (2) és (4) bekezdés

4. sz. JFGK

A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.):

6. cikk, (1) és (2) bekezdés

9. sz. GAEC

—

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy mezőgazdasági területek
  minimális aránya

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy mezőgazdasági területek

| — | A táj jellegének megőrzése |
| --- | --- |

—

A táj jellegének megőrzése

| — | A sövények és a fák kivágásának tilalma a madarak költési és fiókanevelési időszakában; |
| --- | --- |

—

A sövények és a fák kivágásának tilalma a madarak költési és fiókanevelési időszakában;

| — | Esetleg az invazív növényfajok megjelenésének megakadályozását szolgáló intézkedések megtétele. |
| --- | --- |

—

Esetleg az invazív növényfajok megjelenésének megakadályozását szolgáló intézkedések megtétele.

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy területek fenntartása a mezőgazdasági üzemen belüli biológiai sokféleség javítása érdekében

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy területek fenntartása a mezőgazdasági üzemen belüli biológiai sokféleség javítása érdekében

10. sz. GAEC

Állandó gyepterület
  átalakításának és felszántásának tilalma
  a Natura 2000 területeken.

átalakításának és felszántásának tilalma

Élőhelyek és fajok védelme

Élőhelyek és fajok védelme

Közegészségügy, állat- és növényegészségügy

Élelmiszer-biztonság

5. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.):

14., 15. cikk, 17. cikk (1) bekezdés (4), 18., 19. és 20. cikk

4

6. sz. JFGK

A Tanács 96/22/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.):

3. cikk a), b), d) és e) pont, 4., 5. és 7. cikk

Az állatok azonosítása és nyilvántartása

7. sz. JFGK

A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.):

a 3.
  , 4. és 5.
  cikk;

, 4. és 5.

8. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.):

a
  4. és
  7. cikk;

4. és

9. sz. JFGK

A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

a 3.
  , 4. és
  5. cikk

, 4. és

Állatbetegségek

10. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.):

7., 11. 12., 13. és 15. cikk

11. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

18. cikk (1) bekezdése a ragadós száj- és körömfájásra, a sertések hólyagos betegségére és a kéknyelv-betegségre korlátozva.

Növényvédő szerek

12. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

55. cikk, első és második mondat

13. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).

5. cikk, (2) bekezdés és 8. cikk, (1)–(5) bekezdés

12. cikk a peszticideknek a vízügyi irányelv és a Natura 2000 hálózatra vonatkozó jogszabályok alapján meghatározott védett területeken való felhasználására vonatkozó korlátozások tekintetében.

a 13. cikk (1) és (3) bekezdése a peszticidek kezeléséről és tárolásáról, valamint csomagolásuk és maradékaik kezeléséről.

Állatjólét

Állatjólét

14. sz. JFGK

A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.).

3. cikk és 4. cikk

15. sz. JFGK

A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.).

3. cikk és 4. cikk

16. sz. JFGK

A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

4. cikk

Módosítás

Módosítás

III.
   
  MELLÉKLET

III.

MELLÉKLET

A FELTÉTELESSÉGRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A 11. CIKK ALAPJÁN

A FELTÉTELESSÉGRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A 11. CIKK ALAPJÁN

JFGK: jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmény (Statutory Management Requirement)

GAEC: a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások (Standards for good agricultural and environmental condition of land)

| Területek | Fő téma | Követelmények és előírások | Az előírás fő célkitűzése |
| --- | --- | --- | --- |
| Éghajlat és környezet | Éghajlatváltozás
  (enyhítés és alkalmazkodás) | 1. sz. GAEC | Az állandó gyepterület fenntartása
  regionális vagy nemzeti szinten
  az állandó gyepterületnek a mezőgazdasági területhez viszonyított aránya alapján
  a 2018. évi referenciaévvel összehasonlítva
  .


  A referenciaévhez képest legfeljebb 5 %-os mértékű relatív szórás.

   (5) | Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében |
| 2. sz. GAEC | A vizes élőhelyek
  hatékony
  védelme és a tőzegláp
  megfelelő fenntartása | Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme |
| 3. sz. GAEC | A tarlóégetés tilalma, kivéve növényegészségügyi okokból | A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása |
| Víz | 1. sz. JFGK | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról:
  a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontja és a 11. cikk (3) bekezdésének h) pontja a foszfátok diffúz szennyezőforrásainak ellenőrzésére vonatkozó kötelező követelmények tekintetében | |
| 2. sz. JFGK | A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).
  4. és 5. cikk: | |
| 4. sz. GAEC | A vízfolyások mentén
  legalább 3 méter széles
  védelmi sávok kialakítása
  , növényvédőszerek és műtrágyák használata nélkül

   (6) | A folyóvizek,

  a vízforrások és a vízi ökoszisztémák

  vízszennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése |
| Talaj
  (védelem és minőség) | 6. sz. GAEC | A talajromlás
  és -vesztés
  kockázatát csökkentő,
  megfelelő
  talajművelés, ideértve a lejtőkre vonatkozó megfontolásokat is | Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására |
| 7. sz. GAEC | A legtöbb érzékeny időszakban nincs fedetlen talaj
  , kivéve, ha éppen dolgoznak rajta | Fizikai

  talajvédelem

  az erózióval szemben, a talaj élővilágának fenntartása |
| 8. sz. GAEC | Vetésforgó
  a szántóterületeken, beleértve egy hüvelyes növényt, kivéve a víz alatt fekvő növényeket | A talajpotenciál megőrzése |
| Biológiai sokféleség és táj
  (védelem és minőség) | 3. sz. JFGK | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.):
  3. cikk (1) bekezdés, 3. cikk (2) bekezdés b) pont, 4. cikk (1), (2) és (4) bekezdés | |
| 4. sz. JFGK | A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.):
  6. cikk, (1) és (2) bekezdés | |
| 9. sz. GAEC | — | Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy mezőgazdasági területek minimális aránya
  5 %, ahol nem használnak peszticideket és műtrágyákat

   (7) |

Területek

Területek

Fő téma

Fő téma

Követelmények és előírások

Követelmények és előírások

Az előírás fő célkitűzése

Az előírás fő célkitűzése

Éghajlat és környezet

Éghajlatváltozás

(enyhítés és alkalmazkodás)

1. sz. GAEC

Az állandó gyepterület fenntartása
  regionális vagy nemzeti szinten
  az állandó gyepterületnek a mezőgazdasági területhez viszonyított aránya alapján
  a 2018. évi referenciaévvel összehasonlítva
  .

regionális vagy nemzeti szinten

a 2018. évi referenciaévvel összehasonlítva

A referenciaévhez képest legfeljebb 5 %-os mértékű relatív szórás.

   (5)

A referenciaévhez képest legfeljebb 5 %-os mértékű relatív szórás.

5

Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében

Általános garancia más mezőgazdasági felhasználásra való átváltás ellen a szénkészletek megóvása érdekében

2. sz. GAEC

A vizes élőhelyek
  hatékony
  védelme és a tőzegláp
  megfelelő fenntartása

hatékony

megfelelő fenntartása

Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme

Kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelme

3. sz. GAEC

A tarlóégetés tilalma, kivéve növényegészségügyi okokból

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása

Víz

1. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról:

a 11. cikk (3) bekezdésének e) pontja és a 11. cikk (3) bekezdésének h) pontja a foszfátok diffúz szennyezőforrásainak ellenőrzésére vonatkozó kötelező követelmények tekintetében

2. sz. JFGK

A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

4. és 5. cikk:

4. sz. GAEC

A vízfolyások mentén
  legalább 3 méter széles
  védelmi sávok kialakítása
  , növényvédőszerek és műtrágyák használata nélkül

   (6)

legalább 3 méter széles

, növényvédőszerek és műtrágyák használata nélkül

6

A folyóvizek,

  a vízforrások és a vízi ökoszisztémák

  vízszennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése

A folyóvizek,

a vízforrások és a vízi ökoszisztémák

vízszennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése

Talaj

(védelem és minőség)

6. sz. GAEC

A talajromlás
  és -vesztés
  kockázatát csökkentő,
  megfelelő
  talajművelés, ideértve a lejtőkre vonatkozó megfontolásokat is

és -vesztés

megfelelő

Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására

Termőhely-specifikus minimális földgazdálkodás az erózió korlátozására

7. sz. GAEC

A legtöbb érzékeny időszakban nincs fedetlen talaj
  , kivéve, ha éppen dolgoznak rajta

, kivéve, ha éppen dolgoznak rajta

Fizikai

  talajvédelem

  az erózióval szemben, a talaj élővilágának fenntartása

Fizikai

talajvédelem

az erózióval szemben, a talaj élővilágának fenntartása

8. sz. GAEC

Vetésforgó
  a szántóterületeken, beleértve egy hüvelyes növényt, kivéve a víz alatt fekvő növényeket

a szántóterületeken, beleértve egy hüvelyes növényt, kivéve a víz alatt fekvő növényeket

A talajpotenciál megőrzése

A talajpotenciál megőrzése

Biológiai sokféleség és táj

(védelem és minőség)

3. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.):

3. cikk (1) bekezdés, 3. cikk (2) bekezdés b) pont, 4. cikk (1), (2) és (4) bekezdés

4. sz. JFGK

A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.):

6. cikk, (1) és (2) bekezdés

9. sz. GAEC

—

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy mezőgazdasági területek minimális aránya
  5 %, ahol nem használnak peszticideket és műtrágyákat

   (7)

5 %, ahol nem használnak peszticideket és műtrágyákat

7

| — | A táj jellegének megőrzése |
| --- | --- |

—

A táj jellegének megőrzése

| — | A sövények és a fák kivágásának tilalma a madarak költési és fiókanevelési időszakában; |
| --- | --- |

—

A sövények és a fák kivágásának tilalma a madarak költési és fiókanevelési időszakában;

| — | Esetleg az invazív növényfajok megjelenésének megakadályozását szolgáló intézkedések megtétele. |
| --- | --- |

—

Esetleg az invazív növényfajok megjelenésének megakadályozását szolgáló intézkedések megtétele.

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy területek fenntartása a mezőgazdasági üzemen belüli biológiai sokféleség javítása érdekében

Nem termelési célú tájképi jellegzetességek vagy területek fenntartása a mezőgazdasági üzemen belüli biológiai sokféleség javítása érdekében

10. sz. GAEC

Állandó gyepterület
  megfelelő védelme
  a Natura 2000 területeken,
  a helyspecifikus gazdálkodási terveknek megfelelően.

megfelelő védelme

a helyspecifikus gazdálkodási terveknek megfelelően.

Élőhelyek és fajok védelme

  , szén-dioxid-elnyelés

Élőhelyek és fajok védelme

, szén-dioxid-elnyelés

Közegészségügy, állat- és növényegészségügy

Élelmiszer-biztonság

5. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.):

14., 15. cikk, 17. cikk (1) bekezdés (8), 18., 19. és 20. cikk

8

6. sz. JFGK

A Tanács 96/22/EK irányelve (1996. április 29.) az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 125., 1996.5.23., 3. o.):

3. cikk a), b), d) és e) pont, 4., 5. és 7. cikk

Az állatok azonosítása és nyilvántartása

7. sz. JFGK

A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.):

3. cikk

8. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.):

7. cikk

9. sz. JFGK

A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

3. cikk és 5. cikk

Állatbetegségek

10. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 999/2001/EK rendelete (2001. május 22.) egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.):

7., 11. 12., 13. és 15. cikk

11. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

18. cikk (1) bekezdése a ragadós száj- és körömfájásra, a sertések hólyagos betegségére és a kéknyelv-betegségre korlátozva.

Növényvédő szerek

12. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

55. cikk, első és második mondat

13. sz. JFGK

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).

5. cikk, (2) bekezdés és 8. cikk, (1)–(5) bekezdés

12. cikk a peszticideknek a vízügyi irányelv és a Natura 2000 hálózatra vonatkozó jogszabályok alapján meghatározott védett területeken való felhasználására vonatkozó korlátozások tekintetében.

a 13. cikk (1) és (3) bekezdése a peszticidek kezeléséről és tárolásáról, valamint csomagolásuk és maradékaik kezeléséről.

Állatjólét

Állatjólét

14. sz. JFGK

A Tanács 2008/119/EK irányelve (2008. december 18.) a borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.).

3. cikk és 4. cikk

15. sz. JFGK

A Tanács 2008/120/EK irányelve (2008. december 18.) a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.).

3. cikk és 4. cikk

16. sz. JFGK

A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

4. cikk

Módosítás 718

Módosítás 718

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – táblázat

IV melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ELSŐ ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bulgária | 776 281 570 | 784 748 620 | 793 215 670 | 801 682 719 | 810 149 769 | 818 616 819 | 818 616 819 |
| Cseh Köztársaság | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Dánia | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Németország | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Észtország | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Írország | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Görögország | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 |
| Spanyolország | 4 768 736 743 | 4 775 898 870 | 4 783 060 997 | 4 790 223 124 | 4 797 385 252 | 4 804 547 379 | 4 804 547 379 |
| Franciaország | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Horvátország | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Olaszország | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Ciprus | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Lettország | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litvánia | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luxemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Magyarország | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Málta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Hollandia | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Ausztria | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Lengyelország | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugália | 584 824 383 | 593 442 972 | 602 061 562 | 610 680 152 | 619 298 742 | 627 917 332 | 627 917 332 |
| Románia | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Szlovénia | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Szlovákia | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finnország | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Svédország | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bulgária

776 281 570

776 281 570

784 748 620

784 748 620

793 215 670

793 215 670

801 682 719

801 682 719

810 149 769

810 149 769

818 616 819

818 616 819

818 616 819

818 616 819

Cseh Köztársaság

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Dánia

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Németország

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Észtország

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Írország

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Görögország

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

Spanyolország

4 768 736 743

4 768 736 743

4 775 898 870

4 775 898 870

4 783 060 997

4 783 060 997

4 790 223 124

4 790 223 124

4 797 385 252

4 797 385 252

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

Franciaország

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Horvátország

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Olaszország

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Ciprus

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Lettország

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litvánia

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luxemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Magyarország

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Málta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Hollandia

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Ausztria

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Lengyelország

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugália

584 824 383

584 824 383

593 442 972

593 442 972

602 061 562

602 061 562

610 680 152

610 680 152

619 298 742

619 298 742

627 917 332

627 917 332

627 917 332

627 917 332

Románia

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Szlovénia

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Szlovákia

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finnország

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Svédország

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Módosítás

Módosítás

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ELSŐ ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X |
| Horvátország | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X |
| | |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Horvátország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 719

Módosítás 719

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – táblázat

V melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 82. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A BORÁGAZATI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKRA VONATKOZÓ ÉVES TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| EUR (folyó árak) |
| --- |
| Bulgária | 25 721 000 |
| Cseh Köztársaság | 4 954 000 |
| Németország | 37 381 000 |
| Görögország | 23 030 000 |
| Spanyolország | 202 147 000 |
| Franciaország | 269 628 000 |
| Horvátország | 10 410 000 |
| Olaszország | 323 883 000 |
| Ciprus | 4 465 000 |
| Litvánia | 43 000 |
| Magyarország | 27 970 000 |
| Ausztria | 13 155 000 |
| Portugália | 62 670 000 |
| Románia | 45 844 000 |
| Szlovénia | 4 849 000 |
| Szlovákia | 4 887 000 |

EUR (folyó árak)

Bulgária

25 721 000

25 721 000

Cseh Köztársaság

4 954 000

4 954 000

Németország

37 381 000

37 381 000

Görögország

23 030 000

23 030 000

Spanyolország

202 147 000

202 147 000

Franciaország

269 628 000

269 628 000

Horvátország

10 410 000

10 410 000

Olaszország

323 883 000

323 883 000

Ciprus

4 465 000

4 465 000

Litvánia

43 000

43 000

Magyarország

27 970 000

27 970 000

Ausztria

13 155 000

13 155 000

Portugália

62 670 000

62 670 000

Románia

45 844 000

45 844 000

Szlovénia

4 849 000

4 849 000

Szlovákia

4 887 000

4 887 000

Módosítás

Módosítás

A 82. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A BORÁGAZATI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKRA VONATKOZÓ ÉVES TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| EUR (folyó árak) |
| --- |
| Bulgária | X |
| Cseh Köztársaság | X |
| Németország | X |
| Görögország | X |
| Spanyolország | X |
| Franciaország | X |
| Horvátország | X |
| Olaszország | X |
| Ciprus | X |
| Litvánia | X |
| Magyarország | X |
| Ausztria | X |
| Portugália | X |
| Románia | X |
| Szlovénia | X |
| Szlovákia | X |

EUR (folyó árak)

Bulgária

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

Németország

X

X

Görögország

X

X

Spanyolország

X

X

Franciaország

X

X

Horvátország

X

X

Olaszország

X

X

Ciprus

X

X

Litvánia

X

X

Magyarország

X

X

Ausztria

X

X

Portugália

X

X

Románia

X

X

Szlovénia

X

X

Szlovákia

X

X

Módosítás 720

Módosítás 720

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – táblázat

VI melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK MÁSODIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, GYAPOTRA VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Bulgária | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 |
| Görögország | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 |
| Spanyolország | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 |
| Portugália | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Bulgária

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

Görögország

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

Spanyolország

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

Portugália

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

Módosítás

Módosítás

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK MÁSODIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, GYAPOTRA VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 721

Módosítás 721

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – táblázat

VII melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK HARMADIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK A GYAPOTÁGAZATI ÖSSZEGEK NÉLKÜL ÉS A FELSŐ HATÁR ALKALMAZÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁS ELŐTT

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK HARMADIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK A GYAPOTÁGAZATI ÖSSZEGEK NÉLKÜL ÉS A FELSŐ HATÁR ALKALMAZÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁS ELŐTT

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bulgária | 773 771 955 | 782 239 005 | 790 706 055 | 799 173 104 | 807 640 154 | 816 107 204 | 816 107 204 |
| Cseh Köztársaság | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Dánia | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Németország | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Észtország | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Írország | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Görögország | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 |
| Spanyolország | 4 710 171 703 | 4 717 333 830 | 4 724 495 957 | 4 731 658 084 | 4 738 820 212 | 4 745 982 339 | 4 745 982 339 |
| Franciaország | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Horvátország | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Olaszország | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Ciprus | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Lettország | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litvánia | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luxemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Magyarország | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Málta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Hollandia | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Ausztria | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Lengyelország | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugália | 584 650 144 | 593 268 733 | 601 887 323 | 610 505 913 | 619 124 503 | 627 743 093 | 627 743 093 |
| Románia | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Szlovénia | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Szlovákia | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finnország | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Svédország | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bulgária

773 771 955

773 771 955

782 239 005

782 239 005

790 706 055

790 706 055

799 173 104

799 173 104

807 640 154

807 640 154

816 107 204

816 107 204

816 107 204

816 107 204

Cseh Köztársaság

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Dánia

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Németország

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Észtország

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Írország

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Görögország

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

Spanyolország

4 710 171 703

4 710 171 703

4 717 333 830

4 717 333 830

4 724 495 957

4 724 495 957

4 731 658 084

4 731 658 084

4 738 820 212

4 738 820 212

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

Franciaország

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Horvátország

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Olaszország

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Ciprus

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Lettország

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litvánia

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luxemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Magyarország

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Málta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Hollandia

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Ausztria

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Lengyelország

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugália

584 650 144

584 650 144

593 268 733

593 268 733

601 887 323

601 887 323

610 505 913

610 505 913

619 124 503

619 124 503

627 743 093

627 743 093

627 743 093

627 743 093

Románia

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Szlovénia

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Szlovákia

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finnország

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Svédország

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Módosítás

Módosítás

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK HARMADIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK A GYAPOTÁGAZATI ÖSSZEGEK NÉLKÜL ÉS A FELSŐ HATÁR ALKALMAZÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁS ELŐTT

A 81. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK HARMADIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRE VONATKOZÓ TAGÁLLAMI ELŐIRÁNYZATOK A GYAPOTÁGAZATI ÖSSZEGEK NÉLKÜL ÉS A FELSŐ HATÁR ALKALMAZÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁS ELŐTT

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X |
| Horvátország | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Horvátország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 722

Módosítás 722

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – táblázat

IX melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

| (folyó árak EUR-ban) |
| --- |
| Év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | ÖSSZESEN 2021–2027 |
| Belgium | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 470 246 322 |
| Bulgária | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 1 971 979 772 |
| Cseh Köztársaság | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 1 811 412 421 |
| Dánia | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 530 688 361 |
| Németország | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 6 929 474 972 |
| Észtország | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 615 131 209 |
| Írország | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 1 852 696 657 |
| Görögország | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 3 567 141 242 |
| Spanyolország | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 7 008 420 160 |
| Franciaország | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 8 464 814 393 |
| Horvátország | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 1 969 390 521 |
| Olaszország | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 8 892 172 597 |
| Ciprus | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 111 910 988 |
| Lettország | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 821 150 883 |
| Litvánia | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 1 366 277 619 |
| Luxemburg | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 86 036 692 |
| Magyarország | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 2 913 417 304 |
| Málta | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 85 451 254 |
| Hollandia | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 512 058 365 |
| Ausztria | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 3 363 269 217 |
| Lengyelország | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 9 225 233 710 |
| Portugália | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 3 452 504 006 |
| Románia | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 6 758 523 373 |
| Szlovénia | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 715 741 516 |
| Szlovákia | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 1 593 779 047 |
| Finnország | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 2 044 148 589 |
| Svédország | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 1 480 856 132 |
| EU-27 összesen: | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 78 613 927 322 |
| | | | | | | | | |
| Technikai segítségnyújtás (0,25  %) | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 197 027 390 |
| Összesen | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 78 810 954 712 |

(folyó árak EUR-ban)

Év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

ÖSSZESEN 2021–2027

Belgium

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

470 246 322

470 246 322

Bulgária

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

1 971 979 772

1 971 979 772

Cseh Köztársaság

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

1 811 412 421

1 811 412 421

Dánia

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

530 688 361

530 688 361

Németország

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

6 929 474 972

6 929 474 972

Észtország

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

615 131 209

615 131 209

Írország

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

1 852 696 657

1 852 696 657

Görögország

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

3 567 141 242

3 567 141 242

Spanyolország

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

7 008 420 160

7 008 420 160

Franciaország

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

8 464 814 393

8 464 814 393

Horvátország

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

1 969 390 521

1 969 390 521

Olaszország

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

8 892 172 597

8 892 172 597

Ciprus

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

111 910 988

111 910 988

Lettország

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

821 150 883

821 150 883

Litvánia

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

1 366 277 619

1 366 277 619

Luxemburg

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

86 036 692

86 036 692

Magyarország

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

2 913 417 304

2 913 417 304

Málta

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

85 451 254

85 451 254

Hollandia

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

512 058 365

512 058 365

Ausztria

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

3 363 269 217

3 363 269 217

Lengyelország

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

9 225 233 710

9 225 233 710

Portugália

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

3 452 504 006

3 452 504 006

Románia

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

6 758 523 373

6 758 523 373

Szlovénia

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

715 741 516

715 741 516

Szlovákia

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

1 593 779 047

1 593 779 047

Finnország

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

2 044 148 589

2 044 148 589

Svédország

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

1 480 856 132

1 480 856 132

EU-27 összesen:

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

78 613 927 322

78 613 927 322

Technikai segítségnyújtás (0,25  %)

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

197 027 390

197 027 390

Összesen

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

78 810 954 712

78 810 954 712

Módosítás

Módosítás

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

| (folyó árak EUR-ban) |
| --- |
| Év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | ÖSSZESEN 2021–2027 |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Horvátország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| EU-27 összesen: | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Technikai segítségnyújtás (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Összesen | X | X | X | X | X | X | X | X |

(folyó árak EUR-ban)

Év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

ÖSSZESEN 2021–2027

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Horvátország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

EU-27 összesen:

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Technikai segítségnyújtás (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Összesen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 723

Módosítás 723

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IXa melléklet – táblázat

IXa melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

| (EUR, 2018-as árakon) |
| --- |
| Év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | ÖSSZESEN 2021–2027 |
| Belgium | 63 303 373 | 62 062 131 | 60 845 226 | 59 652 182 | 58 482 532 | 57 335 815 | 56 211 584 | 417 892 843 |
| Bulgária | 265 462 940 | 260 257 785 | 255 154 691 | 250 151 658 | 245 246 723 | 240 437 964 | 235 723 494 | 1 752 435 255 |
| Cseh Köztársaság | 243 847 768 | 239 066 440 | 234 378 862 | 229 783 198 | 225 277 645 | 220 860 437 | 216 529 840 | 1 609 744 190 |
| Dánia | 71 439 928 | 70 039 145 | 68 665 828 | 67 319 440 | 65 999 451 | 64 705 344 | 63 436 611 | 471 605 747 |
| Németország | 932 828 433 | 914 537 679 | 896 605 568 | 879 025 067 | 861 789 281 | 844 891 452 | 828 324 953 | 6 158 002 433 |
| Észtország | 82 807 411 | 81 183 737 | 79 591 899 | 78 031 273 | 76 501 248 | 75 001 224 | 73 530 611 | 546 647 403 |
| Írország | 249 405 348 | 244 515 047 | 239 720 635 | 235 020 230 | 230 411 990 | 225 894 108 | 221 464 812 | 1 646 432 170 |
| Görögország | 480 199 552 | 470 783 875 | 461 552 818 | 452 502 763 | 443 630 160 | 434 931 529 | 426 403 460 | 3 170 004 157 |
| Spanyolország | 943 455 836 | 924 956 702 | 906 820 296 | 889 039 505 | 871 607 358 | 854 517 018 | 837 761 782 | 6 228 158 497 |
| Franciaország | 1 139 511 952 | 1 117 168 580 | 1 095 263 314 | 1 073 787 562 | 1 052 732 904 | 1 032 091 083 | 1 011 854 003 | 7 522 409 398 |
| Horvátország | 265 114 382 | 259 916 061 | 254 819 668 | 249 823 204 | 244 924 709 | 240 122 264 | 235 413 984 | 1 750 134 272 |
| Olaszország | 1 197 041 834 | 1 173 570 426 | 1 150 559 241 | 1 127 999 256 | 1 105 881 623 | 1 084 197 670 | 1 062 938 892 | 7 902 188 942 |
| Ciprus | 15 065 175 | 14 769 779 | 14 480 176 | 14 196 251 | 13 917 893 | 13 644 993 | 13 377 444 | 99 451 711 |
| Lettország | 110 541 260 | 108 373 784 | 106 248 808 | 104 165 498 | 102 123 037 | 100 120 625 | 98 157 475 | 729 730 487 |
| Litvánia | 183 924 845 | 180 318 475 | 176 782 819 | 173 316 489 | 169 918 127 | 166 586 399 | 163 319 999 | 1 214 167 153 |
| Luxemburg | 11 582 043 | 11 354 944 | 11 132 298 | 10 914 018 | 10 700 017 | 10 490 213 | 10 284 523 | 76 458 056 |
| Magyarország | 392 196 885 | 384 506 750 | 376 967 402 | 369 575 884 | 362 329 298 | 355 224 802 | 348 259 610 | 2 589 060 631 |
| Málta | 11 503 233 | 11 277 679 | 11 056 548 | 10 839 753 | 10 627 209 | 10 418 832 | 10 214 541 | 75 937 795 |
| Hollandia | 68 932 004 | 67 580 397 | 66 255 291 | 64 956 167 | 63 682 517 | 62 433 840 | 61 209 647 | 455 049 863 |
| Ausztria | 452 754 814 | 443 877 269 | 435 173 793 | 426 640 974 | 418 275 464 | 410 073 985 | 402 033 318 | 2 988 829 617 |
| Lengyelország | 1 241 877 681 | 1 217 527 138 | 1 193 654 057 | 1 170 249 075 | 1 147 303 015 | 1 124 806 877 | 1 102 751 840 | 8 198 169 683 |
| Portugália | 464 767 377 | 455 654 291 | 446 719 893 | 437 960 679 | 429 373 215 | 420 954 132 | 412 700 130 | 3 068 129 717 |
| Románia | 909 815 361 | 891 975 844 | 874 486 121 | 857 339 335 | 840 528 760 | 824 047 803 | 807 890 003 | 6 006 083 227 |
| Szlovénia | 96 351 317 | 94 462 075 | 92 609 878 | 90 793 998 | 89 013 723 | 87 268 356 | 85 557 212 | 636 056 559 |
| Szlovákia | 214 550 513 | 210 343 640 | 206 219 255 | 202 175 740 | 198 211 510 | 194 325 010 | 190 514 716 | 1 416 340 384 |
| Finnország | 275 178 124 | 269 782 474 | 264 492 622 | 259 306 492 | 254 222 051 | 249 237 305 | 244 350 299 | 1 816 569 367 |
| Svédország | 199 349 116 | 195 440 310 | 191 608 147 | 187 851 124 | 184 167 769 | 180 556 636 | 177 016 310 | 1 315 989 412 |
| EU-27 összesen: | 10 582 808 505 | 10 375 302 457 | 10 171 865 154 | 9 972 416 815 | 9 776 879 229 | 9 585 175 716 | 9 397 231 093 | 69 861 678 969 |
| | | | | | | | | |
| Technikai segítségnyújtás (0,25  %) | 26 523 330 | 26 003 264 | 25 493 396 | 24 993 526 | 24 503 457 | 24 022 997 | 23 551 958 | 175 091 928 |
| Összesen | 10 609 331 835 | 10 401 305 721 | 10 197 358 550 | 9 997 410 341 | 9 801 382 686 | 9 609 198 713 | 9 420 783 051 | 70 036 770 897 |

(EUR, 2018-as árakon)

Év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

ÖSSZESEN 2021–2027

Belgium

63 303 373

63 303 373

62 062 131

62 062 131

60 845 226

60 845 226

59 652 182

59 652 182

58 482 532

58 482 532

57 335 815

57 335 815

56 211 584

56 211 584

417 892 843

417 892 843

Bulgária

265 462 940

265 462 940

260 257 785

260 257 785

255 154 691

255 154 691

250 151 658

250 151 658

245 246 723

245 246 723

240 437 964

240 437 964

235 723 494

235 723 494

1 752 435 255

1 752 435 255

Cseh Köztársaság

243 847 768

243 847 768

239 066 440

239 066 440

234 378 862

234 378 862

229 783 198

229 783 198

225 277 645

225 277 645

220 860 437

220 860 437

216 529 840

216 529 840

1 609 744 190

1 609 744 190

Dánia

71 439 928

71 439 928

70 039 145

70 039 145

68 665 828

68 665 828

67 319 440

67 319 440

65 999 451

65 999 451

64 705 344

64 705 344

63 436 611

63 436 611

471 605 747

471 605 747

Németország

932 828 433

932 828 433

914 537 679

914 537 679

896 605 568

896 605 568

879 025 067

879 025 067

861 789 281

861 789 281

844 891 452

844 891 452

828 324 953

828 324 953

6 158 002 433

6 158 002 433

Észtország

82 807 411

82 807 411

81 183 737

81 183 737

79 591 899

79 591 899

78 031 273

78 031 273

76 501 248

76 501 248

75 001 224

75 001 224

73 530 611

73 530 611

546 647 403

546 647 403

Írország

249 405 348

249 405 348

244 515 047

244 515 047

239 720 635

239 720 635

235 020 230

235 020 230

230 411 990

230 411 990

225 894 108

225 894 108

221 464 812

221 464 812

1 646 432 170

1 646 432 170

Görögország

480 199 552

480 199 552

470 783 875

470 783 875

461 552 818

461 552 818

452 502 763

452 502 763

443 630 160

443 630 160

434 931 529

434 931 529

426 403 460

426 403 460

3 170 004 157

3 170 004 157

Spanyolország

943 455 836

943 455 836

924 956 702

924 956 702

906 820 296

906 820 296

889 039 505

889 039 505

871 607 358

871 607 358

854 517 018

854 517 018

837 761 782

837 761 782

6 228 158 497

6 228 158 497

Franciaország

1 139 511 952

1 139 511 952

1 117 168 580

1 117 168 580

1 095 263 314

1 095 263 314

1 073 787 562

1 073 787 562

1 052 732 904

1 052 732 904

1 032 091 083

1 032 091 083

1 011 854 003

1 011 854 003

7 522 409 398

7 522 409 398

Horvátország

265 114 382

265 114 382

259 916 061

259 916 061

254 819 668

254 819 668

249 823 204

249 823 204

244 924 709

244 924 709

240 122 264

240 122 264

235 413 984

235 413 984

1 750 134 272

1 750 134 272

Olaszország

1 197 041 834

1 197 041 834

1 173 570 426

1 173 570 426

1 150 559 241

1 150 559 241

1 127 999 256

1 127 999 256

1 105 881 623

1 105 881 623

1 084 197 670

1 084 197 670

1 062 938 892

1 062 938 892

7 902 188 942

7 902 188 942

Ciprus

15 065 175

15 065 175

14 769 779

14 769 779

14 480 176

14 480 176

14 196 251

14 196 251

13 917 893

13 917 893

13 644 993

13 644 993

13 377 444

13 377 444

99 451 711

99 451 711

Lettország

110 541 260

110 541 260

108 373 784

108 373 784

106 248 808

106 248 808

104 165 498

104 165 498

102 123 037

102 123 037

100 120 625

100 120 625

98 157 475

98 157 475

729 730 487

729 730 487

Litvánia

183 924 845

183 924 845

180 318 475

180 318 475

176 782 819

176 782 819

173 316 489

173 316 489

169 918 127

169 918 127

166 586 399

166 586 399

163 319 999

163 319 999

1 214 167 153

1 214 167 153

Luxemburg

11 582 043

11 582 043

11 354 944

11 354 944

11 132 298

11 132 298

10 914 018

10 914 018

10 700 017

10 700 017

10 490 213

10 490 213

10 284 523

10 284 523

76 458 056

76 458 056

Magyarország

392 196 885

392 196 885

384 506 750

384 506 750

376 967 402

376 967 402

369 575 884

369 575 884

362 329 298

362 329 298

355 224 802

355 224 802

348 259 610

348 259 610

2 589 060 631

2 589 060 631

Málta

11 503 233

11 503 233

11 277 679

11 277 679

11 056 548

11 056 548

10 839 753

10 839 753

10 627 209

10 627 209

10 418 832

10 418 832

10 214 541

10 214 541

75 937 795

75 937 795

Hollandia

68 932 004

68 932 004

67 580 397

67 580 397

66 255 291

66 255 291

64 956 167

64 956 167

63 682 517

63 682 517

62 433 840

62 433 840

61 209 647

61 209 647

455 049 863

455 049 863

Ausztria

452 754 814

452 754 814

443 877 269

443 877 269

435 173 793

435 173 793

426 640 974

426 640 974

418 275 464

418 275 464

410 073 985

410 073 985

402 033 318

402 033 318

2 988 829 617

2 988 829 617

Lengyelország

1 241 877 681

1 241 877 681

1 217 527 138

1 217 527 138

1 193 654 057

1 193 654 057

1 170 249 075

1 170 249 075

1 147 303 015

1 147 303 015

1 124 806 877

1 124 806 877

1 102 751 840

1 102 751 840

8 198 169 683

8 198 169 683

Portugália

464 767 377

464 767 377

455 654 291

455 654 291

446 719 893

446 719 893

437 960 679

437 960 679

429 373 215

429 373 215

420 954 132

420 954 132

412 700 130

412 700 130

3 068 129 717

3 068 129 717

Románia

909 815 361

909 815 361

891 975 844

891 975 844

874 486 121

874 486 121

857 339 335

857 339 335

840 528 760

840 528 760

824 047 803

824 047 803

807 890 003

807 890 003

6 006 083 227

6 006 083 227

Szlovénia

96 351 317

96 351 317

94 462 075

94 462 075

92 609 878

92 609 878

90 793 998

90 793 998

89 013 723

89 013 723

87 268 356

87 268 356

85 557 212

85 557 212

636 056 559

636 056 559

Szlovákia

214 550 513

214 550 513

210 343 640

210 343 640

206 219 255

206 219 255

202 175 740

202 175 740

198 211 510

198 211 510

194 325 010

194 325 010

190 514 716

190 514 716

1 416 340 384

1 416 340 384

Finnország

275 178 124

275 178 124

269 782 474

269 782 474

264 492 622

264 492 622

259 306 492

259 306 492

254 222 051

254 222 051

249 237 305

249 237 305

244 350 299

244 350 299

1 816 569 367

1 816 569 367

Svédország

199 349 116

199 349 116

195 440 310

195 440 310

191 608 147

191 608 147

187 851 124

187 851 124

184 167 769

184 167 769

180 556 636

180 556 636

177 016 310

177 016 310

1 315 989 412

1 315 989 412

EU-27 összesen:

10 582 808 505

10 582 808 505

10 375 302 457

10 375 302 457

10 171 865 154

10 171 865 154

9 972 416 815

9 972 416 815

9 776 879 229

9 776 879 229

9 585 175 716

9 585 175 716

9 397 231 093

9 397 231 093

69 861 678 969

69 861 678 969

Technikai segítségnyújtás (0,25  %)

26 523 330

26 523 330

26 003 264

26 003 264

25 493 396

25 493 396

24 993 526

24 993 526

24 503 457

24 503 457

24 022 997

24 022 997

23 551 958

23 551 958

175 091 928

175 091 928

Összesen

10 609 331 835

10 609 331 835

10 401 305 721

10 401 305 721

10 197 358 550

10 197 358 550

9 997 410 341

9 997 410 341

9 801 382 686

9 801 382 686

9 609 198 713

9 609 198 713

9 420 783 051

9 420 783 051

70 036 770 897

70 036 770 897

Módosítás

Módosítás

A 83. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKHOZ NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS (2021–2027) BONTÁSA

| (EUR, 2018-as árakon) |
| --- |
| Év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | ÖSSZESEN 2021–2027 |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Horvátország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X | X |
| EU-27 összesen: | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Technikai segítségnyújtás (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Összesen | X. | X | X | X | X | X | X | X |

(EUR, 2018-as árakon)

Év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

ÖSSZESEN 2021–2027

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Horvátország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

EU-27 összesen:

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Technikai segítségnyújtás (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Összesen

X.

X.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 725

Módosítás 725

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IXa melléklet (új)

IXa melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

/

Módosítás

Módosítás

IXa. melléklet

IXa. melléklet

A VIDÉKFEJLESZTÉSRE IRÁNYULÓ BEAVATKOZÁSOK EGYES TÍPUSAIHOZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÖSSZEGEI

A VIDÉKFEJLESZTÉSRE IRÁNYULÓ BEAVATKOZÁSOK EGYES TÍPUSAIHOZ NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÖSSZEGEI

| Cikk | Tárgy | Minimális/maximális összegek (EUR-ban) vagy értékek | |
| --- | --- | --- | --- |
| 65. cikk | Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságot, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedésekkel, valamint egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban nyújtott támogatás | 600

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum az egynyári növények esetében |
| | 900

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a specializált évelő növények esetében |
| | 450

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum az egyéb földhasználati módok esetében |
| | 200

   (*2) | Számosállat-egységenkénti és évenkénti maximum a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták esetében |
| | 500 | Maximális összeg számosállat-egységenként az állatjólétet támogató intézkedések esetében |
| | 200

   (*2) | Maximális összeg hektáronként és évenként az erdő-, környezet- és éghajlatvédelmi szolgáltatásokat magukban foglaló intézkedések és az erdővédelem esetében |
| 66. cikk | Hátrányos természeti adottsággal és egyéb területspecifikus hátrányokkal kapcsolatban nyújtott támogatás | 25 | Hektáronkénti és évenkénti minimum a támogatásban részesülő kedvezményezett mezőgazdasági területének átlaga alapján |
| | 250

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum |
| | 450

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a 1305/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében. |
| 67. cikk | Bizonyos kötelező követelményekből adódó területspecifikus hátrányokkal kapcsolatos támogatás | 500

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a legfeljebb öt évig tartó kezdeti időszakban |
| | 200

   (*2) | Hektáronkénti és évenkénti maximum |
| | 50

   (*3) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések esetében |
| 68. cikk | Beruházáshoz nyújtott támogatás | 55 % | A támogatható költségek összegének maximális aránya. Ez az arány a 68. cikk (4) bekezdésének megfelelően túlléphető. |
| 68a. cikk | Öntözési beruházásokhoz nyújtott támogatás | 75 % | A támogatható költségek összegének maximális aránya |
| 69. cikk | Fiatal és új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez, valamint vidéki vállalkozások indulásához és fejlesztéséhez nyújtott támogatás | 100 000 | Kedvezményezettenkénti maximum |
| 69a. cikk | Digitális technológiák bevezetéséhez nyújtott támogatás | 70 % | A támogatható költségek összegének maximális aránya |
| 70. cikk | Kockázatkezelési eszközökhöz nyújtott támogatás | 70 % | A támogatható költségek összegének maximális aránya. |
| 71. cikk | Együttműködés: A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereihez nyújtott támogatás; | 3 000 | Gazdaságonkénti és évenkénti maximum |
| | 70 % | A tájékoztatási és promóciós tevékenységek támogatható költségeinek aránya |
| Együttműködés: Termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatás | 10 % | Az értékesített termelés százalékában az elismerést követő első öt év során. A támogatásnak folyamatosan csökkennie kell. |
| | 100 000 | Évenkénti maximális összeg valamennyi esetben |
| 72. cikk | Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás | 1 500 | Maximális összeg tanácsadásonként |
| | 200 000 | Háromévenkénti maximális összeg a tanácsadók képzésére |
| Egyéb tudáscsere- és tájékoztatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás | 100 % | A támogatható költségek összegének maximális aránya |

Cikk

Cikk

Tárgy

Tárgy

Minimális/maximális összegek (EUR-ban) vagy értékek

Minimális/maximális összegek (EUR-ban) vagy értékek

65. cikk

65. cikk

Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságot, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedésekkel, valamint egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban nyújtott támogatás

Az agrár-környezetvédelmi fenntarthatóságot, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedésekkel, valamint egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban nyújtott támogatás

600

   (*2)

600

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum az egynyári növények esetében

Hektáronkénti és évenkénti maximum az egynyári növények esetében

900

   (*2)

900

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum a specializált évelő növények esetében

Hektáronkénti és évenkénti maximum a specializált évelő növények esetében

450

   (*2)

450

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum az egyéb földhasználati módok esetében

Hektáronkénti és évenkénti maximum az egyéb földhasználati módok esetében

200

   (*2)

200

*2

Számosállat-egységenkénti és évenkénti maximum a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták esetében

Számosállat-egységenkénti és évenkénti maximum a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták esetében

500

500

Maximális összeg számosállat-egységenként az állatjólétet támogató intézkedések esetében

Maximális összeg számosállat-egységenként az állatjólétet támogató intézkedések esetében

200

   (*2)

200

*2

Maximális összeg hektáronként és évenként az erdő-, környezet- és éghajlatvédelmi szolgáltatásokat magukban foglaló intézkedések és az erdővédelem esetében

Maximális összeg hektáronként és évenként az erdő-, környezet- és éghajlatvédelmi szolgáltatásokat magukban foglaló intézkedések és az erdővédelem esetében

66. cikk

66. cikk

Hátrányos természeti adottsággal és egyéb területspecifikus hátrányokkal kapcsolatban nyújtott támogatás

Hátrányos természeti adottsággal és egyéb területspecifikus hátrányokkal kapcsolatban nyújtott támogatás

25

25

Hektáronkénti és évenkénti minimum a támogatásban részesülő kedvezményezett mezőgazdasági területének átlaga alapján

Hektáronkénti és évenkénti minimum a támogatásban részesülő kedvezményezett mezőgazdasági területének átlaga alapján

250

   (*2)

250

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum

Hektáronkénti és évenkénti maximum

450

   (*2)

450

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum a 1305/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében.

Hektáronkénti és évenkénti maximum a 1305/2013/EU rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében.

67. cikk

67. cikk

Bizonyos kötelező követelményekből adódó területspecifikus hátrányokkal kapcsolatos támogatás

Bizonyos kötelező követelményekből adódó területspecifikus hátrányokkal kapcsolatos támogatás

500

   (*2)

500

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum a legfeljebb öt évig tartó kezdeti időszakban

Hektáronkénti és évenkénti maximum a legfeljebb öt évig tartó kezdeti időszakban

200

   (*2)

200

*2

Hektáronkénti és évenkénti maximum

Hektáronkénti és évenkénti maximum

50

   (*3)

50

*3

Hektáronkénti és évenkénti maximum a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések esetében

Hektáronkénti és évenkénti maximum a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések esetében

68. cikk

68. cikk

Beruházáshoz nyújtott támogatás

Beruházáshoz nyújtott támogatás

55 %

55 %

A támogatható költségek összegének maximális aránya. Ez az arány a 68. cikk (4) bekezdésének megfelelően túlléphető.

A támogatható költségek összegének maximális aránya. Ez az arány a 68. cikk (4) bekezdésének megfelelően túlléphető.

68a. cikk

68a. cikk

Öntözési beruházásokhoz nyújtott támogatás

Öntözési beruházásokhoz nyújtott támogatás

75 %

75 %

A támogatható költségek összegének maximális aránya

A támogatható költségek összegének maximális aránya

69. cikk

69. cikk

Fiatal és új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez, valamint vidéki vállalkozások indulásához és fejlesztéséhez nyújtott támogatás

Fiatal és új mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez, valamint vidéki vállalkozások indulásához és fejlesztéséhez nyújtott támogatás

100 000

100 000

Kedvezményezettenkénti maximum

Kedvezményezettenkénti maximum

69a. cikk

69a. cikk

Digitális technológiák bevezetéséhez nyújtott támogatás

Digitális technológiák bevezetéséhez nyújtott támogatás

70 %

70 %

A támogatható költségek összegének maximális aránya

A támogatható költségek összegének maximális aránya

70. cikk

70. cikk

Kockázatkezelési eszközökhöz nyújtott támogatás

Kockázatkezelési eszközökhöz nyújtott támogatás

70 %

70 %

A támogatható költségek összegének maximális aránya.

A támogatható költségek összegének maximális aránya.

71. cikk

71. cikk

Együttműködés: A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereihez nyújtott támogatás;

Együttműködés: A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereihez nyújtott támogatás;

3 000

3 000

Gazdaságonkénti és évenkénti maximum

Gazdaságonkénti és évenkénti maximum

70 %

70 %

A tájékoztatási és promóciós tevékenységek támogatható költségeinek aránya

A tájékoztatási és promóciós tevékenységek támogatható költségeinek aránya

Együttműködés: Termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatás

Együttműködés: Termelői csoportok és szervezetek létrehozásához nyújtott támogatás

10 %

10 %

Az értékesített termelés százalékában az elismerést követő első öt év során. A támogatásnak folyamatosan csökkennie kell.

Az értékesített termelés százalékában az elismerést követő első öt év során. A támogatásnak folyamatosan csökkennie kell.

100 000

100 000

Évenkénti maximális összeg valamennyi esetben

Évenkénti maximális összeg valamennyi esetben

72. cikk

72. cikk

Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

1 500

1 500

Maximális összeg tanácsadásonként

Maximális összeg tanácsadásonként

200 000

200 000

Háromévenkénti maximális összeg a tanácsadók képzésére

Háromévenkénti maximális összeg a tanácsadók képzésére

Egyéb tudáscsere- és tájékoztatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

Egyéb tudáscsere- és tájékoztatási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás

100 %

100 %

A támogatható költségek összegének maximális aránya

A támogatható költségek összegének maximális aránya

Módosítás 724

Módosítás 724

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

X melléklet – táblázat

X melléklet – táblázat

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

A 86. CIKK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, „A MEZŐGAZDASÁGI PÁLYA VONZÓVÁ TÉTELE A FIATAL MEZŐGAZDASÁGI TERMELŐK SZÁMÁRA, VALAMINT A VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉS VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN TÖRTÉNŐ ELŐMOZDÍTÁSA” CÉLKITŰZÉSRE ELKÜLÖNÍTETT MINIMÁLIS ÖSSZEGEK

A 86. CIKK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, „A MEZŐGAZDASÁGI PÁLYA VONZÓVÁ TÉTELE A FIATAL MEZŐGAZDASÁGI TERMELŐK SZÁMÁRA, VALAMINT A VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉS VIDÉKI TÉRSÉGEKBEN TÖRTÉNŐ ELŐMOZDÍTÁSA” CÉLKITŰZÉSRE ELKÜLÖNÍTETT MINIMÁLIS ÖSSZEGEK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 |
| Bulgária | 15 475 439 | 15 644 780 | 15 814 121 | 15 983 462 | 16 152 803 | 16 322 144 | 16 322 144 |
| Cseh Köztársaság | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 |
| Dánia | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 |
| Németország | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 |
| Észtország | 3 354 430 | 3 453 356 | 3 552 281 | 3 651 206 | 3 750 131 | 3 849 057 | 3 849 057 |
| Írország | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 |
| Görögország | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 |
| Spanyolország | 94 203 434 | 94 346 677 | 94 489 919 | 94 633 162 | 94 776 404 | 94 919 647 | 94 919 647 |
| Franciaország | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 |
| Horvátország | 6 886 800 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 |
| Olaszország | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 |
| Ciprus | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 |
| Lettország | 5 992 672 | 6 165 893 | 6 339 113 | 6 512 334 | 6 685 555 | 6 858 775 | 6 858 775 |
| Litvánia | 10 216 405 | 10 494 645 | 10 772 885 | 11 051 125 | 11 329 365 | 11 607 604 | 11 607 604 |
| Luxemburg | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 |
| Magyarország | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 |
| Málta | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 |
| Hollandia | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 |
| Ausztria | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 |
| Lengyelország | 59 459 556 | 60 071 486 | 60 683 415 | 61 295 345 | 61 907 274 | 62 519 203 | 62 519 203 |
| Portugália | 11 693 003 | 11 865 375 | 12 037 746 | 12 210 118 | 12 382 490 | 12 554 862 | 12 554 862 |
| Románia | 37 123 452 | 37 664 232 | 38 205 012 | 38 745 792 | 39 286 572 | 39 827 352 | 39 827 352 |
| Szlovénia | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 |
| Szlovákia | 7 676 128 | 7 771 499 | 7 866 870 | 7 962 242 | 8 057 613 | 8 152 985 | 8 152 985 |
| Finnország | 10 119 993 | 10 155 679 | 10 191 365 | 10 227 051 | 10 262 736 | 10 298 422 | 10 298 422 |
| Svédország | 13 455 218 | 13 459 695 | 13 464 172 | 13 468 649 | 13 473 126 | 13 477 604 | 13 477 604 |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

Bulgária

15 475 439

15 475 439

15 644 780

15 644 780

15 814 121

15 814 121

15 983 462

15 983 462

16 152 803

16 152 803

16 322 144

16 322 144

16 322 144

16 322 144

Cseh Köztársaság

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

Dánia

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

Németország

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

Észtország

3 354 430

3 354 430

3 453 356

3 453 356

3 552 281

3 552 281

3 651 206

3 651 206

3 750 131

3 750 131

3 849 057

3 849 057

3 849 057

3 849 057

Írország

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

Görögország

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

Spanyolország

94 203 434

94 203 434

94 346 677

94 346 677

94 489 919

94 489 919

94 633 162

94 633 162

94 776 404

94 776 404

94 919 647

94 919 647

94 919 647

94 919 647

Franciaország

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

Horvátország

6 886 800

6 886 800

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

Olaszország

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

Ciprus

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

Lettország

5 992 672

5 992 672

6 165 893

6 165 893

6 339 113

6 339 113

6 512 334

6 512 334

6 685 555

6 685 555

6 858 775

6 858 775

6 858 775

6 858 775

Litvánia

10 216 405

10 216 405

10 494 645

10 494 645

10 772 885

10 772 885

11 051 125

11 051 125

11 329 365

11 329 365

11 607 604

11 607 604

11 607 604

11 607 604

Luxemburg

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

Magyarország

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

Málta

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

Hollandia

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

Ausztria

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

Lengyelország

59 459 556

59 459 556

60 071 486

60 071 486

60 683 415

60 683 415

61 295 345

61 295 345

61 907 274

61 907 274

62 519 203

62 519 203

62 519 203

62 519 203

Portugália

11 693 003

11 693 003

11 865 375

11 865 375

12 037 746

12 037 746

12 210 118

12 210 118

12 382 490

12 382 490

12 554 862

12 554 862

12 554 862

12 554 862

Románia

37 123 452

37 123 452

37 664 232

37 664 232

38 205 012

38 205 012

38 745 792

38 745 792

39 286 572

39 286 572

39 827 352

39 827 352

39 827 352

39 827 352

Szlovénia

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

Szlovákia

7 676 128

7 676 128

7 771 499

7 771 499

7 866 870

7 866 870

7 962 242

7 962 242

8 057 613

8 057 613

8 152 985

8 152 985

8 152 985

8 152 985

Finnország

10 119 993

10 119 993

10 155 679

10 155 679

10 191 365

10 191 365

10 227 051

10 227 051

10 262 736

10 262 736

10 298 422

10 298 422

10 298 422

10 298 422

Svédország

13 455 218

13 455 218

13 459 695

13 459 695

13 464 172

13 464 172

13 468 649

13 468 649

13 473 126

13 473 126

13 477 604

13 477 604

13 477 604

13 477 604

Módosítás

Módosítás

A 86. CIKK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FIATAL MEZŐGAZDASÁGI TERMELŐK SZÁMÁRA ELKÜLÖNÍTETT MINIMÁLIS ÖSSZEGEK

A 86. CIKK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FIATAL MEZŐGAZDASÁGI TERMELŐK SZÁMÁRA ELKÜLÖNÍTETT MINIMÁLIS ÖSSZEGEK

| (folyó árakon, EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 és az azt követő évek |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgária | X | X | X | X | X | X | X |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X |
| Észtország | X | X | X | X | X | X | X |
| Írország | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanyolország | X | X | X | X | X | X | X |
| Franciaország | X | X | X | X | X | X | X |
| Horvátország | X | X | X | X | X | X | X |
| Olaszország | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciprus | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettország | X | X | X | X | X | X | X |
| Litvánia | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Magyarország | X | X | X | X | X | X | X |
| Málta | X | X | X | X | X | X | X |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X |
| Lengyelország | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X |
| Románia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovénia | X | X | X | X | X | X | X |
| Szlovákia | X | X | X | X | X | X | X |
| Finnország | X | X | X | X | X | X | X |
| Svédország | X | X | X | X | X | X | X |

(folyó árakon, EUR-ban)

Naptári év

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 és az azt követő évek

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgária

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Észtország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanyolország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franciaország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Horvátország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Olaszország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciprus

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litvánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Magyarország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Málta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lengyelország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Románia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovénia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Szlovákia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Módosítás 844

Módosítás 844

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet

XI melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| XI. MELLÉKLET | XI. MELLÉKLET |
| AZOK A KÖRNYEZETET ÉS AZ ÉGHAJLATOT ÉRINTŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOK, AMELYEK CÉLKITŰZÉSEIHEZ A TAGÁLLAMOK KAP-STRATÉGIAI TERVEINEK HOZZÁ KELL JÁRULNIUK A 96., 97. ÉS 103. CIKKEK ÉRTELMÉBEN: | AZOK A KÖRNYEZETET ÉS AZ ÉGHAJLATOT ÉRINTŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOK, AMELYEK CÉLKITŰZÉSEIHEZ A TAGÁLLAMOK KAP-STRATÉGIAI TERVEINEK HOZZÁ KELL JÁRULNIUK A 96., 97. ÉS 103. CIKKEK ÉRTELMÉBEN: |
| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

XI. MELLÉKLET

XI. MELLÉKLET

AZOK A KÖRNYEZETET ÉS AZ ÉGHAJLATOT ÉRINTŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOK, AMELYEK CÉLKITŰZÉSEIHEZ A TAGÁLLAMOK KAP-STRATÉGIAI TERVEINEK HOZZÁ KELL JÁRULNIUK A 96., 97. ÉS 103. CIKKEK ÉRTELMÉBEN:

AZOK A KÖRNYEZETET ÉS AZ ÉGHAJLATOT ÉRINTŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOK, AMELYEK CÉLKITŰZÉSEIHEZ A TAGÁLLAMOK KAP-STRATÉGIAI TERVEINEK HOZZÁ KELL JÁRULNIUK A 96., 97. ÉS 103. CIKKEK ÉRTELMÉBEN:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről;

| — | A Tanács 92/43/EGK Irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; |
| --- | --- |

—

A Tanács 92/43/EGK Irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről;

| — | A Tanács 92/43/EGK Irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről; |
| --- | --- |

—

A Tanács 92/43/EGK Irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról;

| — | A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről; |
| --- | --- |

—

A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről;

| — | A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről; |
| --- | --- |

—

A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről;

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete a földhasználatból, a földhasználat megváltozásából és az erdőgazdálkodásból származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és eltávolításának beépítése a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretbe, és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete a földhasználatból, a földhasználat megváltozásából és az erdőgazdálkodásból származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és eltávolításának beépítése a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretbe, és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete a földhasználatból, a földhasználat megváltozásából és az erdőgazdálkodásból származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és eltávolításának beépítése a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretbe, és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete a földhasználatból, a földhasználat megváltozásából és az erdőgazdálkodásból származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és eltávolításának beépítése a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keretbe, és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXX rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2021 és 2030 közötti kötelező tagállami csökkentéséről egy rugalmasabb Energiaunió és a párizsi megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXX rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2021 és 2030 közötti kötelező tagállami csökkentéséről egy rugalmasabb Energiaunió és a párizsi megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXX rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2021 és 2030 közötti kötelező tagállami csökkentéséről egy rugalmasabb Energiaunió és a párizsi megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXX rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2021 és 2030 közötti kötelező tagállami csökkentéséről egy rugalmasabb Energiaunió és a párizsi megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében és az üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról];

| — | A 2009/28/EK irányelv a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról; |
| --- | --- |

—

A 2009/28/EK irányelv a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról;

| — | A 2009/28/EK irányelv a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról; |
| --- | --- |

—

A 2009/28/EK irányelv a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról;

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXX irányelve az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXX irányelve az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXX irányelve az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXX irányelve az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete az Energiaunió irányításáról és a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete az Energiaunió irányításáról és a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről];

| — | [Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete az Energiaunió irányításáról és a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről]; |
| --- | --- |

—

[Az Európai Parlament és a Tanács XXXX rendelete az Energiaunió irányításáról és a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről];

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) XX/XX rendelete a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről; |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) XX/XX rendelete a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről;

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) XX/XX rendelete a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről;

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

Módosítás 1155

Módosítás 1155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XII melléklet

XII melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

XII. MELLÉKLET

XII.

MELLÉKLET

BÁZISMUTATÓKRA ÉPÜLŐ JELENTÉSTÉTEL A 128. CIKK ÉRTELMÉBEN

BÁZISMUTATÓKRA ÉPÜLŐ JELENTÉSTÉTEL A 128. CIKK ÉRTELMÉBEN

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap mutatói (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

| Célkitűzések | Bázismutatók |
| --- | --- |
| A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának támogatása az Unióban az élelmezésbiztonság támogatása érdekében | O.3 | A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma |

Célkitűzések

Bázismutatók

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának támogatása az Unióban az élelmezésbiztonság támogatása érdekében

O.3

A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma

| R.6 | Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.6

Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva)

A piacorientáltság fokozása és a versenyképesség növelése, többek között a kutatás, a technológia és a digitalizáció fejlesztésének és terjesztésének előtérbe helyezése révén

| R.9 | Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.9

Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

A mezőgazdasági termelők helyzetének javítása az értékláncban;

| R.10 | Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.10

Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya

hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz, valamint a fenntartható energia hasznosításának terjesztéséhez;

| R.14 | Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások csökkentésére, a szén-dioxid-tárolás fenntartására és/vagy növelésére tett kötelezettségvállalás által érintett mezőgazdasági földterület részaránya (állandó gyepterület, tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.) |
| --- | --- |

R.14

Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások csökkentésére, a szén-dioxid-tárolás fenntartására és/vagy növelésére tett kötelezettségvállalás által érintett mezőgazdasági földterület részaránya (állandó gyepterület, tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.)

a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal – például a vízzel, a talajjal és a levegővel – való hatékony gazdálkodás támogatása;

| O.13 | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások által érintett (mezőgazdasági) hektárok száma |
| --- | --- |

O.13

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások által érintett (mezőgazdasági) hektárok száma

| R.4 | Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya |
| --- | --- |

R.4

Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya

hozzájárulás a biológiai sokféleség védelméhez, az ökoszisztéma-szolgáltatások gyarapítása, valamint az élőhelyek és a tájak megőrzése;

| R.27 | Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya |
| --- | --- |

R.27

Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya

Fiatal mezőgazdasági termelők érdeklődésének felkeltése és a vállalkozások fejlesztésének támogatása;

| R.30 | Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelők száma |
| --- | --- |

R.30

Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal mezőgazdasági termelők száma

a foglalkoztatás, a növekedés, a társadalmi befogadás és a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki térségekben, ideértve a biogazdaságot és a fenntartható erdőgazdálkodást is;

| R.31 | Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben |
| --- | --- |

R.31

Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben

| R.34 | Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya |
| --- | --- |

R.34

Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya

az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása, többek között a biztonságos, tápláló élelmiszerek fenntartható termelése és az állatjólét terén.

| O.16 | Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma |
| --- | --- |

O.16

Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma

Módosítás

Módosítás

XII. MELLÉKLET

XII.

MELLÉKLET

BÁZISMUTATÓKRA ÉPÜLŐ JELENTÉSTÉTEL A 128. CIKK ÉRTELMÉBEN

BÁZISMUTATÓKRA ÉPÜLŐ JELENTÉSTÉTEL A 128. CIKK ÉRTELMÉBEN

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap mutatói (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

| Célkitűzések | Bázismutatók |
| --- | --- |
| A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának biztosítása Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség fokozása céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát | O.3 | A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma
  , többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban |

Célkitűzések

Bázismutatók

A mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és
  a mezőgazdasági ágazat
  rezilienciájának biztosítása Unió-szerte
  a hosszú távú
  élelmezésbiztonság
  és a mezőgazdasági sokszínűség fokozása céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát

a mezőgazdasági ágazat

a hosszú távú

és a mezőgazdasági sokszínűség fokozása céljából, biztonságos és jó minőségű élelmiszerek méltányos áron történő biztosítása mellett, annak érdekében, hogy vissza lehessen fordítani a mezőgazdasági termelők számának csökkenését és Unió-szerte biztosítani lehessen a mezőgazdasági termelés gazdasági fenntarthatóságát

O.3

A KAP-támogatásban részesülő kedvezményezettek száma
  , többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban

, többek között a beavatkozások típusa szerinti bontásban

| R.6 | Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva) |
| --- | --- |

R.6

Újraelosztás kisebb mezőgazdasági üzemek részére: Hektáronkénti további támogatás százaléka az átlagos üzemméret alatti támogatható mezőgazdasági üzemek részére (az átlaghoz viszonyítva)

A piacorientáltság fokozása
  a helyi, nemzeti, uniós, valamint nemzetközi piacokon, illetve a piac stabilizálása, kockázat- és válságkezelés
  , és a 
  gazdaságok hosszú távú versenyképességének, valamint mezőgazdasági termékeik tekintetében feldolgozási és forgalmazási képességeik
  növelése,
  nagyobb hangsúlyt fektetve a minőség alapján történő megkülönböztetésre, a kutatásra, az innovációra, a technológiára, a tudástranszferre, az ismeretek cseréjére, a digitalizációra és a mezőgazdasági termelőknek a körkörös gazdasági dinamikához való hozzáférésének elősegítésére

a helyi, nemzeti, uniós, valamint nemzetközi piacokon, illetve a piac stabilizálása, kockázat- és válságkezelés

gazdaságok hosszú távú versenyképességének, valamint mezőgazdasági termékeik tekintetében feldolgozási és forgalmazási képességeik

nagyobb hangsúlyt fektetve a minőség alapján történő megkülönböztetésre, a kutatásra, az innovációra, a technológiára, a tudástranszferre, az ismeretek cseréjére, a digitalizációra és a mezőgazdasági termelőknek a körkörös gazdasági dinamikához való hozzáférésének elősegítésére

| R.9 | Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.9

Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése: A szerkezetátalakításra és korszerűsítésre – többek között az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében – nyújtott beruházástámogatásban részesülő mezőgazdasági termelők aránya

A mezőgazdasági termelők
  alkupozíciójának
  javítása az értékláncban a 
  társulási formák, termelői szervezetek és kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid ellátási láncok előmozdítása révén

alkupozíciójának

társulási formák, termelői szervezetek és kollektív tárgyalások ösztönzése, valamint a rövid ellátási láncok előmozdítása révén

| R.10 | Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya |
| --- | --- |

R.10

Az ellátási lánc szervezettségének előmozdítása: A támogatásban részesülő termelői csoportokban, termelői szervezetekben, helyi piacokon, rövid ellátási láncokban és minőségrendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya

Hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a fenntartható energia beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a fenntartható energia beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

| R.14 | Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások csökkentésére, a szén-dioxid-tárolás fenntartására és/vagy növelésére tett kötelezettségvállalás által érintett mezőgazdasági földterület részaránya (állandó gyepterület,
  állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és
  tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.) |
| --- | --- |

R.14

Szén-dioxid-tárolás talajban és biomasszában A kibocsátások csökkentésére, a szén-dioxid-tárolás fenntartására és/vagy növelésére tett kötelezettségvállalás által érintett mezőgazdasági földterület részaránya (állandó gyepterület,
  állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és
  tőzeges mezőgazdasági földterület, erdők stb.)

állandó kultúrák növénytakaróval, ártéri és

A fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás támogatása
  , valamint a víz, a talaj és a levegő minőségének védelméhez és javításához való hozzájárulás, többek között a növényvédő szerek, műtrágyák és antibiotikumok fenntartható és csökkentett használata révén

, valamint a víz, a talaj és a levegő minőségének védelméhez és javításához való hozzájárulás, többek között a növényvédő szerek, műtrágyák és antibiotikumok fenntartható és csökkentett használata révén

| O.13. | A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások
  – többek között az ökorendszerek –
  által érintett (mezőgazdasági) hektárok
  , illetve egyéb egységek
  száma |
| --- | --- |

O.13.

A kötelező előírásokon túli, környezetvédelmi/éghajlat-politikai kötelezettségvállalások
  – többek között az ökorendszerek –
  által érintett (mezőgazdasági) hektárok
  , illetve egyéb egységek
  száma

– többek között az ökorendszerek –

, illetve egyéb egységek

| R.4 | Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya |
| --- | --- |

R.4

Az előírásoktól és a bevált gyakorlatoktól függő jövedelemtámogatás: Jövedelemtámogatás alá eső és feltételességhez kötött mezőgazdasági hasznosítású területek aránya

Hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz
  az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a fenntartható energia beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével, többek között a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazaton belül a szén-dioxid-elnyelők növelésével és a szénmegkötés- és tárolás fokozásával, valamint a fenntartható energia beépítésével, ugyanakkor a Párizsi Megállapodással összhangban biztosítva az élelmezésbiztonságot, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők védelmét

| R.27 | Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya
  , a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket is beleértve |
| --- | --- |

R.27

Élőhelyek és fajok védelme: A biológiai sokféleség védelmét vagy helyreállítását támogató gazdálkodási kötelezettségvállalással érintett mezőgazdasági földterület aránya
  , a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket is beleértve

, a jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági földterületeket is beleértve

A mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a
  fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők
  számára és az ilyen termelők támogatása, valamint a nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének előmozdítása, különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a természetes korlátokkal rendelkező területeken
  ;
  képzések és tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható vállalkozásfejlesztés és munkahelyteremtés a vidéki területeken

A mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a

és új

számára és az ilyen termelők támogatása, valamint a nők mezőgazdasági ágazatban való részvételének előmozdítása, különösen a legalacsonyabb népességű, valamint a természetes korlátokkal rendelkező területeken

képzések és tapasztalatszerzés előmozdítása Unió-szerte, fenntartható vállalkozásfejlesztés és munkahelyteremtés a vidéki területeken

| R.30 | Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők száma
  , többek között nemek szerinti bontásban |
| --- | --- |

R.30

Generációs megújulás: KAP-támogatással mezőgazdasági üzemet létrehozó fiatal
  és új
  mezőgazdasági termelők száma
  , többek között nemek szerinti bontásban

és új

, többek között nemek szerinti bontásban

A
  társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki területeken, többek között a munkahelyteremtés,
  a növekedés,
  a beruházás,
  a társadalmi befogadás
  , a vidéki szegénység elleni küzdelem
  és a helyi fejlesztés előmozdítása
  révén, ideértve a vidéki közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a hátrányos természeti adottságú területekre; megfelelő élet-, munka- és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása, ideértve az agroturizmust, a fenntartható
  biogazdaságot,
  a körforgásos gazdaságot és
  a fenntartható erdőgazdálkodást
  , a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; az esélyegyenlőség vidéki területeken történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

társadalmi és területi kohézió előmozdítása a vidéki területeken, többek között a munkahelyteremtés,

a beruházás,

, a vidéki szegénység elleni küzdelem

révén, ideértve a vidéki közösségeknek biztosított kiváló minőségű helyi szolgáltatásokat, különös tekintettel a hátrányos természeti adottságú területekre; megfelelő élet-, munka- és gazdasági körülmények támogatása; a tevékenységek és jövedelmek diverzifikálása, ideértve az agroturizmust, a fenntartható

a körforgásos gazdaságot és

, a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása mellett; az esélyegyenlőség vidéki területeken történő előmozdítása konkrét támogatási intézkedések révén, valamint a nők mezőgazdaságban, kézművességben, turizmusban és helyi szolgáltatásokban végzett munkájának elismerése

| R.31 | Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben
  , többek között nemek szerinti bontásban |
| --- | --- |

R.31

Növekedés és foglalkoztatás a vidéki térségekben: Új munkahelyek a támogatott projektekben
  , többek között nemek szerinti bontásban

, többek között nemek szerinti bontásban

| R.34 | Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya |
| --- | --- |

R.34

Összeköttetés teremtése Európa vidéki térségei között: A szolgáltatásokhoz és az infrastruktúrához a KAP-támogatásnak köszönhetően jobb hozzáféréssel rendelkező vidéki lakosság aránya

Az uniós mezőgazdaság által az élelmiszerekkel és az egészséggel
  – köztük a biztonságos, tápláló, kiváló minőségű és fenntartható élelmiszerekkel, a biogazdasággal, az élelmiszer-pazarlással és a környezeti fenntarthatósággal, az antimikrobiális rezisztenciával, valamint az állatok jólétének javításával –
  kapcsolatos társadalmi igényekre adott válasz javítása
  , valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásához

– köztük a biztonságos, tápláló, kiváló minőségű és fenntartható élelmiszerekkel, a biogazdasággal, az élelmiszer-pazarlással és a környezeti fenntarthatósággal, az antimikrobiális rezisztenciával, valamint az állatok jólétének javításával –

, valamint a mezőgazdaság és a vidéki területek fontosságával kapcsolatos társadalmi tudatosság növelése, hozzájárulva ugyanakkor a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásához

| O.16 | Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma |
| --- | --- |

O.16

Az állatjóléthez, -egészséghez, illetve a fokozott biológiai biztonsági intézkedésekhez nyújtott támogatás által érintett állategységek száma

---

(*1)  Az elfogadott módosítások fejlécében a „cp”-re történő utalás az adott módosítás megfelelő részére történő utalásként értendő.

*1

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0200/2019).

1

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/41/EU irányelve (2010. július 7.) az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2010/41/EU irányelve (2010. július 7.) az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

(11)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

12

(13)  A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).

16

(11)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

12

(13)  A Tanács 91/676/EGK irányelve (1991. december 12.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/128/EK irányelve (2009. október 21.) a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 309., 2009.11.24., 71. o.).

16

(17)  
  Az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött egyetértési megállapodás az olajos magvakról (HL L 147., 1993.6.18.).

17

Az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött egyetértési megállapodás az olajos magvakról (HL L 147., 1993.6.18.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

(1a)  
  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

1a

A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (
  HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

(19)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

19

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

20

(19)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

19

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

20

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

22

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

22

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [.../...] rendelete [dátum] [teljes cím], (HL L ...).

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) [.../...] rendelete [dátum] [teljes cím], (HL L ...).

26

(28)  A Tanács 1257/1999/EK rendelete (1999. május 17.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

28

(29)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

29

(28)  A Tanács 1257/1999/EK rendelete (1999. május 17.) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

28

(29)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

29

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/848 rendelete (2018. május 30.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2018.6.14., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/848 rendelete (2018. május 30.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2018.6.14., 1. o.).

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

30

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

30

(31)  Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében (COM(2017)0339).

31

(31)  Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében (COM(2017)0339).

31

(38)  Javaslat: A Tanács rendelete a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről; A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, COM(2018)0322.

38

(38)  Javaslat: A Tanács rendelete a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről; A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, COM(2018)0322.

38

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)

40

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)

40

(2)  A jó mezőgazdasági és környezeti állapot szerinti védelmi sávoknak mind a 91/676/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján kijelölt érzékeny területeken, mind azokon kívül tiszteletben kell tartaniuk legalább a 91/676/EGK irányelv II. melléklete A. 4. pontjában említett, a vízfolyások közelében lévő mezőgazdasági területekre történő trágyakijuttatás feltételeire vonatkozó követelményeket, amelyeket a 91/676/EGK irányelv 5. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott tagállami cselekvési programokkal összhangban kell alkalmazni..

2

(3)  
  Az eszköz legalább az alábbi elemeket és funkcionalitásokat tartalmazza:

3

Az eszköz legalább az alábbi elemeket és funkcionalitásokat tartalmazza:

| a) | Elemek








  — | Mezőgazdasági üzemekre vonatkozó információk az LPIS és az IACS alapján |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Elemek

Elemek

—

Mezőgazdasági üzemekre vonatkozó információk az LPIS és az IACS alapján

Mezőgazdasági üzemekre vonatkozó információk az LPIS és az IACS alapján

| — | Megfelelő térbeli és időbeli nagyságrendű talajmintavétel-alapú információk; |
| --- | --- |

—

Megfelelő térbeli és időbeli nagyságrendű talajmintavétel-alapú információk;

Megfelelő térbeli és időbeli nagyságrendű talajmintavétel-alapú információk;

| — | Gazdálkodási gyakorlatok, terméselőzmények és hozamcélok; |
| --- | --- |

—

Gazdálkodási gyakorlatok, terméselőzmények és hozamcélok;

Gazdálkodási gyakorlatok, terméselőzmények és hozamcélok;

| — | A mezőgazdasági üzemek tápanyag-gazdálkodására vonatkozó jogszabályi korlátozások és előírások; |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági üzemek tápanyag-gazdálkodására vonatkozó jogszabályi korlátozások és előírások;

A mezőgazdasági üzemek tápanyag-gazdálkodására vonatkozó jogszabályi korlátozások és előírások;

| — | A teljes tápanyagköltségvetés |
| --- | --- |

—

A teljes tápanyagköltségvetés

A teljes tápanyagköltségvetés

| b) | Funkciók








  — | A különféle forrásokból (LPIS és IACS, mezőgazdasági termelők adatai, talajelemzések stb.) származó adatok (a lehető legteljesebb) integrációja, lehetőség szerint elkerülve az adatok bevitelének párhuzamosságát a mezőgazdasági termelők vonatkozásában |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Funkciók

Funkciók

—

A különféle forrásokból (LPIS és IACS, mezőgazdasági termelők adatai, talajelemzések stb.) származó adatok (a lehető legteljesebb) integrációja, lehetőség szerint elkerülve az adatok bevitelének párhuzamosságát a mezőgazdasági termelők vonatkozásában

A különféle forrásokból (LPIS és IACS, mezőgazdasági termelők adatai, talajelemzések stb.) származó adatok (a lehető legteljesebb) integrációja, lehetőség szerint elkerülve az adatok bevitelének párhuzamosságát a mezőgazdasági termelők vonatkozásában

| — | Megengedett a kétirányú kommunikáció a kifizető ügynökségek/az irányító hatóságok és a mezőgazdasági termelők között; |
| --- | --- |

—

Megengedett a kétirányú kommunikáció a kifizető ügynökségek/az irányító hatóságok és a mezőgazdasági termelők között;

Megengedett a kétirányú kommunikáció a kifizető ügynökségek/az irányító hatóságok és a mezőgazdasági termelők között;

| — | A modulrendszerű felépítés és lehetőség további fenntarthatósági célkitűzések (pl. kibocsátás- és vízgazdálkodás) támogatásához |
| --- | --- |

—

A modulrendszerű felépítés és lehetőség további fenntarthatósági célkitűzések (pl. kibocsátás- és vízgazdálkodás) támogatásához

A modulrendszerű felépítés és lehetőség további fenntarthatósági célkitűzések (pl. kibocsátás- és vízgazdálkodás) támogatásához

| — | Az uniósadat-interoperabilitásra, a nyitottságra és az újrafelhasználásra vonatkozó elvek betartása; |
| --- | --- |

—

Az uniósadat-interoperabilitásra, a nyitottságra és az újrafelhasználásra vonatkozó elvek betartása;

Az uniósadat-interoperabilitásra, a nyitottságra és az újrafelhasználásra vonatkozó elvek betartása;

| — | Adatbiztonság és személyes adatok védelmének garanciája a legjobb hatályos előírásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

Adatbiztonság és személyes adatok védelmének garanciája a legjobb hatályos előírásoknak megfelelően.

Adatbiztonság és személyes adatok védelmének garanciája a legjobb hatályos előírásoknak megfelelően.

(4)  Különösen az alábbi rendelkezések révén:

4

| — | a 470/2009/EK rendelet 14. cikke és a 37/2010/EK rendelet melléklete; |
| --- | --- |

—

a 470/2009/EK rendelet 14. cikke és a 37/2010/EK rendelet melléklete;

| — | 852/2004/EK rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. (4) (g), h), j)), (5) (f), h)), (6); III. (8) (a), b), d), e)), (9) (a), c))]; |
| --- | --- |

—

852/2004/EK rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. (4) (g), h), j)), (5) (f), h)), (6); III. (8) (a), b), d), e)), (9) (a), c))];

| — | 853/2004/EK rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1. b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii., iii.), b) (i., ii.), c); I. 3.; I. 4.; I. 5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet X. szakasz 1. fejezet 1.; |
| --- | --- |

—

853/2004/EK rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1. b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii., iii.), b) (i., ii.), c); I. 3.; I. 4.; I. 5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet X. szakasz 1. fejezet 1.;

| — | 183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és |
| --- | --- |

—

183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és

| — | 396/2005/EK rendelet: 18. cikk. |
| --- | --- |

—

396/2005/EK rendelet: 18. cikk.

(5)  
  Biztosítani kell, hogy regionális és/vagy tagállami szinten az állandó gyepterület ne csökkenjen.

5

Biztosítani kell, hogy regionális és/vagy tagállami szinten az állandó gyepterület ne csökkenjen.

(6)  
  Azok a tagállamok, amelyek jelentős víztelenítés végeznek és sok öntözőcsatornával rendelkeznek, a tagállamra jellemző helyi körülményekkel összhangban kiigazíthatják a legkisebb szélesség értékét, amennyiben ez kellően indokolt az adott terület esetében.

6

Azok a tagállamok, amelyek jelentős víztelenítés végeznek és sok öntözőcsatornával rendelkeznek, a tagállamra jellemző helyi körülményekkel összhangban kiigazíthatják a legkisebb szélesség értékét, amennyiben ez kellően indokolt az adott terület esetében.

(7)  
  Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkében említett rugalmasság felhasználása

7

Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkében említett rugalmasság felhasználása

(8)  Különösen az alábbi rendelkezések révén:

8

| — | a 470/2009/EK rendelet 14. cikke és a 37/2010/EK rendelet melléklete; |
| --- | --- |

—

a 470/2009/EK rendelet 14. cikke és a 37/2010/EK rendelet melléklete;

| — | 852/2004/EK rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. (4) (g), h), j)), (5) (f), h)), (6); III. (8) (a), b), d), e)), (9) (a), c))]; |
| --- | --- |

—

852/2004/EK rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. (4) (g), h), j)), (5) (f), h)), (6); III. (8) (a), b), d), e)), (9) (a), c))];

| — | 853/2004/EK rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1. b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii., iii.), b) (i., ii.), c); I. 3.; I. 4.; I. 5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet X. szakasz 1. fejezet 1.; |
| --- | --- |

—

853/2004/EK rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1. b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii., iii.), b) (i., ii.), c); I. 3.; I. 4.; I. 5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet X. szakasz 1. fejezet 1.;

| — | 183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és |
| --- | --- |

—

183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és III. melléklet (az „ETETÉS” fejezet „Tárolás” című 1. pontjának első és utolsó mondata és az „Elosztás” című 2. pontjának harmadik mondata), 5. cikk (6) bekezdés; és

| — | 396/2005/EK rendelet: 18. cikk. |
| --- | --- |

—

396/2005/EK rendelet: 18. cikk.

(9)  A „2018-as árak” alatti adatok tájékoztató, azaz indikatív jellegűek és jogilag nem kötelező erejűek.

9

(10)  A „2018-as árak” alatti adatok tájékoztató, azaz indikatív jellegűek és jogilag nem kötelező erejűek.

10

(*2)  
  Ezek az összegek kellően indokolt esetekben növelhetők, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.

*2

Ezek az összegek kellően indokolt esetekben növelhetők, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.

(*3)  
  Ez az összeg kellően indokolt esetekben csökkenthető, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.

*3

Ez az összeg kellően indokolt esetekben csökkenthető, figyelembe véve a vidékfejlesztési programokban megindokolandó egyedi körülményeket.

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/571 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/571

---

P9_TA(2020)0288

Közös agrárpolitika: finanszírozás, irányítás és monitoring ***I

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai (*1) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 404/19)

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közlemény azt a következtetést vonja le, hogy a közös agrárpolitikának (a továbbiakban: KAP) továbbra is fokozottan törekednie kell arra, hogy a foglalkoztatás
  , a növekedés
  és a beruházások fellendítése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kutatásoknak és az innovációnak a laboratóriumokból a mezőgazdasági
  gyakorlatokba és a piacokra
  történő átültetése révén választ találjon a jövőbeli kihívásokra és lehetőségekre. A KAP-nak foglalkoznia kell továbbá az állampolgároknak a fenntartható mezőgazdasági termeléssel kapcsolatban megfogalmazott aggályaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közlemény azt a következtetést vonja le, hogy a közös agrárpolitikának (a továbbiakban: KAP) továbbra is fokozottan törekednie kell arra, hogy a foglalkoztatás
  , a növekedés
  és a beruházások fellendítése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kutatásoknak és az innovációnak a laboratóriumokból a mezőgazdasági
  gyakorlatokba és a piacokra
  történő átültetése révén választ találjon a jövőbeli kihívásokra és lehetőségekre. A KAP-nak foglalkoznia kell továbbá az állampolgároknak a fenntartható mezőgazdasági termeléssel kapcsolatban megfogalmazott aggályaival.

| (1) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közlemény azt a következtetést vonja le, hogy a közös agrárpolitikának (a továbbiakban: KAP) továbbra is fokozottan törekednie kell arra, hogy a foglalkoztatás és a beruházások fellendítése
  , a munkaügyi normák szigorítása
  , az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kutatásoknak és az innovációnak a 
  kiigazítása és a
  laboratóriumokból a mezőgazdasági
  és piaci körülmények közé
  történő átültetése révén választ találjon a jövőbeli kihívásokra és lehetőségekre. A KAP-nak foglalkoznia kell továbbá az állampolgároknak a fenntartható mezőgazdasági termeléssel
  és a vidékfejlesztéssel
  kapcsolatban megfogalmazott aggályaival. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közlemény azt a következtetést vonja le, hogy a közös agrárpolitikának (a továbbiakban: KAP) továbbra is fokozottan törekednie kell arra, hogy a foglalkoztatás és a beruházások fellendítése
  , a munkaügyi normák szigorítása
  , az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kutatásoknak és az innovációnak a 
  kiigazítása és a
  laboratóriumokból a mezőgazdasági
  és piaci körülmények közé
  történő átültetése révén választ találjon a jövőbeli kihívásokra és lehetőségekre. A KAP-nak foglalkoznia kell továbbá az állampolgároknak a fenntartható mezőgazdasági termeléssel
  és a vidékfejlesztéssel
  kapcsolatban megfogalmazott aggályaival.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Elengedhetetlen, hogy a mezőgazdasági ágazat ne viselje az olyan politikai döntések anyagi következményeit, mint az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése vagy az új uniós politikák finanszírozása. Figyelembe kell venni a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i európai parlamenti állásfoglalást (2018/2714(RSP)), amelyben az Európai Parlament sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. május 2-i bizottsági javaslat következményeként 15 %-kal csökkent a közös agrárpolitika finanszírozási szintje, továbbá kijelentette, hogy az Európai Parlament különösen ellenzi azokat a radikális csökkentéseket, amelyek hátrányosan fogják érinteni e politika lényegét és céljait. Ezzel összefüggésben megkérdőjelezte az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap több mint 25 %-os csökkentésére irányuló javaslatot is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Elengedhetetlen, hogy a mezőgazdasági ágazat ne viselje az olyan politikai döntések anyagi következményeit, mint az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése vagy az új uniós politikák finanszírozása. Figyelembe kell venni a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i európai parlamenti állásfoglalást (2018/2714(RSP)), amelyben az Európai Parlament sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. május 2-i bizottsági javaslat következményeként 15 %-kal csökkent a közös agrárpolitika finanszírozási szintje, továbbá kijelentette, hogy az Európai Parlament különösen ellenzi azokat a radikális csökkentéseket, amelyek hátrányosan fogják érinteni e politika lényegét és céljait. Ezzel összefüggésben megkérdőjelezte az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap több mint 25 %-os csökkentésére irányuló javaslatot is.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A KAP alapvető szerepet tölt be az Unióban a közvetlen kifizetések és a mezőgazdasági termelőknek biztosított, második pillérhez tartozó források jóvoltából, amelyek az élelmezésbiztonság mellett jelentősen hozzájárulnak a vidéki térségekben a beruházásokhoz és a foglalkoztatásokhoz is, ezért a KAP esetében tervezett súlyos csökkentés nem elfogadható. Éppen ezért a KAP-nak a fő tevékenységeire kell összpontosítania, valamint a 27 uniós tagállam számára a 2021–2027 közötti időszakra elkülönített közös agrárpolitikai finanszírozást legalább a 2014–2020-as költségvetés szintjén kell tartani, és egyúttal a költségvetésben a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra szánt eredeti összeget kell elkülöníteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A KAP alapvető szerepet tölt be az Unióban a közvetlen kifizetések és a mezőgazdasági termelőknek biztosított, második pillérhez tartozó források jóvoltából, amelyek az élelmezésbiztonság mellett jelentősen hozzájárulnak a vidéki térségekben a beruházásokhoz és a foglalkoztatásokhoz is, ezért a KAP esetében tervezett súlyos csökkentés nem elfogadható. Éppen ezért a KAP-nak a fő tevékenységeire kell összpontosítania, valamint a 27 uniós tagállam számára a 2021–2027 közötti időszakra elkülönített közös agrárpolitikai finanszírozást legalább a 2014–2020-as költségvetés szintjén kell tartani, és egyúttal a költségvetésben a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra szánt eredeti összeget kell elkülöníteni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkével összhangban a KAP végrehajtásának összhangban kell lennie a fejlesztési együttműködés célkitűzéseivel, ideértve többek között a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban a Párizsi Megállapodásban vállalt uniós kötelezettségek teljesítését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkével összhangban a KAP végrehajtásának összhangban kell lennie a fejlesztési együttműködés célkitűzéseivel, ideértve többek között a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet és az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatban a Párizsi Megállapodásban vállalt uniós kötelezettségek teljesítését is.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A KAP megfelelésen alapuló teljesítési modelljét ki kell igazítani, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak az eredmények és a teljesítmény. Ennek megfelelően az Uniónak kell meghatároznia az alapvető politikai paramétereket, a beavatkozástípusokat és az alapvető uniós követelményeket, a tagállamoknak pedig nagyobb felelősséget kell viselniük és felelősségre vonhatóknak kell lenniük a célkitűzések teljesüléséért. Következésképpen a helyi körülmények és szükségletek fokozott figyelembevétele érdekében nagyobb teret kell kapnia a szubszidiaritásnak. Az új teljesítési modell értelmében ezért a tagállamok az alapvető uniós követelményeknek megfelelően maguk szabják személyre a KAP-beavatkozásokat, hogy ily módon maximalizálják azok hozzájárulását az uniós KAP-célokhoz
  , valamint létrehozzák
  és
  kialakítsák
  a kedvezményezettekre vonatkozó
  megfelelőségi
  és
  kontroll-keretszabályozást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A KAP megfelelésen alapuló teljesítési modelljét ki kell igazítani, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak az eredmények és a teljesítmény. Ennek megfelelően az Uniónak kell meghatároznia az alapvető politikai paramétereket, a beavatkozástípusokat és az alapvető uniós követelményeket, a tagállamoknak pedig nagyobb felelősséget kell viselniük és felelősségre vonhatóknak kell lenniük a célkitűzések teljesüléséért. Következésképpen a helyi körülmények és szükségletek fokozott figyelembevétele érdekében nagyobb teret kell kapnia a szubszidiaritásnak. Az új teljesítési modell értelmében ezért a tagállamok az alapvető uniós követelményeknek megfelelően maguk szabják személyre a KAP-beavatkozásokat, hogy ily módon maximalizálják azok hozzájárulását az uniós KAP-célokhoz
  , valamint létrehozzák
  és
  kialakítsák
  a kedvezményezettekre vonatkozó
  megfelelőségi
  és
  kontroll-keretszabályozást
  .

| (3) | A KAP megfelelésen alapuló teljesítési modelljét ki kell igazítani, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak az eredmények és a teljesítmény. Ennek megfelelően az Uniónak kell meghatároznia az alapvető politikai paramétereket, a beavatkozástípusokat és az alapvető uniós követelményeket, a tagállamoknak pedig nagyobb felelősséget kell viselniük és felelősségre vonhatóknak kell lenniük a célkitűzések teljesüléséért. Következésképpen a helyi körülmények és szükségletek fokozott figyelembevétele érdekében nagyobb teret kell kapnia a szubszidiaritásnak
  és a rugalmasságnak
  . Az új teljesítési modell értelmében ezért a tagállamok
  a sajátos igényeiknek és
  az alapvető uniós követelményeknek megfelelően maguk szabják személyre a KAP-beavatkozásokat, hogy ily módon maximalizálják azok hozzájárulását az uniós KAP-célokhoz
  . A tagállamoknak egyúttal létre kell hozniuk
  és
  ki kell alakítaniuk
  a kedvezményezettekre vonatkozó
  kontroll-keretszabályozást annak érdekében, hogy továbbra is biztosítsák a KAP-stratégiai tervekben meghatározott beavatkozások alkalmazandó uniós jognak való megfelelését. Az alapvető uniós követelmények, köztük a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) biztosítják az egységes megközelítés alkalmazását és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(3)

A KAP megfelelésen alapuló teljesítési modelljét ki kell igazítani, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak az eredmények és a teljesítmény. Ennek megfelelően az Uniónak kell meghatároznia az alapvető politikai paramétereket, a beavatkozástípusokat és az alapvető uniós követelményeket, a tagállamoknak pedig nagyobb felelősséget kell viselniük és felelősségre vonhatóknak kell lenniük a célkitűzések teljesüléséért. Következésképpen a helyi körülmények és szükségletek fokozott figyelembevétele érdekében nagyobb teret kell kapnia a szubszidiaritásnak
  és a rugalmasságnak
  . Az új teljesítési modell értelmében ezért a tagállamok
  a sajátos igényeiknek és
  az alapvető uniós követelményeknek megfelelően maguk szabják személyre a KAP-beavatkozásokat, hogy ily módon maximalizálják azok hozzájárulását az uniós KAP-célokhoz
  . A tagállamoknak egyúttal létre kell hozniuk
  és
  ki kell alakítaniuk
  a kedvezményezettekre vonatkozó
  kontroll-keretszabályozást annak érdekében, hogy továbbra is biztosítsák a KAP-stratégiai tervekben meghatározott beavatkozások alkalmazandó uniós jognak való megfelelését. Az alapvető uniós követelmények, köztük a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK) biztosítják az egységes megközelítés alkalmazását és a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételeket.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az e rendeletben meghatározott beavatkozásokra és intézkedésekre az (EU, Euratom) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) [új költségvetési rendelet] és különösen annak a tagállamokkal folytatott megosztott irányításról, az akkreditált szervek működéséről, valamint a költségvetési elvekről szóló rendelkezései alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az e rendeletben meghatározott beavatkozásokra és intézkedésekre az (EU, Euratom) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) [új költségvetési rendelet] és különösen annak a tagállamokkal folytatott megosztott irányításról, az akkreditált szervek működéséről, valamint a költségvetési elvekről szóló rendelkezései alkalmazandók.

| (5) | Az e rendeletben meghatározott beavatkozásokra és intézkedésekre az (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  európai parlamenti és tanácsi rendelet [új költségvetési rendelet] (12) és különösen annak a tagállamokkal folytatott megosztott irányításról, az akkreditált szervek működéséről, valamint a költségvetési elvekről szóló rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben meghatározott beavatkozásokra és intézkedésekre az (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  európai parlamenti és tanácsi rendelet [új költségvetési rendelet] (12) és különösen annak a tagállamokkal folytatott megosztott irányításról, az akkreditált szervek működéséről, valamint a költségvetési elvekről szóló rendelkezései alkalmazandók.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | E rendeletre az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet]

   (1a)

  rendelkezéseinek egy része alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

E rendeletre az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet]

   (1a)

  rendelkezéseinek egy része alkalmazandó.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A tagállamoknak tartózkodniuk kell olyan további szabályok bevezetésétől, amelyek a kedvezményezett számára bonyolulttá teszik az EMGA és az EMVA igénybevételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A tagállamoknak tartózkodniuk kell olyan további szabályok bevezetésétől, amelyek a kedvezményezett számára bonyolulttá teszik az EMGA és az EMVA igénybevételét.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Rendelkezni kell a kifizető ügynökségek és koordináló szervek tagállamok általi akkreditációjáról, a vezetői nyilatkozatok
  és
  éves teljesítményjelentések megszerzésére szolgáló eljárások megállapításáról, az irányítási és kontrollrendszerek és a jelentéstételi rendszerek tanúsításáról, továbbá az éves elszámolások független szervek általi tanúsításáról. Ezenkívül a tagállami szintű ellenőrzési rendszer átláthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel az engedélyezési, az érvényesítési és a kifizetési eljárásokra, a Bizottság és a minden egyes kifizető ügynökséget akkreditálni köteles tagállamok adminisztratív és auditterheinek csökkentése céljából korlátozni kell az ilyen feladatok ellátására felhatalmazott hatóságok és szervek számát az egyes tagállamok alkotmányos előírásainak betartásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Rendelkezni kell a kifizető ügynökségek és koordináló szervek tagállamok általi akkreditációjáról, a vezetői nyilatkozatok
  és
  éves teljesítményjelentések megszerzésére szolgáló eljárások megállapításáról, az irányítási és kontrollrendszerek és a jelentéstételi rendszerek tanúsításáról, továbbá az éves elszámolások független szervek általi tanúsításáról. Ezenkívül a tagállami szintű ellenőrzési rendszer átláthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel az engedélyezési, az érvényesítési és a kifizetési eljárásokra, a Bizottság és a minden egyes kifizető ügynökséget akkreditálni köteles tagállamok adminisztratív és auditterheinek csökkentése céljából korlátozni kell az ilyen feladatok ellátására felhatalmazott hatóságok és szervek számát az egyes tagállamok alkotmányos előírásainak betartásával.

| (9) | Rendelkezni kell a kifizető ügynökségek és koordináló szervek tagállamok általi akkreditációjáról, a vezetői nyilatkozatok
  , az
  éves
  záróelszámolási jelentések és
  teljesítményjelentések megszerzésére szolgáló eljárások megállapításáról, az irányítási és kontrollrendszerek és a jelentéstételi rendszerek tanúsításáról, továbbá az éves elszámolások független szervek általi tanúsításáról. Ezenkívül a tagállami szintű ellenőrzési rendszer átláthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel az engedélyezési, az érvényesítési és a kifizetési eljárásokra, a Bizottság és a minden egyes kifizető ügynökséget akkreditálni köteles tagállamok adminisztratív és auditterheinek csökkentése céljából korlátozni kell az ilyen feladatok ellátására felhatalmazott hatóságok és szervek számát az egyes tagállamok alkotmányos előírásainak betartásával.
  A kifizető ügynökségeknek ki kell dolgozniuk a mezőgazdasági termelők melletti tanácsadói szerepüket, továbbá törekedniük kell az eljárások kedvezményezettek érdekében történő egyszerűsítésére, valamint az uniós szintű normáknak való megfelelés biztosítására. |
| --- | --- |

(9)

Rendelkezni kell a kifizető ügynökségek és koordináló szervek tagállamok általi akkreditációjáról, a vezetői nyilatkozatok
  , az
  éves
  záróelszámolási jelentések és
  teljesítményjelentések megszerzésére szolgáló eljárások megállapításáról, az irányítási és kontrollrendszerek és a jelentéstételi rendszerek tanúsításáról, továbbá az éves elszámolások független szervek általi tanúsításáról. Ezenkívül a tagállami szintű ellenőrzési rendszer átláthatóságának biztosítása érdekében, különös tekintettel az engedélyezési, az érvényesítési és a kifizetési eljárásokra, a Bizottság és a minden egyes kifizető ügynökséget akkreditálni köteles tagállamok adminisztratív és auditterheinek csökkentése céljából korlátozni kell az ilyen feladatok ellátására felhatalmazott hatóságok és szervek számát az egyes tagállamok alkotmányos előírásainak betartásával.
  A kifizető ügynökségeknek ki kell dolgozniuk a mezőgazdasági termelők melletti tanácsadói szerepüket, továbbá törekedniük kell az eljárások kedvezményezettek érdekében történő egyszerűsítésére, valamint az uniós szintű normáknak való megfelelés biztosítására.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Amennyiben a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, ki kell jelölnie egy koordináló közjogi szervet, amely biztosítja az alapokkal való következetes gazdálkodást, kapcsolatot tart a Bizottság és a különböző akkreditált kifizető ügynökségek között, valamint biztosítja, hogy a Bizottság gyorsan megkapja a különböző kifizető ügynökségek tevékenységével kapcsolatban kért információkat. A koordináló szervnek továbbá intézkedéseket kell tennie és azokat koordinálnia kell a tagállami szinten észlelt általános jellegű hiányosságok megszüntetése céljából, valamint a Bizottságot folyamatos tájékoztatnia kell az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Amennyiben a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, ki kell jelölnie egy koordináló közjogi szervet, amely biztosítja az alapokkal való következetes gazdálkodást, kapcsolatot tart a Bizottság és a különböző akkreditált kifizető ügynökségek között, valamint biztosítja, hogy a Bizottság gyorsan megkapja a különböző kifizető ügynökségek tevékenységével kapcsolatban kért információkat. A koordináló szervnek továbbá intézkedéseket kell tennie és azokat koordinálnia kell a tagállami szinten észlelt általános jellegű hiányosságok megszüntetése céljából, valamint a Bizottságot folyamatos tájékoztatnia kell az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről.

| (10) | Amennyiben a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, ki kell jelölnie egy koordináló közjogi szervet, amely biztosítja az alapokkal való következetes gazdálkodást, kapcsolatot tart a Bizottság és a különböző akkreditált kifizető ügynökségek között, valamint biztosítja, hogy a Bizottság gyorsan megkapja a különböző kifizető ügynökségek tevékenységével kapcsolatban kért információkat. A koordináló szervnek továbbá intézkedéseket kell tennie és azokat koordinálnia kell a tagállami
  vagy regionális
  szinten észlelt általános jellegű hiányosságok megszüntetése céljából, valamint a Bizottságot folyamatos tájékoztatnia kell az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről. |
| --- | --- |

(10)

Amennyiben a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, ki kell jelölnie egy koordináló közjogi szervet, amely biztosítja az alapokkal való következetes gazdálkodást, kapcsolatot tart a Bizottság és a különböző akkreditált kifizető ügynökségek között, valamint biztosítja, hogy a Bizottság gyorsan megkapja a különböző kifizető ügynökségek tevékenységével kapcsolatban kért információkat. A koordináló szervnek továbbá intézkedéseket kell tennie és azokat koordinálnia kell a tagállami
  vagy regionális
  szinten észlelt általános jellegű hiányosságok megszüntetése céljából, valamint a Bizottságot folyamatos tájékoztatnia kell az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről.

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek részvétele alapvető fontosságú az új teljesítési modell esetében ahhoz, hogy észszerű bizonyosságot lehessen szerezni arról, hogy a vonatkozó KAP-stratégiai tervekben meghatározott célkitűzések az uniós költségvetésből finanszírozott beavatkozások révén meg fognak valósulni. Ezért e rendeletben kifejezetten elő kell írni, hogy kizárólag az akkreditált kifizető ügynökségeknél felmerült kiadások téríthetők vissza az uniós költségvetésből. Ezenkívül a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben említett beavatkozások esetében az Unió által finanszírozott kiadásoknak
  teljesítéshez
  kell
  kapcsolódniuk
  és
  összhangban kell lenniük
  az
  alapvető uniós követelményekkel
  és
  az irányítási rendszerekkel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek részvétele alapvető fontosságú az új teljesítési modell esetében ahhoz, hogy észszerű bizonyosságot lehessen szerezni arról, hogy a vonatkozó KAP-stratégiai tervekben meghatározott célkitűzések az uniós költségvetésből finanszírozott beavatkozások révén meg fognak valósulni. Ezért e rendeletben kifejezetten elő kell írni, hogy kizárólag az akkreditált kifizető ügynökségeknél felmerült kiadások téríthetők vissza az uniós költségvetésből. Ezenkívül a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben említett beavatkozások esetében az Unió által finanszírozott kiadásoknak
  teljesítéshez
  kell
  kapcsolódniuk
  és
  összhangban kell lenniük
  az
  alapvető uniós követelményekkel
  és
  az irányítási rendszerekkel
  .

| (11) | A tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek részvétele alapvető fontosságú az új teljesítési modell esetében ahhoz, hogy észszerű bizonyosságot lehessen szerezni arról, hogy a vonatkozó KAP-stratégiai tervekben meghatározott célkitűzések az uniós költségvetésből finanszírozott beavatkozások révén meg fognak valósulni. Ezért e rendeletben kifejezetten elő kell írni, hogy kizárólag az akkreditált kifizető ügynökségeknél felmerült kiadások téríthetők vissza az uniós költségvetésből. Ezenkívül a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben említett beavatkozások esetében az Unió által finanszírozott kiadásoknak összhangban kell
  lenniük az alkalmazandó uniós követelményekkel

  és

  irányítási rendszerekkel, beleértve a tagállamok kötelezettségeit

  az

  Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme

  és

  a teljesítményjelentés tekintetében
  . |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok által akkreditált kifizető ügynökségek részvétele alapvető fontosságú az új teljesítési modell esetében ahhoz, hogy észszerű bizonyosságot lehessen szerezni arról, hogy a vonatkozó KAP-stratégiai tervekben meghatározott célkitűzések az uniós költségvetésből finanszírozott beavatkozások révén meg fognak valósulni. Ezért e rendeletben kifejezetten elő kell írni, hogy kizárólag az akkreditált kifizető ügynökségeknél felmerült kiadások téríthetők vissza az uniós költségvetésből. Ezenkívül a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben említett beavatkozások esetében az Unió által finanszírozott kiadásoknak összhangban kell
  lenniük az alkalmazandó uniós követelményekkel

  és

  irányítási rendszerekkel, beleértve a tagállamok kötelezettségeit

  az

  Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelme

  és

  a teljesítményjelentés tekintetében
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Annak érdekében, hogy a KAP finanszírozására szánt összegek összhangban legyenek az éves felső összeghatárokkal, a közvetlen kifizetések szintjének kiigazítására szolgáló pénzügyi fegyelmi mechanizmust fenn kell tartani.
  Ugyanakkor a 2 000 EUR összegű küszöbértéket el kell törölni. Fenn kell tartani egy mezőgazdasági tartalékot, hogy a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő piaci fejlemények vagy súlyos válságok esetén támogatást lehessen nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára. Az (EU, Euratom) .../... rendelet [új költségvetési rendelet] 12. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át. Annak érdekében, hogy a végrehajtás jelentősen könnyebbé váljon a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, megújítási mechanizmust kell alkalmazni, amelynek keretében felhasználásra kerül a 2020-ban létrehozandó mezőgazdasági válságokra képzett tartalék fel nem használt összege. Ebből a célból el kell térni a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjától és lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők legyenek a következő pénzügyi év(ek) mezőgazdasági tartalékának finanszírozására. Ezenkívül a 2020-as pénzügyi év tekintetében egy további eltérésre is szükség van, mivel a tartalék 2020 végén fennálló, fel nem használt teljes összegét át kell vinni a 2021-es évre az új mezőgazdasági tartalék megfelelő sorába, anélkül, hogy az összeg visszakerülne a KAP-stratégiai terv szerinti, közvetlen kifizetésekhez tartozó beavatkozásokat lefedő költségvetési sorokba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Annak érdekében, hogy a KAP finanszírozására szánt összegek összhangban legyenek az éves felső összeghatárokkal, a közvetlen kifizetések szintjének kiigazítására szolgáló pénzügyi fegyelmi mechanizmust fenn kell tartani.
  Ugyanakkor a 2 000 EUR összegű küszöbértéket el kell törölni. Fenn kell tartani egy mezőgazdasági tartalékot, hogy a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő piaci fejlemények vagy súlyos válságok esetén támogatást lehessen nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára. Az (EU, Euratom) .../... rendelet [új költségvetési rendelet] 12. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át. Annak érdekében, hogy a végrehajtás jelentősen könnyebbé váljon a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, megújítási mechanizmust kell alkalmazni, amelynek keretében felhasználásra kerül a 2020-ban létrehozandó mezőgazdasági válságokra képzett tartalék fel nem használt összege. Ebből a célból el kell térni a 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjától és lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők legyenek a következő pénzügyi év(ek) mezőgazdasági tartalékának finanszírozására. Ezenkívül a 2020-as pénzügyi év tekintetében egy további eltérésre is szükség van, mivel a tartalék 2020 végén fennálló, fel nem használt teljes összegét át kell vinni a 2021-es évre az új mezőgazdasági tartalék megfelelő sorába, anélkül, hogy az összeg visszakerülne a KAP-stratégiai terv szerinti, közvetlen kifizetésekhez tartozó beavatkozásokat lefedő költségvetési sorokba.

| (14) | Annak érdekében, hogy a KAP finanszírozására szánt összegek összhangban legyenek az éves felső összeghatárokkal, a közvetlen kifizetések szintjének kiigazítására szolgáló pénzügyi fegyelmi mechanizmust fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a KAP finanszírozására szánt összegek összhangban legyenek az éves felső összeghatárokkal, a közvetlen kifizetések szintjének kiigazítására szolgáló pénzügyi fegyelmi mechanizmust fenn kell tartani.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A jelenlegi válságtartalékot felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni, hogy támogatni lehessen egy uniós mezőgazdasági válságtartalék létrehozását, amely hatékonyabb és rugalmasabb eszközként szolgálna ahhoz, hogy piaci fejlemények esetén kiegészítő támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági ágazat számára, illetve az Unió jobb választ tudjon adni a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságokra. E célból, valamint annak érdekében, hogy olyan megbízható keretrendszert lehessen kialakítani, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára a kockázatok megfelelő kezelését, az uniós mezőgazdasági válságtartalékból előirányzatokat kell mozgósítani az 1308/2013/EU rendeletben említett piaci stabilizációs intézkedések és kivételes intézkedések, valamint azon intézkedések finanszírozására, amelyek lehetővé teszik a tagállamok által az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 70. cikke alapján bevezetett jövedelemstabilizáló eszközök helyettesítését, amelyeket abban az esetben bocsátanak a mezőgazdasági termelők rendelkezésére, ha a mezőgazdasági jövedelem jelentősen a Bizottság által ágazatonként előzetesen meghatározott küszöbérték alá csökken, amely tekintetében a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A jelenlegi válságtartalékot felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni, hogy támogatni lehessen egy uniós mezőgazdasági válságtartalék létrehozását, amely hatékonyabb és rugalmasabb eszközként szolgálna ahhoz, hogy piaci fejlemények esetén kiegészítő támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági ágazat számára, illetve az Unió jobb választ tudjon adni a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságokra. E célból, valamint annak érdekében, hogy olyan megbízható keretrendszert lehessen kialakítani, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára a kockázatok megfelelő kezelését, az uniós mezőgazdasági válságtartalékból előirányzatokat kell mozgósítani az 1308/2013/EU rendeletben említett piaci stabilizációs intézkedések és kivételes intézkedések, valamint azon intézkedések finanszírozására, amelyek lehetővé teszik a tagállamok által az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 70. cikke alapján bevezetett jövedelemstabilizáló eszközök helyettesítését, amelyeket abban az esetben bocsátanak a mezőgazdasági termelők rendelkezésére, ha a mezőgazdasági jövedelem jelentősen a Bizottság által ágazatonként előzetesen meghatározott küszöbérték alá csökken, amely tekintetében a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | Az uniós mezőgazdasági válságtartalékot a KAP-költségvetés keretében kell létrehozni, és annak kezdeti összegét 2021-ben az EMGA és az EMVA költségvetésén felül kell meghatározni. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át. Ebből a célból el kell térni e ponttól, és lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők legyenek a következő pénzügyi év(ek) mezőgazdasági tartalékának finanszírozására, amelynek köszönhetően az uniós mezőgazdasági válságtartalék előirányzatai egyik évről a másikra felhalmozódhatnak a programozási időszak egésze során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

Az uniós mezőgazdasági válságtartalékot a KAP-költségvetés keretében kell létrehozni, és annak kezdeti összegét 2021-ben az EMGA és az EMVA költségvetésén felül kell meghatározni. Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át. Ebből a célból el kell térni e ponttól, és lehetővé kell tenni, hogy a mezőgazdasági tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők legyenek a következő pénzügyi év(ek) mezőgazdasági tartalékának finanszírozására, amelynek köszönhetően az uniós mezőgazdasági válságtartalék előirányzatai egyik évről a másikra felhalmozódhatnak a programozási időszak egésze során.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A tagállami közigazgatási szervek és a mezőgazdasági termelők túlzott adminisztratív terheinek elkerülése céljából elő kell írni, hogy a pénzügyi fegyelem alkalmazása nyomán az előző pénzügyi évről áthozott összegek nem téríthetők vissza abban az esetben, ha a pénzügyi fegyelem alkalmazására két egymást követő év során már másodszor kerül sor (N+1 év), vagy ha a le nem kötött előirányzatok összege nem éri el az EMGA-kiadások éves felső összeghatárának 0,2  %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A tagállami közigazgatási szervek és a mezőgazdasági termelők túlzott adminisztratív terheinek elkerülése céljából elő kell írni, hogy a pénzügyi fegyelem alkalmazása nyomán az előző pénzügyi évről áthozott összegek nem téríthetők vissza abban az esetben, ha a pénzügyi fegyelem alkalmazására két egymást követő év során már másodszor kerül sor (N+1 év), vagy ha a le nem kötött előirányzatok összege nem éri el az EMGA-kiadások éves felső összeghatárának 0,2  %-át.

| (15) | A tagállami közigazgatási szervek és a mezőgazdasági termelők túlzott adminisztratív terheinek elkerülése
  , az eljárások lehető legnagyobb mértékben történő egyszerűsítése és a kifizetési formák bonyolultságának mérséklése
  céljából elő kell írni, hogy a pénzügyi fegyelem alkalmazása nyomán az előző pénzügyi évről áthozott összegek nem téríthetők vissza abban az esetben, ha a pénzügyi fegyelem alkalmazására két egymást követő év során már másodszor kerül sor (N+1 év), vagy ha a le nem kötött előirányzatok összege nem éri el az EMGA-kiadások éves felső összeghatárának 0,2  %-át. |
| --- | --- |

(15)

A tagállami közigazgatási szervek és a mezőgazdasági termelők túlzott adminisztratív terheinek elkerülése
  , az eljárások lehető legnagyobb mértékben történő egyszerűsítése és a kifizetési formák bonyolultságának mérséklése
  céljából elő kell írni, hogy a pénzügyi fegyelem alkalmazása nyomán az előző pénzügyi évről áthozott összegek nem téríthetők vissza abban az esetben, ha a pénzügyi fegyelem alkalmazására két egymást követő év során már másodszor kerül sor (N+1 év), vagy ha a le nem kötött előirányzatok összege nem éri el az EMGA-kiadások éves felső összeghatárának 0,2  %-át.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az esélyegyenlőség a belső piacon, alapvető fontosságú a közvetlen kifizetések szintjének tagállamok közötti kiegyenlítése. Sürgős szükség van a közvetlen kifizetések tagállamok közötti igazságos elosztására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az esélyegyenlőség a belső piacon, alapvető fontosságú a közvetlen kifizetések szintjének tagállamok közötti kiegyenlítése. Sürgős szükség van a közvetlen kifizetések tagállamok közötti igazságos elosztására.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Annak érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen különösen a mezőgazdasági piacok irányításához, a mezőgazdasági kiadások nyomon követésének megkönnyítéséhez, valamint a mezőgazdasági erőforrások közép- és hosszú távon történő nyomon követéséhez szükséges eszközökkel, rendelkezni kell az agrometeorológiai rendszer használatáról, valamint a műholdas felvételek beszerzéséről és tökéletesítéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Annak érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen különösen a mezőgazdasági piacok irányításához, a mezőgazdasági kiadások nyomon követésének megkönnyítéséhez, valamint a mezőgazdasági erőforrások közép- és hosszú távon történő nyomon követéséhez szükséges eszközökkel, rendelkezni kell az agrometeorológiai rendszer használatáról, valamint a műholdas felvételek beszerzéséről és tökéletesítéséről.

| (21) | Annak érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen különösen a mezőgazdasági piacok irányításához, a mezőgazdasági kiadások nyomon követésének megkönnyítéséhez,
  a természeti katasztrófák bekövetkezésekor a helyzet értékeléséhez és a kellő időben történő segítségnyújtáshoz,
  valamint a 
  termeléshez szükséges
  mezőgazdasági erőforrások közép- és hosszú távon történő nyomon követéséhez szükséges eszközökkel, rendelkezni kell az agrometeorológiai rendszer használatáról, valamint a műholdas felvételek beszerzéséről és tökéletesítéséről. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen különösen a mezőgazdasági piacok irányításához, a mezőgazdasági kiadások nyomon követésének megkönnyítéséhez,
  a természeti katasztrófák bekövetkezésekor a helyzet értékeléséhez és a kellő időben történő segítségnyújtáshoz,
  valamint a 
  termeléshez szükséges
  mezőgazdasági erőforrások közép- és hosszú távon történő nyomon követéséhez szükséges eszközökkel, rendelkezni kell az agrometeorológiai rendszer használatáról, valamint a műholdas felvételek beszerzéséről és tökéletesítéséről.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A Bizottság mezőgazdasági piacok ellenőrzésében betöltött szerepét ki kell terjeszteni a fejlődő országok felől érkező és ezek felé irányuló külső kereskedelmi forgalomra is azokban az ágazatokban, amelyeket a partnerország kormánya érzékeny területként jelölt meg, biztosítandó hogy az agrár-élelmiszeripari ágazat KAP-pal összefüggő kereskedelmi eredményei összhangban legyenek az Unió azon kötelezettségvállalásával, hogy biztosítja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A Bizottság mezőgazdasági piacok ellenőrzésében betöltött szerepét ki kell terjeszteni a fejlődő országok felől érkező és ezek felé irányuló külső kereskedelmi forgalomra is azokban az ágazatokban, amelyeket a partnerország kormánya érzékeny területként jelölt meg, biztosítandó hogy az agrár-élelmiszeripari ágazat KAP-pal összefüggő kereskedelmi eredményei összhangban legyenek az Unió azon kötelezettségvállalásával, hogy biztosítja a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát.

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az új
  KAP teljesítési modelljének struktúrájával és fő jellemzőivel összhangban a tagállamok által teljesített kifizetések uniós finanszírozásra való jogosultsága
  ezentúl nem
  az egyes kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések jogszerűségétől és szabályszerűségétől kell, hogy függjön. Az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozás-típusok tekintetében a tagállami kifizetések jogosultságát attól kell függővé tenni, hogy
  megfelelő teljesítések kapcsolódnak-e hozzájuk
  az alkalmazandó
  alapvető uniós követelményekkel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az új
  KAP teljesítési modelljének struktúrájával és fő jellemzőivel összhangban a tagállamok által teljesített kifizetések uniós finanszírozásra való jogosultsága
  ezentúl nem
  az egyes kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések jogszerűségétől és szabályszerűségétől kell, hogy függjön. Az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozás-típusok tekintetében a tagállami kifizetések jogosultságát attól kell függővé tenni, hogy
  megfelelő teljesítések kapcsolódnak-e hozzájuk
  az alkalmazandó
  alapvető uniós követelményekkel összhangban
  .

| (25) | A
  KAP teljesítési modelljének struktúrájával és fő jellemzőivel összhangban a tagállamok által teljesített kifizetések uniós finanszírozásra való jogosultsága az egyes kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések jogszerűségétől és szabályszerűségétől kell, hogy függjön.
  Azonban
  az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozás-típusok tekintetében a tagállami kifizetések jogosultságát attól kell függővé tenni, hogy
  megfelelnek-e az alkalmazandó uniós követelményeknek, és teljesülnek-e
  az alkalmazandó
  irányítási rendszerekre vonatkozó szabályok, beleértve a tagállamok teljesítményjelentési kötelezettségeit is. A KAP új, eredményorientált teljesítési modellje nem szüntetheti meg a tagállamok arra irányuló kötelezettségeit, hogy az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében ellenőrizzék a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

(25)

A
  KAP teljesítési modelljének struktúrájával és fő jellemzőivel összhangban a tagállamok által teljesített kifizetések uniós finanszírozásra való jogosultsága az egyes kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések jogszerűségétől és szabályszerűségétől kell, hogy függjön.
  Azonban
  az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozás-típusok tekintetében a tagállami kifizetések jogosultságát attól kell függővé tenni, hogy
  megfelelnek-e az alkalmazandó uniós követelményeknek, és teljesülnek-e
  az alkalmazandó
  irányítási rendszerekre vonatkozó szabályok, beleértve a tagállamok teljesítményjelentési kötelezettségeit is. A KAP új, eredményorientált teljesítési modellje nem szüntetheti meg a tagállamok arra irányuló kötelezettségeit, hogy az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében ellenőrizzék a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét.

Módosítás 267

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A tagállamoknak
  az N+1.
  év február 15-ig éves elszámolásokat és a KAP-stratégiai terv megvalósításáról készített éves
  teljesítményjelentést
  kell
  benyújtaniuk
  a 
  Bizottságnak
  . Amennyiben ezek a dokumentumok nem kerülnek megküldésre, és emiatt a Bizottság az érintett kifizető ügynökség esetében nem tudja elvégezni a számlák elszámolását, illetve nem tudja ellenőrizni a kiadások támogathatóságát
  a bejelentett teljesítések függvényében
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felfüggessze a havi kifizetéseket és megszakítsa a negyedéves visszatérítéseket mindaddig, amíg nem kapja meg a hiányzó dokumentumokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A tagállamoknak
  az N+1.
  év február 15-ig éves elszámolásokat és a KAP-stratégiai terv megvalósításáról készített éves
  teljesítményjelentést
  kell
  benyújtaniuk
  a 
  Bizottságnak
  . Amennyiben ezek a dokumentumok nem kerülnek megküldésre, és emiatt a Bizottság az érintett kifizető ügynökség esetében nem tudja elvégezni a számlák elszámolását, illetve nem tudja ellenőrizni a kiadások támogathatóságát
  a bejelentett teljesítések függvényében
  , a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felfüggessze a havi kifizetéseket és megszakítsa a negyedéves visszatérítéseket mindaddig, amíg nem kapja meg a hiányzó dokumentumokat.

| (28) | A tagállamoknak
  minden
  év február 15-ig
  be kel nyújtaniuk a Bizottságnak az
  éves elszámolásokat
  , az ellenőrzési összefoglalót
  és a 
  vezetői nyilatkozatot. Ami a
  KAP-stratégiai terv megvalósításáról készített
  teljesítményjelentést illeti, a tagállamoknak az e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő második naptári évben kell először benyújtaniuk teljesítményjelentésüket, majd ezt követően évente. Az
  éves
  teljesítménymonitoring és a többéves teljesítmény-felülvizsgálat céljából a teljesítményjelentésnek tükröznie
  kell
  a végrehajtott műveleteket és
  a 
  nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket, továbbá minden évben tartalmaznia kell a megvalósult eredményekre és kiadásokra vonatkozó információkat, a megvalósult eredményekre és az egyes céloktól való távolságra vonatkozó információkat kétévente, valamint lehetőség szerint jelentést kell tennie a hatásokról az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkében említett adatok felhasználásával
  . Amennyiben ezek a dokumentumok nem kerülnek megküldésre, és emiatt a Bizottság az érintett kifizető ügynökség esetében nem tudja elvégezni a számlák elszámolását, illetve nem tudja ellenőrizni a kiadások támogathatóságát, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felfüggessze a havi kifizetéseket és megszakítsa a negyedéves visszatérítéseket mindaddig, amíg nem kapja meg a hiányzó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamoknak
  minden
  év február 15-ig
  be kel nyújtaniuk a Bizottságnak az
  éves elszámolásokat
  , az ellenőrzési összefoglalót
  és a 
  vezetői nyilatkozatot. Ami a
  KAP-stratégiai terv megvalósításáról készített
  teljesítményjelentést illeti, a tagállamoknak az e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő második naptári évben kell először benyújtaniuk teljesítményjelentésüket, majd ezt követően évente. Az
  éves
  teljesítménymonitoring és a többéves teljesítmény-felülvizsgálat céljából a teljesítményjelentésnek tükröznie
  kell
  a végrehajtott műveleteket és
  a 
  nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket, továbbá minden évben tartalmaznia kell a megvalósult eredményekre és kiadásokra vonatkozó információkat, a megvalósult eredményekre és az egyes céloktól való távolságra vonatkozó információkat kétévente, valamint lehetőség szerint jelentést kell tennie a hatásokról az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkében említett adatok felhasználásával
  . Amennyiben ezek a dokumentumok nem kerülnek megküldésre, és emiatt a Bizottság az érintett kifizető ügynökség esetében nem tudja elvégezni a számlák elszámolását, illetve nem tudja ellenőrizni a kiadások támogathatóságát, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felfüggessze a havi kifizetéseket és megszakítsa a negyedéves visszatérítéseket mindaddig, amíg nem kapja meg a hiányzó dokumentumokat.

Módosítás 268

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Be kell vezetni
  a kifizetések felfüggesztésének új formáját
  arra az esetre, amikor kirívóan alacsony a teljesítések szintje. Abban az esetben, amikor a bejelentett teljesítések szintje a bejelentett kiadásokhoz képest kirívóan alacsony, és a tagállamok nem tudják ezt a helyzetet megfelelő és érthető okokkal megindokolni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az
  N–1. pénzügyi évre vonatkozó kiadások csökkentésén túl jövőbeli kiadások visszatérítését is felfüggessze
  azokkal a beavatkozásokkal összefüggésben, amelyek esetében kirívóan alacsony volt a teljesítések szintje.
  A szóban forgó felfüggesztést az éves teljesítményalapú záróelszámolási határozatnak meg kell erősítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Be kell vezetni
  a kifizetések felfüggesztésének új formáját
  arra az esetre, amikor kirívóan alacsony a teljesítések szintje. Abban az esetben, amikor a bejelentett teljesítések szintje a bejelentett kiadásokhoz képest kirívóan alacsony, és a tagállamok nem tudják ezt a helyzetet megfelelő és érthető okokkal megindokolni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az
  N–1. pénzügyi évre vonatkozó kiadások csökkentésén túl jövőbeli kiadások visszatérítését is felfüggessze
  azokkal a beavatkozásokkal összefüggésben, amelyek esetében kirívóan alacsony volt a teljesítések szintje.
  A szóban forgó felfüggesztést az éves teljesítményalapú záróelszámolási határozatnak meg kell erősítenie.

| (29) | Be kell vezetni
  az éves teljesítménymonitoringot
  arra az esetre, amikor kirívóan alacsony a teljesítések szintje. Abban az esetben, amikor a bejelentett teljesítések szintje a bejelentett kiadásokhoz képest kirívóan alacsony, és a tagállamok nem tudják ezt a helyzetet megfelelő és érthető okokkal megindokolni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az
  érintett tagállamtól kérje a KAP-stratégiai terv végrehajtását akadályozó problémák értékelését, valamint a következő pénzügyi évre vonatkozóan további korrekciós intézkedések kidolgozását és végrehajtását
  azokkal a beavatkozásokkal összefüggésben, amelyek esetében kirívóan alacsony volt a teljesítések szintje. |
| --- | --- |

(29)

Be kell vezetni
  az éves teljesítménymonitoringot
  arra az esetre, amikor kirívóan alacsony a teljesítések szintje. Abban az esetben, amikor a bejelentett teljesítések szintje a bejelentett kiadásokhoz képest kirívóan alacsony, és a tagállamok nem tudják ezt a helyzetet megfelelő és érthető okokkal megindokolni, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az
  érintett tagállamtól kérje a KAP-stratégiai terv végrehajtását akadályozó problémák értékelését, valamint a következő pénzügyi évre vonatkozóan további korrekciós intézkedések kidolgozását és végrehajtását
  azokkal a beavatkozásokkal összefüggésben, amelyek esetében kirívóan alacsony volt a teljesítések szintje.

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A többéves teljesítménymonitoring tekintetében is fel kell hatalmazni
  a 
  Bizottságot arra
  ,
  hogy felfüggessze
  a 
  kifizetéseket
  . Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott célok megvalósítása tekintetében elért késedelmes vagy nem elégséges előrelépés esetében
  végrehajtási jogi aktusok útján felszólítsa az érintett tagállamot a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott
  és egyértelmű előrehaladási mutatókat tartalmazó
  cselekvési
  tervnek megfelelően
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben a tagállam nem nyújt be vagy nem hajtja végre a cselekvési tervet vagy a cselekvési terv nyilvánvalóan alkalmatlan a helyzet orvoslására, végrehajtási jogi aktusok útján felfüggessze a havi vagy az időközi kifizetéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A többéves teljesítménymonitoring tekintetében is fel kell hatalmazni
  a 
  Bizottságot arra
  ,
  hogy felfüggessze
  a 
  kifizetéseket
  . Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott célok megvalósítása tekintetében elért késedelmes vagy nem elégséges előrelépés esetében
  végrehajtási jogi aktusok útján felszólítsa az érintett tagállamot a szükséges korrekciós intézkedések meghozatalára
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott
  és egyértelmű előrehaladási mutatókat tartalmazó
  cselekvési
  tervnek megfelelően
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben a tagállam nem nyújt be vagy nem hajtja végre a cselekvési tervet vagy a cselekvési terv nyilvánvalóan alkalmatlan a helyzet orvoslására, végrehajtási jogi aktusok útján felfüggessze a havi vagy az időközi kifizetéseket.

| (30) | Az eredméynorientált teljesítési modellre való szükséges átállás miatt
  a 
  megvalósult eredményekre és az adott céloktól való távolságra vonatkozó teljesítményjelentést első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő második év április 15-én kell benyújtani
  ,
  a többéves teljesítmény-felülvizsgálatot pedig
  a 
  Bizottságnak kétévente kell elvégeznie
  . Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott célok megvalósítása tekintetében elért késedelmes vagy nem elégséges előrelépés esetében
  , és amennyiben a tagállam nem tud megfelelő indokolással szolgálni, felszólítsa az érintett tagállamot
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott
  cselekvési terv benyújtására. A
  cselekvési
  tervben meg kell határozni a szükséges korrekciós intézkedéseket és azok végrehajtásának várható időkeretét
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben a tagállam nem nyújt be vagy nem hajtja végre a cselekvési tervet, vagy
  amennyiben egyértelművé válik, hogy
  a cselekvési terv nyilvánvalóan alkalmatlan a helyzet orvoslására, végrehajtási jogi aktusok útján felfüggessze a havi vagy az időközi kifizetéseket. |
| --- | --- |

(30)

Az eredméynorientált teljesítési modellre való szükséges átállás miatt
  a 
  megvalósult eredményekre és az adott céloktól való távolságra vonatkozó teljesítményjelentést első alkalommal e rendelet hatálybalépését követő második év április 15-én kell benyújtani
  ,
  a többéves teljesítmény-felülvizsgálatot pedig
  a 
  Bizottságnak kétévente kell elvégeznie
  . Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott célok megvalósítása tekintetében elért késedelmes vagy nem elégséges előrelépés esetében
  , és amennyiben a tagállam nem tud megfelelő indokolással szolgálni, felszólítsa az érintett tagállamot
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott
  cselekvési terv benyújtására. A
  cselekvési
  tervben meg kell határozni a szükséges korrekciós intézkedéseket és azok végrehajtásának várható időkeretét
  . A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben a tagállam nem nyújt be vagy nem hajtja végre a cselekvési tervet, vagy
  amennyiben egyértelművé válik, hogy
  a cselekvési terv nyilvánvalóan alkalmatlan a helyzet orvoslására, végrehajtási jogi aktusok útján felfüggessze a havi vagy az időközi kifizetéseket.

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Amennyiben a többéves teljesítmény-felülvizsgálat keretében a kifizetések felfüggesztéséről hozott bizottsági határozatot követő hatodik hónap végéig nem orvosolják a helyzetet, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy véglegesen csökkentse az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeget. A véglegesen csökkentett összegeket újra elosztják annak érdekében, hogy jutalmazzák az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 6. cikkének (1) bekezdésében említett egyedi célkitűzések tekintetében kielégítő teljesítményt nyújtó tagállamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Amennyiben a többéves teljesítmény-felülvizsgálat keretében a kifizetések felfüggesztéséről hozott bizottsági határozatot követő hatodik hónap végéig nem orvosolják a helyzetet, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy véglegesen csökkentse az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeget. A véglegesen csökkentett összegeket újra elosztják annak érdekében, hogy jutalmazzák az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 6. cikkének (1) bekezdésében említett egyedi célkitűzések tekintetében kielégítő teljesítményt nyújtó tagállamokat.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Az akkreditált kifizető ügynökségek és az uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat kialakítása érdekében a Bizottságnak minden évben, az éves
  pénzügyi
  záróelszámolás keretében el kell végeznie a kifizető ügynökségek számláinak elszámolását. A záróelszámolási határozatnak az elszámolás teljességére, pontosságára és valódiságára kell korlátozódnia és nem terjedhet ki a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Az akkreditált kifizető ügynökségek és az uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat kialakítása érdekében a Bizottságnak minden évben, az éves
  pénzügyi
  záróelszámolás keretében el kell végeznie a kifizető ügynökségek számláinak elszámolását. A záróelszámolási határozatnak az elszámolás teljességére, pontosságára és valódiságára kell korlátozódnia és nem terjedhet ki a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére.

| (39) | Az akkreditált kifizető ügynökségek és az uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat kialakítása érdekében a Bizottságnak minden évben, az éves záróelszámolás keretében el kell végeznie a kifizető ügynökségek számláinak elszámolását. A záróelszámolási határozatnak az elszámolás teljességére, pontosságára és valódiságára kell korlátozódnia és nem terjedhet ki a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére. |
| --- | --- |

(39)

Az akkreditált kifizető ügynökségek és az uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat kialakítása érdekében a Bizottságnak minden évben, az éves záróelszámolás keretében el kell végeznie a kifizető ügynökségek számláinak elszámolását. A záróelszámolási határozatnak az elszámolás teljességére, pontosságára és valódiságára kell korlátozódnia és nem terjedhet ki a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére.

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az új teljesítési modellnek megfelelően éves teljesítményalapú záróelszámolást kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy a kiadások a bejelentett eredmények függvényében támogathatók-e. Az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor a bejelentett kiadásokhoz nem társulnak megfelelő bejelentett eredmények és a tagállam nem tudja megindokolni az eltérést, kifizetéscsökkentési mechanizmust kell bevezetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az új teljesítési modellnek megfelelően éves teljesítményalapú záróelszámolást kell készíteni annak ellenőrzése céljából, hogy a kiadások a bejelentett eredmények függvényében támogathatók-e. Az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor a bejelentett kiadásokhoz nem társulnak megfelelő bejelentett eredmények és a tagállam nem tudja megindokolni az eltérést, kifizetéscsökkentési mechanizmust kell bevezetni.

törölve

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak megfelelő rendszereket kell bevezetniük annak érdekében, hogy meggyőződhessenek arról, hogy az alapokból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás jelenlegi stabil keretének fenntartása mellett. A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (16), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (17) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (18) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokat és más jogellenes tevékenységeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak gondoskodniuk kell azon rendszerek meglétéről, amelyek révén a feltárt szabálytalanságokról és a KAP-stratégiai tervben a tagállamok által meghatározott feltételek be nem tartásáról, ezen belül a csalásokról, valamint azok utánkövetéséről és az OLAF vizsgálatainak nyomon követéséről jelentést tudnak tenni a Bizottságnak abból a célból, hogy az OLAF gyakorolhassa hatáskörét és hatékonyan tudja elemezni a szabálytalanságokat. Az alapokkal kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szükséges szabályozás meglétét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak megfelelő rendszereket kell bevezetniük annak érdekében, hogy meggyőződhessenek arról, hogy az alapokból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás jelenlegi stabil keretének fenntartása mellett. A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (16), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (17) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (18) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokat és más jogellenes tevékenységeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak gondoskodniuk kell azon rendszerek meglétéről, amelyek révén a feltárt szabálytalanságokról és a KAP-stratégiai tervben a tagállamok által meghatározott feltételek be nem tartásáról, ezen belül a csalásokról, valamint azok utánkövetéséről és az OLAF vizsgálatainak nyomon követéséről jelentést tudnak tenni a Bizottságnak abból a célból, hogy az OLAF gyakorolhassa hatáskörét és hatékonyan tudja elemezni a szabálytalanságokat. Az alapokkal kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szükséges szabályozás meglétét.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

46 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (46a) | Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára egyenlő versenyfeltételeket lehessen teremteni, uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat az ellenőrzések és a szankciók vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46a)

Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára egyenlő versenyfeltételeket lehessen teremteni, uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat az ellenőrzések és a szankciók vonatkozásában.

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

46 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (46b) | Az EMVA-ból és az EMGA-ból nyújtott támogatások nagyobb mértékű elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a tagállamoknak az integrált igazgatási és kontrollrendszeren keresztül további információkat kell gyűjteniük a tulajdonosi struktúrákról. A földkoncentráció és a tulajdonosi struktúrák nyomon követésének, valamint az esetleges összeférhetetlenségek, korrupció és csalárd magatartás kivizsgálásának megkönnyítése érdekében a kedvezményezetteknek adott esetben fel kell tüntetniük anyavállalatuk vagy leányvállalataik kilétét. A kérelmezőknek az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében segítséget kell nyújtani, például előre kitöltött igénylőlapok és a megfelelő adatokhoz való hozzáférés révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46b)

Az EMVA-ból és az EMGA-ból nyújtott támogatások nagyobb mértékű elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a tagállamoknak az integrált igazgatási és kontrollrendszeren keresztül további információkat kell gyűjteniük a tulajdonosi struktúrákról. A földkoncentráció és a tulajdonosi struktúrák nyomon követésének, valamint az esetleges összeférhetetlenségek, korrupció és csalárd magatartás kivizsgálásának megkönnyítése érdekében a kedvezményezetteknek adott esetben fel kell tüntetniük anyavállalatuk vagy leányvállalataik kilétét. A kérelmezőknek az adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében segítséget kell nyújtani, például előre kitöltött igénylőlapok és a megfelelő adatokhoz való hozzáférés révén.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | Az integrált rendszer meglévő elemeit, különösen a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerre, a földrajzi térinformatikai és az állatállomány-alapú pályázati rendszerre, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre, a kedvezményezettek személyazonosságának nyilvántartására szolgáló rendszerre, valamint az ellenőrzési és szankciórendszerre vonatkozó rendelkezéseket
  meg
  kell tartani. A tagállamoknak az információtechnológiákon (például Galileo és EGNOS) túlmenően továbbra is használniuk kell a Kopernikusz program által biztosított adatokat vagy információkat annak érdekében, hogy Unió-szerte átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi politikák nyomon követéséhez, valamint a Kopernikusz Sentinel műholdak és szolgáltatások által szerzett, teljes, ingyenes és nyílt hozzáférésű adatok és információk alkalmazásának ösztönzéséhez. Ebből a célból az integrált rendszernek tartalmaznia kell egy területmegfigyelő rendszert is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

Az integrált rendszer meglévő elemeit, különösen a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerre, a földrajzi térinformatikai és az állatállomány-alapú pályázati rendszerre, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre, a kedvezményezettek személyazonosságának nyilvántartására szolgáló rendszerre, valamint az ellenőrzési és szankciórendszerre vonatkozó rendelkezéseket
  meg
  kell tartani. A tagállamoknak az információtechnológiákon (például Galileo és EGNOS) túlmenően továbbra is használniuk kell a Kopernikusz program által biztosított adatokat vagy információkat annak érdekében, hogy Unió-szerte átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi politikák nyomon követéséhez, valamint a Kopernikusz Sentinel műholdak és szolgáltatások által szerzett, teljes, ingyenes és nyílt hozzáférésű adatok és információk alkalmazásának ösztönzéséhez. Ebből a célból az integrált rendszernek tartalmaznia kell egy területmegfigyelő rendszert is.

| (47) | Az integrált rendszer
  , ezen belül is a korai előrejelző rendszer
  meglévő elemeit, különösen a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerre, a földrajzi térinformatikai és az állatállomány-alapú pályázati rendszerre, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre, a kedvezményezettek személyazonosságának nyilvántartására szolgáló rendszerre, valamint az ellenőrzési és szankciórendszerre vonatkozó rendelkezéseket
  megfelelő szinten fenn
  kell tartani
  , ugyanakkor kellően figyelembe kell venni az arányosságot és annak szükségességét, hogy ne rójanak indokolatlan adminisztratív terheket a mezőgazdasági termelőkre és a közigazgatási szervekre
  . A tagállamoknak az információtechnológiákon (például Galileo és EGNOS) túlmenően továbbra is használniuk kell a Kopernikusz program által biztosított adatokat vagy információkat annak érdekében, hogy Unió-szerte átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi politikák nyomon követéséhez, valamint a Kopernikusz Sentinel műholdak és szolgáltatások által szerzett, teljes, ingyenes és nyílt hozzáférésű adatok és információk alkalmazásának ösztönzéséhez. Ebből a célból az integrált rendszernek tartalmaznia kell egy területmegfigyelő rendszert is
  , amely korlátozhatja azon esetek számát, amikor a mezőgazdasági üzemek ellenőrzésére van szükség, valamint csökkentheti a mezőgazdasági termelőkre rótt adminisztratív terheket
  . |
| --- | --- |

(47)

Az integrált rendszer
  , ezen belül is a korai előrejelző rendszer
  meglévő elemeit, különösen a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerre, a földrajzi térinformatikai és az állatállomány-alapú pályázati rendszerre, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre, a kedvezményezettek személyazonosságának nyilvántartására szolgáló rendszerre, valamint az ellenőrzési és szankciórendszerre vonatkozó rendelkezéseket
  megfelelő szinten fenn
  kell tartani
  , ugyanakkor kellően figyelembe kell venni az arányosságot és annak szükségességét, hogy ne rójanak indokolatlan adminisztratív terheket a mezőgazdasági termelőkre és a közigazgatási szervekre
  . A tagállamoknak az információtechnológiákon (például Galileo és EGNOS) túlmenően továbbra is használniuk kell a Kopernikusz program által biztosított adatokat vagy információkat annak érdekében, hogy Unió-szerte átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi politikák nyomon követéséhez, valamint a Kopernikusz Sentinel műholdak és szolgáltatások által szerzett, teljes, ingyenes és nyílt hozzáférésű adatok és információk alkalmazásának ösztönzéséhez. Ebből a célból az integrált rendszernek tartalmaznia kell egy területmegfigyelő rendszert is
  , amely korlátozhatja azon esetek számát, amikor a mezőgazdasági üzemek ellenőrzésére van szükség, valamint csökkentheti a mezőgazdasági termelőkre rótt adminisztratív terheket
  .

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | A KAP végrehajtása céljából bevezetendő irányítási rendszerek részét képező integrált rendszernek biztosítania kell, hogy
  az éves teljesítményjelentésekben
  szolgáltatott összesített adatok megbízhatók és ellenőrizhetők legyenek. Tekintettel a megfelelően működő integrált rendszer fontosságára, minőségi követelményeket kell meghatározni. A tagállamoknak évente minőségértékelésnek kell alávetniük a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert, a földrajzi térinformatikai pályázati rendszert, valamint a területmegfigyelő rendszert. A tagállamoknak kezelniük kell a hiányosságokat és a Bizottság kérésére cselekvési tervet kell kidolgozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

A KAP végrehajtása céljából bevezetendő irányítási rendszerek részét képező integrált rendszernek biztosítania kell, hogy
  az éves teljesítményjelentésekben
  szolgáltatott összesített adatok megbízhatók és ellenőrizhetők legyenek. Tekintettel a megfelelően működő integrált rendszer fontosságára, minőségi követelményeket kell meghatározni. A tagállamoknak évente minőségértékelésnek kell alávetniük a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert, a földrajzi térinformatikai pályázati rendszert, valamint a területmegfigyelő rendszert. A tagállamoknak kezelniük kell a hiányosságokat és a Bizottság kérésére cselekvési tervet kell kidolgozniuk.

| (48) | A KAP végrehajtása céljából bevezetendő irányítási rendszerek részét képező integrált rendszernek biztosítania kell, hogy
  a jelentésekben
  szolgáltatott összesített adatok megbízhatók és ellenőrizhetők legyenek. Tekintettel a megfelelően működő integrált rendszer fontosságára, minőségi követelményeket kell meghatározni. A tagállamoknak évente minőségértékelésnek kell alávetniük a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert, a földrajzi térinformatikai pályázati rendszert, valamint a területmegfigyelő rendszert. A tagállamoknak kezelniük kell a hiányosságokat és a Bizottság kérésére cselekvési tervet kell kidolgozniuk. |
| --- | --- |

(48)

A KAP végrehajtása céljából bevezetendő irányítási rendszerek részét képező integrált rendszernek biztosítania kell, hogy
  a jelentésekben
  szolgáltatott összesített adatok megbízhatók és ellenőrizhetők legyenek. Tekintettel a megfelelően működő integrált rendszer fontosságára, minőségi követelményeket kell meghatározni. A tagállamoknak évente minőségértékelésnek kell alávetniük a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszert, a földrajzi térinformatikai pályázati rendszert, valamint a területmegfigyelő rendszert. A tagállamoknak kezelniük kell a hiányosságokat és a Bizottság kérésére cselekvési tervet kell kidolgozniuk.

Módosítás 299

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági
  közlemény
  szerint a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések ösztönzése, valamint a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez való hozzájárulás képezi a jövőbeli KAP stratégiai céljait. Ezért szükségessé vált a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer adatainak és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer egyéb adatainak környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból történő, nemzeti és uniós szintű megosztása. Ezért rendelkezni kell az integrált rendszeren keresztül összegyűjtött, környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból lényeges adatoknak a tagállami közigazgatási szervek közötti, valamint az uniós intézményekkel és szervekkel történő megosztásáról. Az európai statisztikák elkészítéséhez a különböző közigazgatási szervek rendelkezésére álló adatok hatékonyabb felhasználása érdekében rendelkezni kell arról is, hogy az integrált rendszerből származó adatokat statisztikai célból az európai statisztikai rendszer részét képező szervek rendelkezésére kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági
  közlemény
  szerint a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések ösztönzése, valamint a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez való hozzájárulás képezi a jövőbeli KAP stratégiai céljait. Ezért szükségessé vált a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer adatainak és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer egyéb adatainak környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból történő, nemzeti és uniós szintű megosztása. Ezért rendelkezni kell az integrált rendszeren keresztül összegyűjtött, környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból lényeges adatoknak a tagállami közigazgatási szervek közötti, valamint az uniós intézményekkel és szervekkel történő megosztásáról. Az európai statisztikák elkészítéséhez a különböző közigazgatási szervek rendelkezésére álló adatok hatékonyabb felhasználása érdekében rendelkezni kell arról is, hogy az integrált rendszerből származó adatokat statisztikai célból az európai statisztikai rendszer részét képező szervek rendelkezésére kell bocsátani.

| (49) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője”
  , „Az európai zöld megállapodás”, „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” és „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia”
  című bizottsági
  közlemények
  szerint a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések ösztönzése, valamint a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó uniós célkitűzések
  és célértékek
  eléréséhez való hozzájárulás képezi a jövőbeli KAP stratégiai céljait. Ezért szükségessé vált a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer adatainak és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer egyéb adatainak környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból történő, nemzeti és uniós szintű megosztása. Ezért rendelkezni kell az integrált rendszeren keresztül összegyűjtött, környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból lényeges adatoknak a tagállami közigazgatási szervek közötti, valamint az uniós intézményekkel és szervekkel történő megosztásáról. Az európai statisztikák elkészítéséhez a különböző közigazgatási szervek rendelkezésére álló adatok hatékonyabb felhasználása érdekében rendelkezni kell arról is, hogy az integrált rendszerből származó adatokat statisztikai célból az európai statisztikai rendszer részét képező szervek rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(49)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője”
  , „Az európai zöld megállapodás”, „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” és „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia”
  című bizottsági
  közlemények
  szerint a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések ösztönzése, valamint a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó uniós célkitűzések
  és célértékek
  eléréséhez való hozzájárulás képezi a jövőbeli KAP stratégiai céljait. Ezért szükségessé vált a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer adatainak és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer egyéb adatainak környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból történő, nemzeti és uniós szintű megosztása. Ezért rendelkezni kell az integrált rendszeren keresztül összegyűjtött, környezetvédelmi és éghajlatpolitikai célból lényeges adatoknak a tagállami közigazgatási szervek közötti, valamint az uniós intézményekkel és szervekkel történő megosztásáról. Az európai statisztikák elkészítéséhez a különböző közigazgatási szervek rendelkezésére álló adatok hatékonyabb felhasználása érdekében rendelkezni kell arról is, hogy az integrált rendszerből származó adatokat statisztikai célból az európai statisztikai rendszer részét képező szervek rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 209 és 285

Rendeletre irányuló javaslat

49 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49a) | „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közlemény felhívja a figyelmet a szociális jogok európai pillérében foglalt alapelvek tiszteletben tartásának fontosságára. A munkavállalók szociális védelmével, munka- és lakhatási körülményeivel, valamint az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos megfontolások fontos szerepet fognak játszani a méltányos, erős és fenntartható élelmiszerrendszerek kialakításában. A KAP-nak az egyik olyan eszköznek kell lennie, amely előmozdítja a szociális jogok európai pillérének célkitűzéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49a)

„A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közlemény felhívja a figyelmet a szociális jogok európai pillérében foglalt alapelvek tiszteletben tartásának fontosságára. A munkavállalók szociális védelmével, munka- és lakhatási körülményeivel, valamint az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos megfontolások fontos szerepet fognak játszani a méltányos, erős és fenntartható élelmiszerrendszerek kialakításában. A KAP-nak az egyik olyan eszköznek kell lennie, amely előmozdítja a szociális jogok európai pillérének célkitűzéseit.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | A mezőgazdasági kereskedelem nemzetközi szerkezetére tekintettel
  és
  a belső piac működése érdekében szükség van a tagállamok közötti együttműködés megszervezésére. Emellett szükség van a harmadik országban székhellyel rendelkező, kifizetésekben részesülő vagy kifizetéseket teljesítő vállalkozások uniós szintű központosított dokumentációs rendszerének létrehozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

A mezőgazdasági kereskedelem nemzetközi szerkezetére tekintettel
  és
  a belső piac működése érdekében szükség van a tagállamok közötti együttműködés megszervezésére. Emellett szükség van a harmadik országban székhellyel rendelkező, kifizetésekben részesülő vagy kifizetéseket teljesítő vállalkozások uniós szintű központosított dokumentációs rendszerének létrehozására.

| (53) | A mezőgazdasági kereskedelem nemzetközi szerkezetére tekintettel
  , valamint
  a belső piac működése
  és a fejlesztési szempontú uniós szakpolitikai koherencia tiszteletben tartása
  érdekében szükség van a tagállamok közötti
  , illetve a tagállamok és a harmadik országok közötti
  együttműködés megszervezésére. Emellett szükség van a harmadik országban székhellyel rendelkező, kifizetésekben részesülő vagy kifizetéseket teljesítő vállalkozások uniós szintű központosított dokumentációs rendszerének létrehozására.
  Ennek a rendszernek hozzá kell járulnia a KAP végrehajtása és az Unió külső politikáinak célkitűzései közötti következetlenségek feltárásához is. A rendszer hozzájárul továbbá a [.../...] rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben] vázolt KAP-célkitűzések elérésének nyomon követéséhez, mivel lehetővé teszi a fent említett, harmadik országbeli kötelezettségvállalások által a fenntartható fejlesztésre vonatkozó 2030-as menetrendre és az Unió fejlesztési célkitűzéseire kifejtett hatás értékelését, az EUMSZ 208. cikkében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(53)

A mezőgazdasági kereskedelem nemzetközi szerkezetére tekintettel
  , valamint
  a belső piac működése
  és a fejlesztési szempontú uniós szakpolitikai koherencia tiszteletben tartása
  érdekében szükség van a tagállamok közötti
  , illetve a tagállamok és a harmadik országok közötti
  együttműködés megszervezésére. Emellett szükség van a harmadik országban székhellyel rendelkező, kifizetésekben részesülő vagy kifizetéseket teljesítő vállalkozások uniós szintű központosított dokumentációs rendszerének létrehozására.
  Ennek a rendszernek hozzá kell járulnia a KAP végrehajtása és az Unió külső politikáinak célkitűzései közötti következetlenségek feltárásához is. A rendszer hozzájárul továbbá a [.../...] rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendeletben] vázolt KAP-célkitűzések elérésének nyomon követéséhez, mivel lehetővé teszi a fent említett, harmadik országbeli kötelezettségvállalások által a fenntartható fejlesztésre vonatkozó 2030-as menetrendre és az Unió fejlesztési célkitűzéseire kifejtett hatás értékelését, az EUMSZ 208. cikkében foglaltak szerint.

Módosítás 210 és 286

Rendeletre irányuló javaslat

55 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (55) | A feltételesség a KAP fontos eleme, különös tekintettel
  annak
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai vonatkozására, valamint a 
  közegészségüggyel
  és az
  állatokkal kapcsolatos kérdésekre
  . Ebből kifolyólag ellenőrzéseket kell végezni és adott esetben szankciókat kell alkalmazni a feltételességi rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára
  egyenlő versenyfeltételeket lehessen teremteni
  , uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat a feltételesség
  ellenőrzése
  és a szankciók vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55)

A feltételesség a KAP fontos eleme, különös tekintettel
  annak
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai vonatkozására, valamint a 
  közegészségüggyel
  és az
  állatokkal kapcsolatos kérdésekre
  . Ebből kifolyólag ellenőrzéseket kell végezni és adott esetben szankciókat kell alkalmazni a feltételességi rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára
  egyenlő versenyfeltételeket lehessen teremteni
  , uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat a feltételesség
  ellenőrzése
  és a szankciók vonatkozásában.

| (55) | A feltételesség a KAP fontos eleme,
  amely szavatolja, hogy a kifizetések nagymértékben fenntarthatók legyenek, továbbá egyenlő versenyfeltételeket biztosít a mezőgazdasági termelők számára a tagállamokon belül és a tagállamok között,
  különös tekintettel
  a KAP szociális,
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai vonatkozására, valamint a 
  közegészségügyre
  és az
  állatjólétre is
  . Ebből kifolyólag ellenőrzéseket kell végezni és adott esetben szankciókat kell alkalmazni a feltételességi rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára
  biztosítani lehessen az említett egyenlő versenyfeltételeket
  , uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat a feltételesség
  , az ellenőrzések
  és a 
  nem megfeleléssel összefüggő
  szankciók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(55)

A feltételesség a KAP fontos eleme,
  amely szavatolja, hogy a kifizetések nagymértékben fenntarthatók legyenek, továbbá egyenlő versenyfeltételeket biztosít a mezőgazdasági termelők számára a tagállamokon belül és a tagállamok között,
  különös tekintettel
  a KAP szociális,
  környezetvédelmi és éghajlat-politikai vonatkozására, valamint a 
  közegészségügyre
  és az
  állatjólétre is
  . Ebből kifolyólag ellenőrzéseket kell végezni és adott esetben szankciókat kell alkalmazni a feltételességi rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében. Ahhoz, hogy a különböző tagállamok kedvezményezettjei számára
  biztosítani lehessen az említett egyenlő versenyfeltételeket
  , uniós szinten be kell vezetni bizonyos általános szabályokat a feltételesség
  , az ellenőrzések
  és a 
  nem megfeleléssel összefüggő
  szankciók vonatkozásában.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározzák a szankciókat, ugyanakkor ezeknek a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, valamint nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony és koherens megközelítést alkalmazzanak, rendelkezni kell
  egy
  uniós szintű minimális
  szankciómértékről
  a hanyagság miatt első alkalommal történő nem teljesítés
  esetére;
  újabb előfordulás esetén magasabb mértékű szankciót kell alkalmazni, a szándékosság pedig a támogatásból való teljes kizárást
  vonhatja
  maga után. A szankciók arányosságának biztosítása érdekében a 
  tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy
  a csekély mértékű, első alkalommal előforduló meg nem felelések esetére korai előrejelző rendszert
  vezessenek
  be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározzák a szankciókat, ugyanakkor ezeknek a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, valamint nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony és koherens megközelítést alkalmazzanak, rendelkezni kell
  egy
  uniós szintű minimális
  szankciómértékről
  a hanyagság miatt első alkalommal történő nem teljesítés
  esetére;
  újabb előfordulás esetén magasabb mértékű szankciót kell alkalmazni, a szándékosság pedig a támogatásból való teljes kizárást
  vonhatja
  maga után. A szankciók arányosságának biztosítása érdekében a 
  tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy
  a csekély mértékű, első alkalommal előforduló meg nem felelések esetére korai előrejelző rendszert
  vezessenek
  be.

| (57) | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározzák a szankciókat, ugyanakkor ezeknek a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, valamint nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony és koherens megközelítést alkalmazzanak, rendelkezni kell
  az
  uniós szintű minimális
  szankció mértékekről. E szankció mértékek
  a hanyagság miatt első alkalommal történő nem teljesítés
  eseteire alkalmazandók,
  újabb előfordulás esetén
  azonban
  magasabb mértékű szankciót kell alkalmazni, a szándékosság pedig
  akár
  a támogatásból való teljes kizárást
  vonja
  maga után. A szankciók arányosságának biztosítása érdekében a 
  tagállamoknak
  a csekély mértékű, első alkalommal előforduló meg nem felelések esetére korai előrejelző rendszert
  kell bevezetniük, amely figyelmezteti a kedvezményezetteket a korrekciós intézkedés meghozatalára irányuló kötelezettségükre és lehetővé teszi számukra a meg nem felelés orvoslását. Nem szabható ki adminisztratív szankció abban az esetben, ha a meg nem felelés oka vis maiornak, puszta hanyagságnak vagy az illetékes hatóság vagy más hatóság által elismert nyilvánvaló hibának tudható be. |
| --- | --- |

(57)

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy részletesen meghatározzák a szankciókat, ugyanakkor ezeknek a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, valamint nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. Annak biztosítására, hogy a tagállamok hatékony és koherens megközelítést alkalmazzanak, rendelkezni kell
  az
  uniós szintű minimális
  szankció mértékekről. E szankció mértékek
  a hanyagság miatt első alkalommal történő nem teljesítés
  eseteire alkalmazandók,
  újabb előfordulás esetén
  azonban
  magasabb mértékű szankciót kell alkalmazni, a szándékosság pedig
  akár
  a támogatásból való teljes kizárást
  vonja
  maga után. A szankciók arányosságának biztosítása érdekében a 
  tagállamoknak
  a csekély mértékű, első alkalommal előforduló meg nem felelések esetére korai előrejelző rendszert
  kell bevezetniük, amely figyelmezteti a kedvezményezetteket a korrekciós intézkedés meghozatalára irányuló kötelezettségükre és lehetővé teszi számukra a meg nem felelés orvoslását. Nem szabható ki adminisztratív szankció abban az esetben, ha a meg nem felelés oka vis maiornak, puszta hanyagságnak vagy az illetékes hatóság vagy más hatóság által elismert nyilvánvaló hibának tudható be.

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

66 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (66a) | Miután az Európai Parlament nagyobb átláthatóságot kért a mezőgazdasági földterületek elosztásával és a földtulajdon koncentrációjával kapcsolatban

   (1a)

  , amely hatással van a mezőgazdasági termelők földhöz jutására, valamint az európai ombudsman

   (1b)

  és a Számvevőszék véleménye után, miszerint fel kell deríteni a KAP kedvezményezettjeihez kapcsolódó tulajdonosi szerkezeteket az uniós forrásokkal kapcsolatos esetleges csalásokkal és visszaélésekkel összefüggésben, és tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló statisztikák

   (1c)

  korlátozott képet adnak a mezőgazdasági üzemek tulajdonosairól és ellenőrzéséről, és a nagyarányú földszerzések és a földtulajdon koncentrációja hatóságok általi nyomon követésének megkönnyítése, valamint az EMVA-ból és az EMGA-ból nyújtott támogatások nagyobb mértékű elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében ezért a tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információkat is nyilvánosságra kell hozni. A KAP-alapok kedvezményezettjei a tagállamok által utólagosan közzétett listájának adott esetben lehetővé kell tennie az anyavállalatok azonosítását is. Ez jelentősen hozzájárulna a tulajdonosi struktúrák nyomon követéséhez, és megkönnyítené az esetleges összeférhetetlenségek, a korrupció és a csalárd magatartások kivizsgálását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(66a)

Miután az Európai Parlament nagyobb átláthatóságot kért a mezőgazdasági földterületek elosztásával és a földtulajdon koncentrációjával kapcsolatban

   (1a)

  , amely hatással van a mezőgazdasági termelők földhöz jutására, valamint az európai ombudsman

   (1b)

  és a Számvevőszék véleménye után, miszerint fel kell deríteni a KAP kedvezményezettjeihez kapcsolódó tulajdonosi szerkezeteket az uniós forrásokkal kapcsolatos esetleges csalásokkal és visszaélésekkel összefüggésben, és tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló statisztikák

   (1c)

  korlátozott képet adnak a mezőgazdasági üzemek tulajdonosairól és ellenőrzéséről, és a nagyarányú földszerzések és a földtulajdon koncentrációja hatóságok általi nyomon követésének megkönnyítése, valamint az EMVA-ból és az EMGA-ból nyújtott támogatások nagyobb mértékű elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében ezért a tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információkat is nyilvánosságra kell hozni. A KAP-alapok kedvezményezettjei a tagállamok által utólagosan közzétett listájának adott esetben lehetővé kell tennie az anyavállalatok azonosítását is. Ez jelentősen hozzájárulna a tulajdonosi struktúrák nyomon követéséhez, és megkönnyítené az esetleges összeférhetetlenségek, a korrupció és a csalárd magatartások kivizsgálását.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

71 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (71) | Az ezeknek az információknak az e rendeletben meghatározott általános információkkal együtt történő közzététele átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a közös agrárpolitika láthatóságához és jobb megértéséhez. Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, továbbá biztosítja a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb mértékű legitimitását, hatékonyságát és elszámoltathatóságát. A közzététel emellett felhívja a polgárok figyelmét a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra” vonatkozó konkrét példákra, és ezáltal alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(71)

Az ezeknek az információknak az e rendeletben meghatározott általános információkkal együtt történő közzététele átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a közös agrárpolitika láthatóságához és jobb megértéséhez. Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, továbbá biztosítja a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb mértékű legitimitását, hatékonyságát és elszámoltathatóságát. A közzététel emellett felhívja a polgárok figyelmét a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra” vonatkozó konkrét példákra, és ezáltal alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alkalmazásában: | E rendelet alkalmazásában: |
| a) | „szabálytalanság”: a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet alkalmazásában:

E rendelet alkalmazásában:

a)

„szabálytalanság”: a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanság;

| a) | „szabálytalanság”: a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanság; |
| --- | --- |

a)

„szabálytalanság”: a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanság;

| b) | „irányítási rendszerek”: az e rendelet II. címének II. fejezetében említett irányítási szervek és az e rendeletben, illetve az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] meghatározott alapvető uniós követelmények, ideértve az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett
  éves teljesítményjelentés
  céljából létrehozott jelentési rendszert is; |
| --- | --- |

b)

„irányítási rendszerek”: az e rendelet II. címének II. fejezetében említett irányítási szervek és az e rendeletben, illetve az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] meghatározott alapvető uniós követelmények, ideértve az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett
  éves teljesítményjelentés
  céljából létrehozott jelentési rendszert is;

| b) | „irányítási rendszerek”: az e rendelet II. címének II. fejezetében említett irányítási szervek és az e rendeletben, illetve az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] meghatározott alapvető uniós követelmények, ideértve az
  e rendelet 57. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmével kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, valamint az e rendelet 38a. cikkében említett éves teljesítménymonitoring és az
  (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett
  többéves teljesítmény-felülvizsgálat
  céljából létrehozott jelentési rendszert is; |
| --- | --- |

b)

„irányítási rendszerek”: az e rendelet II. címének II. fejezetében említett irányítási szervek és az e rendeletben, illetve az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] meghatározott alapvető uniós követelmények, ideértve az
  e rendelet 57. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmével kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, valamint az e rendelet 38a. cikkében említett éves teljesítménymonitoring és az
  (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett
  többéves teljesítmény-felülvizsgálat
  céljából létrehozott jelentési rendszert is;

| c) | „alapvető uniós követelmények”: az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] és az e rendeletben meghatározott követelmények. |
| --- | --- |

c)

„alapvető uniós követelmények”: az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] és az e rendeletben meghatározott követelmények.

| c) | „alapvető uniós követelmények”: az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] és az e rendeletben
  , az (EU) 2018/1046 rendeletben (költségvetési rendelet) és a 2014/24/EU irányelvben (közbeszerzési irányelv)
  meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

c)

„alapvető uniós követelmények”: az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] és az e rendeletben
  , az (EU) 2018/1046 rendeletben (költségvetési rendelet) és a 2014/24/EU irányelvben (közbeszerzési irányelv)
  meghatározott követelmények;

| ca) | „uniós követelmények”: a tagállam KAP-stratégiai tervében szereplő alapvető uniós követelmények és az (EU) .../... rendeletből [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] eredő támogathatósági szabályok; |
| --- | --- |

ca)

„uniós követelmények”: a tagállam KAP-stratégiai tervében szereplő alapvető uniós követelmények és az (EU) .../... rendeletből [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] eredő támogathatósági szabályok;

| cb) | „kimeneti mutató”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerinti kimeneti mutató; |
| --- | --- |

cb)

„kimeneti mutató”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 12. pontjában meghatározottak szerinti kimeneti mutató;

| cc) | „eredménymutató”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 13. pontjában meghatározottak szerinti eredménymutató; |
| --- | --- |

cc)

„eredménymutató”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 13. pontjában meghatározottak szerinti eredménymutató;

| cd) | „súlyos hiányosság”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 30. pontjában meghatározottak szerinti súlyos hiányosság; |
| --- | --- |

cd)

„súlyos hiányosság”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 30. pontjában meghatározottak szerinti súlyos hiányosság;

| ce) | „közreműködő szervezet”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 7. pontjában meghatározottak szerinti közreműködő szervezet; |
| --- | --- |

ce)

„közreműködő szervezet”: az (EU) .../... rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 2. cikkének 7. pontjában meghatározottak szerinti közreműködő szervezet;

| cf) | „cselekvési terv”: az e rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében és 40. cikkének (1) bekezdésében említett cselekvési terv. |
| --- | --- |

cf)

„cselekvési terv”: az e rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében és 40. cikkének (1) bekezdésében említett cselekvési terv.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | a kedvezményezett halála; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-a)

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó
  , súlyos
  természeti katasztrófa; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó
  , súlyos
  természeti katasztrófa;

| a) | a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó természeti katasztrófa
  vagy meteorológiai esemény
  ; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó természeti katasztrófa
  vagy meteorológiai esemény
  ;

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a kedvezményezett tartós munkaképtelensége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a kedvezményezett tartós munkaképtelensége;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó piaci körülmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

a mezőgazdasági üzemet jelentős mértékben sújtó piaci körülmények;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények
  véletlen
  megsemmisülése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények
  véletlen
  megsemmisülése;

| b) | a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények megsemmisülése; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzem részét képező, állattartásra szolgáló építmények megsemmisülése;

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a kedvezményezett állat-, illetve növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség, illetve növénybetegség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a kedvezményezett állat-, illetve növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség, illetve növénybetegség;

| c) | a kedvezményezett állat-, illetve növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség, növénybetegség, illetve
  kártevőfertőzés
  ; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett állat-, illetve növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos állatbetegség, növénybetegség, illetve
  kártevőfertőzés
  ;

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok az első bekezdés a) pontját az ugyanazon természeti katasztrófa vagy meteorológiai esemény által sújtott mezőgazdasági üzemek csoportjára is alkalmazhatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok az első bekezdés a) pontját az ugyanazon természeti katasztrófa vagy meteorológiai esemény által sújtott mezőgazdasági üzemek csoportjára is alkalmazhatják.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMVA végrehajtása a tagállamok és az Unió között fennálló megosztott irányítás keretében történik. Az EMVA az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének 4. fejezetében említett, a KAP-stratégiai terv szerinti vidékfejlesztési beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást finanszírozza. | Az EMVA végrehajtása a tagállamok és az Unió között fennálló megosztott irányítás keretében történik. Az EMVA az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének 4. fejezetében említett, a KAP-stratégiai terv szerinti vidékfejlesztési beavatkozásokhoz
  , valamint a 112. cikk szerinti intézkedésekhez
  nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást finanszírozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az EMVA végrehajtása a tagállamok és az Unió között fennálló megosztott irányítás keretében történik. Az EMVA az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének 4. fejezetében említett, a KAP-stratégiai terv szerinti vidékfejlesztési beavatkozásokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást finanszírozza.

Az EMVA végrehajtása a tagállamok és az Unió között fennálló megosztott irányítás keretében történik. Az EMVA az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének 4. fejezetében említett, a KAP-stratégiai terv szerinti vidékfejlesztési beavatkozásokhoz
  , valamint a 112. cikk szerinti intézkedésekhez
  nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást finanszírozza.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az alapokból – a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében – közvetlen módon finanszírozhatók a KAP végrehajtásához szükséges előkészítési, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási intézkedések, valamint értékelés, audit és ellenőrzés. Különösen az alábbiak tartoznak ide: | Az alapokból – a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében – közvetlen módon finanszírozhatók a KAP végrehajtásához szükséges
  fokozott
  előkészítési, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási intézkedések, valamint értékelés, audit és ellenőrzés
  . Az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 86. cikkének (3) bekezdésében említett EMVA-hozzájárulás a tagállam új irányítási és kontrollrendszerei tekintetében figyelembe veszi a fokozott adminisztratív kapacitásépítést.
  Különösen az alábbiak tartoznak ide: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az alapokból – a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében – közvetlen módon finanszírozhatók a KAP végrehajtásához szükséges előkészítési, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási intézkedések, valamint értékelés, audit és ellenőrzés. Különösen az alábbiak tartoznak ide:

Az alapokból – a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében – közvetlen módon finanszírozhatók a KAP végrehajtásához szükséges
  fokozott
  előkészítési, monitoring, adminisztratív és technikai segítségnyújtási intézkedések, valamint értékelés, audit és ellenőrzés
  . Az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 86. cikkének (3) bekezdésében említett EMVA-hozzájárulás a tagállam új irányítási és kontrollrendszerei tekintetében figyelembe veszi a fokozott adminisztratív kapacitásépítést.
  Különösen az alábbiak tartoznak ide:

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a KAP-ról szóló tanulmányok, valamint az alapok által finanszírozott intézkedések értékelése, beleértve az értékelési módszerek tökéletesítését és a KAP-pal összefüggő gyakorlatokra vonatkozó információk cseréjét, továbbá az Európai Beruházási Bankkal (EBB) közösen készített tanulmányok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a KAP-ról szóló tanulmányok, valamint az alapok által finanszírozott intézkedések értékelése, beleértve az értékelési módszerek tökéletesítését és a KAP-pal összefüggő gyakorlatokra vonatkozó információk cseréjét, továbbá az Európai Beruházási Bankkal (EBB) közösen készített tanulmányok,

| f) | a KAP-ról szóló tanulmányok, valamint az alapok által finanszírozott intézkedések értékelése, beleértve az értékelési módszerek tökéletesítését és a KAP-pal összefüggő gyakorlatokra vonatkozó információk cseréjét,
  az érintett érdekelt felekkel való konzultáció,
  továbbá az Európai Beruházási Bankkal (EBB) közösen készített tanulmányok, |
| --- | --- |

f)

a KAP-ról szóló tanulmányok, valamint az alapok által finanszírozott intézkedések értékelése, beleértve az értékelési módszerek tökéletesítését és a KAP-pal összefüggő gyakorlatokra vonatkozó információk cseréjét,
  az érintett érdekelt felekkel való konzultáció,
  továbbá az Európai Beruházási Bankkal (EBB) közösen készített tanulmányok,

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, uniós szintű információterjesztésre, figyelemfelkeltésre, együttműködés és tapasztalatcsere ösztönzésére irányuló intézkedésekhez való hozzájárulás, beleértve az érintett feleket összekapcsoló hálózat létrehozatalát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

a vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, uniós szintű információterjesztésre, figyelemfelkeltésre, együttműködés és tapasztalatcsere ösztönzésére irányuló intézkedésekhez való hozzájárulás, beleértve az érintett feleket összekapcsoló hálózat létrehozatalát;

| h) | a vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, uniós szintű információterjesztésre, figyelemfelkeltésre,
  érintett érdekelt felekkel folytatott
  együttműködés és tapasztalatcsere ösztönzésére irányuló intézkedésekhez való hozzájárulás, beleértve az érintett feleket összekapcsoló hálózat létrehozatalát; |
| --- | --- |

h)

a vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, uniós szintű információterjesztésre, figyelemfelkeltésre,
  érintett érdekelt felekkel folytatott
  együttműködés és tapasztalatcsere ösztönzésére irányuló intézkedésekhez való hozzájárulás, beleértve az érintett feleket összekapcsoló hálózat létrehozatalát;

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk |
| | Illetékes hatóság |
| | (1)
     
  A tagállamok kijelölnek egy miniszteri szintű hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik: |
| | a) | a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7a. cikk

Illetékes hatóság

(1)
     
  A tagállamok kijelölnek egy miniszteri szintű hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik:

a)

a)

a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

| b) | a 10. cikkben említett koordináló szerv akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása; |
| --- | --- |

b)

b)

a 10. cikkben említett koordináló szerv akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

a 10. cikkben említett koordináló szerv akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

| c) | a 11. cikkben említett tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása; |
| --- | --- |

c)

c)

a 11. cikkben említett tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása;

a 11. cikkben említett tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása;

| d) | az e fejezet alapján az illetékes hatóságra ruházott feladatok ellátása az arányosság elvének figyelembevétele mellett. |
| --- | --- |

d)

d)

az e fejezet alapján az illetékes hatóságra ruházott feladatok ellátása az arányosság elvének figyelembevétele mellett.

az e fejezet alapján az illetékes hatóságra ruházott feladatok ellátása az arányosság elvének figyelembevétele mellett.

(2)
     
  Az illetékes hatóság Bizottság által a 12. cikk (1) bekezdésével összhangban elfogadandó kritériumok vizsgálata alapján közokiratban dönt a következőkről:

| a) | a kifizető ügynökség és a koordináló szerv akkreditációjának megadása, illetve felülvizsgálatot követő visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a)

a kifizető ügynökség és a koordináló szerv akkreditációjának megadása, illetve felülvizsgálatot követő visszavonása;

a kifizető ügynökség és a koordináló szerv akkreditációjának megadása, illetve felülvizsgálatot követő visszavonása;

| b) | a tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása. |
| --- | --- |

b)

b)

a tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása.

a tanúsító szerv kijelölése és kijelölésének visszavonása.

Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a kifizető ügynökségek, a koordináló szerv és a tanúsító szerv akkreditációjáról vagy kijelöléséről, valamint az akkreditáció vagy a kijelölés visszavonásáról.

Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a kifizető ügynökségek, a koordináló szerv és a tanúsító szerv akkreditációjáról vagy kijelöléséről, valamint az akkreditáció vagy a kijelölés visszavonásáról.

A Bizottság előmozdítja az irányítási rendszerek működtetésével kapcsolatos bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását.

A Bizottság előmozdítja az irányítási rendszerek működtetésével kapcsolatos bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztását.

Módosítás 273/rev

Módosítás 273/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kifizető ügynökségek
  és koordináló szervek | Kifizető ügynökségek |
| (1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok olyan szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadásokkal való gazdálkodásért és azok kontrolljáért. | (1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok
  és adott esetben a régiók
  olyan szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadásokkal való gazdálkodásért és azok kontrolljáért. |
| A kifizetések teljesítésének kivételével e feladatok végrehajtása átruházható. | A kifizetések teljesítésének kivételével e feladatok végrehajtása átruházható. |
| (2)   A tagállamok olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditálnak kifizető ügynökségként, amelyek olyan igazgatási szervezettel és belső ellenőrzési rendszerrel rendelkeznek, amely kellő garanciát nyújt arra, hogy a kifizetések jogszerűek és szabályosak legyenek, és elszámolásuk is a szabályoknak megfelelően történjen. Ennek érdekében a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell az akkreditálásnak a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a monitoringra vonatkozó azon minimumfeltételeit, amelyeket a Bizottság a 
  10. cikk (1) bekezdése
  a) pontjának megfelelően állapít meg. | (2)   A tagállamok olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditálnak kifizető ügynökségként, amelyek olyan igazgatási szervezettel és belső ellenőrzési rendszerrel rendelkeznek, amely kellő garanciát nyújt arra, hogy a kifizetések jogszerűek és szabályosak legyenek, és elszámolásuk is a szabályoknak megfelelően történjen. Ennek érdekében a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell az akkreditálásnak a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a monitoringra vonatkozó azon minimumfeltételeit, amelyeket a Bizottság a 
  12a. cikk (1) bekezdése
  a) pontjának megfelelően állapít meg. |
| Minden tagállam az alábbiak szerint korlátozza akkreditált kifizető ügynökségei számát: | Minden tagállam
  – saját alkotmányos előírásainak figyelembevételével –
  az alábbiak szerint korlátozza akkreditált kifizető ügynökségei számát: |
| a) | nemzeti szinten vagy adott esetben régiónként egyetlen ügynökségre; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kifizető ügynökségek
  és koordináló szervek

és koordináló szervek

Kifizető ügynökségek

(1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok olyan szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadásokkal való gazdálkodásért és azok kontrolljáért.

(1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok
  és adott esetben a régiók
  olyan szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadásokkal való gazdálkodásért és azok kontrolljáért.

A kifizetések teljesítésének kivételével e feladatok végrehajtása átruházható.

A kifizetések teljesítésének kivételével e feladatok végrehajtása átruházható.

(2)   A tagállamok olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditálnak kifizető ügynökségként, amelyek olyan igazgatási szervezettel és belső ellenőrzési rendszerrel rendelkeznek, amely kellő garanciát nyújt arra, hogy a kifizetések jogszerűek és szabályosak legyenek, és elszámolásuk is a szabályoknak megfelelően történjen. Ennek érdekében a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell az akkreditálásnak a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a monitoringra vonatkozó azon minimumfeltételeit, amelyeket a Bizottság a 
  10. cikk (1) bekezdése
  a) pontjának megfelelően állapít meg.

(2)   A tagállamok olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditálnak kifizető ügynökségként, amelyek olyan igazgatási szervezettel és belső ellenőrzési rendszerrel rendelkeznek, amely kellő garanciát nyújt arra, hogy a kifizetések jogszerűek és szabályosak legyenek, és elszámolásuk is a szabályoknak megfelelően történjen. Ennek érdekében a kifizető ügynökségeknek teljesíteniük kell az akkreditálásnak a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a monitoringra vonatkozó azon minimumfeltételeit, amelyeket a Bizottság a 
  12a. cikk (1) bekezdése
  a) pontjának megfelelően állapít meg.

Minden tagállam az alábbiak szerint korlátozza akkreditált kifizető ügynökségei számát:

Minden tagállam
  – saját alkotmányos előírásainak figyelembevételével –
  az alábbiak szerint korlátozza akkreditált kifizető ügynökségei számát:

– saját alkotmányos előírásainak figyelembevételével –

a)

nemzeti szinten vagy adott esetben régiónként egyetlen ügynökségre; és

| a) | nemzeti szinten vagy adott esetben régiónként egyetlen ügynökségre; és |
| --- | --- |

a)

nemzeti szinten vagy adott esetben régiónként egyetlen ügynökségre; és

| b) | egyetlen, az EMGA és az EMVA irányításáért egyaránt felelős ügynökségre. |
| --- | --- |

b)

egyetlen, az EMGA és az EMVA irányításáért egyaránt felelős ügynökségre.

| b) | egyetlen, az EMGA és az EMVA irányításáért egyaránt felelős ügynökségre
  , amennyiben csak egyetlen nemzeti szintű ügynökség létezik
  . |
| --- | --- |

b)

egyetlen, az EMGA és az EMVA irányításáért egyaránt felelős ügynökségre
  , amennyiben csak egyetlen nemzeti szintű ügynökség létezik
  .

, amennyiben csak egyetlen nemzeti szintű ügynökség létezik

Ha azonban a kifizető ügynökségek létrehozása regionális szinten történik, a tagállamok emellett vagy nemzeti szinten is akkreditálnak egy kifizető ügynökséget a jellegüknél fogva nemzeti szinten irányítandó támogatási rendszerek számára, vagy pedig e rendszerek irányításával a regionális kifizető ügynökségeiket bízzák meg.

Ha azonban a kifizető ügynökségek létrehozása regionális szinten történik, a tagállamok emellett vagy nemzeti szinten is akkreditálnak egy kifizető ügynökséget a jellegüknél fogva nemzeti szinten irányítandó támogatási rendszerek számára, vagy pedig e rendszerek irányításával a regionális kifizető ügynökségeiket bízzák meg.

A kifizető ügynökségek 2014 és 2020 közötti időszakra szóló akkreditációját át kell vinni a 2021–2027-es programozási időszakra, feltéve, hogy értesítették az illetékes hatóságot arról, hogy teljesítik az akkreditációs kritériumokat, és amennyiben a 7a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint végzett felülvizsgálat nem ennek ellenkezőjéről tanúskodik.

A kifizető ügynökségek 2014 és 2020 közötti időszakra szóló akkreditációját át kell vinni a 2021–2027-es programozási időszakra, feltéve, hogy értesítették az illetékes hatóságot arról, hogy teljesítik az akkreditációs kritériumokat, és amennyiben a 7a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint végzett felülvizsgálat nem ennek ellenkezőjéről tanúskodik.

Azon kifizető ügynökségek akkreditációját, amelyek legalább három éven keresztül nem foglalkoznak EMGA- vagy EMVA-kiadásokkal, vissza kell vonni.

Azon kifizető ügynökségek akkreditációját, amelyek legalább három éven keresztül nem foglalkoznak EMGA- vagy EMVA-kiadásokkal, vissza kell vonni.

E rendelet hatálybalépésének időpontját követően a tagállamok
  nem
  nevezhetnek ki további
  új
  kifizető ügynökségeket.

nem

új

[E rendelet hatálybalépésének időpontja] követően a tagállamok további kifizető ügynökségeket nevezhetnek ki
  , amennyiben:

, amennyiben:

| a) | az akkreditált kifizető ügynökségek száma nem növekszik a 2019. december 31-i helyzet viszonylatában; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

az akkreditált kifizető ügynökségek száma nem növekszik a 2019. december 31-i helyzet viszonylatában; vagy

az akkreditált kifizető ügynökségek száma nem növekszik a 2019. december 31-i helyzet viszonylatában; vagy

| b) | az új kifizető ügynökségeket az érintett tagállam közigazgatási átszervezése nyomán nevezik ki. |
| --- | --- |

b)

b)

az új kifizető ügynökségeket az érintett tagállam közigazgatási átszervezése nyomán nevezik ki.

az új kifizető ügynökségeket az érintett tagállam közigazgatási átszervezése nyomán nevezik ki.

(3)   Az (EU, Euratom)
  .../2018
  európai parlamenti és tanácsi rendelet [az új költségvetési rendelet] („költségvetési rendelet”) 63. cikkének (5) és (6) cikke alkalmazásában az akkreditált kifizető ügynökség vezetője az érintett pénzügyi évet követő év február 15-éig összeállítja és a Bizottsághoz eljuttatja a következőket:

(3)   Az (EU, Euratom)
  2018/1046
  európai parlamenti és tanácsi rendelet („költségvetési rendelet”) 63. cikkének (5) és (6) cikke alkalmazásában az akkreditált kifizető ügynökség vezetője az érintett pénzügyi évet követő év február 15-éig összeállítja és a Bizottsághoz eljuttatja a következőket:

| a) | az akkreditált kifizető ügynökségre bízott feladatok végrehajtása során felmerült kiadásokra vonatkozó éves elszámolások, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerint, továbbá az 51. cikk értelmében történő elszámoláshoz szükséges információk; |
| --- | --- |

a)

az akkreditált kifizető ügynökségre bízott feladatok végrehajtása során felmerült kiadásokra vonatkozó éves elszámolások, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerint, továbbá az 51. cikk értelmében történő elszámoláshoz szükséges információk;

| a) | az akkreditált kifizető ügynökségre bízott feladatok végrehajtása során felmerült kiadásokra vonatkozó éves elszámolások, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerint, továbbá az 51. cikk értelmében történő elszámoláshoz szükséges információk; |
| --- | --- |

a)

az akkreditált kifizető ügynökségre bízott feladatok végrehajtása során felmerült kiadásokra vonatkozó éves elszámolások, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének a) pontja szerint, továbbá az 51. cikk értelmében történő elszámoláshoz szükséges információk;

| b) | az 52. cikk (1) bekezdésében említett
  éves
  teljesítményjelentés, amely tanúsítja, hogy a kiadások összhangban vannak a 35. cikkel; |
| --- | --- |

b)

az 52. cikk (1) bekezdésében említett
  éves
  teljesítményjelentés, amely tanúsítja, hogy a kiadások összhangban vannak a 35. cikkel;

az 52. cikk (1) bekezdésében említett

teljesítményjelentés, amely tanúsítja, hogy a kiadások összhangban vannak a 35. cikkel;

| b) | a végleges ellenőrzési jelentések és az elvégzett ellenőrzések
  éves
  összefoglalója, beleértve azok eredményét is, valamint a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

a végleges ellenőrzési jelentések és az elvégzett ellenőrzések
  éves
  összefoglalója, beleértve azok eredményét is, valamint a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint.

a végleges ellenőrzési jelentések és az elvégzett ellenőrzések

összefoglalója, beleértve azok eredményét is, valamint a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint.

| c) | a költségvetési rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerinti vezetői nyilatkozat a következőkre vonatkozóan: |
| --- | --- |

c)

a költségvetési rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerinti vezetői nyilatkozat a következőkre vonatkozóan:

| c) | a költségvetési rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerinti vezetői nyilatkozat a következőkre vonatkozóan: |
| --- | --- |

c)

a költségvetési rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerinti vezetői nyilatkozat a következőkre vonatkozóan:

| | i. | annak ténye, hogy az információ a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említettek szerint teljes körű, pontos és benyújtása megfelelő, |
| --- | --- | --- |

i.

annak ténye, hogy az információ a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említettek szerint teljes körű, pontos és benyújtása megfelelő,

| | i. | annak ténye, hogy az információ a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említettek szerint teljes körű, pontos és benyújtása megfelelő, |
| --- | --- | --- |

i.

annak ténye, hogy az információ a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említettek szerint teljes körű, pontos és benyújtása megfelelő,

| | ii. | azon
  irányítási
  rendszerek megfelelő működése,
  amelyek kellő mértékű garanciát nyújtanak az éves teljesítményjelentésben jelentett eredmények tekintetében
  , a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontjában említettek szerint, |
| --- | --- | --- |

ii.

azon
  irányítási
  rendszerek megfelelő működése,
  amelyek kellő mértékű garanciát nyújtanak az éves teljesítményjelentésben jelentett eredmények tekintetében
  , a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontjában említettek szerint,

irányítási

amelyek kellő mértékű garanciát nyújtanak az éves teljesítményjelentésben jelentett eredmények tekintetében

| | ii. | az alapvető uniós követelményekkel összhangban bevezetett belső ellenőrzési
  rendszerek megfelelő működése,
  ami
  a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontjában említettek szerint
  kellő mértékű garanciát nyújt arra, hogy a kiadások összhangban vannak e rendelet 35. cikkével, |
| --- | --- | --- |

ii.

az alapvető uniós követelményekkel összhangban bevezetett belső ellenőrzési
  rendszerek megfelelő működése,
  ami
  a költségvetési rendelet 63. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontjában említettek szerint
  kellő mértékű garanciát nyújt arra, hogy a kiadások összhangban vannak e rendelet 35. cikkével,

az alapvető uniós követelményekkel összhangban bevezetett belső ellenőrzési

ami

kellő mértékű garanciát nyújt arra, hogy a kiadások összhangban vannak e rendelet 35. cikkével,

| | iii. | a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint. |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint.

a rendszerekben auditok és kontrollok révén azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzése, valamint a meghozandó vagy tervbe vett korrekciós intézkedések, a költségvetési rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerint.

A Bizottság az érintett tagállam kérésére az első albekezdésben említett február 15-i határidőt a költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint kivételes esetben március 1-jéig meghosszabbíthatja.

A Bizottság az érintett tagállam kérésére az első albekezdésben említett február 15-i határidőt a költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint kivételes esetben március 1-jéig meghosszabbíthatja.

(3a)
     
  A 38a. cikkben említett éves teljesítménymonitoring és az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat alkalmazásában az akkreditált kifizető ügynökség vezetője az érintett pénzügyi évet követő év február 15-éig összeállítja és a Bizottsághoz eljuttatja a teljesítményjelentést.

A jelentésnek tükröznie kell a végrehajtott műveleteket és a nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket, továbbá minden évben tartalmaznia kell a megvalósult eredményekre és kiadásokra vonatkozó információkat, a megvalósult eredményekre és az egyes céloktól való távolságra vonatkozó információkat kétévente, valamint lehetőség szerint jelentést kell tennie a hatásokról az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkében említett adatok felhasználásával.

A jelentésnek tükröznie kell a végrehajtott műveleteket és a nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket, továbbá minden évben tartalmaznia kell a megvalósult eredményekre és kiadásokra vonatkozó információkat, a megvalósult eredményekre és az egyes céloktól való távolságra vonatkozó információkat kétévente, valamint lehetőség szerint jelentést kell tennie a hatásokról az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkében említett adatok felhasználásával.

A teljesítményjelentést első alkalommal [az e rendelet hatálybalépésétől számított két év]-ig, majd 2030-cal bezárólag évente be kell nyújtani a Bizottságnak. Az első teljesítményjelentésnek [az e rendelet hatálybalépésének dátumát] követő első két pénzügyi évre kell kiterjednie. Az (EU) .../...rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének II. fejezetében említett közvetlen kifizetéseket illetően a teljesítményjelentésnek csupán az [e rendelet hatálybalépésétől számított egy év]. pénzügyi évre kell kiterjednie.

A teljesítményjelentést első alkalommal [az e rendelet hatálybalépésétől számított két év]-ig, majd 2030-cal bezárólag évente be kell nyújtani a Bizottságnak. Az első teljesítményjelentésnek [az e rendelet hatálybalépésének dátumát] követő első két pénzügyi évre kell kiterjednie. Az (EU) .../...rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének II. fejezetében említett közvetlen kifizetéseket illetően a teljesítményjelentésnek csupán az [e rendelet hatálybalépésétől számított egy év]. pénzügyi évre kell kiterjednie.

(4)
     
  Amennyiben a tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál, kijelöl egy közjogi koordináló szervet, amely a következő feladatok elvégzéséért felelős:

| a) | a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése; |
| --- | --- |

a)

a)

a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése;

a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése;

| b) | az 52. cikk (1) bekezdésében említett éves teljesítményjelentés eljuttatása; |
| --- | --- |

b)

b)

az 52. cikk (1) bekezdésében említett éves teljesítményjelentés eljuttatása;

az 52. cikk (1) bekezdésében említett éves teljesítményjelentés eljuttatása;

| c) | intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről; |
| --- | --- |

c)

c)

intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről;

intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről;

| d) | az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának ösztönzése és biztosítása.Az első albekezdés a) pontjában említett pénzügyi információk feldolgozása tekintetében a tagállamok a koordináló szervet egyedi akkreditálásnak vetik alá. |
| --- | --- |

d)

d)

az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának ösztönzése és biztosítása.Az első albekezdés a) pontjában említett pénzügyi információk feldolgozása tekintetében a tagállamok a koordináló szervet egyedi akkreditálásnak vetik alá.

az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának ösztönzése és biztosítása.Az első albekezdés a) pontjában említett pénzügyi információk feldolgozása tekintetében a tagállamok a koordináló szervet egyedi akkreditálásnak vetik alá.

A koordináló szerv által eljuttatott éves teljesítményjelentés beletartozik a 11. cikk (1) bekezdésében említett vélemény hatókörébe, és elküldésekor ahhoz a jelentés egészére vonatkozó vezetői nyilatkozatot kell csatolni.

A koordináló szerv által eljuttatott éves teljesítményjelentés beletartozik a 11. cikk (1) bekezdésében említett vélemény hatókörébe, és elküldésekor ahhoz a jelentés egészére vonatkozó vezetői nyilatkozatot kell csatolni.

(5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség esetében nem teljesül vagy a továbbiakban nem teljesül egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs feltétel, a tagállam – saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére eljárva – visszavonja az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség az illetékes hatóság által a probléma súlyossága függvényében megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat.

(5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség esetében nem teljesül vagy a továbbiakban nem teljesül egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs feltétel, a tagállam – saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére eljárva – visszavonja az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség az illetékes hatóság által a probléma súlyossága függvényében megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat.

(6)   A kifizető ügynökségek irányítják a felelősségi körükbe tartozó állami intervencióhoz kapcsolódó műveleteket és biztosítják azok kontrollját, továbbá vállalják az általános felelősséget e téren.

(6)   A kifizető ügynökségek irányítják a felelősségi körükbe tartozó állami intervencióhoz kapcsolódó műveleteket és biztosítják azok kontrollját, továbbá vállalják az általános felelősséget e téren.

Az EBB vagy más olyan nemzetközi pénzügyi szervezet által végrehajtott pénzügyi eszközök révén nyújtott támogatások esetében, amelyekben a tagállamok valamelyike részvényesi tagsággal rendelkezik, a kifizető ügynökség a kifizetési kérelmeket alátámasztó, az EBB vagy más nemzetközi pénzügyi szervezet által benyújtott kontrolljelentésre támaszkodik.

Az EBB vagy más olyan nemzetközi pénzügyi szervezet által végrehajtott pénzügyi eszközök révén nyújtott támogatások esetében, amelyekben a tagállamok valamelyike részvényesi tagsággal rendelkezik, a kifizető ügynökség a kifizetési kérelmeket alátámasztó, az EBB vagy más nemzetközi pénzügyi szervezet által benyújtott kontrolljelentésre támaszkodik.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | törölve |
| Illetékes hatóság | |
| (1)
     
  A tagállamok kijelölnek egy miniszteri szintű hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik: | |
| a) | a 8. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

törölve

törölve

Illetékes hatóság

Illetékes hatóság

(1)
     
  A tagállamok kijelölnek egy miniszteri szintű hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik:

a)

a)

a 8. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

a 8. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

| b) | a 8. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szerv akkreditálása; |
| --- | --- |

b)

b)

a 8. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szerv akkreditálása;

a 8. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szerv akkreditálása;

| c) | a 11. cikkben említett tanúsító szerv kinevezése; |
| --- | --- |

c)

c)

a 11. cikkben említett tanúsító szerv kinevezése;

a 11. cikkben említett tanúsító szerv kinevezése;

| d) | az e fejezet címén az illetékes hatóságra ruházott tevékenységek elvégzése. |
| --- | --- |

d)

d)

az e fejezet címén az illetékes hatóságra ruházott tevékenységek elvégzése.

az e fejezet címén az illetékes hatóságra ruházott tevékenységek elvégzése.

(2)
     
  Az illetékes hatóság a Bizottság által a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadandó akkreditációs kritériumok teljesítésének vizsgálata alapján közokiratban dönt a kifizető ügynökség és a koordináló szerv akkreditációjának megadásáról, illetve – felülvizsgálatot követő – visszavonásáról. Az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot az akkreditációk megadásáról, illetve visszavonásáról.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | Koordináló szervek |
| | (1)
     
  Amennyiben egy tagállamban egynél több kifizető ügynökséget akkreditáltak, az adott tagállam kijelöl egy közjogi koordináló szervet, amely a következő feladatok elvégzéséért felelős: |
| | a) | a Bizottság rendelkezésére bocsátandó dokumentumok, adatok és információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

Koordináló szervek

Koordináló szervek

(1)
     
  Amennyiben egy tagállamban egynél több kifizető ügynökséget akkreditáltak, az adott tagállam kijelöl egy közjogi koordináló szervet, amely a következő feladatok elvégzéséért felelős:

a)

a)

a Bizottság rendelkezésére bocsátandó dokumentumok, adatok és információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése;

a Bizottság rendelkezésére bocsátandó dokumentumok, adatok és információk összegyűjtése és a Bizottság részére történő megküldése;

| b) | intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása azokról és az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről; |
| --- | --- |

b)

b)

intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása azokról és az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről;

intézkedések megtétele vagy koordinálása bármilyen általános jellegű hiányosság megszüntetése céljából, valamint a Bizottság folyamatos tájékoztatása azokról és az azokkal kapcsolatos bármilyen utókövetési intézkedésről;

| c) | az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának biztosítása. |
| --- | --- |

c)

c)

az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának biztosítása.

az uniós szabályok összehangolt alkalmazásának biztosítása.

Az első albekezdés a) pontjában említett, pénzügyi jellegű információk kezelése tekintetében a tagállamok a koordináló szervet egyedi akkreditációnak vetik alá.

Az első albekezdés a) pontjában említett, pénzügyi jellegű információk kezelése tekintetében a tagállamok a koordináló szervet egyedi akkreditációnak vetik alá.

A 8. cikk (3) és (3a) bekezdésében említett, a kifizető ügynökségek által benyújtott és a koordináló szerv által eljuttatandó dokumentumok, adatok és információk a tanúsító szerv a 11. cikk (1) bekezdésében említett véleményének hatókörébe tartoznak, és azokat a dokumentumok egészére vonatkozó vezetői nyilatkozattal együtt kell elküldeni.

A 8. cikk (3) és (3a) bekezdésében említett, a kifizető ügynökségek által benyújtott és a koordináló szerv által eljuttatandó dokumentumok, adatok és információk a tanúsító szerv a 11. cikk (1) bekezdésében említett véleményének hatókörébe tartoznak, és azokat a dokumentumok egészére vonatkozó vezetői nyilatkozattal együtt kell elküldeni.

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tanúsító szerv a tagállam által a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül legalább hároméves időszakra kijelölt köz- vagy magánjogi auditáló szerv. Amennyiben a tanúsító szerv magánjogi auditáló szerv, és az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jog azt előírja, úgy a tagállam a szervet közbeszerzési eljárással választja ki. | (1)   A tanúsító szerv a tagállam által a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül legalább hároméves időszakra kijelölt köz- vagy magánjogi auditáló szerv. Amennyiben a tanúsító szerv magánjogi auditáló szerv, és az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jog azt előírja, úgy a tagállam a szervet közbeszerzési eljárással választja ki. |
| | Ugyanakkor az egynél több tanúsító szervet kijelölő tagállam egy, a koordinálás végrehajtásáért felelős, nemzeti szintű állami tanúsító szervet is kijelöl. |
| A költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában a tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően elkészített véleményt ad, amelyben a következőkről nyilatkozik: | A költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában a tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően elkészített véleményt ad, amelyben a következőkről nyilatkozik: |
| a) | az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tanúsító szerv a tagállam által a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül legalább hároméves időszakra kijelölt köz- vagy magánjogi auditáló szerv. Amennyiben a tanúsító szerv magánjogi auditáló szerv, és az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jog azt előírja, úgy a tagállam a szervet közbeszerzési eljárással választja ki.

(1)   A tanúsító szerv a tagállam által a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül legalább hároméves időszakra kijelölt köz- vagy magánjogi auditáló szerv. Amennyiben a tanúsító szerv magánjogi auditáló szerv, és az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jog azt előírja, úgy a tagállam a szervet közbeszerzési eljárással választja ki.

Ugyanakkor az egynél több tanúsító szervet kijelölő tagállam egy, a koordinálás végrehajtásáért felelős, nemzeti szintű állami tanúsító szervet is kijelöl.

Ugyanakkor az egynél több tanúsító szervet kijelölő tagállam egy, a koordinálás végrehajtásáért felelős, nemzeti szintű állami tanúsító szervet is kijelöl.

A költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában a tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően elkészített véleményt ad, amelyben a következőkről nyilatkozik:

A költségvetési rendelet 63. cikke (7) bekezdése első albekezdésének alkalmazásában a tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott auditszabványoknak megfelelően elkészített véleményt ad, amelyben a következőkről nyilatkozik:

a)

az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak;

| a) | az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak; |
| --- | --- |

a)

az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak;

| b) | arról, hogy a tagállamok irányítási rendszerei megfelelően működnek-e, |
| --- | --- |

b)

arról, hogy a tagállamok irányítási rendszerei megfelelően működnek-e,

| b) | arról, hogy a tagállamok irányítási rendszerei megfelelően működnek-e, |
| --- | --- |

b)

arról, hogy a tagállamok irányítási rendszerei megfelelően működnek-e,

| c) | arról, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  52
  . cikkében említett éves
  teljesítményalapú záróelszámolás céljából létrehozott,
  a 
  kimeneti mutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, valamint a rendelet 115. cikkében említett többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó eredménymutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, amelyek bizonyítják, hogy e rendelet 35. cikke teljesült, helyesek-e, |
| --- | --- |

c)

arról, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  52
  . cikkében említett éves
  teljesítményalapú záróelszámolás céljából létrehozott,
  a 
  kimeneti mutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, valamint a rendelet 115. cikkében említett többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó eredménymutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, amelyek bizonyítják, hogy e rendelet 35. cikke teljesült, helyesek-e,

52

teljesítményalapú záróelszámolás céljából létrehozott,

kimeneti mutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, valamint a rendelet 115. cikkében említett többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó eredménymutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, amelyek bizonyítják, hogy e rendelet 35. cikke teljesült, helyesek-e,

| c) | arról, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  38a
  . cikkében említett éves
  teljesítménymonitoring és
  a 
  121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat céljára szolgáló, a végrehajtott műveleteket és a nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket tükröző teljesítményjelentés helyes-e; |
| --- | --- |

c)

arról, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  38a
  . cikkében említett éves
  teljesítménymonitoring és
  a 
  121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat céljára szolgáló, a végrehajtott műveleteket és a nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket tükröző teljesítményjelentés helyes-e;

38a

teljesítménymonitoring és

121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat céljára szolgáló, a végrehajtott műveleteket és a nemzeti KAP-stratégiai tervben meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket tükröző teljesítményjelentés helyes-e;

| d) | arról, hogy az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott
  intézkedések azon kiadásai
  , amelyek tekintetében a Bizottságtól visszatérítést igényeltek, jogszerűek és szabályosak-e. |
| --- | --- |

d)

arról, hogy az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott
  intézkedések azon kiadásai
  , amelyek tekintetében a Bizottságtól visszatérítést igényeltek, jogszerűek és szabályosak-e.

intézkedések azon kiadásai

| d) | arról, hogy az
  (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet], az
  1308/2013/EU
  , a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1144/2014/EU
  rendeletben meghatározott
  intézkedésekhez kapcsolódó kiadások
  , amelyek tekintetében a Bizottságtól visszatérítést igényeltek, jogszerűek és szabályosak-e
  , és bizonyítja, hogy teljesülnek e rendelet 35
  .
  cikkének követelményei
  . |
| --- | --- |

d)

arról, hogy az
  (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet], az
  1308/2013/EU
  , a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1144/2014/EU
  rendeletben meghatározott
  intézkedésekhez kapcsolódó kiadások
  , amelyek tekintetében a Bizottságtól visszatérítést igényeltek, jogszerűek és szabályosak-e
  , és bizonyítja, hogy teljesülnek e rendelet 35
  .
  cikkének követelményei
  .

(EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet], az

, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1144/2014/EU

intézkedésekhez kapcsolódó kiadások

, és bizonyítja, hogy teljesülnek e rendelet 35

cikkének követelményei

A vélemény tartalmazza azt is, hogy a vizsgálat megkérdőjelezi-e a 8. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.

A vélemény tartalmazza azt is, hogy a vizsgálat megkérdőjelezi-e a 8. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.

Az EBB vagy más olyan nemzetközi pénzügyi szervezet által végrehajtott pénzügyi eszközök révén nyújtott támogatások esetében, amelyekben a tagállamok valamelyike részvényesi tagsággal rendelkezik, a tanúsító szerv az adott szervezet külső auditorai által elkészített éves auditjelentésre támaszkodik.

Az EBB vagy más olyan nemzetközi pénzügyi szervezet által végrehajtott pénzügyi eszközök révén nyújtott támogatások esetében, amelyekben a tagállamok valamelyike részvényesi tagsággal rendelkezik, a tanúsító szerv az adott szervezet külső auditorai által elkészített éves auditjelentésre támaszkodik.

(2)   A tanúsító szervnek rendelkeznie kell a szükséges technikai szakértelemmel. Működését tekintve függetlennek kell lennie az érintett kifizető ügynökségtől és koordináló szervtől, az ügynökséget akkreditáló hatóságtól, valamint a KAP végrehajtásáért és monitoringjáért felelős szervtől.

(2)   A tanúsító szervnek rendelkeznie kell a szükséges technikai szakértelemmel
  , egyrészről a pénzügyi irányítás szempontjából, másrészről a beavatkozással elérni kívánt célok megvalósításának értékelése tekintetében is. Minden olyan adatot és információt, amely arra szolgál, hogy a tanúsító szervek megbizonyosodhassanak a célértékek eléréséről, valamint az előrejelzéseket és azok alapját átlátható módon rendelkezésre kell bocsátani
  . Működését tekintve függetlennek kell lennie az érintett kifizető ügynökségtől és koordináló szervtől, az ügynökséget akkreditáló hatóságtól, valamint a KAP végrehajtásáért és monitoringjáért felelős szervtől.

(3)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg a tanúsító szervek feladatai, többek között az elvégzendő ellenőrzések, az ellenőrzés alá vetendő szervek, valamint az e szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában.

A végrehajtási jogi aktusoknak a következőket is tartalmazniuk kell:

A végrehajtási jogi aktusoknak a következőket is tartalmazniuk kell:

| a) | az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét; |
| --- | --- |

a)

a)

az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét;

az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét;

| b) | a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek.Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

b)

b)

a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek.Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek.Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3a)
     
  Amint a tagállamok illetékes hatóságai kijelölték az e cikkben említett tanúsító szervet, és erről értesítették a Bizottságot, a Bizottság első alkalommal legkésőbb ... [az e rendelet alkalmazásának időpontját] követő egy évvel, második alkalommal pedig legkésőbb ezt követően négy évvel benyújtja az Európai Parlamentnek az ilyen szervek átfogó jegyzékét.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EMGA-kiadások éves felső összeghatárát az (EU, Euratom) .../... rendeletben [COM(2018)0322] e célra megállapított maximális összegek képezik. | (1)   Az EMGA-kiadások éves felső összeghatárát az (EU, Euratom) .../... rendeletben [COM(2018)0322] e célra megállapított maximális összegek képezik
  , amelyek meghatározzák az egyes tagállamok határértékeit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az EMGA-kiadások éves felső összeghatárát az (EU, Euratom) .../... rendeletben [COM(2018)0322] e célra megállapított maximális összegek képezik.

(1)   Az EMGA-kiadások éves felső összeghatárát az (EU, Euratom) .../... rendeletben [COM(2018)0322] e célra megállapított maximális összegek képezik
  , amelyek meghatározzák az egyes tagállamok határértékeit
  .

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk |
| | Bizottsági hatáskörök |
| | (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az alábbiakra vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából: |
| | a) | a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek, illetve a 10. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szervek akkreditációjára vonatkozó minimumfeltételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

12a. cikk

Bizottsági hatáskörök

Bizottsági hatáskörök

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az alábbiakra vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából:

a)

a)

a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek, illetve a 10. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szervek akkreditációjára vonatkozó minimumfeltételek;

a 9. cikk (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek, illetve a 10. cikk (4) bekezdésében említett koordináló szervek akkreditációjára vonatkozó minimumfeltételek;

| b) | a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint az irányítási és kontrollfeladataik tartalmára vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

b)

a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint az irányítási és kontrollfeladataik tartalmára vonatkozó szabályok;

a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint az irányítási és kontrollfeladataik tartalmára vonatkozó szabályok;

| c) | a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjának megadására, visszavonására és felülvizsgálatára, illetve a tanúsító szervek kijelölésére és kijelölésének visszavonására vonatkozó eljárások, valamint a kifizető ügynökségek akkreditációjának felügyeletére vonatkozó eljárások, az arányosság elvének figyelembevételével; |
| --- | --- |

c)

c)

a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjának megadására, visszavonására és felülvizsgálatára, illetve a tanúsító szervek kijelölésére és kijelölésének visszavonására vonatkozó eljárások, valamint a kifizető ügynökségek akkreditációjának felügyeletére vonatkozó eljárások, az arányosság elvének figyelembevételével;

a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjának megadására, visszavonására és felülvizsgálatára, illetve a tanúsító szervek kijelölésére és kijelölésének visszavonására vonatkozó eljárások, valamint a kifizető ügynökségek akkreditációjának felügyeletére vonatkozó eljárások, az arányosság elvének figyelembevételével;

| d) | a kifizető ügynökségek 9. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett vezetői nyilatkozatának alapjául szolgáló munka és ellenőrzések; |
| --- | --- |

d)

d)

a kifizető ügynökségek 9. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett vezetői nyilatkozatának alapjául szolgáló munka és ellenőrzések;

a kifizető ügynökségek 9. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett vezetői nyilatkozatának alapjául szolgáló munka és ellenőrzések;

| e) | a koordináló szerv működése és az információk Bizottság részére történő bejelentése a 10. cikk (4) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

e)

e)

a koordináló szerv működése és az információk Bizottság részére történő bejelentése a 10. cikk (4) bekezdésében említettek szerint.

a koordináló szerv működése és az információk Bizottság részére történő bejelentése a 10. cikk (4) bekezdésében említettek szerint.

(2)
     
  A Bizottság a 100. cikkel összhangban végrehajtási jogi aktusok útján e rendeletet kiegészítő szabályokat állapít meg a tanúsító szervek feladatai, többek között az elvégzendő ellenőrzések, az ellenőrzés alá vetendő szervek, valamint az e szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a következőket is tartalmazniuk kell:

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a következőket is tartalmazniuk kell:

| a) | az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét; valamint

az audit azon elvei, amelyekre a tanúsító szervek a véleményüket alapozzák, beleértve a kockázatok értékelését, a belső ellenőrzéseket, valamint az auditbizonyítékok szükséges szintjét; valamint

| b) | a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek, amelyek magukban foglalhatják a kifizető ügynökségek helyszíni ellenőrzései nyomon követésének lehetőségét is. |
| --- | --- |

b)

b)

a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek, amelyek magukban foglalhatják a kifizető ügynökségek helyszíni ellenőrzései nyomon követésének lehetőségét is.

a tanúsító szervek által a véleménynyilvánítás során – a nemzetközi auditszabványok figyelembevételével – alkalmazandó auditálási módszerek, amelyek magukban foglalhatják a kifizető ügynökségek helyszíni ellenőrzései nyomon követésének lehetőségét is.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

14 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMGA keretében minden év elején
  létre kell hozni egy
  olyan tartalékot, amelynek célja
  további támogatást nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára piacirányítási és -stabilizációs intézkedésekhez,
  illetve
  a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos
  válságok kezeléséhez („mezőgazdasági tartalék”)
  . | A KAP költségvetésén belül
  létre kell hozni egy
  uniós mezőgazdasági válságtartalékot („a tartalék”) azzal a céllal, hogy
  további támogatást
  lehessen
  nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára piacirányítási és -stabilizációs intézkedésekhez,
  valamint azonnal reagálni lehessen
  a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos
  válságokra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EMGA keretében minden év elején
  létre kell hozni egy
  olyan tartalékot, amelynek célja
  további támogatást nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára piacirányítási és -stabilizációs intézkedésekhez,
  illetve
  a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos
  válságok kezeléséhez („mezőgazdasági tartalék”)
  .

Az EMGA keretében minden év elején

olyan tartalékot, amelynek célja

illetve

válságok kezeléséhez („mezőgazdasági tartalék”)

A KAP költségvetésén belül
  létre kell hozni egy
  uniós mezőgazdasági válságtartalékot („a tartalék”) azzal a céllal, hogy
  további támogatást
  lehessen
  nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára piacirányítási és -stabilizációs intézkedésekhez,
  valamint azonnal reagálni lehessen
  a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos
  válságokra
  .

A KAP költségvetésén belül

uniós mezőgazdasági válságtartalékot („a tartalék”) azzal a céllal, hogy

lehessen

valamint azonnal reagálni lehessen

válságokra

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  mezőgazdasági tartalékra vonatkozó előirányzatokat
  közvetlenül az uniós költségvetésbe kell beállítani. | A
  tartalék előirányzatait
  közvetlenül az uniós költségvetésbe kell beállítani
  , és azokat – azon pénzügyi évben vagy években, amikor kiegészítő támogatásra van szükség – a következő intézkedések finanszírozása érdekében kell felhasználni: |
| | a) | az 1308/2013/EU rendelet 8–21. cikkében előírt, mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  mezőgazdasági tartalékra vonatkozó előirányzatokat
  közvetlenül az uniós költségvetésbe kell beállítani.

mezőgazdasági tartalékra vonatkozó előirányzatokat

A
  tartalék előirányzatait
  közvetlenül az uniós költségvetésbe kell beállítani
  , és azokat – azon pénzügyi évben vagy években, amikor kiegészítő támogatásra van szükség – a következő intézkedések finanszírozása érdekében kell felhasználni:

tartalék előirányzatait

, és azokat – azon pénzügyi évben vagy években, amikor kiegészítő támogatásra van szükség – a következő intézkedések finanszírozása érdekében kell felhasználni:

a)

a)

az 1308/2013/EU rendelet 8–21. cikkében előírt, mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intézkedések;

az 1308/2013/EU rendelet 8–21. cikkében előírt, mezőgazdasági piacok stabilizálását célzó intézkedések;

| b) | az 1308/2013/EU rendelet V. részének I. fejezetében előírt rendkívüli intézkedések; |
| --- | --- |

b)

b)

az 1308/2013/EU rendelet V. részének I. fejezetében előírt rendkívüli intézkedések;

az 1308/2013/EU rendelet V. részének I. fejezetében előírt rendkívüli intézkedések;

| c) | az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 70. cikkében említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések olyan piaci válság esetén, amelynek gyakorisága meghaladja az előre meghatározott ágazati küszöböt. |
| --- | --- |

c)

c)

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 70. cikkében említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések olyan piaci válság esetén, amelynek gyakorisága meghaladja az előre meghatározott ágazati küszöböt.

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 70. cikkében említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések olyan piaci válság esetén, amelynek gyakorisága meghaladja az előre meghatározott ágazati küszöböt.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

14 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e cikk kiegészítése céljából, meghatározva az e cikk második albekezdésének c) pontjában említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések megindításához szükséges ágazatspecifikus küszöböket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e cikk kiegészítése céljából, meghatározva az e cikk második albekezdésének c) pontjában említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések megindításához szükséges ágazatspecifikus küszöböket.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e cikk kiegészítése céljából, meghatározva az e cikk második albekezdésének c) pontjában említett jövedelemstabilizáló eszközök kiegészítését szolgáló intézkedések megindításához szükséges ágazatspecifikus küszöböket.

Módosítás 79 és 242

Módosítás 79 és 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

14 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A mezőgazdasági tartalékból származó forrásokat az 1308/2013/EU rendelet 8–21., 219., 220. és 221. cikke szerinti intézkedések céljára kell rendelkezésre bocsátani azon év vagy évek vonatkozásában, amelyekre a további támogatást igénylik. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mezőgazdasági tartalékból származó forrásokat az 1308/2013/EU rendelet 8–21., 219., 220. és 221. cikke szerinti intézkedések céljára kell rendelkezésre bocsátani azon év vagy évek vonatkozásában, amelyekre a további támogatást igénylik.

A mezőgazdasági tartalékból származó forrásokat az 1308/2013/EU rendelet 8–21., 219., 220. és 221. cikke szerinti intézkedések céljára kell rendelkezésre bocsátani azon év vagy évek vonatkozásában, amelyekre a további támogatást igénylik.

törölve

törölve

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – - 1 albekezdés (új)

14 cikk – 2 bekezdés – - 1 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A folyó árakon számított 400 000 000 EUR kezdeti összeget 2021-ben az EMGA és az EMVA költségvetésén felül kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A folyó árakon számított 400 000 000 EUR kezdeti összeget 2021-ben az EMGA és az EMVA költségvetésén felül kell meghatározni.

A folyó árakon számított 400 000 000 EUR kezdeti összeget 2021-ben az EMGA és az EMVA költségvetésén felül kell meghatározni.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

14 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  mezőgazdasági
  tartalék
  összege a 2021–2027-es időszak minden egyes évének elején
  folyó árakon
  legalább
  400 millió EUR.
   A 
  Bizottság a mezőgazdasági tartalék összegét – az EMGA szerint rendelkezésre álló előirányzatok figyelembevételével – az év folyamán kiigazíthatja
  ,
  amennyiben ez a piaci fejlemények vagy a
  folyó
  évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik
  . | Az uniós
  mezőgazdasági
  válságtartalék
  összege a 2021–2027-es időszak minden egyes évének elején legalább
  annyi, mint
  a 
  2021-ben megállapított kezdeti összeg, és a költségvetési hatóság határozatának sérelme nélkül lehetőség van arra
  ,
  hogy ezt az összeget az időszak során
  folyó
  árakon 1 500 000 000 eurós felső határig megemeljék
  . |
| | Az uniós mezőgazdasági válságtartalék összegét – az EMGA-hoz rendelt, rendelkezésre álló bevételek vagy az EMGA számára meghatározott közbenső összeghatáron belül rendelkezésre álló mozgástér figyelembevételével – az éves költségvetési eljárás keretében vagy az év folyamán kiigazítják, amennyiben ez a válsággal kapcsolatos fejlemények vagy a folyó évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  mezőgazdasági
  tartalék
  összege a 2021–2027-es időszak minden egyes évének elején
  folyó árakon
  legalább
  400 millió EUR.
   A 
  Bizottság a mezőgazdasági tartalék összegét – az EMGA szerint rendelkezésre álló előirányzatok figyelembevételével – az év folyamán kiigazíthatja
  ,
  amennyiben ez a piaci fejlemények vagy a
  folyó
  évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik
  .

A

tartalék

folyó árakon

400 millió EUR.

Bizottság a mezőgazdasági tartalék összegét – az EMGA szerint rendelkezésre álló előirányzatok figyelembevételével – az év folyamán kiigazíthatja

amennyiben ez a piaci fejlemények vagy a

évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik

Az uniós
  mezőgazdasági
  válságtartalék
  összege a 2021–2027-es időszak minden egyes évének elején legalább
  annyi, mint
  a 
  2021-ben megállapított kezdeti összeg, és a költségvetési hatóság határozatának sérelme nélkül lehetőség van arra
  ,
  hogy ezt az összeget az időszak során
  folyó
  árakon 1 500 000 000 eurós felső határig megemeljék
  .

Az uniós

válságtartalék

annyi, mint

2021-ben megállapított kezdeti összeg, és a költségvetési hatóság határozatának sérelme nélkül lehetőség van arra

hogy ezt az összeget az időszak során

árakon 1 500 000 000 eurós felső határig megemeljék

Az uniós mezőgazdasági válságtartalék összegét – az EMGA-hoz rendelt, rendelkezésre álló bevételek vagy az EMGA számára meghatározott közbenső összeghatáron belül rendelkezésre álló mozgástér figyelembevételével – az éves költségvetési eljárás keretében vagy az év folyamán kiigazítják, amennyiben ez a válsággal kapcsolatos fejlemények vagy a folyó évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik.

Az uniós mezőgazdasági válságtartalék összegét – az EMGA-hoz rendelt, rendelkezésre álló bevételek vagy az EMGA számára meghatározott közbenső összeghatáron belül rendelkezésre álló mozgástér figyelembevételével – az éves költségvetési eljárás keretében vagy az év folyamán kiigazítják, amennyiben ez a válsággal kapcsolatos fejlemények vagy a folyó évet, illetve az elkövetkező évet érintő kilátások tükrében szükségesnek tűnik.

Módosítás 82 és 244

Módosítás 82 és 244

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

14 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Abban az esetben, ha az említett rendelkezésre álló előirányzatok nem elegendőek, a második albekezdésben említett kezdeti összeg határain belül pénzügyi fegyelem alkalmazására kerülhet sor a válságtartalék feltöltése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Abban az esetben, ha az említett rendelkezésre álló előirányzatok nem elegendőek, a második albekezdésben említett kezdeti összeg határain belül pénzügyi fegyelem alkalmazására kerülhet sor a válságtartalék feltöltése érdekében.

Abban az esetben, ha az említett rendelkezésre álló előirányzatok nem elegendőek, a második albekezdésben említett kezdeti összeg határain belül pénzügyi fegyelem alkalmazására kerülhet sor a válságtartalék feltöltése érdekében.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

14 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a 
  mezőgazdasági
  tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők a következő pénzügyi évek
  mezőgazdasági
  tartalékának finanszírozására. | A költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők a következő pénzügyi évek tartalékának finanszírozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a 
  mezőgazdasági
  tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők a következő pénzügyi évek
  mezőgazdasági
  tartalékának finanszírozására.

mezőgazdasági

mezőgazdasági

A költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a tartalék le nem kötött előirányzatai időbeli korlátozás nélkül átvihetők a következő pénzügyi évek tartalékának finanszírozására.

Módosítás 84 és 247

Módosítás 84 és 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

14 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Továbbá a költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a mezőgazdasági tartalék 2020 végén fennálló, teljes fel nem használt összege átvitelre kerül a 2021-es évre, vagyis az nem kerül vissza az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett fellépéseket fedező költségvetési sorokba, hanem abból a mezőgazdasági tartalék kerül finanszírozásra. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Továbbá a költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a mezőgazdasági tartalék 2020 végén fennálló, teljes fel nem használt összege átvitelre kerül a 2021-es évre, vagyis az nem kerül vissza az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett fellépéseket fedező költségvetési sorokba, hanem abból a mezőgazdasági tartalék kerül finanszírozásra.

Továbbá a költségvetési rendelet 12. cikke (2) bekezdésének d) pontjától eltérve a mezőgazdasági tartalék 2020 végén fennálló, teljes fel nem használt összege átvitelre kerül a 2021-es évre, vagyis az nem kerül vissza az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett fellépéseket fedező költségvetési sorokba, hanem abból a mezőgazdasági tartalék kerül finanszírozásra.

törölve

törölve

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett közvetlen kifizetési beavatkozásokra
  , illetve az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett egyedi intézkedésekhez nyújtott, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete szerinti uniós pénzügyi támogatásra
  vonatkozóan kiigazítási arányt („kiigazítási arány”) határoz meg, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó beavatkozások és intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható. | A Bizottság az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett közvetlen kifizetési beavatkozásokra vonatkozóan kiigazítási arányt („kiigazítási arány”) határoz meg, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó beavatkozások és intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett közvetlen kifizetési beavatkozásokra
  , illetve az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett egyedi intézkedésekhez nyújtott, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete szerinti uniós pénzügyi támogatásra
  vonatkozóan kiigazítási arányt („kiigazítási arány”) határoz meg, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó beavatkozások és intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható.

, illetve az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett egyedi intézkedésekhez nyújtott, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete szerinti uniós pénzügyi támogatásra

A Bizottság az e rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett közvetlen kifizetési beavatkozásokra vonatkozóan kiigazítási arányt („kiigazítási arány”) határoz meg, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó beavatkozások és intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

15 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e cikknek megfelelően meghatározott kiigazítási arány csak az adott naptári évben a kedvezményezetteknek nyújtandó olyan közvetlen kifizetésekre alkalmazandó, amelyek összege meghaladja a 2 000 EUR-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e cikknek megfelelően meghatározott kiigazítási arány csak az adott naptári évben a kedvezményezetteknek nyújtandó olyan közvetlen kifizetésekre alkalmazandó, amelyek összege meghaladja a 2 000 EUR-t.

Az e cikknek megfelelően meghatározott kiigazítási arány csak az adott naptári évben a kedvezményezetteknek nyújtandó olyan közvetlen kifizetésekre alkalmazandó, amelyek összege meghaladja a 2 000 EUR-t.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 6 bekezdés

19 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság – a 101. cikkben említett eljárás
  alkalmazása nélkül
   – végrehajtási jogi aktusok útján dönthet a (3) bekezdés szerinti havi kifizetéseket érintő további kifizetésekről vagy csökkentésekről. | (6)   A Bizottság – a 101. cikkben említett eljárás
  alkalmazásával
   – végrehajtási jogi aktusok útján dönthet a (3) bekezdés szerinti havi kifizetéseket érintő további kifizetésekről vagy csökkentésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság – a 101. cikkben említett eljárás
  alkalmazása nélkül
   – végrehajtási jogi aktusok útján dönthet a (3) bekezdés szerinti havi kifizetéseket érintő további kifizetésekről vagy csökkentésekről.

(6)   A Bizottság – a 101. cikkben említett eljárás
  alkalmazásával
   – végrehajtási jogi aktusok útján dönthet a (3) bekezdés szerinti havi kifizetéseket érintő további kifizetésekről vagy csökkentésekről.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 7. cikk b) pontjával összhangban a Bizottság a műholdas adatokat ingyenesen a területmegfigyelő rendszer működtetéséért felelős hatóságok vagy az e hatóságok által a képviseletükre felhatalmazott szolgáltatók rendelkezésére bocsátja. | A 7. cikk b) pontjával összhangban a Bizottság a műholdas adatokat ingyenesen a területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer működtetéséért felelős hatóságok vagy az e hatóságok által a képviseletükre felhatalmazott szolgáltatók rendelkezésére bocsátja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 7. cikk b) pontjával összhangban a Bizottság a műholdas adatokat ingyenesen a területmegfigyelő rendszer működtetéséért felelős hatóságok vagy az e hatóságok által a képviseletükre felhatalmazott szolgáltatók rendelkezésére bocsátja.

A 7. cikk b) pontjával összhangban a Bizottság a műholdas adatokat ingyenesen a területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer működtetéséért felelős hatóságok vagy az e hatóságok által a képviseletükre felhatalmazott szolgáltatók rendelkezésére bocsátja.

és -ellenőrző

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés

22 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 64. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett területmegfigyelő rendszerrel kapcsolatos, a műszaki szempontokat vagy munkamódszereket érintő feladatokkal megbízhat az adott feladatra specializálódott szervezeteket. | A Bizottság a 64. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszerrel kapcsolatos, a műszaki szempontokat vagy munkamódszereket érintő feladatokkal megbízhat az adott feladatra specializálódott szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 64. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett területmegfigyelő rendszerrel kapcsolatos, a műszaki szempontokat vagy munkamódszereket érintő feladatokkal megbízhat az adott feladatra specializálódott szervezeteket.

A Bizottság a 64. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszerrel kapcsolatos, a műszaki szempontokat vagy munkamódszereket érintő feladatokkal megbízhat az adott feladatra specializálódott szervezeteket.

és -ellenőrző

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – b pont

23 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a mezőgazdasági földterületek – köztük az agrár-erdészeti területek – használatának és a használat megváltozásának agroökonómiai, illetve agrár-környezetvédelmi és éghajlati szempontú megfigyelése, valamint a termés állapotának megfigyelése, és ezáltal – különösen a terméshozamra, a mezőgazdasági termelésre és a rendkívüli körülményekhez kapcsolódó mezőgazdasági hatásokra vonatkozó – becslések készítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a mezőgazdasági földterületek – köztük az agrár-erdészeti területek – használatának és a használat megváltozásának agroökonómiai, illetve agrár-környezetvédelmi és éghajlati szempontú megfigyelése, valamint a termés állapotának megfigyelése, és ezáltal – különösen a terméshozamra, a mezőgazdasági termelésre és a rendkívüli körülményekhez kapcsolódó mezőgazdasági hatásokra vonatkozó – becslések készítése;

| b) | a mezőgazdasági földterületek – köztük az agrár-erdészeti területek – használatának és a használat megváltozásának agroökonómiai, illetve agrár-környezetvédelmi és éghajlati szempontú megfigyelése, valamint a 
  talaj, a víz, a
  termés
  és az egyéb növényzet
  állapotának megfigyelése, és ezáltal – különösen a terméshozamra, a mezőgazdasági termelésre és a rendkívüli körülményekhez kapcsolódó mezőgazdasági hatásokra vonatkozó – becslések készítése
  , értékelve a mezőgazdasági rendszerek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét és a vonatkozó fenntartható fejlesztési célok irányába tett előrehaladást
  ; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági földterületek – köztük az agrár-erdészeti területek – használatának és a használat megváltozásának agroökonómiai, illetve agrár-környezetvédelmi és éghajlati szempontú megfigyelése, valamint a 
  talaj, a víz, a
  termés
  és az egyéb növényzet
  állapotának megfigyelése, és ezáltal – különösen a terméshozamra, a mezőgazdasági termelésre és a rendkívüli körülményekhez kapcsolódó mezőgazdasági hatásokra vonatkozó – becslések készítése
  , értékelve a mezőgazdasági rendszerek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét és a vonatkozó fenntartható fejlesztési célok irányába tett előrehaladást
  ;

talaj, a víz, a

és az egyéb növényzet

, értékelve a mezőgazdasági rendszerek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét és a vonatkozó fenntartható fejlesztési célok irányába tett előrehaladást

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – d pont

23 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a világpiacok
  átláthatóságához
  való hozzájárulás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a világpiacok
  átláthatóságához
  való hozzájárulás;

átláthatóságához

| d) | a világpiacok
  átláthatóságát fokozó egyedi intézkedésekhez
  való hozzájárulás
  , beleértve az uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások, köztük a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia figyelembevétele melletti piacfigyelést is. |
| --- | --- |

d)

a világpiacok
  átláthatóságát fokozó egyedi intézkedésekhez
  való hozzájárulás
  , beleértve az uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások, köztük a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia figyelembevétele melletti piacfigyelést is.

átláthatóságát fokozó egyedi intézkedésekhez

, beleértve az uniós célkitűzések és kötelezettségvállalások, köztük a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia figyelembevétele melletti piacfigyelést is.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 7. cikk
  c) pontja
  alapján a Bizottság finanszírozást nyújt a KAP végrehajtásához és monitoringjához szükséges adatok – köztük a műholdas, a földrajzi térinformatikai és a meteorológiai adatok – gyűjtésével vagy beszerzésével, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozásával, az időjárási viszonyokhoz kapcsolódó speciális tanulmányok készítésével, a talajegészség és a földhasználat-megváltoztatás megfigyelésének elősegítésére szolgáló távérzékeléssel, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálásával kapcsolatos intézkedésekhez. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket az EEA, a JRC, a tagállami laboratóriumok és szervek közreműködésével, vagy a magánszektor bevonásával kell megvalósítani. | A 7. cikk alapján a Bizottság finanszírozást nyújt a KAP végrehajtásához és monitoringjához
  , valamint a hatásainak nyomon követéséhez
  szükséges adatok – köztük a műholdas, a földrajzi térinformatikai és a meteorológiai adatok – gyűjtésével vagy beszerzésével, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozásával, az időjárási viszonyokhoz kapcsolódó speciális tanulmányok készítésével, a talajegészség és a földhasználat-megváltoztatás megfigyelésének elősegítésére szolgáló távérzékeléssel, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálásával kapcsolatos intézkedésekhez. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket az EEA, a JRC,
  az Eurostat,
  a tagállami laboratóriumok és szervek közreműködésével, vagy a magánszektor bevonásával kell megvalósítani
  , mindamellett lehetőség szerint biztosítani kell a pártatlanságot, az átláthatóságot és az információk elérhetőségét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 7. cikk
  c) pontja
  alapján a Bizottság finanszírozást nyújt a KAP végrehajtásához és monitoringjához szükséges adatok – köztük a műholdas, a földrajzi térinformatikai és a meteorológiai adatok – gyűjtésével vagy beszerzésével, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozásával, az időjárási viszonyokhoz kapcsolódó speciális tanulmányok készítésével, a talajegészség és a földhasználat-megváltoztatás megfigyelésének elősegítésére szolgáló távérzékeléssel, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálásával kapcsolatos intézkedésekhez. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket az EEA, a JRC, a tagállami laboratóriumok és szervek közreműködésével, vagy a magánszektor bevonásával kell megvalósítani.

c) pontja

A 7. cikk alapján a Bizottság finanszírozást nyújt a KAP végrehajtásához és monitoringjához
  , valamint a hatásainak nyomon követéséhez
  szükséges adatok – köztük a műholdas, a földrajzi térinformatikai és a meteorológiai adatok – gyűjtésével vagy beszerzésével, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozásával, az időjárási viszonyokhoz kapcsolódó speciális tanulmányok készítésével, a talajegészség és a földhasználat-megváltoztatás megfigyelésének elősegítésére szolgáló távérzékeléssel, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálásával kapcsolatos intézkedésekhez. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket az EEA, a JRC,
  az Eurostat,
  a tagállami laboratóriumok és szervek közreműködésével, vagy a magánszektor bevonásával kell megvalósítani
  , mindamellett lehetőség szerint biztosítani kell a pártatlanságot, az átláthatóságot és az információk elérhetőségét
  .

, valamint a hatásainak nyomon követéséhez

az Eurostat,

, mindamellett lehetőség szerint biztosítani kell a pártatlanságot, az átláthatóságot és az információk elérhetőségét

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

29 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 2021-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1
   %-a; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

2021-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1
   %-a;

1

| a) | 2021-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1,5
  %-a; |
| --- | --- |

a)

2021-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1,5
  %-a;

1,5

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

29 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 2022-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1
   %-a; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

2022-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1
   %-a;

1

| b) | 2022-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1,5
   %-a; |
| --- | --- |

b)

2022-ben: a KAP-stratégiai terv teljes időtartamára az EMVA-ból nyújtott hozzájárulás összegének
  1,5
   %-a;

1,5

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 3 bekezdés

29 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   További előfinanszírozás
  nem
  folyósítható, illetve
  nem fizettethető vissza
  , amennyiben az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 90. cikkével összhangban átcsoportosítás történt az EMVA-ból vagy az EMVA-ba. | (3)   További előfinanszírozás folyósítható, illetve
  visszafizettethető
  , amennyiben az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 90. cikkével összhangban átcsoportosítás történt az EMVA-ból vagy az EMVA-ba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   További előfinanszírozás
  nem
  folyósítható, illetve
  nem fizettethető vissza
  , amennyiben az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 90. cikkével összhangban átcsoportosítás történt az EMVA-ból vagy az EMVA-ba.

(3)   További előfinanszírozás folyósítható, illetve
  visszafizettethető
  , amennyiben az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 90. cikkével összhangban átcsoportosítás történt az EMVA-ból vagy az EMVA-ba.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 4 bekezdés

29 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az előfinanszírozás kamatait az adott KAP-stratégiai tervre kell fordítani, valamint azokat le kell vonni a végső kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő közkiadások összegéből. | (4)   Az előfinanszírozás kamatait az adott KAP-stratégiai tervre
  vagy a regionális beavatkozási programra
  kell fordítani, valamint azokat le kell vonni a végső kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő közkiadások összegéből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az előfinanszírozás kamatait az adott KAP-stratégiai tervre kell fordítani, valamint azokat le kell vonni a végső kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő közkiadások összegéből.

(4)   Az előfinanszírozás kamatait az adott KAP-stratégiai tervre
  vagy a regionális beavatkozási programra
  kell fordítani, valamint azokat le kell vonni a végső kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő közkiadások összegéből.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az egyes KAP-stratégiai tervekhez kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Ezek kiszámítása az egyes intézkedések
  hozzájárulási mértékének
  az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik, az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 85. cikkében foglaltak szerint. | (1)   Az egyes KAP-stratégiai tervekhez
  vagy adott esetben a regionális beavatkozási tervekhez
  kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Ezek kiszámítása az egyes intézkedések
  társfinanszírozási arányának
  az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik, az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 85. cikkében foglaltak szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az egyes KAP-stratégiai tervekhez kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Ezek kiszámítása az egyes intézkedések
  hozzájárulási mértékének
  az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik, az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 85. cikkében foglaltak szerint.

(1)   Az egyes KAP-stratégiai tervekhez
  vagy adott esetben a regionális beavatkozási tervekhez
  kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Ezek kiszámítása az egyes intézkedések
  társfinanszírozási arányának
  az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik, az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 85. cikkében foglaltak szerint.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 4 bekezdés – a pont

30 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az első kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő összeget már korábban ki kell fizetni a finanszírozási eszköz részére, és az az adott finanszírozási megállapodás szerint a finanszírozási eszközhöz rendelt, a KAP-stratégiai terv szerinti
  támogatás
  teljes összegének 25 %-áig terjedhet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az első kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő összeget már korábban ki kell fizetni a finanszírozási eszköz részére, és az az adott finanszírozási megállapodás szerint a finanszírozási eszközhöz rendelt, a KAP-stratégiai terv szerinti
  támogatás
  teljes összegének 25 %-áig terjedhet;

támogatás

| a) | az első kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő összeget már korábban ki kell fizetni a finanszírozási eszköz részére, és az az adott finanszírozási megállapodás szerint a finanszírozási eszközhöz rendelt, a KAP-stratégiai terv szerinti
  társfinanszírozás
  teljes összegének 25 %-áig terjedhet; |
| --- | --- |

a)

az első kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő összeget már korábban ki kell fizetni a finanszírozási eszköz részére, és az az adott finanszírozási megállapodás szerint a finanszírozási eszközhöz rendelt, a KAP-stratégiai terv szerinti
  társfinanszírozás
  teljes összegének 25 %-áig terjedhet;

társfinanszírozás

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A KAP-stratégiai terv végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves
  teljesítményjelentés
  átvételét követően a Bizottság az EMVA beavatkozástípusok szintjén hatályos pénzügyi terv, az adott KAP-stratégiai terv végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozatok alapján
  – a rendelkezésére álló források függvényében –
  kifizeti az egyenleget. Az elszámolást az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 80. cikkének (3) bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia. | (1)   A KAP-stratégiai terv végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves
  záróelszámolási jelentés
  átvételét követően a Bizottság az EMVA beavatkozástípusok szintjén hatályos pénzügyi terv, az adott KAP-stratégiai terv végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozatok alapján kifizeti az egyenleget. Az elszámolást az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 80. cikkének (3) bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A KAP-stratégiai terv végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves
  teljesítményjelentés
  átvételét követően a Bizottság az EMVA beavatkozástípusok szintjén hatályos pénzügyi terv, az adott KAP-stratégiai terv végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozatok alapján
  – a rendelkezésére álló források függvényében –
  kifizeti az egyenleget. Az elszámolást az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 80. cikkének (3) bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia.

(1)   A KAP-stratégiai terv végrehajtásában elért eredményekről szóló utolsó éves
  záróelszámolási jelentés
  átvételét követően a Bizottság az EMVA beavatkozástípusok szintjén hatályos pénzügyi terv, az adott KAP-stratégiai terv végrehajtásának utolsó évére vonatkozó éves elszámolás és a számlaelszámolásról hozott kapcsolódó határozatok alapján kifizeti az egyenleget. Az elszámolást az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 80. cikkének (3) bekezdésében a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidő letelte után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak benyújtani, és annak a kifizető ügynökségnél a kiadások támogathatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra kell vonatkoznia.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 3 bekezdés

31 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig nem kapja kézhez az
  elért eredményekről szóló
  utolsó éves
  teljesítményjelentést
  , valamint a tervvégrehajtás utolsó évéhez kapcsolódó elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően automatikusan visszavonja az egyenlegre vonatkozó kötelezettségvállalást. | (3)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig nem kapja kézhez az utolsó éves
  záróelszámolási jelentést
  , valamint a tervvégrehajtás utolsó évéhez kapcsolódó elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően automatikusan visszavonja az egyenlegre vonatkozó kötelezettségvállalást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig nem kapja kézhez az
  elért eredményekről szóló
  utolsó éves
  teljesítményjelentést
  , valamint a tervvégrehajtás utolsó évéhez kapcsolódó elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően automatikusan visszavonja az egyenlegre vonatkozó kötelezettségvállalást.

(3)   Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig nem kapja kézhez az utolsó éves
  záróelszámolási jelentést
  , valamint a tervvégrehajtás utolsó évéhez kapcsolódó elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően automatikusan visszavonja az egyenlegre vonatkozó kötelezettségvállalást.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés

32 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság egy adott KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési beavatkozásaira vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan részét automatikusan visszavonja, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem került felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő
  második
  év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely megfelel a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. | (1)   A Bizottság egy adott KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési beavatkozásaira vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan részét automatikusan visszavonja, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem került felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő
  harmadik
  év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely megfelel a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság egy adott KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési beavatkozásaira vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan részét automatikusan visszavonja, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem került felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő
  második
  év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely megfelel a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(1)   A Bizottság egy adott KAP-stratégiai terv vidékfejlesztési beavatkozásaira vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan részét automatikusan visszavonja, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem került felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő
  harmadik
  év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely megfelel a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 3 bekezdés

32 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Felfüggesztő hatályú jogi eljárások vagy közigazgatási jogorvoslati eljárások esetén – az eljárások idejére és az érintett műveletekkel kapcsolatos összeg tekintetében – megszakad a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan az (1) és (2) bekezdésben említett időszak, feltéve, hogy a tagállam az N+
  3
  . év január 31-ig kellően megindokolt értesítést juttat el a Bizottsághoz. | (3)   Felfüggesztő hatályú jogi eljárások vagy közigazgatási jogorvoslati eljárások esetén – az eljárások idejére és az érintett műveletekkel kapcsolatos összeg tekintetében – megszakad a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan az (1) és (2) bekezdésben említett időszak, feltéve, hogy a tagállam az N+
  4
  . év január 31-ig kellően megindokolt értesítést juttat el a Bizottsághoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Felfüggesztő hatályú jogi eljárások vagy közigazgatási jogorvoslati eljárások esetén – az eljárások idejére és az érintett műveletekkel kapcsolatos összeg tekintetében – megszakad a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan az (1) és (2) bekezdésben említett időszak, feltéve, hogy a tagállam az N+
  3
  . év január 31-ig kellően megindokolt értesítést juttat el a Bizottsághoz.

(3)   Felfüggesztő hatályú jogi eljárások vagy közigazgatási jogorvoslati eljárások esetén – az eljárások idejére és az érintett műveletekkel kapcsolatos összeg tekintetében – megszakad a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozóan az (1) és (2) bekezdésben említett időszak, feltéve, hogy a tagállam az N+
  4
  . év január 31-ig kellően megindokolt értesítést juttat el a Bizottsághoz.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

32 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a költségvetési kötelezettségvállalás azon része, amelyről kiadásigazoló nyilatkozat került kiállításra, azonban visszatérítését a Bizottság az N+
  2
  . év december 31-én csökkentette vagy felfüggesztette; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a költségvetési kötelezettségvállalás azon része, amelyről kiadásigazoló nyilatkozat került kiállításra, azonban visszatérítését a Bizottság az N+
  2
  . év december 31-én csökkentette vagy felfüggesztette;

2

| a) | a költségvetési kötelezettségvállalás azon része, amelyről kiadásigazoló nyilatkozat került kiállításra, azonban visszatérítését a Bizottság az N+
  3
  . év december 31-én csökkentette vagy felfüggesztette; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési kötelezettségvállalás azon része, amelyről kiadásigazoló nyilatkozat került kiállításra, azonban visszatérítését a Bizottság az N+
  3
  . év december 31-én csökkentette vagy felfüggesztette;

3

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

34 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMVA keretébe tartozó műveletek abban az esetben részesülhetnek egyéb támogatásban a KAP-stratégiai tervből, az európai strukturális és beruházási alapokból vagy más uniós eszközökből, ha a különböző támogatási formákból származó támogatás teljes halmozott összege nem haladja meg az adott beavatkozás tekintetében az (EU) .../... rendelet (a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet) III. címében említett legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget. Ilyen esetben a 
  tagállamnak az alábbiakra vonatkozó kiadásokat
  nem kell
  bejelentenie a Bizottságnak
  : | Az EMVA keretébe tartozó műveletek abban az esetben részesülhetnek egyéb támogatásban a KAP-stratégiai tervből, az európai strukturális és beruházási alapokból vagy más uniós eszközökből, ha a különböző támogatási formákból származó támogatás teljes halmozott összege nem haladja meg az adott beavatkozás tekintetében az (EU) .../... rendelet (a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet) III. címében említett legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget. Ilyen esetben a 
  kiadásokat a következők egyike esetén
  nem kell
  bejelenteni
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EMVA keretébe tartozó műveletek abban az esetben részesülhetnek egyéb támogatásban a KAP-stratégiai tervből, az európai strukturális és beruházási alapokból vagy más uniós eszközökből, ha a különböző támogatási formákból származó támogatás teljes halmozott összege nem haladja meg az adott beavatkozás tekintetében az (EU) .../... rendelet (a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet) III. címében említett legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget. Ilyen esetben a 
  tagállamnak az alábbiakra vonatkozó kiadásokat
  nem kell
  bejelentenie a Bizottságnak
  :

tagállamnak az alábbiakra vonatkozó kiadásokat

bejelentenie a Bizottságnak

Az EMVA keretébe tartozó műveletek abban az esetben részesülhetnek egyéb támogatásban a KAP-stratégiai tervből, az európai strukturális és beruházási alapokból vagy más uniós eszközökből, ha a különböző támogatási formákból származó támogatás teljes halmozott összege nem haladja meg az adott beavatkozás tekintetében az (EU) .../... rendelet (a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet) III. címében említett legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget. Ilyen esetben a 
  kiadásokat a következők egyike esetén
  nem kell
  bejelenteni
  :

kiadásokat a következők egyike esetén

bejelenteni

Módosítás 275

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk

35 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  5. cikk (2) bekezdésében
  és
  a 6. cikkben említett
  kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha: | Az
  1308/2013/EU, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU
  és
  az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó
  kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha: |
| a) | azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  5. cikk (2) bekezdésében
  és
  a 6. cikkben említett
  kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha:

5. cikk (2) bekezdésében

a 6. cikkben említett

Az
  1308/2013/EU, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU
  és
  az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó
  kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha:

1308/2013/EU, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU

az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó

a)

azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel,

| a) | azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel
  ; és |
| --- | --- |

a)

azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel
  ; és

; és

| b) | azok megfeleltek az uniós jogszabályoknak
  , vagy |
| --- | --- |

b)

azok megfeleltek az uniós jogszabályoknak
  , vagy

, vagy

| b) | azok megfeleltek az uniós jogszabályoknak. |
| --- | --- |

b)

azok megfeleltek az uniós jogszabályoknak.

| c) | az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében:










  i | bejelentett eredmények kapcsolódnak hozzájuk, és |
| --- | --- | --- |

c)

c)

az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében:

az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében:

i

i

bejelentett eredmények kapcsolódnak hozzájuk, és

bejelentett eredmények kapcsolódnak hozzájuk, és

| ii. | az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban merültek fel, az egyéni kedvezményezettekre vonatkozóan a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott támogathatósági feltételeket nem számítva. |
| --- | --- |

ii.

ii.

az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban merültek fel, az egyéni kedvezményezettekre vonatkozóan a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott támogathatósági feltételeket nem számítva.

az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban merültek fel, az egyéni kedvezményezettekre vonatkozóan a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott támogathatósági feltételeket nem számítva.

Az első bekezdés c) pontjának i. alpontja nem alkalmazandó
  az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  említett beavatkozástípusok kedvezményezettjei részére fizetett előlegekre.

Az első bekezdés c) pontjának i. alpontja nem alkalmazandó

említett beavatkozástípusok kedvezményezettjei részére fizetett előlegekre.

Az (EU) .../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha:

meghatározott intézkedésekhez kapcsolódó kiadásokat az Unió csak abban az esetben finanszírozza, ha:

| a) | azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel; |
| --- | --- |

a)

a)

azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel;

azok akkreditált kifizető ügynökségeknél merültek fel;

| b) | azok megfeleltek az alkalmazandó uniós követelményeknek, és |
| --- | --- |

b)

b)

azok megfeleltek az alkalmazandó uniós követelményeknek, és

azok megfeleltek az alkalmazandó uniós követelményeknek, és

| c) | azokra az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban került sor, beleértve a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmére vonatkozó, az e rendelet 57. cikkében említett kötelezettségeit, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítményjelentés céljából létrehozott jelentéstételi rendszert. |
| --- | --- |

c)

c)

azokra az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban került sor, beleértve a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmére vonatkozó, az e rendelet 57. cikkében említett kötelezettségeit, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítményjelentés céljából létrehozott jelentéstételi rendszert.

azokra az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban került sor, beleértve a tagállamoknak az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmére vonatkozó, az e rendelet 57. cikkében említett kötelezettségeit, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítményjelentés céljából létrehozott jelentéstételi rendszert.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 2 bekezdés

37 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a Bizottság a kiadásigazoló nyilatkozatok vagy a 88. cikkben említett információk alapján megállapítja, hogy a 36. cikkben említett fizetési határidőket nem tartották be, az érintett tagállam számára lehetőséget biztosít arra, hogy harminc napnál nem rövidebb határidőn belül megtegye észrevételeit. Amennyiben a tagállam a meghatározott határidőn belül nem tesz észrevételeket, vagy válaszát a Bizottság elégtelennek minősíti, akkor a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett tagállam számára nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekre vonatkozó végrehajtási jogi aktusok révén, vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések keretében. | (2)   Amennyiben a Bizottság a kiadásigazoló nyilatkozatok vagy a 88. cikkben említett információk alapján megállapítja, hogy a 36. cikkben említett fizetési határidőket nem tartották be, az érintett tagállam számára lehetőséget biztosít arra, hogy harminc napnál nem rövidebb határidőn belül megtegye észrevételeit. Amennyiben a tagállam a meghatározott határidőn belül nem tesz észrevételeket, vagy a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a benyújtott észrevételek nyilvánvalóan elégtelenek, akkor a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett tagállam számára nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekre vonatkozó végrehajtási jogi aktusok révén, vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések keretében.
  A Bizottság biztosítja, hogy a csökkentések nem eredményeznek a tagállamban további késedelmeket vagy problémákat a végső kedvezményezettek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a Bizottság a kiadásigazoló nyilatkozatok vagy a 88. cikkben említett információk alapján megállapítja, hogy a 36. cikkben említett fizetési határidőket nem tartották be, az érintett tagállam számára lehetőséget biztosít arra, hogy harminc napnál nem rövidebb határidőn belül megtegye észrevételeit. Amennyiben a tagállam a meghatározott határidőn belül nem tesz észrevételeket, vagy válaszát a Bizottság elégtelennek minősíti, akkor a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett tagállam számára nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekre vonatkozó végrehajtási jogi aktusok révén, vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések keretében.

(2)   Amennyiben a Bizottság a kiadásigazoló nyilatkozatok vagy a 88. cikkben említett információk alapján megállapítja, hogy a 36. cikkben említett fizetési határidőket nem tartották be, az érintett tagállam számára lehetőséget biztosít arra, hogy harminc napnál nem rövidebb határidőn belül megtegye észrevételeit. Amennyiben a tagállam a meghatározott határidőn belül nem tesz észrevételeket, vagy a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy a benyújtott észrevételek nyilvánvalóan elégtelenek, akkor a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti az érintett tagállam számára nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekre vonatkozó végrehajtási jogi aktusok révén, vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések keretében.
  A Bizottság biztosítja, hogy a csökkentések nem eredményeznek a tagállamban további késedelmeket vagy problémákat a végső kedvezményezettek számára.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 3 bekezdés

37 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az e cikk értelmében végrehajtott csökkentéseket az 51. cikk sérelme nélkül kell alkalmazni. | (3)   Az e cikk értelmében végrehajtott csökkentéseket az
  arányosság elvével összhangban és az
  51. cikk sérelme nélkül kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az e cikk értelmében végrehajtott csökkentéseket az 51. cikk sérelme nélkül kell alkalmazni.

(3)   Az e cikk értelmében végrehajtott csökkentéseket az
  arányosság elvével összhangban és az
  51. cikk sérelme nélkül kell alkalmazni.

Módosítás 276

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38. cikk

38. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben egy tagállam a 8.
  cikk
  (
  3
  ) bekezdésében előírtak szerint nem nyújtja be határidőre a 8.
  cikk (3) bekezdésében
  és a 11. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  rendelkezhet
  a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések teljes összegének felfüggesztéséről. A Bizottság visszatéríti a felfüggesztett összegeket, amint az érintett tagállam benyújtja a hiányzó dokumentumokat, feltéve hogy azokat a Bizottság a határidő lejártát követő hat hónapon belül kézhez kapja. | (1)   Amennyiben egy tagállam a 8.
  cikkben, illetve adott esetben az
  (
  EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkének (1
  ) bekezdésében előírtak szerint nem nyújtja be határidőre a 8.
  cikkben
  és a 11. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
  és adatokat
  , a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  rendelkezik
  a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések teljes összegének felfüggesztéséről. A Bizottság visszatéríti a felfüggesztett összegeket, amint az érintett tagállam benyújtja a hiányzó dokumentumokat, feltéve hogy azokat a Bizottság a határidő lejártát követő hat hónapon belül kézhez kapja. |
| A 30. cikkben említett időközi kifizetések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatok ugyanezen cikk (6) bekezdésével összhangban minősíthetők elfogadhatatlannak. | A 30. cikkben említett időközi kifizetések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatok ugyanezen cikk (6) bekezdésével összhangban minősíthetők elfogadhatatlannak. |
| (2)
     
  Amennyiben az 52. cikkben említett éves teljesítményalapú záróelszámolás keretében a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett kiadás és az ahhoz kapcsolódóan bejelentett megfelelő eredmény összege közötti különbség meghaladja az 50 %-ot, és a tagállam nem tud kielégítő indokkal szolgálni, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről. | |
| A felfüggesztést azon beavatkozások tekintetében kell alkalmazni az érintett kiadásra, amelyek az 52. cikk (2) bekezdésében említett csökkentés tárgyát képezték, és a felfüggesztendő összeg nem haladhatja meg az 52. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentésnek megfelelő százalékot. A felfüggesztett összegeket a Bizottság visszatéríti a tagállamoknak vagy azok az 52. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok révén véglegesen lecsökkentésre kerülnek. | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából. | |
| (3)   Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (3)   Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül megtegye észrevételeit. | E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül megtegye észrevételeit. |
| A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az e bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokat. | A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az e bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben egy tagállam a 8.
  cikk
  (
  3
  ) bekezdésében előírtak szerint nem nyújtja be határidőre a 8.
  cikk (3) bekezdésében
  és a 11. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  rendelkezhet
  a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések teljes összegének felfüggesztéséről. A Bizottság visszatéríti a felfüggesztett összegeket, amint az érintett tagállam benyújtja a hiányzó dokumentumokat, feltéve hogy azokat a Bizottság a határidő lejártát követő hat hónapon belül kézhez kapja.

(1)   Amennyiben egy tagállam a 8.
  cikkben, illetve adott esetben az
  (
  EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 129. cikkének (1
  ) bekezdésében előírtak szerint nem nyújtja be határidőre a 8.
  cikkben
  és a 11. cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
  és adatokat
  , a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  rendelkezik
  a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések teljes összegének felfüggesztéséről. A Bizottság visszatéríti a felfüggesztett összegeket, amint az érintett tagállam benyújtja a hiányzó dokumentumokat, feltéve hogy azokat a Bizottság a határidő lejártát követő hat hónapon belül kézhez kapja.

A 30. cikkben említett időközi kifizetések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatok ugyanezen cikk (6) bekezdésével összhangban minősíthetők elfogadhatatlannak.

A 30. cikkben említett időközi kifizetések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatok ugyanezen cikk (6) bekezdésével összhangban minősíthetők elfogadhatatlannak.

(2)
     
  Amennyiben az 52. cikkben említett éves teljesítményalapú záróelszámolás keretében a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett kiadás és az ahhoz kapcsolódóan bejelentett megfelelő eredmény összege közötti különbség meghaladja az 50 %-ot, és a tagállam nem tud kielégítő indokkal szolgálni, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről.

A felfüggesztést azon beavatkozások tekintetében kell alkalmazni az érintett kiadásra, amelyek az 52. cikk (2) bekezdésében említett csökkentés tárgyát képezték, és a felfüggesztendő összeg nem haladhatja meg az 52. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentésnek megfelelő százalékot. A felfüggesztett összegeket a Bizottság visszatéríti a tagállamoknak vagy azok az 52. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok révén véglegesen lecsökkentésre kerülnek.

A felfüggesztést azon beavatkozások tekintetében kell alkalmazni az érintett kiadásra, amelyek az 52. cikk (2) bekezdésében említett csökkentés tárgyát képezték, és a felfüggesztendő összeg nem haladhatja meg az 52. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentésnek megfelelő százalékot. A felfüggesztett összegeket a Bizottság visszatéríti a tagállamoknak vagy azok az 52. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok révén véglegesen lecsökkentésre kerülnek.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

(3)   Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül megtegye észrevételeit.

E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül megtegye észrevételeit.

A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az e bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokat.

A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az e bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokat.

Módosítás 277

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 a cikk (új)

38 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 38a. cikk |
| | Éves teljesítménymonitoring |
| | (1)
     
  A Bizottság nyomon követi az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozások keretében végrehajtott műveleteket, és ...[két évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-tól/-től, majd azt követően évente értékeli a megvalósult eredmények és a teljesítményjelentésben szereplő realizált kiadások közötti megfelelést. |
| | (2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett éves teljesítménymonitoring keretében a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett kiadás és az ahhoz kapcsolódóan bejelentett megfelelő eredmény összege közötti különbség meghaladja a 35 %-ot, a tagállamnak indokolást kell benyújtania a Bizottságnak, mielőtt sor kerülne a szóban forgó rendelet 122. cikkében említett felülvizsgálati ülésre. |
| | Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megfelelően megindokolni az eltérést, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy értékelje a KAP-stratégiai terv végrehajtását érintő kérdéseket, különös tekintettel a vonatkozó mérföldkövektől való lehetséges jövőbeli eltérésekre, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat keretében az eredménymutatókra vonatkozó megfelelő célok teljesítésének előrelátható nehézségeire, és hogy adott esetben írja le a már meghozott és a még meghozandó intézkedéseket. |
| | A Bizottság szükség esetén korai figyelmeztetést adhat ki a felülvizsgálati ülésen, és felkérheti a tagállamot, hogy dolgozzon ki és hajtson végre a következő pénzügyi évre vonatkozóan további korrekciós intézkedéseket. |
| | (3)
     
  A Bizottság legkésőbb ... [a két évvel az e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő év] március 15-ig és azt követően minden évben összefoglaló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek az előző naptári évben elvégzett éves teljesítménymonitoringról, többek között a kiadott korai figyelmeztetésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38a. cikk

38a. cikk

Éves teljesítménymonitoring

Éves teljesítménymonitoring

(1)
     
  A Bizottság nyomon követi az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozások keretében végrehajtott műveleteket, és ...[két évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-tól/-től, majd azt követően évente értékeli a megvalósult eredmények és a teljesítményjelentésben szereplő realizált kiadások közötti megfelelést.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett éves teljesítménymonitoring keretében a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett kiadás és az ahhoz kapcsolódóan bejelentett megfelelő eredmény összege közötti különbség meghaladja a 35 %-ot, a tagállamnak indokolást kell benyújtania a Bizottságnak, mielőtt sor kerülne a szóban forgó rendelet 122. cikkében említett felülvizsgálati ülésre.

Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megfelelően megindokolni az eltérést, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy értékelje a KAP-stratégiai terv végrehajtását érintő kérdéseket, különös tekintettel a vonatkozó mérföldkövektől való lehetséges jövőbeli eltérésekre, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat keretében az eredménymutatókra vonatkozó megfelelő célok teljesítésének előrelátható nehézségeire, és hogy adott esetben írja le a már meghozott és a még meghozandó intézkedéseket.

Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megfelelően megindokolni az eltérést, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy értékelje a KAP-stratégiai terv végrehajtását érintő kérdéseket, különös tekintettel a vonatkozó mérföldkövektől való lehetséges jövőbeli eltérésekre, valamint az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálat keretében az eredménymutatókra vonatkozó megfelelő célok teljesítésének előrelátható nehézségeire, és hogy adott esetben írja le a már meghozott és a még meghozandó intézkedéseket.

A Bizottság szükség esetén korai figyelmeztetést adhat ki a felülvizsgálati ülésen, és felkérheti a tagállamot, hogy dolgozzon ki és hajtson végre a következő pénzügyi évre vonatkozóan további korrekciós intézkedéseket.

A Bizottság szükség esetén korai figyelmeztetést adhat ki a felülvizsgálati ülésen, és felkérheti a tagállamot, hogy dolgozzon ki és hajtson végre a következő pénzügyi évre vonatkozóan további korrekciós intézkedéseket.

(3)
     
  A Bizottság legkésőbb ... [a két évvel az e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követő év] március 15-ig és azt követően minden évben összefoglaló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek az előző naptári évben elvégzett éves teljesítménymonitoringról, többek között a kiadott korai figyelmeztetésekről.

Módosítás 278

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk

39 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kifizetések felfüggesztése a többéves
  teljesítménymonitoringgal
  összefüggésben | Kifizetések felfüggesztése
  és csökkentése
  a többéves
  teljesítmény-felülvizsgálattal
  összefüggésben |
| (1)
     
  Amennyiben
  a 
  nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott és
  az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  115
  .
  és 116. cikkével összhangban nyomon követett célok felé tett haladás késedelmes vagy nem elégséges
  ,
  akkor a Bizottság felkérheti az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó
  , a 
  Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket
  . | (1)
     
  A Bizottság az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálatot végez [két évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-tól/-től, majd azt követően kétévente, a teljesítményjelentésekben szereplő információk alapján. |
| | Amennyiben az eredménymutatók mérföldkövei felé való haladás késedelmes vagy nem elégséges, és amennyiben a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott és az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 115. és 116. cikkével összhangban nyomon követett egy vagy több eredménymutató jelentett értéke az érintett jelentéstételi év tekintetében több mint 25 %-os eltérést mutat, akkor az érintett tagállamnak meg kell indokolnia ezt az eltérést, még a szóban forgó rendelet 122. cikkében említett felülvizsgálati ülés előtt. |
| | Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megindokolni az eltérést, a Bizottság az érintett tagállamot a felülvizsgálati ülés során felkérheti, hogy a Bizottsággal konzultálva dolgozzon ki egy cselekvési tervet, majd hajtsa azt végre. |
| | Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak a második albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A cselekvési tervben egyértelműen meg kell határozni azokat az eredménymutatókhoz kapcsolódó beavatkozásokat, amelyek tekintetében eltérést állapítottak meg. |
| | A Bizottság 30 napon belül vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét. |
| A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusok útján
  további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek elemeivel és
  a cselekvési tervek
  kidolgozásának eljárásával kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | Az e bekezdésben említett cselekvési terv elkészítése céljából
  a Bizottság
  a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján
  az e rendeletet kiegészítő további szabályokat határoz meg
  a cselekvési tervek
  elemeivel, többek között különösen az eredménymutatók meghatározásával és
  a 
  cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban
  . |
| (2)   Amennyiben
  a tagállamok
  nem
  nyújtják
  be vagy nem
  hajtják
  végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések felfüggesztéséről. | (2)   Amennyiben
  az érintett tagállam
  nem
  nyújtja
  be vagy nem
  hajtja
  végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a 
  tagállam által benyújtott
  cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság
  az érintett tagállammal folytatott konzultációt és a tagállam számára 30 napon belüli válaszlehetőség biztosítását követően
  végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések felfüggesztéséről. |
| | Amennyiben az érintett tagállam válaszol, és észrevételeit benyújtja, de a Bizottság ezeket az észrevételeket elégtelennek tartja, a Bizottság – amennyiben szükséges, de legkésőbb a végrehajtási jogi aktus elfogadásakor – megindokolja, hogy a benyújtott észrevételek miért nem elégségesek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| | A Bizottság az e cikk szerinti felfüggesztési eljárás megindítása előtt figyelembe veszi a cselekvési terv végrehajtására megadott időkeretet. A Bizottság figyelembe veszi azokat a vis maior és súlyos válságeseteket is, amelyek megakadályozhatták, hogy a tagállam megfelelően végrehajtsa cselekvési tervét, többek között azt, hogy elérje a szóban forgó mérföldkövet. |
| A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni az adott cselekvési terv keretébe tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó érintett kiadásra. Amennyiben a Bizottság az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálat alapján azt állapítja meg, hogy a 
  célok teljesülése tekintetében kielégítő előrehaladás történt
  ,
  visszafizeti a felfüggesztett összegeket. Amennyiben a helyzet a nemzeti KAP-stratégiai terv lezárásáig nem kerül orvoslásra
  ,
  a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából
  . | A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni az adott cselekvési terv keretébe tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó érintett kiadásra. Amennyiben a Bizottság az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálat alapján azt állapítja meg, hogy
  az eredménymutatókhoz tartozó mérföldkövek felé történő előrehaladás kielégítő és az eredménymutatók jelentett értéke teljesült, visszafizeti a felfüggesztett összegeket. |
| | E cikk alkalmazásában a „kielégítő előrehaladás” azt jelenti, hogy az érintett tagállam végrehajtotta a cselekvési tervet, és az elért mérföldkövek és az érintett eredménymutatók bejelentett értéke az érintett jelentéstételi években kevesebb mint 25 %-os eltérést mutat. |
| | Az érintett tagállam önként értesítheti a Bizottságot a cselekvési terv előrehaladásáról a költségvetési év során annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse a mérföldkövek elérése terén elért előrehaladást. Ha egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a felfüggesztéshez vezető eltérés a költségvetési év során 25 % alá csökken, a felfüggesztett összegeket visszafizetik. |
| | Amennyiben a helyzet a felfüggesztést követő hatodik hónap végéig nem kerül orvoslásra, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából. A véglegesen csökkentett összegeket a 39a. cikkben említett kielégítő teljesítmény jutalmazása érdekében szétosztják a tagállamok között. |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére és időtartamára, valamint az összegeknek a többéves
  teljesítményalapú záróelszámolás
  tekintetében történő visszafizetésére vagy csökkentésére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére és időtartamára, valamint az összegeknek a többéves
  teljesítmény-felülvizsgálat
  tekintetében történő visszafizetésére vagy csökkentésére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából. |
| (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül tegye meg észrevételeit. | E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül tegye meg észrevételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kifizetések felfüggesztése a többéves
  teljesítménymonitoringgal
  összefüggésben

teljesítménymonitoringgal

Kifizetések felfüggesztése
  és csökkentése
  a többéves
  teljesítmény-felülvizsgálattal
  összefüggésben

és csökkentése

teljesítmény-felülvizsgálattal

(1)
     
  Amennyiben
  a 
  nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott és
  az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet]
  115
  .
  és 116. cikkével összhangban nyomon követett célok felé tett haladás késedelmes vagy nem elégséges
  ,
  akkor a Bizottság felkérheti az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó
  , a 
  Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket
  .

(1)
     
  A Bizottság az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett többéves teljesítmény-felülvizsgálatot végez [két évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-tól/-től, majd azt követően kétévente, a teljesítményjelentésekben szereplő információk alapján.

Amennyiben az eredménymutatók mérföldkövei felé való haladás késedelmes vagy nem elégséges, és amennyiben a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott és az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 115. és 116. cikkével összhangban nyomon követett egy vagy több eredménymutató jelentett értéke az érintett jelentéstételi év tekintetében több mint 25 %-os eltérést mutat, akkor az érintett tagállamnak meg kell indokolnia ezt az eltérést, még a szóban forgó rendelet 122. cikkében említett felülvizsgálati ülés előtt.

Amennyiben az eredménymutatók mérföldkövei felé való haladás késedelmes vagy nem elégséges, és amennyiben a nemzeti KAP-stratégiai tervekben meghatározott és az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 115. és 116. cikkével összhangban nyomon követett egy vagy több eredménymutató jelentett értéke az érintett jelentéstételi év tekintetében több mint 25 %-os eltérést mutat, akkor az érintett tagállamnak meg kell indokolnia ezt az eltérést, még a szóban forgó rendelet 122. cikkében említett felülvizsgálati ülés előtt.

Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megindokolni az eltérést, a Bizottság az érintett tagállamot a felülvizsgálati ülés során felkérheti, hogy a Bizottsággal konzultálva dolgozzon ki egy cselekvési tervet, majd hajtsa azt végre.

Amennyiben az érintett tagállam nem tudja megindokolni az eltérést, a Bizottság az érintett tagállamot a felülvizsgálati ülés során felkérheti, hogy a Bizottsággal konzultálva dolgozzon ki egy cselekvési tervet, majd hajtsa azt végre.

Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak a második albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A cselekvési tervben egyértelműen meg kell határozni azokat az eredménymutatókhoz kapcsolódó beavatkozásokat, amelyek tekintetében eltérést állapítottak meg.

Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak a második albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A cselekvési tervben egyértelműen meg kell határozni azokat az eredménymutatókhoz kapcsolódó beavatkozásokat, amelyek tekintetében eltérést állapítottak meg.

A Bizottság 30 napon belül vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét.

A Bizottság 30 napon belül vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét.

A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusok útján
  további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek elemeivel és
  a cselekvési tervek
  kidolgozásának eljárásával kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

végrehajtási

további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek elemeivel és

kidolgozásának eljárásával kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az e bekezdésben említett cselekvési terv elkészítése céljából
  a Bizottság
  a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján
  az e rendeletet kiegészítő további szabályokat határoz meg
  a cselekvési tervek
  elemeivel, többek között különösen az eredménymutatók meghatározásával és
  a 
  cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban
  .

Az e bekezdésben említett cselekvési terv elkészítése céljából

a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló

az e rendeletet kiegészítő további szabályokat határoz meg

elemeivel, többek között különösen az eredménymutatók meghatározásával és

cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban

(2)   Amennyiben
  a tagállamok
  nem
  nyújtják
  be vagy nem
  hajtják
  végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések felfüggesztéséről.

(2)   Amennyiben
  az érintett tagállam
  nem
  nyújtja
  be vagy nem
  hajtja
  végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a 
  tagállam által benyújtott
  cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság
  az érintett tagállammal folytatott konzultációt és a tagállam számára 30 napon belüli válaszlehetőség biztosítását követően
  végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések felfüggesztéséről.

Amennyiben az érintett tagállam válaszol, és észrevételeit benyújtja, de a Bizottság ezeket az észrevételeket elégtelennek tartja, a Bizottság – amennyiben szükséges, de legkésőbb a végrehajtási jogi aktus elfogadásakor – megindokolja, hogy a benyújtott észrevételek miért nem elégségesek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Amennyiben az érintett tagállam válaszol, és észrevételeit benyújtja, de a Bizottság ezeket az észrevételeket elégtelennek tartja, a Bizottság – amennyiben szükséges, de legkésőbb a végrehajtási jogi aktus elfogadásakor – megindokolja, hogy a benyújtott észrevételek miért nem elégségesek. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A Bizottság az e cikk szerinti felfüggesztési eljárás megindítása előtt figyelembe veszi a cselekvési terv végrehajtására megadott időkeretet. A Bizottság figyelembe veszi azokat a vis maior és súlyos válságeseteket is, amelyek megakadályozhatták, hogy a tagállam megfelelően végrehajtsa cselekvési tervét, többek között azt, hogy elérje a szóban forgó mérföldkövet.

A Bizottság az e cikk szerinti felfüggesztési eljárás megindítása előtt figyelembe veszi a cselekvési terv végrehajtására megadott időkeretet. A Bizottság figyelembe veszi azokat a vis maior és súlyos válságeseteket is, amelyek megakadályozhatták, hogy a tagállam megfelelően végrehajtsa cselekvési tervét, többek között azt, hogy elérje a szóban forgó mérföldkövet.

A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni az adott cselekvési terv keretébe tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó érintett kiadásra. Amennyiben a Bizottság az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálat alapján azt állapítja meg, hogy a 
  célok teljesülése tekintetében kielégítő előrehaladás történt
  ,
  visszafizeti a felfüggesztett összegeket. Amennyiben a helyzet a nemzeti KAP-stratégiai terv lezárásáig nem kerül orvoslásra
  ,
  a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából
  .

célok teljesülése tekintetében kielégítő előrehaladás történt

visszafizeti a felfüggesztett összegeket. Amennyiben a helyzet a nemzeti KAP-stratégiai terv lezárásáig nem kerül orvoslásra

a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából

A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni az adott cselekvési terv keretébe tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó érintett kiadásra. Amennyiben a Bizottság az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálat alapján azt állapítja meg, hogy
  az eredménymutatókhoz tartozó mérföldkövek felé történő előrehaladás kielégítő és az eredménymutatók jelentett értéke teljesült, visszafizeti a felfüggesztett összegeket.

az eredménymutatókhoz tartozó mérföldkövek felé történő előrehaladás kielégítő és az eredménymutatók jelentett értéke teljesült, visszafizeti a felfüggesztett összegeket.

E cikk alkalmazásában a „kielégítő előrehaladás” azt jelenti, hogy az érintett tagállam végrehajtotta a cselekvési tervet, és az elért mérföldkövek és az érintett eredménymutatók bejelentett értéke az érintett jelentéstételi években kevesebb mint 25 %-os eltérést mutat.

E cikk alkalmazásában a „kielégítő előrehaladás” azt jelenti, hogy az érintett tagállam végrehajtotta a cselekvési tervet, és az elért mérföldkövek és az érintett eredménymutatók bejelentett értéke az érintett jelentéstételi években kevesebb mint 25 %-os eltérést mutat.

Az érintett tagállam önként értesítheti a Bizottságot a cselekvési terv előrehaladásáról a költségvetési év során annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse a mérföldkövek elérése terén elért előrehaladást. Ha egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a felfüggesztéshez vezető eltérés a költségvetési év során 25 % alá csökken, a felfüggesztett összegeket visszafizetik.

Az érintett tagállam önként értesítheti a Bizottságot a cselekvési terv előrehaladásáról a költségvetési év során annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse a mérföldkövek elérése terén elért előrehaladást. Ha egy tagállam bizonyítani tudja, hogy a felfüggesztéshez vezető eltérés a költségvetési év során 25 % alá csökken, a felfüggesztett összegeket visszafizetik.

Amennyiben a helyzet a felfüggesztést követő hatodik hónap végéig nem kerül orvoslásra, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából. A véglegesen csökkentett összegeket a 39a. cikkben említett kielégítő teljesítmény jutalmazása érdekében szétosztják a tagállamok között.

Amennyiben a helyzet a felfüggesztést követő hatodik hónap végéig nem kerül orvoslásra, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogadhat el az érintett tagállam tekintetében felfüggesztett összeg végleges csökkentése céljából. A véglegesen csökkentett összegeket a 39a. cikkben említett kielégítő teljesítmény jutalmazása érdekében szétosztják a tagállamok között.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére és időtartamára, valamint az összegeknek a többéves
  teljesítményalapú záróelszámolás
  tekintetében történő visszafizetésére vagy csökkentésére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

teljesítményalapú záróelszámolás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a kifizetések felfüggesztésének mértékére és időtartamára, valamint az összegeknek a többéves
  teljesítmény-felülvizsgálat
  tekintetében történő visszafizetésére vagy csökkentésére vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

teljesítmény-felülvizsgálat

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül tegye meg észrevételeit.

E végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül tegye meg észrevételeit.

Módosítás 279

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 a cikk (új)

39 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 39a. cikk |
| | A többéves teljesítmény-felülvizsgálattal összefüggésben a kifizetések csökkentéséből eredő források szétosztása |
| | (1)
     
  Az e rendelet 39. cikkének (3) bekezdése szerinti csökkentésekből származó forrásokat eredményességi tartalékba kell helyezni, és olyan tagállamok jutalmazására kell felhasználni, amelyek teljesítménye kielégítő volt az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 6. cikkének (1) bekezdésében említett és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott konkrét célkitűzések tekintetében. |
| | (2)
     
  Ezek a források a KAP-stratégiai terv végén a tagállamokhoz rendelhetők a kielégítő teljesítmény jutalmazása céljából, feltéve, hogy az érintett tagállam teljesítette az e cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételt. |
| | (3)
     
  A források a legutóbbi többéves teljesítmény-felülvizsgálat alapján csak azoknak a tagállamoknak ítélhetők oda, amelyek az (EU) .../... rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében (KAP-stratégiai terv) meghatározott és a KAP-stratégiai tervükben meghatározott konkrét célkitűzésekre alkalmazott eredménymutatók tekintetében a célérték legalább 90 %-át elérték. |
| | A Bizottság az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkének (2) bekezdésében említett, az összes tagállam legutóbbi teljesítményjelentésének kézhezvételétől számított két hónapon belül az 101. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül végrehajtási jogi aktust fogad el annak eldöntésére, hogy az adott KAP-stratégiai terv elérte-e az e cikk (3) bekezdésében említett célértékeket. |
| | (4)
     
  Amennyiben a (3) bekezdésben említett célértékek teljesülnek, a Bizottság kiszámítja és odaítéli az érintett tagállam(ok)nak az összeget, amely(ek)et az ugyanabban a bekezdésben említett határozat alapján véglegesen a KAP-stratégiai tervek lezárását követő pénzügyi évre allokáltnak kell tekinteni. A források odaítélésekor a Bizottság figyelembe veheti az érintett mérföldkövek elérését akadályozó vis maior eseteket és súlyos társadalmi-gazdasági válságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

39a. cikk

39a. cikk

A többéves teljesítmény-felülvizsgálattal összefüggésben a kifizetések csökkentéséből eredő források szétosztása

A többéves teljesítmény-felülvizsgálattal összefüggésben a kifizetések csökkentéséből eredő források szétosztása

(1)
     
  Az e rendelet 39. cikkének (3) bekezdése szerinti csökkentésekből származó forrásokat eredményességi tartalékba kell helyezni, és olyan tagállamok jutalmazására kell felhasználni, amelyek teljesítménye kielégítő volt az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 6. cikkének (1) bekezdésében említett és a KAP-stratégiai tervükben részletesebben meghatározott konkrét célkitűzések tekintetében.

(2)
     
  Ezek a források a KAP-stratégiai terv végén a tagállamokhoz rendelhetők a kielégítő teljesítmény jutalmazása céljából, feltéve, hogy az érintett tagállam teljesítette az e cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételt.

(3)
     
  A források a legutóbbi többéves teljesítmény-felülvizsgálat alapján csak azoknak a tagállamoknak ítélhetők oda, amelyek az (EU) .../... rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében (KAP-stratégiai terv) meghatározott és a KAP-stratégiai tervükben meghatározott konkrét célkitűzésekre alkalmazott eredménymutatók tekintetében a célérték legalább 90 %-át elérték.

A Bizottság az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkének (2) bekezdésében említett, az összes tagállam legutóbbi teljesítményjelentésének kézhezvételétől számított két hónapon belül az 101. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül végrehajtási jogi aktust fogad el annak eldöntésére, hogy az adott KAP-stratégiai terv elérte-e az e cikk (3) bekezdésében említett célértékeket.

A Bizottság az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 121. cikkének (2) bekezdésében említett, az összes tagállam legutóbbi teljesítményjelentésének kézhezvételétől számított két hónapon belül az 101. cikkben említett bizottsági eljárás alkalmazása nélkül végrehajtási jogi aktust fogad el annak eldöntésére, hogy az adott KAP-stratégiai terv elérte-e az e cikk (3) bekezdésében említett célértékeket.

(4)
     
  Amennyiben a (3) bekezdésben említett célértékek teljesülnek, a Bizottság kiszámítja és odaítéli az érintett tagállam(ok)nak az összeget, amely(ek)et az ugyanabban a bekezdésben említett határozat alapján véglegesen a KAP-stratégiai tervek lezárását követő pénzügyi évre allokáltnak kell tekinteni. A források odaítélésekor a Bizottság figyelembe veheti az érintett mérföldkövek elérését akadályozó vis maior eseteket és súlyos társadalmi-gazdasági válságokat.

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk

40 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az
  irányítási rendszerek működésében
  feltárt súlyos hiányosságok
  esetén a Bizottság
  felkérheti
  az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. | (1)   
  Amennyiben az
  irányítási rendszerek működésében
  súlyos hiányosságokat tárnak fel és jeleznek a kifizető ügynökség vezetői nyilatkozatában, a tanúsító szerv véleményében vagy a 47. cikk szerinti bizottsági ellenőrzések során, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy a kérést követő két hónapon belül válaszoljon a megállapításokra, és tegye meg észrevételeit annak érdekében, hogy felmérje, szükség van-e korrekciós intézkedésekre és szükség
  esetén
  cselekvési tervre. Ezen időszak lejárta után
  a Bizottság
  szükség esetén felkéri
  az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. |
| | Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak az első albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A Bizottság vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét. |
| A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusok útján további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek elemeivel és a cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | A Bizottság
  a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján
  az e rendeletet kiegészítő
  további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek
  e bekezdésben említett
  elemeivel és a cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban. |
| (2)   Amennyiben a tagállamok nem nyújtják be vagy nem hajtják végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről. | (2)   Amennyiben a tagállamok nem nyújtják be vagy nem hajtják végre az
  e cikk
  (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására,
  vagy a cselekvési tervet nem a Bizottság a szóban forgó bekezdésben említett írásos kérésének megfelelően alkalmazták,
  akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni – hiányosságok fennállása esetén – a tagállamokban felmerülő vonatkozó kiadásokra, az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó, 12 hónapot meg nem haladó időszakra. Amennyiben a felfüggesztés feltételei továbbra is fennállnak, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekkel összesen legfeljebb 12 hónapot kitevő további időszakokkal meghosszabbíthatja ezt az időszakot. Az 53. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kel venni a felfüggesztett összegeket. | A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni – hiányosságok fennállása esetén – a tagállamokban felmerülő vonatkozó kiadásokra, az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó, 12 hónapot meg nem haladó időszakra. Amennyiben a felfüggesztés feltételei továbbra is fennállnak, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekkel összesen legfeljebb 12 hónapot kitevő további időszakokkal meghosszabbíthatja ezt az időszakot. Az 53. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kel venni a felfüggesztett összegeket. |
| (3)
     
  Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | |
| A
  (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül reagáljon. | (3)
     
  A
  (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül reagáljon.
  Amennyiben az érintett tagállam válaszol, és észrevételeit benyújtja, de a Bizottság ezeket az észrevételeket elégtelennek tartja, a Bizottság – amennyiben szükséges, de legkésőbb a végrehajtási jogi aktus elfogadásakor – megindokolja, hogy a benyújtott észrevételek miért nem elégségesek. |
| A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az
  e
  bekezdés
  első
  albekezdése értelmében elfogadott
  végrehajtási
  jogi aktusokat. | A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az
  (1)
  bekezdés
  harmadik
  albekezdése értelmében elfogadott
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az
  irányítási rendszerek működésében
  feltárt súlyos hiányosságok
  esetén a Bizottság
  felkérheti
  az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket.

(1)   
  Amennyiben az
  irányítási rendszerek működésében
  súlyos hiányosságokat tárnak fel és jeleznek a kifizető ügynökség vezetői nyilatkozatában, a tanúsító szerv véleményében vagy a 47. cikk szerinti bizottsági ellenőrzések során, a Bizottság felkéri az érintett tagállamot, hogy a kérést követő két hónapon belül válaszoljon a megállapításokra, és tegye meg észrevételeit annak érdekében, hogy felmérje, szükség van-e korrekciós intézkedésekre és szükség
  esetén
  cselekvési tervre. Ezen időszak lejárta után
  a Bizottság
  szükség esetén felkéri
  az érintett tagállamot, hogy egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó, a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó cselekvési tervnek megfelelően hajtsa végre a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket.

Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak az első albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A Bizottság vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét.

Az érintett tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül benyújtja a Bizottságnak az első albekezdésben említett cselekvési tervet, a szükséges korrekciós intézkedésekkel és a végrehajtás várható időkeretével együtt. A Bizottság vagy írásban értesíti az érintett tagállamot a cselekvési terv elfogadásáról, vagy felkéri az érintett tagállamot annak módosítására. Az érintett tagállamnak meg kell felelnie a cselekvési tervnek, és tiszteletben kell tartania a végrehajtás Bizottság által elfogadott várható időkeretét.

A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusok útján további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek elemeivel és a cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

végrehajtási

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság
  a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján
  az e rendeletet kiegészítő
  további szabályokat határozhat meg a cselekvési tervek
  e bekezdésben említett
  elemeivel és a cselekvési tervek kidolgozásának eljárásával kapcsolatban.

a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló

az e rendeletet kiegészítő

e bekezdésben említett

(2)   Amennyiben a tagállamok nem nyújtják be vagy nem hajtják végre az (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására, akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről.

(2)   Amennyiben a tagállamok nem nyújtják be vagy nem hajtják végre az
  e cikk
  (1) bekezdésben említett cselekvési tervet, vagy ha egyértelmű, hogy a cselekvési terv nem alkalmas a helyzet orvoslására,
  vagy a cselekvési tervet nem a Bizottság a szóban forgó bekezdésben említett írásos kérésének megfelelően alkalmazták,
  akkor a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezhet a 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetések vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetések összegének felfüggesztéséről.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni – hiányosságok fennállása esetén – a tagállamokban felmerülő vonatkozó kiadásokra, az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó, 12 hónapot meg nem haladó időszakra. Amennyiben a felfüggesztés feltételei továbbra is fennállnak, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekkel összesen legfeljebb 12 hónapot kitevő további időszakokkal meghosszabbíthatja ezt az időszakot. Az 53. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kel venni a felfüggesztett összegeket.

A felfüggesztést az arányosság elvével összhangban kell alkalmazni – hiányosságok fennállása esetén – a tagállamokban felmerülő vonatkozó kiadásokra, az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó, 12 hónapot meg nem haladó időszakra. Amennyiben a felfüggesztés feltételei továbbra is fennállnak, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekkel összesen legfeljebb 12 hónapot kitevő további időszakokkal meghosszabbíthatja ezt az időszakot. Az 53. cikkben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor figyelembe kel venni a felfüggesztett összegeket.

(3)
     
  Az e bekezdésben meghatározott végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A
  (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül reagáljon.

A

(3)
     
  A
  (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság tájékoztatja szándékáról az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy egy harminc napnál nem rövidebb időszakon belül reagáljon.
  Amennyiben az érintett tagállam válaszol, és észrevételeit benyújtja, de a Bizottság ezeket az észrevételeket elégtelennek tartja, a Bizottság – amennyiben szükséges, de legkésőbb a végrehajtási jogi aktus elfogadásakor – megindokolja, hogy a benyújtott észrevételek miért nem elégségesek.

A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az
  e
  bekezdés
  első
  albekezdése értelmében elfogadott
  végrehajtási
  jogi aktusokat.

e

első

végrehajtási

A 19. cikk (3) bekezdésében említett havi kifizetésekről vagy a 30. cikkben említett időközi kifizetésekről szóló végrehajtási jogi aktusok figyelembe veszik az
  (1)
  bekezdés
  harmadik
  albekezdése értelmében elfogadott
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat.

(1)

harmadik

felhatalmazáson alapuló

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

42 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | december 1-je előtt, de legkorábban október 16-án, a közvetlen kifizetések legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleget fizessenek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

december 1-je előtt, de legkorábban október 16-án, a közvetlen kifizetések legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleget fizessenek;

| a) | december 1-je előtt, de legkorábban október 16-án, a közvetlen kifizetések
  , valamint a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében, illetve a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések
  legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleget fizessenek; |
| --- | --- |

a)

december 1-je előtt, de legkorábban október 16-án, a közvetlen kifizetések
  , valamint a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében, illetve a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések
  legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleget fizessenek;

, valamint a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében, illetve a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 3 bekezdés

42 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 68. és 71. cikkében említett beavatkozások esetében legfeljebb 50 %-nak megfelelő összegű előleget fizetnek. | (3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 68. és 71. cikkében
  és III. címének III. fejezetében, valamint az 1308/2013/EU rendelet II. fejezetének I. szakaszában
  említett beavatkozások esetében legfeljebb 50 %-nak megfelelő összegű előleget fizetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 68. és 71. cikkében említett beavatkozások esetében legfeljebb 50 %-nak megfelelő összegű előleget fizetnek.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 68. és 71. cikkében
  és III. címének III. fejezetében, valamint az 1308/2013/EU rendelet II. fejezetének I. szakaszában
  említett beavatkozások esetében legfeljebb 50 %-nak megfelelő összegű előleget fizetnek.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés

43 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összegeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és újrafelhasználás esetén azokat kizárólag EMGA-
  vagy
  EMVA-kiadások finanszírozására lehet felhasználni. | (2)   Az (1) bekezdésben említett összegeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és újrafelhasználás esetén azokat kizárólag EMGA-
  , illetve
  EMVA-kiadások finanszírozására lehet felhasználni
  , és azoknak túlnyomórészt az EMGA keretében létrehozott mezőgazdasági tartalék fedezniük a 14. cikkben meghatározott kereteken belül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett összegeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és újrafelhasználás esetén azokat kizárólag EMGA-
  vagy
  EMVA-kiadások finanszírozására lehet felhasználni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összegeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és újrafelhasználás esetén azokat kizárólag EMGA-
  , illetve
  EMVA-kiadások finanszírozására lehet felhasználni
  , és azoknak túlnyomórészt az EMGA keretében létrehozott mezőgazdasági tartalék fedezniük a 14. cikkben meghatározott kereteken belül
  .

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

44 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 7. cikk e) pontjának értelmében finanszírozott tájékoztatás célja a KAP megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben való tudatosítása, a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek tájékoztatása, valamint
  az európai
  mezőgazdasági modell támogatása, továbbá annak elősegítése, hogy a polgárok megértsék azt. | A 7. cikk e) pontjának értelmében finanszírozott tájékoztatás célja a KAP megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben való tudatosítása,
  beleértve az éghajlattal, a környezettel, az állatjóléttel és a fejlődéssel meglévő kölcsönhatást. A cél a polgárok tájékoztatása a mezőgazdaság és az élelmezés terén előttünk álló kihívásokról, a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók tájékoztatása,
  a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek tájékoztatása, valamint
  a fenntarthatóbb uniós
  mezőgazdasági modell támogatása, továbbá annak elősegítése, hogy a polgárok megértsék azt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 7. cikk e) pontjának értelmében finanszírozott tájékoztatás célja a KAP megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben való tudatosítása, a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek tájékoztatása, valamint
  az európai
  mezőgazdasági modell támogatása, továbbá annak elősegítése, hogy a polgárok megértsék azt.

az európai

A 7. cikk e) pontjának értelmében finanszírozott tájékoztatás célja a KAP megismertetésének, végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, a szóban forgó szakpolitika tartalmának és célkitűzéseinek a közvéleményben való tudatosítása,
  beleértve az éghajlattal, a környezettel, az állatjóléttel és a fejlődéssel meglévő kölcsönhatást. A cél a polgárok tájékoztatása a mezőgazdaság és az élelmezés terén előttünk álló kihívásokról, a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók tájékoztatása,
  a fogyasztók válságot követően megcsappant bizalmának helyreállítása tájékoztatási kampányok révén, a mezőgazdasági termelők és a vidéki térségekben tevékenykedő további érintett felek tájékoztatása, valamint
  a fenntarthatóbb uniós
  mezőgazdasági modell támogatása, továbbá annak elősegítése, hogy a polgárok megértsék azt.

beleértve az éghajlattal, a környezettel, az állatjóléttel és a fejlődéssel meglévő kölcsönhatást. A cél a polgárok tájékoztatása a mezőgazdaság és az élelmezés terén előttünk álló kihívásokról, a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók tájékoztatása,

a fenntarthatóbb uniós

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

44 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen intézkedések révén következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást kell nyújtani az Unión belül és kívül. | Ezen intézkedések révén
  egy kommunikációs terv keretében
  következetes
  , pártatlan, bizonyítékokon alapuló
  , tárgyilagos és széles körű tájékoztatást kell nyújtani az Unión belül és kívül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen intézkedések révén következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást kell nyújtani az Unión belül és kívül.

Ezen intézkedések révén
  egy kommunikációs terv keretében
  következetes
  , pártatlan, bizonyítékokon alapuló
  , tárgyilagos és széles körű tájékoztatást kell nyújtani az Unión belül és kívül.

egy kommunikációs terv keretében

, pártatlan, bizonyítékokon alapuló

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

45 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek azon feltételekkel való kiegészítése céljából, amelyek fennállása mellett az alapok bizonyos kiadásai és bevételei kompenzálandók. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek
  a kiadásigazoló nyilatkozatok részleteire vonatkozó,
  azon feltételekkel való kiegészítése céljából, amelyek fennállása mellett az alapok bizonyos kiadásai és bevételei kompenzálandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek azon feltételekkel való kiegészítése céljából, amelyek fennállása mellett az alapok bizonyos kiadásai és bevételei kompenzálandók.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek
  a kiadásigazoló nyilatkozatok részleteire vonatkozó,
  azon feltételekkel való kiegészítése céljából, amelyek fennállása mellett az alapok bizonyos kiadásai és bevételei kompenzálandók.

a kiadásigazoló nyilatkozatok részleteire vonatkozó,

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk – 1 bekezdés

46 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A költségvetési rendelet 127. cikkének alkalmazásában a Bizottság az e rendelet 11. cikkében említett tanúsító szervek munkájából szerez bizonyosságot,
  kivéve, ha tájékoztatta
  a 
  tagállamot arról, hogy egy adott pénzügyi év
  tekintetében
  nem tud a tanúsító szerv munkájára támaszkodni
  ,
  és ezt figyelembe veszi az érintett tagállam tekintetében szükséges bizottsági auditokra vonatkozó kockázatértékelés során
  . | A költségvetési rendelet 127. cikkének alkalmazásában a Bizottság az e rendelet 11. cikkében említett tanúsító szervek munkájából szerez bizonyosságot,
  és
  a 
  kockázatértékelés során figyelembe veszi az érintett tagállam
  tekintetében
  szükséges bizottsági auditokat
  ,
  kivéve, ha tájékoztatta a tagállamot arról, hogy nem tud e munkára támaszkodni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A költségvetési rendelet 127. cikkének alkalmazásában a Bizottság az e rendelet 11. cikkében említett tanúsító szervek munkájából szerez bizonyosságot,
  kivéve, ha tájékoztatta
  a 
  tagállamot arról, hogy egy adott pénzügyi év
  tekintetében
  nem tud a tanúsító szerv munkájára támaszkodni
  ,
  és ezt figyelembe veszi az érintett tagállam tekintetében szükséges bizottsági auditokra vonatkozó kockázatértékelés során
  .

kivéve, ha tájékoztatta

tagállamot arról, hogy egy adott pénzügyi év

nem tud a tanúsító szerv munkájára támaszkodni

és ezt figyelembe veszi az érintett tagállam tekintetében szükséges bizottsági auditokra vonatkozó kockázatértékelés során

A költségvetési rendelet 127. cikkének alkalmazásában a Bizottság az e rendelet 11. cikkében említett tanúsító szervek munkájából szerez bizonyosságot,
  és
  a 
  kockázatértékelés során figyelembe veszi az érintett tagállam
  tekintetében
  szükséges bizottsági auditokat
  ,
  kivéve, ha tájékoztatta a tagállamot arról, hogy nem tud e munkára támaszkodni
  .

és

kockázatértékelés során figyelembe veszi az érintett tagállam

szükséges bizottsági auditokat

kivéve, ha tájékoztatta a tagállamot arról, hogy nem tud e munkára támaszkodni

Módosítás 282

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk

47 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek vagy a Szerződés 287. cikkének megfelelően végrehajtott tagállami ellenőrzések,
  továbbá
  a Szerződés 322. cikke
  vagy
  a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet alapján végzett
  bármely vizsgálat
  sérelme nélkül a Bizottság ellenőrzéseket tarthat a tagállamokban különösen az alábbiak ellenőrzése
  érdekében
  : | (1)   A nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek vagy a Szerződés 287. cikkének megfelelően végrehajtott tagállami ellenőrzések,
  illetve
  a Szerződés 322. cikke, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet
  vagy a költségvetési rendelet 127. cikke
  alapján végzett
  vizsgálatok
  sérelme nélkül a Bizottság ellenőrzéseket tarthat a tagállamokban különösen az alábbiak ellenőrzése
  céljából
  : |
| a) | az igazgatási gyakorlat uniós szabályoknak való megfelelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek vagy a Szerződés 287. cikkének megfelelően végrehajtott tagállami ellenőrzések,
  továbbá
  a Szerződés 322. cikke
  vagy
  a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet alapján végzett
  bármely vizsgálat
  sérelme nélkül a Bizottság ellenőrzéseket tarthat a tagállamokban különösen az alábbiak ellenőrzése
  érdekében
  :

(1)   A nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek vagy a Szerződés 287. cikkének megfelelően végrehajtott tagállami ellenőrzések,
  illetve
  a Szerződés 322. cikke, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet
  vagy a költségvetési rendelet 127. cikke
  alapján végzett
  vizsgálatok
  sérelme nélkül a Bizottság ellenőrzéseket tarthat a tagállamokban különösen az alábbiak ellenőrzése
  céljából
  :

a)

az igazgatási gyakorlat uniós szabályoknak való megfelelése;

| a) | az igazgatási gyakorlat uniós szabályoknak való megfelelése; |
| --- | --- |

a)

az igazgatási gyakorlat uniós szabályoknak való megfelelése;

| b) | annak ellenőrzése, hogy
  az (EU).../... rendeletben [a
  KAP-stratégiai
  tervről szóló rendelet] említett
  beavatkozásokhoz kapcsolódó,
  az
  5. cikk (2) bekezdésének
  és
  a 6. cikknek a hatálya alá tartozó kiadásokhoz kapcsolódóan
  az
  éves teljesítményalapú záróelszámolásban fel vannak-e tüntetve megfelelő eredmények
  ; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy
  az (EU).../... rendeletben [a
  KAP-stratégiai
  tervről szóló rendelet] említett
  beavatkozásokhoz kapcsolódó,
  az
  5. cikk (2) bekezdésének
  és
  a 6. cikknek a hatálya alá tartozó kiadásokhoz kapcsolódóan
  az
  éves teljesítményalapú záróelszámolásban fel vannak-e tüntetve megfelelő eredmények
  ;

annak ellenőrzése, hogy

KAP-stratégiai

beavatkozásokhoz kapcsolódó,

5. cikk (2) bekezdésének

a 6. cikknek a hatálya alá tartozó kiadásokhoz kapcsolódóan

éves teljesítményalapú záróelszámolásban fel vannak-e tüntetve megfelelő eredmények

| b) | az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó és
  az (EU).../... rendeletben [a
  KAP stratégiai
  tervről szóló rendelet] említett
  beavatkozásoknak megfelelő műveletek
  az
  uniós követelményekkel összhangban zajlottak-e,
  és
  azokat ellenőrizték-e
  az
  említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó és
  az (EU).../... rendeletben [a
  KAP stratégiai
  tervről szóló rendelet] említett
  beavatkozásoknak megfelelő műveletek
  az
  uniós követelményekkel összhangban zajlottak-e,
  és
  azokat ellenőrizték-e
  az
  említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  ;

az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó és

KAP stratégiai

beavatkozásoknak megfelelő műveletek

uniós követelményekkel összhangban zajlottak-e,

azokat ellenőrizték-e

említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében

| ba) | az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó egyéb műveleteket az uniós joggal összhangban hajtották-e végre és ellenőrizték-e; |
| --- | --- |

ba)

ba)

az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó egyéb műveleteket az uniós joggal összhangban hajtották-e végre és ellenőrizték-e;

az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek a hatálya alá tartozó egyéb műveleteket az uniós joggal összhangban hajtották-e végre és ellenőrizték-e;

| c) | annak ellenőrzése, hogy a tanúsító szerv a 11. cikkel összhangban és e fejezet 2. szakaszának alkalmazásában végezte-e munkáját; |
| --- | --- |

c)

annak ellenőrzése, hogy a tanúsító szerv a 11. cikkel összhangban és e fejezet 2. szakaszának alkalmazásában végezte-e munkáját;

| c) | annak ellenőrzése, hogy a tanúsító szerv a 11. cikkel összhangban és e fejezet 2. szakaszának alkalmazásában végezte-e munkáját; |
| --- | --- |

c)

annak ellenőrzése, hogy a tanúsító szerv a 11. cikkel összhangban és e fejezet 2. szakaszának alkalmazásában végezte-e munkáját;

| d) | annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 8. cikk (5) bekezdését. |
| --- | --- |

d)

annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 8. cikk (5) bekezdését.

| d) | annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 8. cikk (5) bekezdését. |
| --- | --- |

d)

annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 8. cikk (5) bekezdését.

| da) | annak ellenőrzése, hogy megfelelően végrehajtották-e a 39. és 40. cikkben említett cselekvési tervet. |
| --- | --- |

da)

da)

annak ellenőrzése, hogy megfelelően végrehajtották-e a 39. és 40. cikkben említett cselekvési tervet.

annak ellenőrzése, hogy megfelelően végrehajtották-e a 39. és 40. cikkben említett cselekvési tervet.

Amennyiben a Bizottság nem támaszkodhat a 46. cikkben említett tanúsító szerv munkájára, a tagállam gazdálkodási, irányítási és kontrollrendszerében feltárt súlyos hiányosságok esetén, vagy az Unió pénzügyi érdekeinek e rendelet 57. cikke szerinti védelmének biztosítása érdekében a Bizottság kiterjesztett monitoringot, többek között helyszíni ellenőrzéseket végezhet, amennyiben az irányítási rendszer súlyos hiányosságai továbbra is fennállnak.

Amennyiben a Bizottság nem támaszkodhat a 46. cikkben említett tanúsító szerv munkájára, a tagállam gazdálkodási, irányítási és kontrollrendszerében feltárt súlyos hiányosságok esetén, vagy az Unió pénzügyi érdekeinek e rendelet 57. cikke szerinti védelmének biztosítása érdekében a Bizottság kiterjesztett monitoringot, többek között helyszíni ellenőrzéseket végezhet, amennyiben az irányítási rendszer súlyos hiányosságai továbbra is fennállnak.

A Bizottság által az ellenőrzéseknek a nevében történő elvégzésére felhatalmazott személyeknek, illetve a Bizottság tisztviselőinek a részükre biztosított hatáskör keretében eljárva hozzáférési joguk van a könyvelésekhez és minden más, az EMGA vagy az EMVA által finanszírozott kiadásokra vonatkozó dokumentumhoz, beleértve az elektronikus adathordozókon készített, kapott vagy tárolt dokumentumokat és azok metaadatait.

A Bizottság által az ellenőrzéseknek a nevében történő elvégzésére felhatalmazott személyeknek, illetve a Bizottság tisztviselőinek a részükre biztosított hatáskör keretében eljárva hozzáférési joguk van a könyvelésekhez és minden más, az EMGA vagy az EMVA által finanszírozott kiadásokra vonatkozó dokumentumhoz, beleértve az elektronikus adathordozókon készített, kapott vagy tárolt dokumentumokat és azok metaadatait.

Az ellenőrzések végzésére vonatkozó jogkörök nem érintik azon nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek fenntartanak bizonyos hatásköröket a nemzeti jogszabályokban kifejezetten megjelölt személyek számára. A 883/2013/EU, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül a Bizottság által a Bizottság nevében történő eljárásra felhatalmazott személyek nem vehetnek részt többek között a személyeknek az érintett tagállam joga alapján az otthonukban történő felkeresésében vagy hivatalos kihallgatásukban. Az ezek nyomán szerzett információkhoz azonban hozzáférhetnek.

Az ellenőrzések végzésére vonatkozó jogkörök nem érintik azon nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek fenntartanak bizonyos hatásköröket a nemzeti jogszabályokban kifejezetten megjelölt személyek számára. A 883/2013/EU, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet egyedi rendelkezéseinek sérelme nélkül a Bizottság által a Bizottság nevében történő eljárásra felhatalmazott személyek nem vehetnek részt többek között a személyeknek az érintett tagállam joga alapján az otthonukban történő felkeresésében vagy hivatalos kihallgatásukban. Az ezek nyomán szerzett információkhoz azonban hozzáférhetnek.

(2)   A Bizottság az ellenőrzésekről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül, figyelembe véve a kifizető ügynökségeknél az ellenőrzések megszervezése során jelentkező adminisztratív következményeket. Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

(2)   A Bizottság az ellenőrzésekről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül, figyelembe véve a kifizető ügynökségeknél az ellenőrzések megszervezése során jelentkező adminisztratív következményeket. Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

A Bizottság kérésére és a tagállam egyetértésével az adott tagállam illetékes hatóságai az ebben a rendeletben említett műveletekre vonatkozóan kiegészítő ellenőrzéseket vagy vizsgálatokat végeznek. A Bizottság tisztviselői vagy az általa a nevében történő eljárásra felhatalmazott személyek részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

A Bizottság kérésére és a tagállam egyetértésével az adott tagállam illetékes hatóságai az ebben a rendeletben említett műveletekre vonatkozóan kiegészítő ellenőrzéseket vagy vizsgálatokat végeznek. A Bizottság tisztviselői vagy az általa a nevében történő eljárásra felhatalmazott személyek részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

Az ellenőrzések hatékonyabbá tétele érdekében a Bizottság – az érintett tagállamok egyetértésével – egyes ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez kérheti a szóban forgó tagállamok hatóságainak segítségét.

Az ellenőrzések hatékonyabbá tétele érdekében a Bizottság – az érintett tagállamok egyetértésével – egyes ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez kérheti a szóban forgó tagállamok hatóságainak segítségét.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 3 bekezdés

48 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2988/95/
  EU
  , Euratom rendelet értelmében vett szabálytalanságokra, a KAP-stratégiai tervben meghatározott feltételek egyéb be nem tartására, és a feltételezett csalási ügyekre vonatkozó információkat, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet 3. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében megtett lépésekre vonatkozó információkat. | (3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2988/95/
  EK
  , Euratom rendelet értelmében vett szabálytalanságokra, a KAP-stratégiai tervben meghatározott feltételek egyéb be nem tartására, és a feltételezett csalási ügyekre vonatkozó információkat, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet 3. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében megtett lépésekre vonatkozó információkat.
  A Bizottság összegzi ezeket az információkat és többéves jelentéseket tesz közzé, amelyeket az Európai Parlament tár. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2988/95/
  EU
  , Euratom rendelet értelmében vett szabálytalanságokra, a KAP-stratégiai tervben meghatározott feltételek egyéb be nem tartására, és a feltételezett csalási ügyekre vonatkozó információkat, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet 3. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében megtett lépésekre vonatkozó információkat.

(3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2988/95/
  EK
  , Euratom rendelet értelmében vett szabálytalanságokra, a KAP-stratégiai tervben meghatározott feltételek egyéb be nem tartására, és a feltételezett csalási ügyekre vonatkozó információkat, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet 3. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében megtett lépésekre vonatkozó információkat.
  A Bizottság összegzi ezeket az információkat és többéves jelentéseket tesz közzé, amelyeket az Európai Parlament tár.

Módosítás 280

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk

51 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdése a) és c) pontjának megfelelően átadott információk alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak elszámolásáról az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében. | (1)   A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdése a),
  b)
  és c) pontjának megfelelően átadott információk alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak elszámolásáról az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében. |
| Ezek a végrehajtási jogi aktusok kiterjednek a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, és azokat az
  52. és
  53. cikk értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmának sérelme nélkül kell elfogadni. | Ezek a végrehajtási jogi aktusok kiterjednek a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, és azokat az 53. cikk értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmának sérelme nélkül kell elfogadni. |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| (2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben meghatározott záróelszámolásról, az (1) bekezdés második albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, és többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában. | (2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben meghatározott záróelszámolásról, az (1) bekezdés második albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, és többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában. |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdése a) és c) pontjának megfelelően átadott információk alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak elszámolásáról az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében.

(1)   A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdése a),
  b)
  és c) pontjának megfelelően átadott információk alapján az adott költségvetési évet követő év május 31-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak elszámolásáról az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében.

Ezek a végrehajtási jogi aktusok kiterjednek a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, és azokat az
  52. és
  53. cikk értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmának sérelme nélkül kell elfogadni.

52. és

Ezek a végrehajtási jogi aktusok kiterjednek a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, és azokat az 53. cikk értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmának sérelme nélkül kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben meghatározott záróelszámolásról, az (1) bekezdés második albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, és többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben meghatározott záróelszámolásról, az (1) bekezdés második albekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, és többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk

52 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 52. cikk | törölve |
| Éves teljesítményalapú záróelszámolás | |
| (1)
     
  Ha az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címében említett beavatkozásokhoz kapcsolódó, az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében az éves teljesítményalapú záróelszámolásban nincs feltüntetve megfelelő eredmény, akkor a Bizottság az adott költségvetési évet követő év október 15-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az uniós finanszírozásból levonandó összegekről. Ezek a végrehajtási jogi aktusok nem sérthetik az e rendelet 53. cikke értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmát. | |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | |
| (2)
     
  A Bizottság a levonandó összegeket az egyes beavatkozások céljából bejelentett éves kiadás és az ahhoz kapcsolódóan a nemzeti KAP-stratégiai tervvel összhangban bejelentett eredménynek megfelelő összeg közötti különbség alapján állapítja meg, figyelembe véve a tagállam által benyújtott indokokat. | |
| (3)
     
  Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság lehetőséget biztosít a tagállam számára észrevételei megtételére és a különbségek megindoklására. | |
| (4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az érintett tagállamok által benyújtott indokokra vonatkozó kritériumokkal, valamint a csökkentések alkalmazásának módszerével és kritériumaival kapcsolatos szabályokkal történő kiegészítése céljából. | |
| (5)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában. | |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

52. cikk

52. cikk

törölve

törölve

Éves teljesítményalapú záróelszámolás

Éves teljesítményalapú záróelszámolás

(1)
     
  Ha az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címében említett beavatkozásokhoz kapcsolódó, az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások tekintetében az éves teljesítményalapú záróelszámolásban nincs feltüntetve megfelelő eredmény, akkor a Bizottság az adott költségvetési évet követő év október 15-ig végrehajtási jogi aktusok útján határoz az uniós finanszírozásból levonandó összegekről. Ezek a végrehajtási jogi aktusok nem sérthetik az e rendelet 53. cikke értelmében később elfogadásra kerülő végrehajtási jogi aktusok tartalmát.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)
     
  A Bizottság a levonandó összegeket az egyes beavatkozások céljából bejelentett éves kiadás és az ahhoz kapcsolódóan a nemzeti KAP-stratégiai tervvel összhangban bejelentett eredménynek megfelelő összeg közötti különbség alapján állapítja meg, figyelembe véve a tagállam által benyújtott indokokat.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását megelőzően a Bizottság lehetőséget biztosít a tagállam számára észrevételei megtételére és a különbségek megindoklására.

(4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az érintett tagállamok által benyújtott indokokra vonatkozó kritériumokkal, valamint a csökkentések alkalmazásának módszerével és kritériumaival kapcsolatos szabályokkal történő kiegészítése céljából.

(5)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők vonatkozásában.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 281

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk

53 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az uniós finanszírozásból kizárandó összegeket. | (1)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az uniós finanszírozásból kizárandó összegeket. |
| Az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében azonban az első albekezdés szerinti uniós finanszírozásból való kizárást csak a tagállamok irányítási rendszereinek működésében feltárt súlyos hiányosságok esetén lehet alkalmazni. | |
| Az első albekezdés nem alkalmazandó az egyéni kedvezményezettek tekintetében a nemzeti KAP-stratégiai tervekben és a nemzeti szabályokban meghatározott jogosultsági kritériumoknak való meg nem felelés eseteire. | |
| Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni. | Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni. |
| (2)   A Bizottság a 
  feltárt hiányosságok
  súlyossága alapján
  állapítja meg
  a kizárásra kerülő összegeket. | (2)   A Bizottság a 
  meg nem felelés
  súlyossága alapján
  megállapítja
  a kizárásra kerülő összegeket.
  A Bizottság kellően figyelembe veszi a jogsértés jellegét és az Unió által elszenvedett pénzügyi veszteséget. A kizárás az azonosított és jogosulatlanul felhasznált összegeken alapul. Amennyiben észszerűen nem lehetséges kiszámítani a pontos összeget, arányos módon átalánykorrekciókat alkalmaznak. |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság megállapításairól és a tagállam válaszairól írásbeli értesítést kell küldeni, és ezt követően a két félnek kísérletet kell tennie arra, hogy megállapodjon a végrehajtandó intézkedésekről. Ezt követően a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak bizonyítására, hogy a meg nem felelés tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésében szereplőnél. | (3)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság megállapításairól és a tagállam válaszairól írásbeli értesítést kell küldeni, és ezt követően a két félnek kísérletet kell tennie arra, hogy megállapodjon a végrehajtandó intézkedésekről. Ezt követően a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak bizonyítására, hogy a meg nem felelés tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésében szereplőnél. |
| Amennyiben nem születik megállapodás, a felek álláspontjának négy hónapon belüli egymáshoz közelítése céljából a tagállam egyeztetési eljárás indítását kérheti. A Bizottságot jelentésben tájékoztatni kell az eljárás eredményéről. A Bizottságnak a jelentés ajánlásait figyelembe kell vennie, mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene, és meg kell indokolnia, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait. | Amennyiben nem születik megállapodás, a felek álláspontjának négy hónapon belüli egymáshoz közelítése céljából a tagállam egyeztetési eljárás indítását kérheti. A Bizottságot jelentésben tájékoztatni kell az eljárás eredményéről. A Bizottságnak a jelentés ajánlásait figyelembe kell vennie, mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene, és meg kell indokolnia, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait. |
| (4)   A finanszírozás elutasítása nem vonatkozhat a következőkre: | (4)   A finanszírozás elutasítása nem vonatkozhat a következőkre: |
| a) | az 5. cikk (2) bekezdésében említett olyan kiadások, amelyek több mint 24 hónappal azelőtt merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az uniós finanszírozásból kizárandó összegeket.

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben említett kiadások nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak, végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az uniós finanszírozásból kizárandó összegeket.

Az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében azonban az első albekezdés szerinti uniós finanszírozásból való kizárást csak a tagállamok irányítási rendszereinek működésében feltárt súlyos hiányosságok esetén lehet alkalmazni.

Az (EU).../... rendeletben [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] említett beavatkozástípusok esetében azonban az első albekezdés szerinti uniós finanszírozásból való kizárást csak a tagállamok irányítási rendszereinek működésében feltárt súlyos hiányosságok esetén lehet alkalmazni.

Az első albekezdés nem alkalmazandó az egyéni kedvezményezettek tekintetében a nemzeti KAP-stratégiai tervekben és a nemzeti szabályokban meghatározott jogosultsági kritériumoknak való meg nem felelés eseteire.

Az első albekezdés nem alkalmazandó az egyéni kedvezményezettek tekintetében a nemzeti KAP-stratégiai tervekben és a nemzeti szabályokban meghatározott jogosultsági kritériumoknak való meg nem felelés eseteire.

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni.

Az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni.

(2)   A Bizottság a 
  feltárt hiányosságok
  súlyossága alapján
  állapítja meg
  a kizárásra kerülő összegeket.

(2)   A Bizottság a 
  meg nem felelés
  súlyossága alapján
  megállapítja
  a kizárásra kerülő összegeket.
  A Bizottság kellően figyelembe veszi a jogsértés jellegét és az Unió által elszenvedett pénzügyi veszteséget. A kizárás az azonosított és jogosulatlanul felhasznált összegeken alapul. Amennyiben észszerűen nem lehetséges kiszámítani a pontos összeget, arányos módon átalánykorrekciókat alkalmaznak.

(3)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság megállapításairól és a tagállam válaszairól írásbeli értesítést kell küldeni, és ezt követően a két félnek kísérletet kell tennie arra, hogy megállapodjon a végrehajtandó intézkedésekről. Ezt követően a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak bizonyítására, hogy a meg nem felelés tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésében szereplőnél.

(3)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság megállapításairól és a tagállam válaszairól írásbeli értesítést kell küldeni, és ezt követően a két félnek kísérletet kell tennie arra, hogy megállapodjon a végrehajtandó intézkedésekről. Ezt követően a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak bizonyítására, hogy a meg nem felelés tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésében szereplőnél.

Amennyiben nem születik megállapodás, a felek álláspontjának négy hónapon belüli egymáshoz közelítése céljából a tagállam egyeztetési eljárás indítását kérheti. A Bizottságot jelentésben tájékoztatni kell az eljárás eredményéről. A Bizottságnak a jelentés ajánlásait figyelembe kell vennie, mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene, és meg kell indokolnia, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait.

Amennyiben nem születik megállapodás, a felek álláspontjának négy hónapon belüli egymáshoz közelítése céljából a tagállam egyeztetési eljárás indítását kérheti. A Bizottságot jelentésben tájékoztatni kell az eljárás eredményéről. A Bizottságnak a jelentés ajánlásait figyelembe kell vennie, mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene, és meg kell indokolnia, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait.

(4)   A finanszírozás elutasítása nem vonatkozhat a következőkre:

(4)   A finanszírozás elutasítása nem vonatkozhat a következőkre:

a)

az 5. cikk (2) bekezdésében említett olyan kiadások, amelyek több mint 24 hónappal azelőtt merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól;

| a) | az 5. cikk (2) bekezdésében említett olyan kiadások, amelyek több mint 24 hónappal azelőtt merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (2) bekezdésében említett olyan kiadások, amelyek több mint 24 hónappal azelőtt merültek fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól;

| b) | az 5. cikk (2) bekezdésének hatálya alá vagy a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozások hatálya alá tartozó többéves beavatkozásokhoz kapcsolódó olyan kiadások, amelyek esetében a kedvezményezett utolsó kötelezettsége több mint 24 hónappal azelőtt merült fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (2) bekezdésének hatálya alá vagy a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozások hatálya alá tartozó többéves beavatkozásokhoz kapcsolódó olyan kiadások, amelyek esetében a kedvezményezett utolsó kötelezettsége több mint 24 hónappal azelőtt merült fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól;

| b) | az 5. cikk (2) bekezdésének hatálya alá vagy a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozások hatálya alá tartozó többéves beavatkozásokhoz kapcsolódó olyan kiadások, amelyek esetében a kedvezményezett utolsó kötelezettsége több mint 24 hónappal azelőtt merült fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikk (2) bekezdésének hatálya alá vagy a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozások hatálya alá tartozó többéves beavatkozásokhoz kapcsolódó olyan kiadások, amelyek esetében a kedvezményezett utolsó kötelezettsége több mint 24 hónappal azelőtt merült fel, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól;

| c) | a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, az e bekezdés b) pontjában említettektől eltérő olyan kiadások, amelyek esetében a kifizető ügynökség a kifizetést vagy adott esetben a záró kifizetést több mint 24 hónappal azelőtt teljesítette, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, az e bekezdés b) pontjában említettektől eltérő olyan kiadások, amelyek esetében a kifizető ügynökség a kifizetést vagy adott esetben a záró kifizetést több mint 24 hónappal azelőtt teljesítette, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól.

| c) | a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, az e bekezdés b) pontjában említettektől eltérő olyan kiadások, amelyek esetében a kifizető ügynökség a kifizetést vagy adott esetben a záró kifizetést több mint 24 hónappal azelőtt teljesítette, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkben említett vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kapcsolódó, az e bekezdés b) pontjában említettektől eltérő olyan kiadások, amelyek esetében a kifizető ügynökség a kifizetést vagy adott esetben a záró kifizetést több mint 24 hónappal azelőtt teljesítette, hogy a Bizottság írásban értesítette a tagállamot a megállapításairól.

(5)   A (4) bekezdés nem alkalmazandó a következő esetekben:

(5)   A (4) bekezdés nem alkalmazandó a következő esetekben:

| a) | azok a tagállami támogatások, amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, vagy azok a jogsértések, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a Szerződés 258. cikkének megfelelően indokolással ellátott véleményt küldött az érintett tagállam számára; |
| --- | --- |

a)

azok a tagállami támogatások, amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, vagy azok a jogsértések, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a Szerződés 258. cikkének megfelelően indokolással ellátott véleményt küldött az érintett tagállam számára;

| a) | azok a tagállami támogatások, amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, vagy azok a jogsértések, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a Szerződés 258. cikkének megfelelően indokolással ellátott véleményt küldött az érintett tagállam számára; |
| --- | --- |

a)

azok a tagállami támogatások, amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást, vagy azok a jogsértések, amelyekre vonatkozóan a Bizottság a Szerződés 258. cikkének megfelelően indokolással ellátott véleményt küldött az érintett tagállam számára;

| b) | az e rendelet IV. címének III. fejezete értelmében fennálló tagállami kötelezettségek megsértésének esetei, feltéve hogy a Bizottság az érintett kiadásokra vonatkozó ellenőrzési eredményekről szóló tagállami jelentés kézhezvételét követő 12 hónapon belül írásban értesíti a tagállamot a megállapításairól. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet IV. címének III. fejezete értelmében fennálló tagállami kötelezettségek megsértésének esetei, feltéve hogy a Bizottság az érintett kiadásokra vonatkozó ellenőrzési eredményekről szóló tagállami jelentés kézhezvételét követő 12 hónapon belül írásban értesíti a tagállamot a megállapításairól.

| b) | az e rendelet IV. címének III. fejezete értelmében fennálló tagállami kötelezettségek megsértésének esetei, feltéve hogy a Bizottság az érintett kiadásokra vonatkozó ellenőrzési eredményekről szóló tagállami jelentés kézhezvételét követő 12 hónapon belül írásban értesíti a tagállamot a megállapításairól. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet IV. címének III. fejezete értelmében fennálló tagállami kötelezettségek megsértésének esetei, feltéve hogy a Bizottság az érintett kiadásokra vonatkozó ellenőrzési eredményekről szóló tagállami jelentés kézhezvételét követő 12 hónapon belül írásban értesíti a tagállamot a megállapításairól.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a pénzügyi korrekciók alkalmazását érintő kritériumokra és módszerekre vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 100. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a pénzügyi korrekciók alkalmazását érintő kritériumokra és módszerekre vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából
  , ideértve az e cikk (2) bekezdésében említett átalánykorrekciókat is
  .

(7)   A Bizottság
  végrehajtási
  jogi aktusok útján szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők, valamint a (3) bekezdésben meghatározott egyeztetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan az egyeztetőbizottság létrehozása, feladatai, összetétele és munkamódszere vonatkozásában.

(7)   A Bizottság
  a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján
  az e rendeletet kiegészítő
  szabályokat állapít meg az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus elfogadása és végrehajtása kapcsán hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők, valamint a (3) bekezdésben meghatározott egyeztetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan az egyeztetőbizottság létrehozása, feladatai, összetétele és munkamódszere vonatkozásában.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 a cikk (új)

53 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 53a. cikk |
| | Meg nem felelés miatti visszafizettetés |
| | (1)
     
  A tagállamok a kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárást kezdeményeznek. |
| | (2)
     
  Amennyiben az összeget nem fizetik vissza a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve nyolc éven belül, amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi, a visszafizettetés elmaradásának pénzügyi költségeit 50 %-ban az érintett tagállam, 50 %-ban pedig az Unió viseli annak a követelménynek a sérelme nélkül, hogy az érintett tagállamnak a 57. cikkel összhangban folytatnia kell a visszafizettetési eljárást. |
| | (3)
     
  Megfelelően indokolt esetben a tagállam dönthet úgy, hogy nem hajtja végre a visszafizettetést. Ilyen irányú döntés csak az alábbi esetekben hozható: |
| | a) | ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget; ez a feltétel abban az esetben is teljesítettnek tekintendő, ha:










  i. | a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – nem haladja meg a 100 EUR összeget; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

53a. cikk

53a. cikk

Meg nem felelés miatti visszafizettetés

Meg nem felelés miatti visszafizettetés

(1)
     
  A tagállamok a kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárást kezdeményeznek.

(2)
     
  Amennyiben az összeget nem fizetik vissza a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, illetve nyolc éven belül, amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás tárgyát képezi, a visszafizettetés elmaradásának pénzügyi költségeit 50 %-ban az érintett tagállam, 50 %-ban pedig az Unió viseli annak a követelménynek a sérelme nélkül, hogy az érintett tagállamnak a 57. cikkel összhangban folytatnia kell a visszafizettetési eljárást.

(3)
     
  Megfelelően indokolt esetben a tagállam dönthet úgy, hogy nem hajtja végre a visszafizettetést. Ilyen irányú döntés csak az alábbi esetekben hozható:

a)

a)

ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget; ez a feltétel abban az esetben is teljesítettnek tekintendő, ha:

ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizetendő összeget; ez a feltétel abban az esetben is teljesítettnek tekintendő, ha:

i.

i.

a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – nem haladja meg a 100 EUR összeget; vagy

a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – nem haladja meg a 100 EUR összeget; vagy

| ii. | a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – 100 EUR és 250 EUR közé esik, és az érintett tagállam a nemzeti jogában a nemzeti adósságok be nem hajtására vonatkozóan a visszafizettetendő összeggel megegyező vagy annál magasabb küszöbértéket alkalmaz; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – 100 EUR és 250 EUR közé esik, és az érintett tagállam a nemzeti jogában a nemzeti adósságok be nem hajtására vonatkozóan a visszafizettetendő összeggel megegyező vagy annál magasabb küszöbértéket alkalmaz;

a kedvezményezettel a valamely beavatkozás keretében teljesített egyéni kifizetéssel összefüggésben visszafizettetendő összeg – a kamatokat nem beleszámítva – 100 EUR és 250 EUR közé esik, és az érintett tagállam a nemzeti jogában a nemzeti adósságok be nem hajtására vonatkozóan a visszafizettetendő összeggel megegyező vagy annál magasabb küszöbértéket alkalmaz;

| b) | ha nincs lehetőség visszafizettetésre abból az okból kifolyólag, hogy a nemzeti joggal összhangban megállapították és elismerték az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelenségét. |
| --- | --- |

b)

b)

ha nincs lehetőség visszafizettetésre abból az okból kifolyólag, hogy a nemzeti joggal összhangban megállapították és elismerték az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelenségét.

ha nincs lehetőség visszafizettetésre abból az okból kifolyólag, hogy a nemzeti joggal összhangban megállapították és elismerték az adós vagy a szabálytalanságért jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelenségét.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 1 bekezdés

54 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés miatt a tagállamok által visszafizettetett összegeket, valamint
  azok
  kamatait a kifizető ügynökségek javára kell teljesíteni, amelyek azokat EMGA-hoz rendelt bevételként könyvelik el az összegek tényleges beérkezésének hónapja szerint. | A kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés miatt a tagállamok által visszafizettetett összegeket, valamint
  azoknak a fizetés esedékességének dátumát követő naptól számítandó
  kamatait a kifizető ügynökségek javára kell teljesíteni, amelyek azokat EMGA-hoz rendelt bevételként könyvelik el az összegek tényleges beérkezésének hónapja szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés miatt a tagállamok által visszafizettetett összegeket, valamint
  azok
  kamatait a kifizető ügynökségek javára kell teljesíteni, amelyek azokat EMGA-hoz rendelt bevételként könyvelik el az összegek tényleges beérkezésének hónapja szerint.

azok

A kedvezményezettek által a KAP-stratégiai tervben említett beavatkozások feltételei tekintetében elkövetett szabálytalanság vagy egyéb meg nem felelés miatt a tagállamok által visszafizettetett összegeket, valamint
  azoknak a fizetés esedékességének dátumát követő naptól számítandó
  kamatait a kifizető ügynökségek javára kell teljesíteni, amelyek azokat EMGA-hoz rendelt bevételként könyvelik el az összegek tényleges beérkezésének hónapja szerint.

azoknak a fizetés esedékességének dátumát követő naptól számítandó

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 1 a bekezdés (új)

54 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok az első bekezdés sérelme nélkül utasíthatják a kifizető ügynökséget mint az adósságok visszafizettetéséért felelős szervet, hogy a valamely kedvezményezett részéről fennálló minden kinnlevő tartozást vonják le az adott kedvezményezett részére történő jövőbeni kifizetésekből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok az első bekezdés sérelme nélkül utasíthatják a kifizető ügynökséget mint az adósságok visszafizettetéséért felelős szervet, hogy a valamely kedvezményezett részéről fennálló minden kinnlevő tartozást vonják le az adott kedvezményezett részére történő jövőbeni kifizetésekből.

A tagállamok az első bekezdés sérelme nélkül utasíthatják a kifizető ügynökséget mint az adósságok visszafizettetéséért felelős szervet, hogy a valamely kedvezményezett részéről fennálló minden kinnlevő tartozást vonják le az adott kedvezményezett részére történő jövőbeni kifizetésekből.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

55 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a KAP-stratégiai tervben említett vidékfejlesztési beavatkozások feltételei tekintetében a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságra vagy egyéb meg nem felelésre derül fény, a tagállamok az érintett uniós finanszírozás
  teljes
  vagy
  részleges
  törlése révén pénzügyi kiigazításokat végeznek. A tagállamok figyelembe veszik a feltárt meg nem felelés természetét és súlyosságát, továbbá az EMVA-t ért pénzügyi veszteség szintjét. | Ha a KAP-stratégiai tervben említett vidékfejlesztési beavatkozások feltételei tekintetében a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságra vagy egyéb meg nem felelésre derül fény, a tagállamok az érintett uniós finanszírozás
  részleges
  vagy
  kivételes esetben teljes
  törlése révén pénzügyi kiigazításokat végeznek. A tagállamok figyelembe veszik a feltárt meg nem felelés természetét és súlyosságát, továbbá az EMVA-t ért pénzügyi veszteség szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a KAP-stratégiai tervben említett vidékfejlesztési beavatkozások feltételei tekintetében a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságra vagy egyéb meg nem felelésre derül fény, a tagállamok az érintett uniós finanszírozás
  teljes
  vagy
  részleges
  törlése révén pénzügyi kiigazításokat végeznek. A tagállamok figyelembe veszik a feltárt meg nem felelés természetét és súlyosságát, továbbá az EMVA-t ért pénzügyi veszteség szintjét.

teljes

részleges

Ha a KAP-stratégiai tervben említett vidékfejlesztési beavatkozások feltételei tekintetében a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságra vagy egyéb meg nem felelésre derül fény, a tagállamok az érintett uniós finanszírozás
  részleges
  vagy
  kivételes esetben teljes
  törlése révén pénzügyi kiigazításokat végeznek. A tagállamok figyelembe veszik a feltárt meg nem felelés természetét és súlyosságát, továbbá az EMVA-t ért pénzügyi veszteség szintjét.

részleges

kivételes esetben teljes

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

55 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMVA keretében nyújtott uniós finanszírozáshoz kapcsolódóan törölt vagy visszafizettetett összegeket, továbbá az azokhoz kapcsolódó
  kamatokat a KAP-stratégiai tervben említett egyéb vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kell hozzárendelni. A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják újra fel, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át. | Az EMVA keretében nyújtott uniós finanszírozáshoz kapcsolódóan törölt vagy visszafizettetett összegeket, továbbá az azokhoz kapcsolódó, a 
  fizetés esedékességének napját követő naptól számítandó kamatokat az ugyanazon
  KAP-stratégiai tervben
  említett egyéb
  vidékfejlesztési
  beavatkozásokhoz kell hozzárendelni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az EMVA keretében nyújtott uniós finanszírozáshoz kapcsolódóan törölt vagy visszafizettetett összegeket, továbbá az azokhoz kapcsolódó
  kamatokat a KAP-stratégiai tervben említett egyéb vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kell hozzárendelni. A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják újra fel, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át.

kamatokat a KAP-stratégiai tervben említett egyéb vidékfejlesztési beavatkozásokhoz kell hozzárendelni. A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják újra fel, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át.

Az EMVA keretében nyújtott uniós finanszírozáshoz kapcsolódóan törölt vagy visszafizettetett összegeket, továbbá az azokhoz kapcsolódó, a 
  fizetés esedékességének napját követő naptól számítandó kamatokat az ugyanazon
  KAP-stratégiai tervben
  említett egyéb
  vidékfejlesztési
  beavatkozásokhoz kell hozzárendelni
  .

fizetés esedékességének napját követő naptól számítandó kamatokat az ugyanazon

említett egyéb

beavatkozásokhoz kell hozzárendelni

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

55 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok a kedvezményezett által elkövetett jelentős szabálytalanság miatt jogosulatlanul kifizetett összegeket az e cikkben meghatározott feltételek szerint levonják a kifizető ügynökség által a kedvezményezett számára a jövőben kifizetendő összegekből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a kedvezményezett által elkövetett jelentős szabálytalanság miatt jogosulatlanul kifizetett összegeket az e cikkben meghatározott feltételek szerint levonják a kifizető ügynökség által a kedvezményezett számára a jövőben kifizetendő összegekből.

A tagállamok a kedvezményezett által elkövetett jelentős szabálytalanság miatt jogosulatlanul kifizetett összegeket az e cikkben meghatározott feltételek szerint levonják a kifizető ügynökség által a kedvezményezett számára a jövőben kifizetendő összegekből.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – 2 b albekezdés (új)

55 cikk – 1 bekezdés – 2 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok teljes egészében csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják fel újra, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok teljes egészében csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják fel újra, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át.

A törölt vagy visszafizettetett uniós pénzösszegeket azonban a tagállamok teljes egészében csak a nemzeti KAP-stratégiai tervben szereplő vidékfejlesztési beavatkozásokhoz használhatják fel újra, feltéve, hogy ezeket a pénzösszegeket nem pénzügyi kiigazítás tárgyát képező vidékfejlesztési műveletekhez csoportosították át.

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk

57 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a KAP keretében meghoznak minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést, amely az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez szükséges. A szóban forgó rendelkezések és intézkedések különösen az alábbiakra vonatkoznak: | (1)   A tagállamok a KAP keretében,
  tiszteletben tartva az irányítási rendszereket,
  meghoznak minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést, amely az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez szükséges,
  ideértve a kiadások elszámolásának kritériumait rögzítő 35. cikk rendelkezéseit.
   A szóban forgó rendelkezések és intézkedések különösen az alábbiakra vonatkoznak: |
| a) | az alapokból finanszírozott műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok a KAP keretében meghoznak minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést, amely az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez szükséges. A szóban forgó rendelkezések és intézkedések különösen az alábbiakra vonatkoznak:

(1)   A tagállamok a KAP keretében,
  tiszteletben tartva az irányítási rendszereket,
  meghoznak minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést, amely az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez szükséges,
  ideértve a kiadások elszámolásának kritériumait rögzítő 35. cikk rendelkezéseit.
   A szóban forgó rendelkezések és intézkedések különösen az alábbiakra vonatkoznak:

a)

az alapokból finanszírozott műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzése;

| a) | az alapokból finanszírozott műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzése,
  többek között a kedvezményezettek szintjén; |
| --- | --- |

a)

az alapokból finanszírozott műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzése,
  többek között a kedvezményezettek szintjén;

többek között a kedvezményezettek szintjén;

| b) | a csalások hatékony és visszatartó erejű megelőzésének biztosítása, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

b)

a csalások hatékony és visszatartó erejű megelőzésének biztosítása, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett;

| b) | a csalások hatékony és visszatartó erejű megelőzésének biztosítása, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

b)

a csalások hatékony és visszatartó erejű megelőzésének biztosítása, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett;

| c) | a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, felderítése és orvoslása; |
| --- | --- |

c)

a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, felderítése és orvoslása;

| c) | a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, felderítése és orvoslása; |
| --- | --- |

c)

a szabálytalanságok és a csalások megelőzése, felderítése és orvoslása;

| d) | hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kivetése, amelyek összhangban vannak az uniós jogszabályokkal, vagy ennek hiányában a nemzeti joggal, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése; |
| --- | --- |

d)

hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kivetése, amelyek összhangban vannak az uniós jogszabályokkal, vagy ennek hiányában a nemzeti joggal, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése;

| d) | hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kivetése, amelyek összhangban vannak az uniós jogszabályokkal, vagy ennek hiányában a nemzeti joggal, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése; |
| --- | --- |

d)

hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók kivetése, amelyek összhangban vannak az uniós jogszabályokkal, vagy ennek hiányában a nemzeti joggal, és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése;

| e) | a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése. |
| --- | --- |

e)

a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése.

| e) | a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése. |
| --- | --- |

e)

a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése és szükség esetén megfelelő bírósági eljárások kezdeményezése.

(2)   A tagállamok hatékony irányítási és kontrollrendszereket hoznak létre az uniós beavatkozásokra irányadó uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében.

(2)   A tagállamok hatékony irányítási és kontrollrendszereket hoznak létre az uniós beavatkozásokra irányadó uniós jogszabályok betartásának biztosítása érdekében.

(3)   A tagállamok megfelelő óvintézkedéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az (1) bekezdés d) pontjában említett szankciók arányosak, és a meg nem felelés súlyosságától, mértékétől, fennállásának időtartamától, illetve ismétlődő jellegétől függő mértékűek legyenek.

(3)   A tagállamok megfelelő óvintézkedéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az (1) bekezdés d) pontjában említett szankciók arányosak, és a meg nem felelés súlyosságától, mértékétől, fennállásának időtartamától, illetve ismétlődő jellegétől függő mértékűek legyenek.

A tagállamok által hozott intézkedéseknek biztosítaniuk kell különösen, hogy ne kerüljön sor szankciók kiszabására, ha:

A tagállamok által hozott intézkedéseknek biztosítaniuk kell különösen, hogy ne kerüljön sor szankciók kiszabására, ha:

| a) | a meg nem felelés oka vis maior; |
| --- | --- |

a)

a meg nem felelés oka vis maior;

| a) | a meg nem felelés oka vis maior; |
| --- | --- |

a)

a meg nem felelés oka vis maior;

| b) | a meg nem felelés oka az illetékes hatóság vagy más hatóság hibája, és az igazgatási szankció által érintett személytől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye; |
| --- | --- |

b)

a meg nem felelés oka az illetékes hatóság vagy más hatóság hibája, és az igazgatási szankció által érintett személytől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye;

| b) | a meg nem felelés oka az illetékes hatóság vagy más hatóság hibája, és az igazgatási szankció által érintett személytől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye; |
| --- | --- |

b)

a meg nem felelés oka az illetékes hatóság vagy más hatóság hibája, és az igazgatási szankció által érintett személytől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye;

| c) | az érintett személy igazolni tudja az illetékes hatóság számára, hogy nem hibáztatható az (1) bekezdésben említett kötelezettségeknek való meg nem felelésért, illetve ha az illetékes hatóság más módon meggyőződött arról, hogy az érintett személy nem hibáztatható. |
| --- | --- |

c)

az érintett személy igazolni tudja az illetékes hatóság számára, hogy nem hibáztatható az (1) bekezdésben említett kötelezettségeknek való meg nem felelésért, illetve ha az illetékes hatóság más módon meggyőződött arról, hogy az érintett személy nem hibáztatható.

| c) | az érintett személy igazolni tudja az illetékes hatóság számára, hogy nem hibáztatható az (1) bekezdésben említett kötelezettségeknek való meg nem felelésért, illetve ha az illetékes hatóság más módon meggyőződött arról, hogy az érintett személy nem hibáztatható. |
| --- | --- |

c)

az érintett személy igazolni tudja az illetékes hatóság számára, hogy nem hibáztatható az (1) bekezdésben említett kötelezettségeknek való meg nem felelésért, illetve ha az illetékes hatóság más módon meggyőződött arról, hogy az érintett személy nem hibáztatható.

Ha a támogatásnyújtási feltételeknek való meg nem felelés oka vis maior, a kedvezményezett megtartja a támogatáshoz való jogát.

Ha a támogatásnyújtási feltételeknek való meg nem felelés oka vis maior, a kedvezményezett megtartja a támogatáshoz való jogát.

(4)   A tagállamok intézkedéseket vezetnek be az alapokkal kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálása céljából, és a Bizottság kérésére megvizsgálják a Bizottsághoz beérkezett, a KAP-stratégiai tervük hatálya alá tartozó panaszokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot e vizsgálatok eredményeiről.

(4)   A tagállamok intézkedéseket vezetnek be az alapokkal kapcsolatos panaszok hatékony kivizsgálása céljából, és a Bizottság kérésére megvizsgálják a Bizottsághoz beérkezett, a KAP-stratégiai tervük hatálya alá tartozó panaszokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot e vizsgálatok eredményeiről.

Arra az esetre, ha a panaszok vizsgálatával és kezelésével kapcsolatban egy tagállamban hiányosságokat tárnak fel, a Bizottság létrehoz egy panaszkezelési mechanizmust, amelyhez a tisztességtelen vagy olyan bánásmódban részesülő kedvezményezettek, amely hátrányos helyzetbe hozza őket a közvetlen vagy megosztott irányítás alatt álló közpénzek többek között nyilvános pályázati döntésekkel kapcsolatos lekötése vagy folyósítása tekintetében, a Bizottságnak címzett közvetlen panaszt nyújthatnak be. A Bizottság biztosítja, hogy a panasz benyújtását követően a természetes vagy jogi személyek megfelelő védelemben részesüljenek.

Arra az esetre, ha a panaszok vizsgálatával és kezelésével kapcsolatban egy tagállamban hiányosságokat tárnak fel, a Bizottság létrehoz egy panaszkezelési mechanizmust, amelyhez a tisztességtelen vagy olyan bánásmódban részesülő kedvezményezettek, amely hátrányos helyzetbe hozza őket a közvetlen vagy megosztott irányítás alatt álló közpénzek többek között nyilvános pályázati döntésekkel kapcsolatos lekötése vagy folyósítása tekintetében, a Bizottságnak címzett közvetlen panaszt nyújthatnak be. A Bizottság biztosítja, hogy a panasz benyújtását követően a természetes vagy jogi személyek megfelelő védelemben részesüljenek.

(5)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdés szerint elfogadott rendelkezésekről és megtett intézkedésekről.

(5)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdés szerint elfogadott rendelkezésekről és megtett intézkedésekről.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikk egységes alkalmazásához szükséges szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikk egységes alkalmazásához szükséges szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

| a) | az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások, határidők és információcsere; |
| --- | --- |

a)

az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások, határidők és információcsere;

| a) | az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások, határidők és információcsere; |
| --- | --- |

a)

az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségekkel kapcsolatos eljárások, határidők és információcsere;

| b) | a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban a Bizottság tagállamok általi értesítése és tájékoztatása. |
| --- | --- |

b)

a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban a Bizottság tagállamok általi értesítése és tájékoztatása.

| b) | a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban a Bizottság tagállamok általi értesítése és tájékoztatása. |
| --- | --- |

b)

a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban a Bizottság tagállamok általi értesítése és tájékoztatása.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

57 a cikk (új)

57 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 57a. cikk |
| | A hibák kijavítása |
| | (1)
     
  Stratégiai tervük keretében a tagállamok nemzeti rendelkezéseket írhatnak elő, amelyek csökkentés vagy szankció alkalmazása nélkül ismerik el a kedvezményezettek számára az igazgatási nyilatkozat vagy egy korábbi támogatási kérelem módosításához vagy helyesbítéséhez való jogot, amennyiben: |
| | a) | a kedvezményezett tárgyi tévedést követett el a helyzetére vonatkozó adatok megadásakor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

57a. cikk

57a. cikk

A hibák kijavítása

A hibák kijavítása

(1)
     
  Stratégiai tervük keretében a tagállamok nemzeti rendelkezéseket írhatnak elő, amelyek csökkentés vagy szankció alkalmazása nélkül ismerik el a kedvezményezettek számára az igazgatási nyilatkozat vagy egy korábbi támogatási kérelem módosításához vagy helyesbítéséhez való jogot, amennyiben:

a)

a)

a kedvezményezett tárgyi tévedést követett el a helyzetére vonatkozó adatok megadásakor;

a kedvezményezett tárgyi tévedést követett el a helyzetére vonatkozó adatok megadásakor;

| b) | a kedvezményezett nem ismerte a helyzetére vonatkozóan megállapított jogosultsági kritériumokat, kötelezettségvállalásokat vagy a támogatás odaítélésére vonatkozóan meghatározott feltételekkel kapcsolatos egyéb kötelezettségeket. |
| --- | --- |

b)

b)

a kedvezményezett nem ismerte a helyzetére vonatkozóan megállapított jogosultsági kritériumokat, kötelezettségvállalásokat vagy a támogatás odaítélésére vonatkozóan meghatározott feltételekkel kapcsolatos egyéb kötelezettségeket.

a kedvezményezett nem ismerte a helyzetére vonatkozóan megállapított jogosultsági kritériumokat, kötelezettségvállalásokat vagy a támogatás odaítélésére vonatkozóan meghatározott feltételekkel kapcsolatos egyéb kötelezettségeket.

Ez a módosítási vagy helyesbítési jog akkor alkalmazandó, ha a hibát vagy a kihagyást jóhiszeműen követték el, és az nem csalási kísérlet következményének tűnik.

Ez a módosítási vagy helyesbítési jog akkor alkalmazandó, ha a hibát vagy a kihagyást jóhiszeműen követték el, és az nem csalási kísérlet következményének tűnik.

A kedvezményezett jóhiszeműségének értékelése a nemzeti hatóságok feladata.

A kedvezményezett jóhiszeműségének értékelése a nemzeti hatóságok feladata.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

58 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzések szintje elérje a hatékony kockázatkezeléshez szükséges szintet. | A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzések szintje elérje a hatékony kockázatkezeléshez szükséges szintet
  , amelyet a kezdeti szinthez képest csökkenthetnek, amikor az irányítási és kontrollrendszerek megfelelően működnek és a hibaarányok mértéke elfogadható. Az illetékes hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a mintának adott esetben két részből kell állnia: egy véletlenszerűen kiválasztott részből, hogy reprezentatív hibaarányt lehessen megállapítani, valamint egy kockázatelemzés alapján kiválasztott részből, amely azon területekre összpontosít, ahol a legmagasabb az Unió pénzügyi érdekeivel kapcsolatos kockázat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzések szintje elérje a hatékony kockázatkezeléshez szükséges szintet.

A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzések szintje elérje a hatékony kockázatkezeléshez szükséges szintet
  , amelyet a kezdeti szinthez képest csökkenthetnek, amikor az irányítási és kontrollrendszerek megfelelően működnek és a hibaarányok mértéke elfogadható. Az illetékes hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a mintának adott esetben két részből kell állnia: egy véletlenszerűen kiválasztott részből, hogy reprezentatív hibaarányt lehessen megállapítani, valamint egy kockázatelemzés alapján kiválasztott részből, amely azon területekre összpontosít, ahol a legmagasabb az Unió pénzügyi érdekeivel kapcsolatos kockázat.

, amelyet a kezdeti szinthez képest csökkenthetnek, amikor az irányítási és kontrollrendszerek megfelelően működnek és a hibaarányok mértéke elfogadható. Az illetékes hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a mintának adott esetben két részből kell állnia: egy véletlenszerűen kiválasztott részből, hogy reprezentatív hibaarányt lehessen megállapítani, valamint egy kockázatelemzés alapján kiválasztott részből, amely azon területekre összpontosít, ahol a legmagasabb az Unió pénzügyi érdekeivel kapcsolatos kockázat.

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

58 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a tagállamok által a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések tekintetében elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozó egyéb szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

a tagállamok által a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések tekintetében elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozó egyéb szabályok.

a tagállamok által a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések tekintetében elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozó egyéb szabályok.

törölve

törölve

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk – 3 bekezdés – a pont

62 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a biztosítéknyújtás során érvényesülő megkülönböztetésmentes kezelés, egyenlőség és arányosság biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a biztosítéknyújtás során érvényesülő megkülönböztetésmentes kezelés, egyenlőség és arányosság biztosítása;

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 4 bekezdés – c pont

63 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer”: az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (33) meghatározott, az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer vagy a 21/2004/EK tanácsi rendeletben (34) meghatározott, a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszere; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

„az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer”: az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (33) meghatározott, az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer vagy a 21/2004/EK tanácsi rendeletben (34) meghatározott, a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszere;

33

34

| c) | „az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer”: az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (33) meghatározott, az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer vagy a 21/2004/EK tanácsi rendeletben (34) meghatározott, a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszere
  , illetve adott esetben a 2008/71/EK tanácsi irányelvben

   (34a)

  meghatározott, a sertések azonosítási és nyilvántartási rendszere, valamint a tagállamok által az állatok tekintetében létrehozott egyéb adatbázisok
  ; |
| --- | --- |

c)

„az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer”: az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (33) meghatározott, az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer vagy a 21/2004/EK tanácsi rendeletben (34) meghatározott, a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszere
  , illetve adott esetben a 2008/71/EK tanácsi irányelvben

   (34a)

  meghatározott, a sertések azonosítási és nyilvántartási rendszere, valamint a tagállamok által az állatok tekintetében létrehozott egyéb adatbázisok
  ;

33

34

, illetve adott esetben a 2008/71/EK tanácsi irányelvben

34a

meghatározott, a sertések azonosítási és nyilvántartási rendszere, valamint a tagállamok által az állatok tekintetében létrehozott egyéb adatbázisok

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 4 bekezdés – f pont

63 cikk – 4 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „kérelemmentes rendszer”: terület- és állatállomány-alapú beavatkozások esetében használatos olyan igénylési rendszer, amelyben legalább a támogatásra bejelentett egyedi területekre vagy állatokra vonatkozóan szükséges adatok elérhetők a tagállamok által működtetett hivatalos számítógépes adatbázisokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

„kérelemmentes rendszer”: terület- és állatállomány-alapú beavatkozások esetében használatos olyan igénylési rendszer, amelyben legalább a támogatásra bejelentett egyedi területekre vagy állatokra vonatkozóan szükséges adatok elérhetők a tagállamok által működtetett hivatalos számítógépes adatbázisokban.

| f) | „kérelemmentes rendszer”: terület- és állatállomány-alapú beavatkozások esetében használatos olyan
  – akár előre kitöltött, akár más fajta –
  igénylési rendszer, amelyben legalább a támogatásra bejelentett egyedi területekre vagy állatokra vonatkozóan szükséges adatok elérhetők a tagállamok által működtetett hivatalos számítógépes adatbázisokban. |
| --- | --- |

f)

„kérelemmentes rendszer”: terület- és állatállomány-alapú beavatkozások esetében használatos olyan
  – akár előre kitöltött, akár más fajta –
  igénylési rendszer, amelyben legalább a támogatásra bejelentett egyedi területekre vagy állatokra vonatkozóan szükséges adatok elérhetők a tagállamok által működtetett hivatalos számítógépes adatbázisokban.

– akár előre kitöltött, akár más fajta –

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – c pont

64 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | területmegfigyelő rendszer; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

területmegfigyelő rendszer;

| c) | területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer; |
| --- | --- |

c)

területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer;

és -ellenőrző

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 2 bekezdés

64 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az integrált rendszernek elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek alapján kell működnie, és lehetővé kell tennie az adatoknak az elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek közötti cseréjét. | (2)   Az integrált rendszernek elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek alapján kell működnie, és lehetővé kell tennie az adatoknak az elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek közötti cseréjét.
  E célból a földrajzi információs rendszer lehetővé teszi, hogy a mezőgazdasági üzemekre, kataszteri vagy referenciaparcellákra vonatkozó földrajzi térinformatikai adatokat hozzárendeljék az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] XI. mellékletében felsorolt, az uniós jogszabályok alapján meghatározott körülhatárolt védett övezetekhez és kijelölt területekhez, például a Natura 2000 területekhez vagy a nitrátok szempontjából veszélyeztetett területekhez, valamint ezek tájjellemzőihez és ökológiai infrastruktúráihoz (fák, sövények, tavak, pufferzónák, part menti sávok stb.). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az integrált rendszernek elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek alapján kell működnie, és lehetővé kell tennie az adatoknak az elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek közötti cseréjét.

(2)   Az integrált rendszernek elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek alapján kell működnie, és lehetővé kell tennie az adatoknak az elektronikus adatbázisok és földrajzi információs rendszerek közötti cseréjét.
  E célból a földrajzi információs rendszer lehetővé teszi, hogy a mezőgazdasági üzemekre, kataszteri vagy referenciaparcellákra vonatkozó földrajzi térinformatikai adatokat hozzárendeljék az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] XI. mellékletében felsorolt, az uniós jogszabályok alapján meghatározott körülhatárolt védett övezetekhez és kijelölt területekhez, például a Natura 2000 területekhez vagy a nitrátok szempontjából veszélyeztetett területekhez, valamint ezek tájjellemzőihez és ökológiai infrastruktúráihoz (fák, sövények, tavak, pufferzónák, part menti sávok stb.).

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 3 bekezdés

64 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az integrált rendszer megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami felelősségek sérelme nélkül a Bizottság szakosított szervek vagy szakemberek segítségét
  kérheti
  az integrált rendszer létrehozásának, monitoringjának és működtetésének elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok illetékes hatóságait. | (3)   Az integrált rendszer megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami felelősségek sérelme nélkül a Bizottság szakosított szervek vagy szakemberek segítségét
  kéri
  az integrált rendszer létrehozásának, monitoringjának és működtetésének elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok illetékes hatóságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az integrált rendszer megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami felelősségek sérelme nélkül a Bizottság szakosított szervek vagy szakemberek segítségét
  kérheti
  az integrált rendszer létrehozásának, monitoringjának és működtetésének elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok illetékes hatóságait.

(3)   Az integrált rendszer megvalósításával és alkalmazásával kapcsolatos tagállami felelősségek sérelme nélkül a Bizottság szakosított szervek vagy szakemberek segítségét
  kéri
  az integrált rendszer létrehozásának, monitoringjának és működtetésének elősegítésére, különösen azzal a céllal, hogy megfelelő szakmai tanácsokkal lássák el a tagállamok illetékes hatóságait.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

65 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az érintett tagállam illetékes hatóságának digitális adatbázisán keresztül lehetővé kell tenni az első albekezdésben említett, az aktuális naptári vagy gazdasági évre, valamint az azt megelőző tíz ilyen évre vonatkozó adatokba és dokumentumokba való betekintést. | Az érintett tagállam illetékes hatóságának digitális adatbázisán keresztül lehetővé kell tenni az első albekezdésben említett, az aktuális naptári vagy gazdasági évre, valamint az azt megelőző tíz ilyen évre vonatkozó adatokba és dokumentumokba való betekintést.
  Összefoglalók formájában az adatbázisban szereplő megfelelő információkat is át lehet adni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az érintett tagállam illetékes hatóságának digitális adatbázisán keresztül lehetővé kell tenni az első albekezdésben említett, az aktuális naptári vagy gazdasági évre, valamint az azt megelőző tíz ilyen évre vonatkozó adatokba és dokumentumokba való betekintést.

Az érintett tagállam illetékes hatóságának digitális adatbázisán keresztül lehetővé kell tenni az első albekezdésben említett, az aktuális naptári vagy gazdasági évre, valamint az azt megelőző tíz ilyen évre vonatkozó adatokba és dokumentumokba való betekintést.
  Összefoglalók formájában az adatbázisban szereplő megfelelő információkat is át lehet adni.

Összefoglalók formájában az adatbázisban szereplő megfelelő információkat is át lehet adni.

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk – 5 a bekezdés (új)

65 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kedvezményezettek és lehetséges kedvezményezettek hozzáférjenek minden referenciaadathoz és jellemzőre vonatkozó adathoz az általuk használt vagy használni tervezett fölterülettel kapcsolatban, hogy pontos kérelmet tudjanak benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kedvezményezettek és lehetséges kedvezményezettek hozzáférjenek minden referenciaadathoz és jellemzőre vonatkozó adathoz az általuk használt vagy használni tervezett fölterülettel kapcsolatban, hogy pontos kérelmet tudjanak benyújtani.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk – 1 bekezdés

67 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 63. cikk (2) bekezdésben említett, és a nemzeti KAP-stratégiai terv keretében végrehajtott területalapú beavatkozásokhoz igényelt támogatások esetében a tagállamok előírják, hogy a kérelmet az illetékes hatóság által
  a kérelem benyújtásához
  rendelkezésre bocsájtott
  földrajzi térinformatikai kérelem
  segítségével kell benyújtani. | (1)   A 63. cikk (2) bekezdésben említett, és a nemzeti KAP-stratégiai terv keretében végrehajtott területalapú beavatkozásokhoz igényelt támogatások esetében a tagállamok előírják, hogy a 
  földrajzi térinformatikai
  kérelmet az illetékes hatóság által rendelkezésre bocsájtott
  formanyomtatvány
  segítségével kell benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 63. cikk (2) bekezdésben említett, és a nemzeti KAP-stratégiai terv keretében végrehajtott területalapú beavatkozásokhoz igényelt támogatások esetében a tagállamok előírják, hogy a kérelmet az illetékes hatóság által
  a kérelem benyújtásához
  rendelkezésre bocsájtott
  földrajzi térinformatikai kérelem
  segítségével kell benyújtani.

(1)   A 63. cikk (2) bekezdésben említett, és a nemzeti KAP-stratégiai terv keretében végrehajtott területalapú beavatkozásokhoz igényelt támogatások esetében a tagállamok előírják, hogy a 
  földrajzi térinformatikai
  kérelmet az illetékes hatóság által rendelkezésre bocsájtott
  formanyomtatvány
  segítségével kell benyújtani.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

67 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha egy tagállam kérelemmentes rendszer használata mellett dönt, lehetővé válik a közigazgatási szervek számára, hogy a kedvezményezettek részére a támogatható kifizetéseket a hivatalos számítógépes adatbázis meglévő adatai alapján – amennyiben nem volt változás – teljesítsék, amelyet változások miatt szükséges esetben további információkkal egészítenek ki. A kedvezményezettnek meg kell erősítenie az említett adatokat és kiegészítő információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha egy tagállam kérelemmentes rendszer használata mellett dönt, lehetővé válik a közigazgatási szervek számára, hogy a kedvezményezettek részére a támogatható kifizetéseket a hivatalos számítógépes adatbázis meglévő adatai alapján – amennyiben nem volt változás – teljesítsék, amelyet változások miatt szükséges esetben további információkkal egészítenek ki. A kedvezményezettnek meg kell erősítenie az említett adatokat és kiegészítő információkat.

Ha egy tagállam kérelemmentes rendszer használata mellett dönt, lehetővé válik a közigazgatási szervek számára, hogy a kedvezményezettek részére a támogatható kifizetéseket a hivatalos számítógépes adatbázis meglévő adatai alapján – amennyiben nem volt változás – teljesítsék, amelyet változások miatt szükséges esetben további információkkal egészítenek ki. A kedvezményezettnek meg kell erősítenie az említett adatokat és kiegészítő információkat.

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

68 cikk – 1 bekezdés

68 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok területmegfigyelő rendszert hoznak létre és működtetnek. | (1)   A tagállamok területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszert hoznak létre és működtetnek.
  Megfelelően indokolt esetekben a Bizottság egy átmeneti időszakot engedélyezhet a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszer létrehozását illetően azon tagállamok számára, amelyek a közelmúltban nem használtak ilyen területmegfigyelő és -ellenőrző rendszert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok területmegfigyelő rendszert hoznak létre és működtetnek.

(1)   A tagállamok területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszert hoznak létre és működtetnek.
  Megfelelően indokolt esetekben a Bizottság egy átmeneti időszakot engedélyezhet a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszer létrehozását illetően azon tagállamok számára, amelyek a közelmúltban nem használtak ilyen területmegfigyelő és -ellenőrző rendszert.

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

68 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

68 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok uniós szinten meghatározott módszer alapján évente értékelik a területmegfigyelő rendszer minőségét. | A tagállamok uniós szinten meghatározott módszer alapján évente értékelik a területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer minőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok uniós szinten meghatározott módszer alapján évente értékelik a területmegfigyelő rendszer minőségét.

A tagállamok uniós szinten meghatározott módszer alapján évente értékelik a területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszer minőségét.

és -ellenőrző

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 1 bekezdés

69 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 63. cikk (2) bekezdésében említett beavatkozások és támogatások kedvezményezettjeinek azonosító adatait nyilvántartó rendszernek biztosítania kell, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott valamennyi kérelem, mint olyan, azonosítható legyen. | A 63. cikk (2) bekezdésében említett beavatkozások és támogatások kedvezményezettjeinek azonosító adatait nyilvántartó rendszernek biztosítania kell, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott valamennyi kérelem, mint olyan, azonosítható legyen.
  Biztosítja továbbá, hogy amennyiben a kedvezményezettek a 2013/34/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 11. pontja szerinti csoport részét képezik, a csoport azonosítható legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 63. cikk (2) bekezdésében említett beavatkozások és támogatások kedvezményezettjeinek azonosító adatait nyilvántartó rendszernek biztosítania kell, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott valamennyi kérelem, mint olyan, azonosítható legyen.

A 63. cikk (2) bekezdésében említett beavatkozások és támogatások kedvezményezettjeinek azonosító adatait nyilvántartó rendszernek biztosítania kell, hogy az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott valamennyi kérelem, mint olyan, azonosítható legyen.
  Biztosítja továbbá, hogy amennyiben a kedvezményezettek a 2013/34/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 11. pontja szerinti csoport részét képezik, a csoport azonosítható legyen.

Biztosítja továbbá, hogy amennyiben a kedvezményezettek a 2013/34/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 11. pontja szerinti csoport részét képezik, a csoport azonosítható legyen.

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 1 bekezdés

70 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a támogatásokra vonatkozó ellenőrzési és szankcionálási rendszert hoznak létre a 63. cikkben foglaltak szerint. | A tagállamok a támogatásokra vonatkozó ellenőrzési és szankcionálási rendszert hoznak létre a 63. cikkben foglaltak szerint.
  A tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk a nevükben történő eljárásra felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a támogatásokra vonatkozó ellenőrzési és szankcionálási rendszert hoznak létre a 63. cikkben foglaltak szerint.

A tagállamok a támogatásokra vonatkozó ellenőrzési és szankcionálási rendszert hoznak létre a 63. cikkben foglaltak szerint.
  A tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk a nevükben történő eljárásra felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni.

A tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk a nevükben történő eljárásra felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni.

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 1 a bekezdés (új)

70 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok a 63. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes beavatkozás tekintetében biztosítják, hogy az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések kontrollmintája az összes kedvezményezett legalább 5 %-át lefedi. E százalékos értéket megfelelő mértékben meg kell emelni, amennyiben egy adott beavatkozással vagy intézkedéssel összefüggésben jelentős mértékű meg nem felelést észlelnek. Elfogadható szintű hibaarány esetén azonban a tagállamok csökkenthetik e százalékos értéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a 63. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes beavatkozás tekintetében biztosítják, hogy az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések kontrollmintája az összes kedvezményezett legalább 5 %-át lefedi. E százalékos értéket megfelelő mértékben meg kell emelni, amennyiben egy adott beavatkozással vagy intézkedéssel összefüggésben jelentős mértékű meg nem felelést észlelnek. Elfogadható szintű hibaarány esetén azonban a tagállamok csökkenthetik e százalékos értéket.

A tagállamok a 63. cikk (2) bekezdésében említett minden egyes beavatkozás tekintetében biztosítják, hogy az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések kontrollmintája az összes kedvezményezett legalább 5 %-át lefedi. E százalékos értéket megfelelő mértékben meg kell emelni, amennyiben egy adott beavatkozással vagy intézkedéssel összefüggésben jelentős mértékű meg nem felelést észlelnek. Elfogadható szintű hibaarány esetén azonban a tagállamok csökkenthetik e százalékos értéket.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 2 bekezdés

70 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 57. cikk (1)–(5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 57. cikk (1)–(5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.

Az 57. cikk (1)–(5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.

törölve

törölve

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

73 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja
  , tartalma
  és részletes szabályai az alábbiak esetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja
  , tartalma
  és részletes szabályai az alábbiak esetében:

, tartalma

| a) | a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja és részletes szabályai az alábbiak esetében: |
| --- | --- |

a)

a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja és részletes szabályai az alábbiak esetében:

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – b pont

73 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  67. és 68
  .
  cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és
  a 
  területmegfigyelő rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  67. és 68
  .
  cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és
  a 
  területmegfigyelő rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai.

67. és 68

cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és

területmegfigyelő rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai.

| b) | a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100
  . 
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben meghatározza
  a 
  Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás tartalmának szabályait az alábbiak esetében:










  i. | a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer, a földrajzi térinformatikai kérelmek rendszere és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszer minőségére vonatkozó értékelési jelentések, |
| --- | --- | --- |

b)

a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100
  . 
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben meghatározza
  a 
  Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás tartalmának szabályait az alábbiak esetében:

Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100

cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben meghatározza

Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás tartalmának szabályait az alábbiak esetében:

i.

i.

a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer, a földrajzi térinformatikai kérelmek rendszere és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszer minőségére vonatkozó értékelési jelentések,

a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer, a földrajzi térinformatikai kérelmek rendszere és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszer minőségére vonatkozó értékelési jelentések,

| ii. | a 66., 67. és 68. cikkben említett, a tagállamok által végrehajtandó korrekciós intézkedések, |
| --- | --- |

ii.

ii.

a 66., 67. és 68. cikkben említett, a tagállamok által végrehajtandó korrekciós intézkedések,

a 66., 67. és 68. cikkben említett, a tagállamok által végrehajtandó korrekciós intézkedések,

| iii. | a 67. és 68. cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai. |
| --- | --- |

iii.

iii.

a 67. és 68. cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai.

a 67. és 68. cikkben említett földrajzi térinformatikai kérelmek rendszerének és a területmegfigyelő és -ellenőrző rendszernek az alapvető jellemzői és szabályai.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 2 bekezdés

73 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

törölve

törölve

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 2 bekezdés

78 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok megküldenek a Bizottság részére egy jegyzéket, amelyben feltüntetik azokat a harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozásokat, amelyek esetében a szóban forgó összeg kifizetése vagy átvétele az adott tagállamban történt, illetve kellett volna történnie. | (2)   A tagállamok megküldenek a Bizottság részére egy jegyzéket, amelyben feltüntetik azokat a harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozásokat, amelyek esetében a szóban forgó összeg kifizetése vagy átvétele az adott tagállamban történt, illetve kellett volna történnie.
  Szükség esetén a Bizottság harmadik országok – köztük fejlődő országok – szakértőit kéri fel a KAP tagállami szintű végrehajtása külső hatásainak értékelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok megküldenek a Bizottság részére egy jegyzéket, amelyben feltüntetik azokat a harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozásokat, amelyek esetében a szóban forgó összeg kifizetése vagy átvétele az adott tagállamban történt, illetve kellett volna történnie.

(2)   A tagállamok megküldenek a Bizottság részére egy jegyzéket, amelyben feltüntetik azokat a harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozásokat, amelyek esetében a szóban forgó összeg kifizetése vagy átvétele az adott tagállamban történt, illetve kellett volna történnie.
  Szükség esetén a Bizottság harmadik országok – köztük fejlődő országok – szakértőit kéri fel a KAP tagállami szintű végrehajtása külső hatásainak értékelésére.

Módosítás l81

Módosítás l81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk

79 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 79. cikk | törölve |
| Programozás | |
| (1)
     
  A tagállamok vizsgálati programokat dolgoznak ki a soron következő vizsgálati időszakban a 75. cikknek megfelelően végrehajtandó vizsgálatokhoz. | |
| (2)
     
  A tagállamok minden évben április 15-e előtt megküldik a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett programjukat, és meghatározzák a következőket: | |
| a) | a vizsgálatnak alávetendő vállalkozások száma és azok ágazatonkénti lebontása a hozzájuk kapcsolódó összegek alapján; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

79. cikk

79. cikk

törölve

törölve

Programozás

Programozás

(1)
     
  A tagállamok vizsgálati programokat dolgoznak ki a soron következő vizsgálati időszakban a 75. cikknek megfelelően végrehajtandó vizsgálatokhoz.

(2)
     
  A tagállamok minden évben április 15-e előtt megküldik a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett programjukat, és meghatározzák a következőket:

a)

a)

a vizsgálatnak alávetendő vállalkozások száma és azok ágazatonkénti lebontása a hozzájuk kapcsolódó összegek alapján;

a vizsgálatnak alávetendő vállalkozások száma és azok ágazatonkénti lebontása a hozzájuk kapcsolódó összegek alapján;

| b) | a program kidolgozására elfogadott kritériumok. |
| --- | --- |

b)

b)

a program kidolgozására elfogadott kritériumok.

a program kidolgozására elfogadott kritériumok.

(3)
     
  Ha a Bizottság nyolc héten belül nem tette meg észrevételeit, a tagállamok végrehajtják az általuk kidolgozott és a Bizottságnak továbbított programokat.

(4)
     
  A (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a program tagállamok általi módosításaira.

(5)
     
  A Bizottság bármikor kérheti, hogy a tagállam egy adott vállalkozási kategóriával egészítse ki programját.

(6)
     
  Azokat a vállalkozásokat, amelyek bevételeinek, illetve kifizetéseinek összege 40 000  EUR-nál kisebb, az e fejezetben előírt vizsgálatnak csak akkor kell alávetni, ha annak konkrét indokai vannak, amelyeket vagy a tagállamoknak kell az (1) bekezdésben említett éves programjukban feltüntetni, vagy a Bizottságnak az említett program esetleges javasolt módosításában.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 101. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az első albekezdésben meghatározott összeghatár módosítása céljából.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 101. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az első albekezdésben meghatározott összeghatár módosítása céljából.

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cím – 4 fejezet – cím

4 cím – 4 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A feltételességgel összefüggő ellenőrzési rendszerek és szankciók | A
  fenntartható fejlődést szolgáló
  feltételességgel összefüggő ellenőrzési rendszerek és szankciók |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A feltételességgel összefüggő ellenőrzési rendszerek és szankciók

A
  fenntartható fejlődést szolgáló
  feltételességgel összefüggő ellenőrzési rendszerek és szankciók

fenntartható fejlődést szolgáló

Módosítás 183, 211 cp1 és 283 cp1

Módosítás 183, 211 cp1 és 283 cp1

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

84 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok olyan ellenőrzési rendszert hoznak létre, amely biztosítja, hogy az
  (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 11. cikkében, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések kedvezményezettjei teljesítsék
  az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1.
  fejezete,
  2. szakaszában említett
  kötelezettségeket. | A tagállamok ellenőrzési
  rendszerrel rendelkeznek annak érdekében, hogy biztosítsák
  , hogy az
  alábbi kedvezményezettek
  teljesítsék az (EU) .../... rendelet [a KAP stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1. fejezete, 2. szakaszában említett kötelezettségeket: |
| | a) | az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének II. fejezete alapján közvetlen kifizetésben részesülő kedvezményezettek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok olyan ellenőrzési rendszert hoznak létre, amely biztosítja, hogy az
  (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 11. cikkében, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések kedvezményezettjei teljesítsék
  az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1.
  fejezete,
  2. szakaszában említett
  kötelezettségeket.

(EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 11. cikkében, a 228/2013/EU rendelet IV. fejezetében és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezetében említett intézkedések kedvezményezettjei teljesítsék

fejezete,

kötelezettségeket.

A tagállamok ellenőrzési
  rendszerrel rendelkeznek annak érdekében, hogy biztosítsák
  , hogy az
  alábbi kedvezményezettek
  teljesítsék az (EU) .../... rendelet [a KAP stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1. fejezete, 2. szakaszában említett kötelezettségeket:

rendszerrel rendelkeznek annak érdekében, hogy biztosítsák

alábbi kedvezményezettek

a)

a)

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének II. fejezete alapján közvetlen kifizetésben részesülő kedvezményezettek;

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címének II. fejezete alapján közvetlen kifizetésben részesülő kedvezményezettek;

| b) | az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 65., 66. és 67. cikkében meghatározott, éves támogatásban részesülő kedvezményezettek; |
| --- | --- |

b)

b)

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 65., 66. és 67. cikkében meghatározott, éves támogatásban részesülő kedvezményezettek;

az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 65., 66. és 67. cikkében meghatározott, éves támogatásban részesülő kedvezményezettek;

| c) | a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete alapján támogatásban részesülő kedvezményezettek. |
| --- | --- |

c)

c)

a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete alapján támogatásban részesülő kedvezményezettek.

a 228/2013/EU rendelet IV. fejezete és a 229/2013/EU rendelet IV. fejezete alapján támogatásban részesülő kedvezményezettek.

Módosítás 211 cp2

Módosítás 211 cp2

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 1 bekezdés – 3a albekezdés (új)

84 cikk – 1 bekezdés – 3a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A vonatkozó kollektív megállapodásokból, valamint a szociális és munkajogból eredő, nemzeti, uniós és nemzetközi szinten alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják a munkaügyi ellenőrzésekért felelős illetékes nemzeti hatóságok és az első albekezdésben említett ellenőrzési rendszer közötti együttműködést. Határokon átnyúló helyzetekben biztosítani kell a koordinációt és az együttműködést az Európai Munkaügyi Hatósággal (ELA) is, amelynek működését az (EU) 2019/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A vonatkozó kollektív megállapodásokból, valamint a szociális és munkajogból eredő, nemzeti, uniós és nemzetközi szinten alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják a munkaügyi ellenőrzésekért felelős illetékes nemzeti hatóságok és az első albekezdésben említett ellenőrzési rendszer közötti együttműködést. Határokon átnyúló helyzetekben biztosítani kell a koordinációt és az együttműködést az Európai Munkaügyi Hatósággal (ELA) is, amelynek működését az (EU) 2019/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza.

A vonatkozó kollektív megállapodásokból, valamint a szociális és munkajogból eredő, nemzeti, uniós és nemzetközi szinten alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében a tagállamok biztosítják a munkaügyi ellenőrzésekért felelős illetékes nemzeti hatóságok és az első albekezdésben említett ellenőrzési rendszer közötti együttműködést. Határokon átnyúló helyzetekben biztosítani kell a koordinációt és az együttműködést az Európai Munkaügyi Hatósággal (ELA) is, amelynek működését az (EU) 2019/1149 európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza.

Módosítás 184, 211 cp3 és 283 cp3

Módosítás 184, 211 cp3 és 283 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

84 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | „a meg nem felelés újbóli előfordulása”: ugyanannak a követelménynek vagy meghatározott előírásnak egynél több alkalommal való meg nem felelés, feltéve, hogy a kedvezményezettet tájékoztatták a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket a korábbi meg nem felelés orvoslása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

„a meg nem felelés újbóli előfordulása”: ugyanannak a követelménynek vagy meghatározott előírásnak egynél több alkalommal való meg nem felelés, feltéve, hogy a kedvezményezettet tájékoztatták a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket a korábbi meg nem felelés orvoslása érdekében.

„a meg nem felelés újbóli előfordulása”: ugyanannak a követelménynek vagy meghatározott előírásnak egynél több alkalommal való meg nem felelés, feltéve, hogy a kedvezményezettet tájékoztatták a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket a korábbi meg nem felelés orvoslása érdekében.

Módosítás 185, 211 cp3 és 283 cp3

Módosítás 185, 211 cp3 és 283 cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

84 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdésben
  említett
  ellenőrzési
  rendszereikben
  a tagállamok: | (3)   Az (1) bekezdésben
  megállapított
  ellenőrzési
  kötelezettségeik teljesítése érdekében
  a tagállamok: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdésben
  említett
  ellenőrzési
  rendszereikben
  a tagállamok:

(3)   Az (1) bekezdésben
  megállapított
  ellenőrzési
  kötelezettségeik teljesítése érdekében
  a tagállamok:

Módosítás 186, 211cp3 és 283cp3

Módosítás 186, 211cp3 és 283cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 bekezdés – c pont

84 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az a) pontban említett helyszíni ellenőrzésekhez adott esetben távérzékelési alkalmazásokat vagy területmegfigyelő rendszert vehetnek igénybe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az a) pontban említett helyszíni ellenőrzésekhez adott esetben távérzékelési alkalmazásokat vagy területmegfigyelő rendszert vehetnek igénybe;

| c) | az a) pontban említett helyszíni ellenőrzésekhez – adott esetben
  és ha kivitelezhető –
  távérzékelési alkalmazásokat vagy területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszert vehetnek igénybe;
  valamint |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett helyszíni ellenőrzésekhez – adott esetben
  és ha kivitelezhető –
  távérzékelési alkalmazásokat vagy területmegfigyelő
  és -ellenőrző
  rendszert vehetnek igénybe;
  valamint

és ha kivitelezhető –

és -ellenőrző

valamint

Módosítás 187, 211cp3 és 283cp3

Módosítás 187, 211cp3 és 283cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

84 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | korai előrejelző rendszert hoznak létre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

korai előrejelző rendszert hoznak létre;

korai előrejelző rendszert hoznak létre;

Módosítás 188, 211cp3 és 283cp3

Módosítás 188, 211cp3 és 283cp3

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 bekezdés – d pont

84 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az a) pontban említett, évente elvégzendő ellenőrzések tekintetében kockázatelemzés alapján kontrollmintát állapítanak meg, abba véletlenszerű komponenst is belefoglalnak, és a kontrollmintát úgy alakítják ki, hogy az az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1. fejezetének 2. szakaszában említett támogatások kedvezményezettjeinek legalább 1 %-át magában foglalja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

az a) pontban említett, évente elvégzendő ellenőrzések tekintetében kockázatelemzés alapján kontrollmintát állapítanak meg, abba véletlenszerű komponenst is belefoglalnak, és a kontrollmintát úgy alakítják ki, hogy az az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1. fejezetének 2. szakaszában említett támogatások kedvezményezettjeinek legalább 1 %-át magában foglalja.

az a) pontban említett, évente elvégzendő ellenőrzések tekintetében kockázatelemzés alapján kontrollmintát állapítanak meg, abba véletlenszerű komponenst is belefoglalnak, és a kontrollmintát úgy alakítják ki, hogy az az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe, 1. fejezetének 2. szakaszában említett támogatások kedvezményezettjeinek legalább 1 %-át magában foglalja.

törölve

törölve

Módosítás 291

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 a bekezdés (új)

84 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, évente elvégzendő ellenőrzések tekintetében kockázatelemzés alapján – amelynek során súlyozó tényezőket is alkalmazhatnak – kontrollmintát állapítanak meg, abba véletlenszerű komponenst is belefoglalnak, és a kontrollmintát úgy alakítják ki, hogy az az (EU).../... rendelet [a KAP stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 2. szakaszában említett támogatások kedvezményezettjeinek legalább 5 %-át lefedje. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, évente elvégzendő ellenőrzések tekintetében kockázatelemzés alapján – amelynek során súlyozó tényezőket is alkalmazhatnak – kontrollmintát állapítanak meg, abba véletlenszerű komponenst is belefoglalnak, és a kontrollmintát úgy alakítják ki, hogy az az (EU).../... rendelet [a KAP stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 2. szakaszában említett támogatások kedvezményezettjeinek legalább 5 %-át lefedje.

Módosítás 190 és 211 cp6

Módosítás 190 és 211 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 b bekezdés (új)

84 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az (EU) .../... rendelet [KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 25. cikkében említett rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket érintő egyszerűsített ellenőrzésekre vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az (EU) .../... rendelet [KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 25. cikkében említett rendszerekben részt vevő mezőgazdasági termelőket érintő egyszerűsített ellenőrzésekre vonatkozó szabályokkal történő kiegészítése céljából.

Módosítás 191 és 211 cp6

Módosítás 191 és 211 cp6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk – 3 c bekezdés (új)

84 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikkben említett ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályokat fogad el, ideértve az annak biztosítását célzó szabályokat is, hogy a kockázatelemzés során figyelembe vegyék a következő tényezőket: |
| | a) | a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 13. cikkében meghatározott mezőgazdasági tanácsadási rendszerben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikkben említett ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályokat fogad el, ideértve az annak biztosítását célzó szabályokat is, hogy a kockázatelemzés során figyelembe vegyék a következő tényezőket:

a)

a)

a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 13. cikkében meghatározott mezőgazdasági tanácsadási rendszerben;

a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 13. cikkében meghatározott mezőgazdasági tanácsadási rendszerben;

| b) | a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 12. cikkének (3a) bekezdésében meghatározott tanúsítási rendszerben, mivel a rendelet kiterjed az érintett követelményekre és normákra. |
| --- | --- |

b)

b)

a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 12. cikkének (3a) bekezdésében meghatározott tanúsítási rendszerben, mivel a rendelet kiterjed az érintett követelményekre és normákra.

a mezőgazdasági termelők részvétele az (EU) .../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] 12. cikkének (3a) bekezdésében meghatározott tanúsítási rendszerben, mivel a rendelet kiterjed az érintett követelményekre és normákra.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 101. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 212cp1 és 293

Módosítás 212cp1 és 293

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

85 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A rendszer keretében az első albekezdésben említett igazgatási szankciók csak akkor alkalmazandók, ha a meg nem felelés az érintett kedvezményezettnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, és ha a következő további feltételek közül egy vagy
  mindkettő
  teljesül: | A rendszer keretében az első albekezdésben említett igazgatási szankciók csak akkor alkalmazandók, ha a meg nem felelés az érintett kedvezményezettnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, és ha a következő további feltételek közül egy vagy
  kettő, vagy valamennyi
  teljesül: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A rendszer keretében az első albekezdésben említett igazgatási szankciók csak akkor alkalmazandók, ha a meg nem felelés az érintett kedvezményezettnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, és ha a következő további feltételek közül egy vagy
  mindkettő
  teljesül:

mindkettő

A rendszer keretében az első albekezdésben említett igazgatási szankciók csak akkor alkalmazandók, ha a meg nem felelés az érintett kedvezményezettnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, és ha a következő további feltételek közül egy vagy
  kettő, vagy valamennyi
  teljesül:

kettő, vagy valamennyi

Módosítás 212 cp2 és 294

Módosítás 212 cp2 és 294

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

85 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a meg nem felelés hatással van a kedvezményezett által alkalmazott munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeire; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a meg nem felelés hatással van a kedvezményezett által alkalmazott munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeire;

a meg nem felelés hatással van a kedvezményezett által alkalmazott munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeire;

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk – 2 bekezdés

85 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett szankcionálási rendszereikben a tagállamok: | (2)   Az (1) bekezdésben említett szankcionálási rendszereikben a tagállamok: |
| a) | szabályokat irányoznak elő az igazgatási szankciók azon esetekben történő alkalmazására vonatkozóan, amikor az érintett naptári évben vagy években a föld átruházásra kerül. Ezeknek a szabályoknak a meg nem felelések miatti felelősség átruházók és átvevők közötti méltányos és igazságos elosztásán kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett szankcionálási rendszereikben a tagállamok:

(2)   Az (1) bekezdésben említett szankcionálási rendszereikben a tagállamok:

a)

szabályokat irányoznak elő az igazgatási szankciók azon esetekben történő alkalmazására vonatkozóan, amikor az érintett naptári évben vagy években a föld átruházásra kerül. Ezeknek a szabályoknak a meg nem felelések miatti felelősség átruházók és átvevők közötti méltányos és igazságos elosztásán kell alapulniuk.

| a) | szabályokat irányoznak elő az igazgatási szankciók azon esetekben történő alkalmazására vonatkozóan, amikor az érintett naptári évben vagy években a 
  mezőgazdasági földterület, a mezőgazdasági üzem vagy annak részei
  átruházásra kerülnek. Ezeknek a szabályoknak a meg nem felelések miatti felelősség átruházók és átvevők közötti méltányos és igazságos elosztásán kell alapulniuk. |
| --- | --- |

a)

szabályokat irányoznak elő az igazgatási szankciók azon esetekben történő alkalmazására vonatkozóan, amikor az érintett naptári évben vagy években a 
  mezőgazdasági földterület, a mezőgazdasági üzem vagy annak részei
  átruházásra kerülnek. Ezeknek a szabályoknak a meg nem felelések miatti felelősség átruházók és átvevők közötti méltányos és igazságos elosztásán kell alapulniuk.

mezőgazdasági földterület, a mezőgazdasági üzem vagy annak részei

E pont alkalmazásában az „átruházás” olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület többé nem áll az átruházó rendelkezésére.

E pont alkalmazásában az „átruházás” olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület többé nem áll az átruházó rendelkezésére.

| b) | az (1) bekezdés ellenére dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak igazgatási szankciót, amennyiben annak összege kedvezményezettenként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR lenne. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés ellenére dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak igazgatási szankciót, amennyiben annak összege kedvezményezettenként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR lenne. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet;

| b) | az (1) bekezdés ellenére dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak igazgatási szankciót, amennyiben annak összege kedvezményezettenként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR lenne. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés ellenére dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak igazgatási szankciót, amennyiben annak összege kedvezményezettenként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR lenne. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet;

| c) | rendelkeznek arról, hogy ne kerüljön sor igazgatási szankció kiszabására akkor, ha a meg nem felelés mis majornak tudható be. |
| --- | --- |

c)

rendelkeznek arról, hogy ne kerüljön sor igazgatási szankció kiszabására akkor, ha a meg nem felelés mis majornak tudható be.

| c) | rendelkeznek arról, hogy ne kerüljön sor igazgatási szankció kiszabására a következő esetekben:








  i. | a meg nem felelés oka vis maior; |
| --- | --- | --- |

c)

rendelkeznek arról, hogy ne kerüljön sor igazgatási szankció kiszabására a következő esetekben:

i.

i.

a meg nem felelés oka vis maior;

a meg nem felelés oka vis maior;

| ii. | a meg nem felelés hatósági utasításnak tudható be; vagy |
| --- | --- |

ii.

ii.

a meg nem felelés hatósági utasításnak tudható be; vagy

a meg nem felelés hatósági utasításnak tudható be; vagy

| iii. | a meg nem felelés az illetékes hatóság vagy más hatóság hibájának tudható be, és az igazgatási szankció által érintett kedvezményezettől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye. |
| --- | --- |

iii.

iii.

a meg nem felelés az illetékes hatóság vagy más hatóság hibájának tudható be, és az igazgatási szankció által érintett kedvezményezettől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye.

a meg nem felelés az illetékes hatóság vagy más hatóság hibájának tudható be, és az igazgatási szankció által érintett kedvezményezettől nem volt észszerűen elvárható, hogy a hibát észrevegye.

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

86 cikk

86 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 2. szakaszában meghatározott
  igazgatási szankciók alkalmazása az érintett kedvezményezettnek a ténymegállapítás szerinti naptári évben benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmei tekintetében nyújtott vagy nyújtandó,
  a rendelet említett szakaszában
  felsorolt kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén történik. | (1)   Az igazgatási szankciók alkalmazása az érintett kedvezményezettnek a ténymegállapítás szerinti naptári évben benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmei tekintetében nyújtott vagy nyújtandó,
  a 84. cikk (1) bekezdésében
  felsorolt kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén történik. |
| A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni a feltárt meg nem felelés súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint szándékos voltát. A kiszabott szankcióknak visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük, és összhangban kell lenniük az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kritériumokkal. | A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni a feltárt meg nem felelés súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint szándékos voltát. A kiszabott szankcióknak visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük, és összhangban kell lenniük az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kritériumokkal. |
| (2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke általános szabályként az e cikk (1) bekezdésében említett kifizetések 3 %-a. | (2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke általános szabályként az e cikk (1) bekezdésében említett kifizetések 3 %-a.
  A csökkentést a meg nem felelés súlyosságának értékelése alapján, az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumokra támaszkodva kell meghatározni. |
| A tagállamok korai előrejelző rendszert
  hozhatnak létre
  a meg nem felelés olyan eseteire vonatkozóan, amelyek első alkalommal fordulnak elő, és kisebb súlyosságuk, kisebb mértékük vagy rövidebb időtartamuk miatt nem eredményeznek támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást. Amennyiben az elkövetkező három naptári évben végzett ellenőrzés során azt állapítják meg, hogy a meg nem felelés nem került orvoslásra, visszamenőleges hatállyal alkalmazni kell az első albekezdés szerinti csökkentést. | A tagállamok
  létrehozzák és használják a 84. cikk (3) bekezdésében említett
  , a meg nem felelés olyan
  eseteiben alkalmazandó korai előrejelző rendszert
  , amelyek első alkalommal fordulnak elő, és kisebb súlyosságuk, kisebb mértékük vagy rövidebb időtartamuk miatt nem eredményeznek támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást.
  Az illetékes hatóság értesíti a kedvezményezettet, hogy köteles orvosolni a helyzetet, és korrekciós intézkedéseket javasol a meg nem felelés orvoslására.
  Amennyiben az elkövetkező három naptári évben végzett ellenőrzés során azt állapítják meg, hogy a meg nem felelés nem került orvoslásra, visszamenőleges hatállyal alkalmazni kell az első albekezdés szerinti csökkentést. |
| A meg nem felelés azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, mindig támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást kell, hogy maguk után vonjanak. | A meg nem felelés azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, mindig támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást kell, hogy maguk után vonjanak. |
| A tagállamok az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 3. szakaszában meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszer keretében
  kötelező
  képzést
  biztosíthatnak
  a korai előrejelző rendszerben figyelmeztetést kapott kedvezményezettek részére. | A tagállamok az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 3. szakaszában meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszer keretében külön képzést
  írnak elő a feltételességről
  a korai előrejelző rendszerben figyelmeztetést kapott kedvezményezettek részére,
  és az e képzésben való részvételt kötelezővé tehetik. |
| (3)   A meg nem felelés újbóli előfordulása esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  nagyobb kell, hogy legyen, mint a gondatlanságból bekövetkezett, első alkalommal szankcionált meg nem felelésre alkalmazott mérték
  . | (3)   A meg nem felelés újbóli előfordulása esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  általános szabályként az (1) bekezdésében említett kifizetések teljes összegének 10 %-a. |
| | A meg nem felelés ezt követő újbóli előfordulásai esetén, ha a kedvezményezett nem ad megalapozott indoklást, a kedvezményezettre úgy kell tekinteni, hogy a (4) bekezdés értelmében szándékosan járt el. |
| (4)   Szándékos meg nem felelés esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  nagyobb kell, hogy legyen, mint a (3) bekezdéssel összhangban az újbóli előforduláskor alkalmazott mérték
  , illetve akár az érintett mezőgazdasági termelő kifizetésekből való teljes kizárását is jelentheti, és egy vagy több naptári évig is alkalmazható. | (4)   Szándékos meg nem felelés esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  legalább az (1) bekezdésben említett kifizetések teljes összegének 15 %-a
  , illetve akár az érintett mezőgazdasági termelő kifizetésekből való teljes kizárását is jelentheti, és egy vagy több naptári évig is alkalmazható. |
| (5)   A tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a szankcionálási rendszer hatékony és visszatartó erejű legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy e rendeletet a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozó további szabályokkal egészítse ki. | (5)   A tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a szankcionálási rendszer hatékony és visszatartó erejű legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy e rendeletet a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozó további szabályokkal egészítse ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 2. szakaszában meghatározott
  igazgatási szankciók alkalmazása az érintett kedvezményezettnek a ténymegállapítás szerinti naptári évben benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmei tekintetében nyújtott vagy nyújtandó,
  a rendelet említett szakaszában
  felsorolt kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén történik.

(1)   Az igazgatási szankciók alkalmazása az érintett kedvezményezettnek a ténymegállapítás szerinti naptári évben benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmei tekintetében nyújtott vagy nyújtandó,
  a 84. cikk (1) bekezdésében
  felsorolt kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén történik.

A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni a feltárt meg nem felelés súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint szándékos voltát. A kiszabott szankcióknak visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük, és összhangban kell lenniük az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kritériumokkal.

A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni a feltárt meg nem felelés súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint szándékos voltát. A kiszabott szankcióknak visszatartó erejűnek és arányosnak kell lenniük, és összhangban kell lenniük az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kritériumokkal.

(2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke általános szabályként az e cikk (1) bekezdésében említett kifizetések 3 %-a.

(2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke általános szabályként az e cikk (1) bekezdésében említett kifizetések 3 %-a.
  A csökkentést a meg nem felelés súlyosságának értékelése alapján, az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kritériumokra támaszkodva kell meghatározni.

A tagállamok korai előrejelző rendszert
  hozhatnak létre
  a meg nem felelés olyan eseteire vonatkozóan, amelyek első alkalommal fordulnak elő, és kisebb súlyosságuk, kisebb mértékük vagy rövidebb időtartamuk miatt nem eredményeznek támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást. Amennyiben az elkövetkező három naptári évben végzett ellenőrzés során azt állapítják meg, hogy a meg nem felelés nem került orvoslásra, visszamenőleges hatállyal alkalmazni kell az első albekezdés szerinti csökkentést.

hozhatnak létre

A tagállamok
  létrehozzák és használják a 84. cikk (3) bekezdésében említett
  , a meg nem felelés olyan
  eseteiben alkalmazandó korai előrejelző rendszert
  , amelyek első alkalommal fordulnak elő, és kisebb súlyosságuk, kisebb mértékük vagy rövidebb időtartamuk miatt nem eredményeznek támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást.
  Az illetékes hatóság értesíti a kedvezményezettet, hogy köteles orvosolni a helyzetet, és korrekciós intézkedéseket javasol a meg nem felelés orvoslására.
  Amennyiben az elkövetkező három naptári évben végzett ellenőrzés során azt állapítják meg, hogy a meg nem felelés nem került orvoslásra, visszamenőleges hatállyal alkalmazni kell az első albekezdés szerinti csökkentést.

létrehozzák és használják a 84. cikk (3) bekezdésében említett

eseteiben alkalmazandó korai előrejelző rendszert

Az illetékes hatóság értesíti a kedvezményezettet, hogy köteles orvosolni a helyzetet, és korrekciós intézkedéseket javasol a meg nem felelés orvoslására.

A meg nem felelés azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, mindig támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást kell, hogy maguk után vonjanak.

A meg nem felelés azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, mindig támogatáscsökkentést, illetve a támogatás köréből való kizárást kell, hogy maguk után vonjanak.

A tagállamok az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 3. szakaszában meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszer keretében
  kötelező
  képzést
  biztosíthatnak
  a korai előrejelző rendszerben figyelmeztetést kapott kedvezményezettek részére.

kötelező

biztosíthatnak

A tagállamok az (EU).../... rendelet [a KAP-stratégiai tervről szóló rendelet] III. címe 1. fejezetének 3. szakaszában meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszer keretében külön képzést
  írnak elő a feltételességről
  a korai előrejelző rendszerben figyelmeztetést kapott kedvezményezettek részére,
  és az e képzésben való részvételt kötelezővé tehetik.

írnak elő a feltételességről

és az e képzésben való részvételt kötelezővé tehetik.

(3)   A meg nem felelés újbóli előfordulása esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  nagyobb kell, hogy legyen, mint a gondatlanságból bekövetkezett, első alkalommal szankcionált meg nem felelésre alkalmazott mérték
  .

(3)   A meg nem felelés újbóli előfordulása esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  általános szabályként az (1) bekezdésében említett kifizetések teljes összegének 10 %-a.

A meg nem felelés ezt követő újbóli előfordulásai esetén, ha a kedvezményezett nem ad megalapozott indoklást, a kedvezményezettre úgy kell tekinteni, hogy a (4) bekezdés értelmében szándékosan járt el.

A meg nem felelés ezt követő újbóli előfordulásai esetén, ha a kedvezményezett nem ad megalapozott indoklást, a kedvezményezettre úgy kell tekinteni, hogy a (4) bekezdés értelmében szándékosan járt el.

(4)   Szándékos meg nem felelés esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  nagyobb kell, hogy legyen, mint a (3) bekezdéssel összhangban az újbóli előforduláskor alkalmazott mérték
  , illetve akár az érintett mezőgazdasági termelő kifizetésekből való teljes kizárását is jelentheti, és egy vagy több naptári évig is alkalmazható.

(4)   Szándékos meg nem felelés esetén a támogatáscsökkentés mértéke
  legalább az (1) bekezdésben említett kifizetések teljes összegének 15 %-a
  , illetve akár az érintett mezőgazdasági termelő kifizetésekből való teljes kizárását is jelentheti, és egy vagy több naptári évig is alkalmazható.

(5)   A tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a szankcionálási rendszer hatékony és visszatartó erejű legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy e rendeletet a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozó további szabályokkal egészítse ki.

(5)   A tagállamok közötti egyenlő feltételek biztosítása érdekében, valamint azért, hogy a szankcionálási rendszer hatékony és visszatartó erejű legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 100. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy e rendeletet a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozó további szabályokkal egészítse ki.

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

87 cikk – 1 bekezdés

87 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a 86. cikkben említett támogatáscsökkentések, illetve a támogatás köréből való kizárások alkalmazásából származó összegekből
  20
   %-ot tarthatnak vissza. | A tagállamok a 86. cikkben említett támogatáscsökkentések, illetve a támogatás köréből való kizárások alkalmazásából származó összegekből
  25
  %-ot tarthatnak vissza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a 86. cikkben említett támogatáscsökkentések, illetve a támogatás köréből való kizárások alkalmazásából származó összegekből
  20
   %-ot tarthatnak vissza.

20

A tagállamok a 86. cikkben említett támogatáscsökkentések, illetve a támogatás köréből való kizárások alkalmazásából származó összegekből
  25
  %-ot tarthatnak vissza.

25

Módosítás 230

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés

96 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A [közös rendelkezésekről szóló (EU) .../... rendelet 44. cikkének (3)–(5) bekezdésével] és e cikk (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban a tagállamok biztosítják, hogy az alapokból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek. | (1)   A [közös rendelkezésekről szóló (EU) .../... rendelet 44. cikkének (3)–(5) bekezdésével] és e cikk (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban a tagállamok biztosítják, hogy az alapokból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek.
  Amennyiben a kedvezményezettek a 2013/34/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 11. pontja szerinti csoport részét képezik, a közzétett információknak lehetővé kell tenniük a csoport azonosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A [közös rendelkezésekről szóló (EU) .../... rendelet 44. cikkének (3)–(5) bekezdésével] és e cikk (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban a tagállamok biztosítják, hogy az alapokból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek.

(1)   A [közös rendelkezésekről szóló (EU) .../... rendelet 44. cikkének (3)–(5) bekezdésével] és e cikk (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban a tagállamok biztosítják, hogy az alapokból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek.
  Amennyiben a kedvezményezettek a 2013/34/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 11. pontja szerinti csoport részét képezik, a közzétett információknak lehetővé kell tenniük a csoport azonosítását.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

100 a cikk (új)

100 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 100a. cikk




  Sürgősségi eljárás





  (1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.






  (2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 100. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

100a. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 100. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

102 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Az
  1306/2013/EU rendelet 5. cikkét, 7. cikkének (3) bekezdését, 9. cikkét, 34. cikkét, 35. cikkének (4) bekezdését, valamint 36., 37., 38., 43., 51., 52., 54., 110. és 111. cikkét, továbbá a vonatkozó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló szabályokat továbbra is alkalmazni kell az EMGA esetében a 2020-as és az azt megelőző mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre, az EMVA esetében pedig a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok kapcsán felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Az
  1306/2013/EU rendelet 5. cikkét, 7. cikkének (3) bekezdését, 9. cikkét, 34. cikkét, 35. cikkének (4) bekezdését, valamint 36., 37., 38., 43., 51., 52., 54., 110. és 111. cikkét, továbbá a vonatkozó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló szabályokat továbbra is alkalmazni kell az EMGA esetében a 2020-as és az azt megelőző mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre, az EMVA esetében pedig a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok kapcsán felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre.

Az

| a) | az
  1306/2013/EU rendelet 5. cikkét, 7. cikkének (3) bekezdését, 9. cikkét,
  26. cikkének (5) bekezdését,
  34. cikkét, 35. cikkének (4) bekezdését, valamint 36., 37., 38., 43., 51., 52., 54., 110. és 111. cikkét, továbbá a vonatkozó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló szabályokat továbbra is alkalmazni kell az EMGA esetében a 2020-as és az azt megelőző mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre, az EMVA esetében pedig a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok kapcsán felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre; |
| --- | --- |

a)

az
  1306/2013/EU rendelet 5. cikkét, 7. cikkének (3) bekezdését, 9. cikkét,
  26. cikkének (5) bekezdését,
  34. cikkét, 35. cikkének (4) bekezdését, valamint 36., 37., 38., 43., 51., 52., 54., 110. és 111. cikkét, továbbá a vonatkozó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló szabályokat továbbra is alkalmazni kell az EMGA esetében a 2020-as és az azt megelőző mezőgazdasági pénzügyi év során felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre, az EMVA esetében pedig a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok kapcsán felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre;

az

26. cikkének (5) bekezdését,

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

103 cikk

103 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 103. cikk | törölve |
| Átmeneti intézkedések | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – szükség esetén – a 101. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a benne előírt szabályokat illető eltérések vagy kiegészítések tekintetében való kiegészítéséről. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

103. cikk

103. cikk

törölve

törölve

Átmeneti intézkedések

Átmeneti intézkedések

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – szükség esetén – a 101. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a benne előírt szabályokat illető eltérések vagy kiegészítések tekintetében való kiegészítéséről.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – szükség esetén – a 101. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a benne előírt szabályokat illető eltérések vagy kiegészítések tekintetében való kiegészítéséről.

---

(*1)  Az elfogadott módosítások fejlécében a „cp”-re történő utalás az adott módosítás megfelelő részére történő utalásként értendő.

*1

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0199/2019).

1

(12)  Az (EU, Euratom) .../... rendelet
  [az új költségvetési rendelet]
  .

12

[az új költségvetési rendelet]

(12)  Az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU
   rendelet
  és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről. (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

12

Európai Parlament és a Tanács

2018

1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU

és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről. (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(1a)  
  [A közös rendelkezésekről szóló rendelet]

1a

[A közös rendelkezésekről szóló rendelet]

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

15

(16)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

17

(18)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

19

(1a)  
  Az Európai Parlament 2017. március 30-i állásfoglalása a termőföldek koncentrációjának jelenlegi állapotáról az Unióban: a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítésének mikéntje (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0197)

1a

Az Európai Parlament 2017. március 30-i állásfoglalása a termőföldek koncentrációjának jelenlegi állapotáról az Unióban: a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítésének mikéntje (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0197)

(1b)  
  Az európai ombudsman 1782/2019/EWM ügyben hozott határozata

1b

Az európai ombudsman 1782/2019/EWM ügyben hozott határozata

(1c)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1091 rendelete (2018. július 18.) az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 200., 2018.8.7., 1. o.).

1c

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1091 rendelete (2018. július 18.) az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 200., 2018.8.7., 1. o.).

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.)

33

(34)  A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

34

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.)

33

(34)  A Tanács 21/2004/EK rendelete (2003. december 17.) a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o.).

34

(34a)  
  A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.).

34a

A Tanács 2008/71/EK irányelve (2008. július 15.) a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 2008.8.8., 31. o.).

---

| 2021.10.6. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 404/651 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.6.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 404/651

---

P9_TA(2020)0289

Közös agrárpolitika – a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének és más rendeleteknek a módosítása ***I

Az Európai Parlament 2020. október 23-án elfogadott módosításai (1) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet, az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet és az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról szóló 229/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) (2)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 404/20)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra – ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára –, valamint elő kell segítenie a kedvezményezettek uniós jogszabályokból adódó adminisztratív terheinek csökkentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia, nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra – ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára –, valamint elő kell segítenie a kedvezményezettek uniós jogszabályokból adódó adminisztratív terheinek csökkentését.

| (1) | „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia,
  a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és a Párizsi Megállapodással összhangban
  nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra – ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára
  (többek között az agrárerdészet szerepének növelése révén)
   –,
  mérsékelnie kell az élelmiszer-pazarlást, és népszerűsítenie kell az egészséges táplálkozási szokásokat, egészséges élelmiszert kell termelnie,
  valamint elő kell segítenie a kedvezményezettek uniós jogszabályokból adódó adminisztratív terheinek csökkentését.
  A közlemény kiemeli továbbá a KAP globális dimenzióját, és hangot ad az Unió arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy elősegíti a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát. |
| --- | --- |

(1)

„Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2017. november 29-i bizottsági közlemény meghatározza a 2020 utáni közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. E célkitűzések között szerepel egyebek mellett, hogy a KAP-nak eredményorientáltabbá kell válnia,
  a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és a Párizsi Megállapodással összhangban
  nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a korszerűsítésre és a fenntarthatóságra – ezen belül a mezőgazdasági, erdőgazdálkodási és vidéki területek gazdasági, társadalmi, környezeti és éghajlati fenntarthatóságára
  (többek között az agrárerdészet szerepének növelése révén)
   –,
  mérsékelnie kell az élelmiszer-pazarlást, és népszerűsítenie kell az egészséges táplálkozási szokásokat, egészséges élelmiszert kell termelnie,
  valamint elő kell segítenie a kedvezményezettek uniós jogszabályokból adódó adminisztratív terheinek csökkentését.
  A közlemény kiemeli továbbá a KAP globális dimenzióját, és hangot ad az Unió arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy elősegíti a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A kereskedelmi megállapodások kialakítása egyfelől a mezőgazdasági termelők közötti nemzetközi verseny fokozódásához vezet, másfelől új lehetőségeket is megnyit előttük. A tisztességes verseny fenntartása és a nemzetközi kereskedelmen belüli viszonosság biztosítása érdekében az Uniónak olyan termelési szabványokat kell érvényre juttatnia, amelyek összhangban állnak a saját termelői számára előírtakkal, különös tekintettel a környezetvédelem és az egészségügy területére, fenntartva a viszonosságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A kereskedelmi megállapodások kialakítása egyfelől a mezőgazdasági termelők közötti nemzetközi verseny fokozódásához vezet, másfelől új lehetőségeket is megnyit előttük. A tisztességes verseny fenntartása és a nemzetközi kereskedelmen belüli viszonosság biztosítása érdekében az Uniónak olyan termelési szabványokat kell érvényre juttatnia, amelyek összhangban állnak a saját termelői számára előírtakkal, különös tekintettel a környezetvédelem és az egészségügy területére, fenntartva a viszonosságot.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Mivel a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A jövőbeli, teljesítményalapú KAP (az ún. „teljesítési modell”) keretében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg ezeket a konkrét célokat és célkitűzéseket. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Mivel a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A jövőbeli, teljesítményalapú KAP (az ún. „teljesítési modell”) keretében az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg ezeket a konkrét célokat és célkitűzéseket. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez.

| (2) | Mivel a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A jövőbeli, teljesítményalapú KAP (az ún. „teljesítési modell”) keretében
  – és szem előtt tartva, hogy az elsődleges cél a fenntartható jövedelem biztosítása a termelők számára –
  az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg ezeket a konkrét célokat és célkitűzéseket. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez. |
| --- | --- |

(2)

Mivel a KAP-nak konkrétabb válaszokat kell adnia az uniós, nemzetközi, nemzeti, regionális, helyi és mezőgazdasági üzemi szinten felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, korszerűsíteni kell az irányítását, javítani kell az uniós célkitűzések terén felmutatott eredményeit, és jelentősen csökkenteni kell a vele járó adminisztratív terheket. A jövőbeli, teljesítményalapú KAP (az ún. „teljesítési modell”) keretében
  – és szem előtt tartva, hogy az elsődleges cél a fenntartható jövedelem biztosítása a termelők számára –
  az Unió határozza meg az olyan alapvető politikai paramétereket, mint a KAP célkitűzései és alapkövetelményei, míg a tagállamok nagyobb felelősséget viselnek a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg ezeket a konkrét célokat és célkitűzéseket. A nagyobb fokú szubszidiaritás révén hatékonyabban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, és a támogatások úgy alakíthatók, hogy maximálisan hozzájáruljanak az uniós célkitűzésekhez.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Ugyanakkor az árak növekvő volatilitása és a mezőgazdasági termelők jövedelmének csökkenése – amit a KAP fokozódó piacközpontúsága tovább súlyosbított – új állami kínálatszabályozási eszközök létrehozását teszik szükségessé, amelyek biztosítják a termelés országok és mezőgazdasági termelők közötti méltányos elosztását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Ugyanakkor az árak növekvő volatilitása és a mezőgazdasági termelők jövedelmének csökkenése – amit a KAP fokozódó piacközpontúsága tovább súlyosbított – új állami kínálatszabályozási eszközök létrehozását teszik szükségessé, amelyek biztosítják a termelés országok és mezőgazdasági termelők közötti méltányos elosztását.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A KAP koherenciájának biztosítása érdekében a jövőbeli KAP valamennyi beavatkozásának egy stratégiai támogatási tervbe kell illeszkednie, amely egyes olyan ágazati beavatkozásokat is magába foglal, melyekről korábban az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezett (10). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A KAP koherenciájának biztosítása érdekében a jövőbeli KAP valamennyi beavatkozásának egy stratégiai támogatási tervbe kell illeszkednie, amely egyes olyan ágazati beavatkozásokat is magába foglal, melyekről korábban az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezett (10).

| (3) | A KAP koherenciájának biztosítása érdekében a jövőbeli KAP valamennyi beavatkozásának
  tiszteletben kell tartania a fenntartható fejlődés, a nemek közötti egyenlőség és az alapvető jogok elveit, és
  egy stratégiai támogatási tervbe kell illeszkednie, amely egyes olyan ágazati beavatkozásokat is magába foglal, melyekről korábban az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) rendelkezett. |
| --- | --- |

(3)

A KAP koherenciájának biztosítása érdekében a jövőbeli KAP valamennyi beavatkozásának
  tiszteletben kell tartania a fenntartható fejlődés, a nemek közötti egyenlőség és az alapvető jogok elveit, és
  egy stratégiai támogatási tervbe kell illeszkednie, amely egyes olyan ágazati beavatkozásokat is magába foglal, melyekről korábban az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) rendelkezett.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak, és biztosítható legyen, hogy az Unió megfelelően reagáljon a legújabb kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett a KAP-ra vonatkozó stratégiai tervekben rögzített egyedi célkitűzések sérelme nélkül további célkitűzéseket is meg kell határozni, amelyek kifejezetten a mezőgazdasági piacok közös szervezésére vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 39. cikkével létrehozott közös agrárpolitika céljainak, és biztosítható legyen, hogy az Unió megfelelően reagáljon a legújabb kihívásokra, indokolt rendelkezni „Az élelmiszer-ágazat és mezőgazdaság jövője” című közleményben kijelölt irányvonalakat tükröző általános célkitűzésekről. Emellett a KAP-ra vonatkozó stratégiai tervekben rögzített egyedi célkitűzések sérelme nélkül további célkitűzéseket is meg kell határozni, amelyek kifejezetten a mezőgazdasági piacok közös szervezésére vonatkoznak.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete tartalmaz egyes, az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatokhoz kapcsolódó fogalommeghatározásokat. Az említett melléklet II. részének B. szakaszában szereplő, a cukorágazatra vonatkozó fogalommeghatározásokat törölni kell, mivel azok a továbbiakban nem alkalmazandók. A mellékletben említett egyéb ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározásoknak az új tudományos ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével történő naprakésszé tétele érdekében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások
  módosítása
  céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Mindezek fényében az inulinszirup fogalommeghatározásának módosítása céljából a Bizottság részére az említett melléklet II. része A. szakaszának 4. pontjában adott egyedi felhatalmazást törölni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete tartalmaz egyes, az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatokhoz kapcsolódó fogalommeghatározásokat. Az említett melléklet II. részének B. szakaszában szereplő, a cukorágazatra vonatkozó fogalommeghatározásokat törölni kell, mivel azok a továbbiakban nem alkalmazandók. A mellékletben említett egyéb ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározásoknak az új tudományos ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével történő naprakésszé tétele érdekében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások
  módosítása
  céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Mindezek fényében az inulinszirup fogalommeghatározásának módosítása céljából a Bizottság részére az említett melléklet II. része A. szakaszának 4. pontjában adott egyedi felhatalmazást törölni kell.

| (4) | Az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete tartalmaz egyes, az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatokhoz kapcsolódó fogalommeghatározásokat. Az említett melléklet II. részének B. szakaszában szereplő, a cukorágazatra vonatkozó fogalommeghatározásokat törölni kell, mivel azok a továbbiakban nem alkalmazandók. A mellékletben említett egyéb ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározásoknak az új tudományos ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével történő naprakésszé tétele érdekében
  EUMSZ
  290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások
  aktualizálása
  céljából
  , új fogalommeghatározások felvétele nélkül
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Mindezek fényében az inulinszirup fogalommeghatározásának módosítása céljából a Bizottság részére az említett melléklet II. része A. szakaszának 4. pontjában adott egyedi felhatalmazást törölni kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete tartalmaz egyes, az említett rendelet hatálya alá tartozó ágazatokhoz kapcsolódó fogalommeghatározásokat. Az említett melléklet II. részének B. szakaszában szereplő, a cukorágazatra vonatkozó fogalommeghatározásokat törölni kell, mivel azok a továbbiakban nem alkalmazandók. A mellékletben említett egyéb ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározásoknak az új tudományos ismeretek és a piaci fejlemények figyelembevételével történő naprakésszé tétele érdekében
  EUMSZ
  290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fogalommeghatározások
  aktualizálása
  céljából
  , új fogalommeghatározások felvétele nélkül
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. Mindezek fényében az inulinszirup fogalommeghatározásának módosítása céljából a Bizottság részére az említett melléklet II. része A. szakaszának 4. pontjában adott egyedi felhatalmazást törölni kell.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Tekintettel a szőlővel beültetett területek tényleges nagyságának
  a 
  2014–2017-es időszakban több tagállamban bekövetkezett csökkésére, illetve az ebből eredő esetleges termeléskiesésre
  , az 1308/2013/EU rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerinti,
  új szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyek kiállításakor
  lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy válasszanak a jelenlegi számítási alap, illetve a területükön 2015. július 31-én ténylegesen szőlővel beültetett terület bizonyos százaléka között, mely utóbbit növelni kell az adott tagállamban 2016. január 1-jén engedélyekké történő átváltásra rendelkezésre álló, az 1234/2007/EK rendelet szerinti telepítési jogoknak megfelelő területtel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Tekintettel a szőlővel beültetett területek tényleges nagyságának
  a 
  2014–2017-es időszakban több tagállamban bekövetkezett csökkésére, illetve az ebből eredő esetleges termeléskiesésre
  , az 1308/2013/EU rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerinti,
  új szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyek kiállításakor
  lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy válasszanak a jelenlegi számítási alap, illetve a területükön 2015. július 31-én ténylegesen szőlővel beültetett terület bizonyos százaléka között, mely utóbbit növelni kell az adott tagállamban 2016. január 1-jén engedélyekké történő átváltásra rendelkezésre álló, az 1234/2007/EK rendelet szerinti telepítési jogoknak megfelelő területtel.

| (8) | Nem vitatva, hogy az új szőlőtelepítések számának
  a 
  nemzetközi kereslet várható növekedésének kielégítése érdekében történő túl gyors növelése középtávon ismét többletkapacitást eredményezhet a kínálati oldalon
  , az 1308/2013/EU rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerinti
  új szőlőtelepítések számára engedélyezett terület meghatározásakor figyelembe kell venni a szőlővel beültetett területek tényleges nagyságának a 2014–2017-es időszakban több tagállamban bekövetkezett csökkenését
  ,
  illetve az ebből eredő esetleges termeléskiesést.
  Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy válasszanak a jelenlegi számítási alap, illetve a területükön 2015. július 31-én ténylegesen szőlővel beültetett terület bizonyos százaléka között, mely utóbbit növelni kell az adott tagállamban 2016. január 1-jén engedélyekké történő átváltásra rendelkezésre álló, az 1234/2007/EK rendelet szerinti telepítési jogoknak megfelelő területtel. |
| --- | --- |

(8)

Nem vitatva, hogy az új szőlőtelepítések számának
  a 
  nemzetközi kereslet várható növekedésének kielégítése érdekében történő túl gyors növelése középtávon ismét többletkapacitást eredményezhet a kínálati oldalon
  , az 1308/2013/EU rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerinti
  új szőlőtelepítések számára engedélyezett terület meghatározásakor figyelembe kell venni a szőlővel beültetett területek tényleges nagyságának a 2014–2017-es időszakban több tagállamban bekövetkezett csökkenését
  ,
  illetve az ebből eredő esetleges termeléskiesést.
  Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy válasszanak a jelenlegi számítási alap, illetve a területükön 2015. július 31-én ténylegesen szőlővel beültetett terület bizonyos százaléka között, mely utóbbit növelni kell az adott tagállamban 2016. január 1-jén engedélyekké történő átváltásra rendelkezésre álló, az 1234/2007/EK rendelet szerinti telepítési jogoknak megfelelő területtel.

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

8a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8 a) | A szőlészeti talajgazdálkodás javítása érdekében engedélyezni kell az újratelepítési engedélyek három évről hat évre történő meghosszabbítását, az újratelepítési jogok korábbi szabályozásához hasonlóan. Az újratelepítési engedélyek alkalmazásának késleltetése kedvező környezeti hatással járhat, mivel a talaj pihenhet, és a vegyi anyagok helyett természetes folyamatok számolhatják fel a baktériumokat és a vírusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8 a)

A szőlészeti talajgazdálkodás javítása érdekében engedélyezni kell az újratelepítési engedélyek három évről hat évre történő meghosszabbítását, az újratelepítési jogok korábbi szabályozásához hasonlóan. Az újratelepítési engedélyek alkalmazásának késleltetése kedvező környezeti hatással járhat, mivel a talaj pihenhet, és a vegyi anyagok helyett természetes folyamatok számolhatják fel a baktériumokat és a vírusokat.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Annak érdekében, hogy reagálni tudjanak a szabályozás kijátszásának azon eseteire, amelyekről e rendelet nem rendelkezik, a tagállamoknak – amennyiben vonatkozó tevékenységeikre nem terjed ki eleve az e rendeletben a konkrét jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kijátszásának megelőzésére megállapított egyedi rendelkezések hatálya – intézkedéseket kell elfogadniuk annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák a jogosultsági, illetve az elsőbbségi kritériumokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

Annak érdekében, hogy reagálni tudjanak a szabályozás kijátszásának azon eseteire, amelyekről e rendelet nem rendelkezik, a tagállamoknak – amennyiben vonatkozó tevékenységeikre nem terjed ki eleve az e rendeletben a konkrét jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kijátszásának megelőzésére megállapított egyedi rendelkezések hatálya – intézkedéseket kell elfogadniuk annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák a jogosultsági, illetve az elsőbbségi kritériumokat.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Módosítani kell a borszőlőfajták tagállamonkénti osztályozásának szabályait, azokba belefoglalva a korábban kizárt Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont szőlőfajtákat. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió bortermelése ellenállóbb legyen a betegségekkel szemben, és a változó éghajlati körülményekhez jobban alkalmazkodó szőlőfajtákat is felhasználhasson, rendelkezni kell arról, hogy a Vitis Labrusca fajhoz tartozó, illetve a Vitis vinifera, Vitis Labrusca faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött fajok is telepíthetők legyenek bortermelési céllal az Unióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Módosítani kell a borszőlőfajták tagállamonkénti osztályozásának szabályait, azokba belefoglalva a korábban kizárt Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont szőlőfajtákat. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió bortermelése ellenállóbb legyen a betegségekkel szemben, és a változó éghajlati körülményekhez jobban alkalmazkodó szőlőfajtákat is felhasználhasson, rendelkezni kell arról, hogy a Vitis Labrusca fajhoz tartozó, illetve a Vitis vinifera, Vitis Labrusca faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött fajok is telepíthetők legyenek bortermelési céllal az Unióban.

törölve

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A borimportra vonatkozó megfelelőségi igazolásokra és analitikai bizonylatokra vonatkozó rendelkezéseket az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (a továbbiakban: EUMSZ) összhangban megkötött nemzetközi megállapodások fényében kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A borimportra vonatkozó megfelelőségi igazolásokra és analitikai bizonylatokra vonatkozó rendelkezéseket az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (a továbbiakban: EUMSZ) összhangban megkötött nemzetközi megállapodások fényében kell alkalmazni.

| (11) | A borimportra vonatkozó megfelelőségi igazolásokra és analitikai bizonylatokra vonatkozó rendelkezéseket az EUMSZ) összhangban megkötött nemzetközi megállapodások fényében kell alkalmazni
  , biztosítva, hogy a nyomonkövethetőségre vonatkozó és a minőségi előírások megfeleljenek az európai normáknak
  . |
| --- | --- |

(11)

A borimportra vonatkozó megfelelőségi igazolásokra és analitikai bizonylatokra vonatkozó rendelkezéseket az EUMSZ) összhangban megkötött nemzetközi megállapodások fényében kell alkalmazni
  , biztosítva, hogy a nyomonkövethetőségre vonatkozó és a minőségi előírások megfeleljenek az európai normáknak
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az eredetmegjelölés fogalommeghatározását össze kell hangolni a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló – a 94/800/EK tanácsi határozattal

   (12)

  jóváhagyott – megállapodásban

   (13)

  (ún. TRIPS-megállapodás) szereplő fogalommeghatározással, különösen annak 22. cikke (1) bekezdésével, amely szerint a megnevezésnek a terméket egy meghatározott régióból vagy területről származóként kell azonosítania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az eredetmegjelölés fogalommeghatározását össze kell hangolni a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló – a 94/800/EK tanácsi határozattal

   (12)

  jóváhagyott – megállapodásban

   (13)

  (ún. TRIPS-megállapodás) szereplő fogalommeghatározással, különösen annak 22. cikke (1) bekezdésével, amely szerint a megnevezésnek a terméket egy meghatározott régióból vagy területről származóként kell azonosítania.

törölve

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az 1308/2013/EU rendelet 96. cikkében említett előzetes nemzeti eljárások keretében benyújtott oltalom iránti kérelmekre és az azokkal szemben emelt kifogásokra vonatkozó következetes döntéshozatal biztosítása érdekében a Bizottságot kellő időben és rendszeresen tájékoztatni kell arról, ha a nemzeti bíróságok vagy más szervek előtt eljárások indulnak a tagállam által a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének megfelelően bejelentett oltalom iránti kérelmekkel kapcsolatban.
  A Bizottságra megfelelő végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy ilyen esetekben adott esetben felfüggeszthesse a kérelem vizsgálatát mindaddig, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát az adott kérelem előzetes nemzeti eljárás során végzett tagállami értékelésével szembeni keresettel kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az 1308/2013/EU rendelet 96. cikkében említett előzetes nemzeti eljárások keretében benyújtott oltalom iránti kérelmekre és az azokkal szemben emelt kifogásokra vonatkozó következetes döntéshozatal biztosítása érdekében a Bizottságot kellő időben és rendszeresen tájékoztatni kell arról, ha a nemzeti bíróságok vagy más szervek előtt eljárások indulnak a tagállam által a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének megfelelően bejelentett oltalom iránti kérelmekkel kapcsolatban.
  A Bizottságra megfelelő végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy ilyen esetekben adott esetben felfüggeszthesse a kérelem vizsgálatát mindaddig, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát az adott kérelem előzetes nemzeti eljárás során végzett tagállami értékelésével szembeni keresettel kapcsolatban.

| (13) | Az 1308/2013/EU rendelet 96. cikkében említett előzetes nemzeti eljárások keretében benyújtott oltalom iránti kérelmekre és az azokkal szemben emelt kifogásokra vonatkozó következetes döntéshozatal biztosítása érdekében a Bizottságot kellő időben és rendszeresen tájékoztatni kell arról, ha a nemzeti bíróságok vagy más szervek előtt eljárások indulnak a tagállam által a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének megfelelően bejelentett oltalom iránti kérelmekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(13)

Az 1308/2013/EU rendelet 96. cikkében említett előzetes nemzeti eljárások keretében benyújtott oltalom iránti kérelmekre és az azokkal szemben emelt kifogásokra vonatkozó következetes döntéshozatal biztosítása érdekében a Bizottságot kellő időben és rendszeresen tájékoztatni kell arról, ha a nemzeti bíróságok vagy más szervek előtt eljárások indulnak a tagállam által a Bizottságnak az 1308/2013/EU rendelet 96. cikke (5) bekezdésének megfelelően bejelentett oltalom iránti kérelmekkel kapcsolatban.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A földrajzi árujelzők bejegyzését egyszerűsíteni kell és gyorsabbá kell tenni azzal, hogy szét kell választani a szellemi tulajdonhoz fűződő szabályozásnak való megfelelés értékelését a termékleírás forgalmazási előírásoknak és címkézési szabályoknak való megfelelésének értékelésétől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A földrajzi árujelzők bejegyzését egyszerűsíteni kell és gyorsabbá kell tenni azzal, hogy szét kell választani a szellemi tulajdonhoz fűződő szabályozásnak való megfelelés értékelését a termékleírás forgalmazási előírásoknak és címkézési szabályoknak való megfelelésének értékelésétől.

törölve

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A 2004 után az Unióhoz csatlakozott tagállamokat a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének elősegítésével ösztönözni kell arra, hogy indítsák meg a földrajzi árujelzők bejegyzésére irányuló eljárásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A 2004 után az Unióhoz csatlakozott tagállamokat a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének elősegítésével ösztönözni kell arra, hogy indítsák meg a földrajzi árujelzők bejegyzésére irányuló eljárásokat.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | A fejlődő országokbeli partnereknek segíteni kell abban, hogy kidolgozzák a földrajzi jelzések és címkék rendszerét. Ezeket a jelzéseket és címkéket az Uniónak és tagállamainak is el kell ismerniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

A fejlődő országokbeli partnereknek segíteni kell abban, hogy kidolgozzák a földrajzi jelzések és címkék rendszerét. Ezeket a jelzéseket és címkéket az Uniónak és tagállamainak is el kell ismerniük.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy a kérelemben szereplő információk pontosak és valósak-e. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzítenek, megbízható és pontos. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy a kérelemben szereplő információk pontosak és valósak-e. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzítenek, megbízható és pontos. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik.

| (15) | A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy a kérelemben szereplő információk pontosak és valósak-e. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzítenek, megbízható és pontos. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli
  és az Unión kívüli
  felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik. |
| --- | --- |

(15)

A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy a kérelemben szereplő információk pontosak és valósak-e. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzítenek, megbízható és pontos. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli
  és az Unión kívüli
  felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések védelmével összefüggésben a borágazatban szerzett tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy az uniós vagy harmadik országbeli eredetmegjelölések, illetve földrajzi jelzések bejegyzésére, módosítására, illetve törlésére irányuló jelenlegi eljárások olykor túlságosan bonyolultak, terhesek és időigényesek lehetnek. Az 1308/2013/EU rendelet joghézagokat teremtett, különösen a termékleírások módosításának kérelmezése esetén lefolytatandó eljárás tekintetében. A borágazati eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel kapcsolatos eljárási szabályok nincsenek összhangban az uniós jognak az élelmiszer-, a szeszesital- és az ízesítettbor-ágazatban működő minőségi rendszerekre vonatkozó szabályaival. Ez következetlenségekhez vezetett a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok e kategóriájának alkalmazása tekintetében. Ezeket a következetlenségeket a szellemi tulajdon védelméhez fűződő, az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (2) bekezdésében rögzített jog fényében orvosolni kell. E rendeletnek ezért egyszerűbbé és egyértelművé kell tennie a vonatkozó eljárásokat, továbbá ki kell egészítenie és össze kell hangolnia azokat. Az eljárásoknak a lehető legnagyobb mértékben követniük kell a mezőgazdasági termékekre és az élelmiszerekre vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére irányuló, az 1151/2012/EU rendeletben és a végrehajtási rendeletekben meghatározott hatékony és bevált eljárások mintáját, szem előtt tartva mindeközben a borágazat sajátosságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések védelmével összefüggésben a borágazatban szerzett tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy az uniós vagy harmadik országbeli eredetmegjelölések, illetve földrajzi jelzések bejegyzésére, módosítására, illetve törlésére irányuló jelenlegi eljárások olykor túlságosan bonyolultak, terhesek és időigényesek lehetnek. Az 1308/2013/EU rendelet joghézagokat teremtett, különösen a termékleírások módosításának kérelmezése esetén lefolytatandó eljárás tekintetében. A borágazati eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel kapcsolatos eljárási szabályok nincsenek összhangban az uniós jognak az élelmiszer-, a szeszesital- és az ízesítettbor-ágazatban működő minőségi rendszerekre vonatkozó szabályaival. Ez következetlenségekhez vezetett a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok e kategóriájának alkalmazása tekintetében. Ezeket a következetlenségeket a szellemi tulajdon védelméhez fűződő, az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (2) bekezdésében rögzített jog fényében orvosolni kell. E rendeletnek ezért egyszerűbbé és egyértelművé kell tennie a vonatkozó eljárásokat, továbbá ki kell egészítenie és össze kell hangolnia azokat. Az eljárásoknak a lehető legnagyobb mértékben követniük kell a mezőgazdasági termékekre és az élelmiszerekre vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére irányuló, az 1151/2012/EU rendeletben és a végrehajtási rendeletekben meghatározott hatékony és bevált eljárások mintáját, szem előtt tartva mindeközben a borágazat sajátosságait.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | Az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések szervesen kapcsolódnak egy adott tagállam területéhez. A releváns tények tekintetében a nemzeti és a helyi hatóságok rendelkeznek a legalaposabb szakértelemmel és ismeretekkel. Ezt – tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében foglalt szubszidiaritási elvre – tükrözniük kell a vonatkozó eljárási szabályoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

Az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések szervesen kapcsolódnak egy adott tagállam területéhez. A releváns tények tekintetében a nemzeti és a helyi hatóságok rendelkeznek a legalaposabb szakértelemmel és ismeretekkel. Ezt – tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében foglalt szubszidiaritási elvre – tükrözniük kell a vonatkozó eljárási szabályoknak.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

17 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17c) | A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy egy eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel kapcsolatos kérelem megfelel-e az oltalom követelményeinek. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzíteni kell, megbízható és pontos legyen. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17c)

A tagállami illetékes hatóságok által végzett értékelés az eljárás kulcsfontosságú eleme. Ismereteik, szakértelmük, illetve a rendelkezésükre álló adatok és tények alapján a tagállamok a legalkalmasabbak annak értékelésére, hogy egy eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel kapcsolatos kérelem megfelel-e az oltalom követelményeinek. Ezért a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy az értékelés eredménye, amelyet a termékleírás releváns elemeit összefoglaló egységes dokumentumban hitelt érdemlően rögzíteni kell, megbízható és pontos legyen. Ezt követően a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottságnak is meg kell vizsgálnia a kérelmeket, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli felek érdekeit kellő mértékben figyelembe veszik.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

17 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17d) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott elnevezést viselő, szőlőből készült termékek termelőinek változó és kihívásokkal teli piacon kell helyt állniuk. Miközben az őket érintő eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy gyorsan alkalmazkodni tudjanak a piaci igényekhez, ehelyett a jelenlegi módosítási eljárás hossza és összetettsége hátrányos a termelőkre nézve, és hátráltatja gyors piaci reagálási képességüket. Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott elnevezést viselő, szőlőből készült termékek termelői számára módot kell teremteni arra is, hogy figyelembe vegyék a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését és a környezeti változásokat is. Az eljárási szakaszok számának csökkentése és a szubszidiaritás elvének érvényre juttatása érdekében a termékleírás alapvető elemeit nem érintő módosításokról szóló határozatokat tagállami szinten kell jóváhagyni. A termelők számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó módosításokat a nemzeti eljárás lezárását követően haladéktalanul alkalmazhassák. Nem szükséges előírni a jóváhagyási kérelem uniós szintű újbóli vizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17d)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott elnevezést viselő, szőlőből készült termékek termelőinek változó és kihívásokkal teli piacon kell helyt állniuk. Miközben az őket érintő eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy gyorsan alkalmazkodni tudjanak a piaci igényekhez, ehelyett a jelenlegi módosítási eljárás hossza és összetettsége hátrányos a termelőkre nézve, és hátráltatja gyors piaci reagálási képességüket. Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott elnevezést viselő, szőlőből készült termékek termelői számára módot kell teremteni arra is, hogy figyelembe vegyék a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését és a környezeti változásokat is. Az eljárási szakaszok számának csökkentése és a szubszidiaritás elvének érvényre juttatása érdekében a termékleírás alapvető elemeit nem érintő módosításokról szóló határozatokat tagállami szinten kell jóváhagyni. A termelők számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó módosításokat a nemzeti eljárás lezárását követően haladéktalanul alkalmazhassák. Nem szükséges előírni a jóváhagyási kérelem uniós szintű újbóli vizsgálatát.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

17 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17e) | Mindazonáltal a szőlőből készült termékek előállításának tagállamától eltérő tagállamokban letelepedett harmadik felek érdekeinek védelme érdekében továbbra is a Bizottság hatáskörében kell maradnia azon módosítások jóváhagyásának, amelyek uniós szintű kifogásolási eljárást tesznek szükségessé. Mindezek alapján a módosítások új osztályozását kell bevezetni: egyfelől a standard módosításokat, amelyek a tagállam jóváhagyását követően azonnal alkalmazhatók, mivel nem igényelnek uniós szintű kifogásolási eljárást, és másfelől az uniós módosításokat, amelyek csak az uniós szintű kifogásolási eljárás lezárása után, a Bizottság jóváhagyását követően alkalmazhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17e)

Mindazonáltal a szőlőből készült termékek előállításának tagállamától eltérő tagállamokban letelepedett harmadik felek érdekeinek védelme érdekében továbbra is a Bizottság hatáskörében kell maradnia azon módosítások jóváhagyásának, amelyek uniós szintű kifogásolási eljárást tesznek szükségessé. Mindezek alapján a módosítások új osztályozását kell bevezetni: egyfelől a standard módosításokat, amelyek a tagállam jóváhagyását követően azonnal alkalmazhatók, mivel nem igényelnek uniós szintű kifogásolási eljárást, és másfelől az uniós módosításokat, amelyek csak az uniós szintű kifogásolási eljárás lezárása után, a Bizottság jóváhagyását követően alkalmazhatók.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

17 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17f) | Be kell vezetni az „átmeneti módosítások” fogalmát annak érdekében, hogy az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott, szőlőből készült termékek továbbra is forgalmazhatók legyenek az oltalom alatt álló megnevezéssel, amennyiben természeti katasztrófák vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok, illetve egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedések miatt a gazdasági szereplők átmenetileg nem tudnak eleget tenni a termékleírás előírásainak. Sürgős jellegük miatt fontos, hogy az átmeneti módosítások a tagállam jóváhagyását követően azonnal alkalmazhatók legyenek. Az átmeneti módosítások rendkívüli jellege miatt az ilyen módosításokat igazoló sürgősségi indokok jegyzékének bővítésére nincs lehetőség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17f)

Be kell vezetni az „átmeneti módosítások” fogalmát annak érdekében, hogy az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott, szőlőből készült termékek továbbra is forgalmazhatók legyenek az oltalom alatt álló megnevezéssel, amennyiben természeti katasztrófák vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok, illetve egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedések miatt a gazdasági szereplők átmenetileg nem tudnak eleget tenni a termékleírás előírásainak. Sürgős jellegük miatt fontos, hogy az átmeneti módosítások a tagállam jóváhagyását követően azonnal alkalmazhatók legyenek. Az átmeneti módosítások rendkívüli jellege miatt az ilyen módosításokat igazoló sürgősségi indokok jegyzékének bővítésére nincs lehetőség.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

17 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17 g) | Az uniós módosításoknak a változatlan hatékonyság és garanciák megőrzése érdekében követniük kell az oltalom iránti kérelmekre irányadó eljárást. A szóban forgó eljárást értelemszerűen kell alkalmazni, bizonyos eljárási szakaszok kivételével, amelyeket az adminisztratív terhek csökkentése jegyében el kell hagyni. Meg kell állapítani a standard módosításokra és az átmeneti módosításokra vonatkozó eljárást, hogy a tagállamok megfelelően elvégezhessék a kérelmek értékelését, és ennek során egységes megközelítést alkalmazzanak. A tagállami értékelésnek a pontosság és a teljesség tekintetében egyenértékűnek kell lennie az oltalom iránti kérelmekre irányadó eljárás keretében végzett értékeléssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17 g)

Az uniós módosításoknak a változatlan hatékonyság és garanciák megőrzése érdekében követniük kell az oltalom iránti kérelmekre irányadó eljárást. A szóban forgó eljárást értelemszerűen kell alkalmazni, bizonyos eljárási szakaszok kivételével, amelyeket az adminisztratív terhek csökkentése jegyében el kell hagyni. Meg kell állapítani a standard módosításokra és az átmeneti módosításokra vonatkozó eljárást, hogy a tagállamok megfelelően elvégezhessék a kérelmek értékelését, és ennek során egységes megközelítést alkalmazzanak. A tagállami értékelésnek a pontosság és a teljesség tekintetében egyenértékűnek kell lennie az oltalom iránti kérelmekre irányadó eljárás keretében végzett értékeléssel.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

17 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17h) | Fontos, hogy a harmadik országok oltalom alatt álló eredetmegjelöléseit és földrajzi jelzéseit érintő standard és átmeneti módosításokra a tagállamok számára előírt eljárással összhangban kerüljön sor, és hogy a jóváhagyó határozatot az érintett harmadik országban hatályos rendszernek megfelelően hozzák meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17h)

Fontos, hogy a harmadik országok oltalom alatt álló eredetmegjelöléseit és földrajzi jelzéseit érintő standard és átmeneti módosításokra a tagállamok számára előírt eljárással összhangban kerüljön sor, és hogy a jóváhagyó határozatot az érintett harmadik országban hatályos rendszernek megfelelően hozzák meg.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 i preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17i) | A piaci szereplők jogos érdekeinek védelme érdekében – szem előtt tartva a tisztességes verseny elvét és a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának követelményét – szabályokat kell elfogadni az olyan, szőlőből készült termékek ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek elnevezése oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés iránti kérelem tárgyát képezte. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17i)

A piaci szereplők jogos érdekeinek védelme érdekében – szem előtt tartva a tisztességes verseny elvét és a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának követelményét – szabályokat kell elfogadni az olyan, szőlőből készült termékek ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek elnevezése oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés iránti kérelem tárgyát képezte.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének gb) pontja szerinti, a bor összetevőinek a címkén történő kötelező feltüntetésére vonatkozó rendelkezés felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén történő alkalmazása esetén ezt a felsorolást nem tételenként kell benyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének gb) pontja szerinti, a bor összetevőinek a címkén történő kötelező feltüntetésére vonatkozó rendelkezés felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén történő alkalmazása esetén ezt a felsorolást nem tételenként kell benyújtani.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Az európai uniós tejtermelés fenntartható fejlődéséhez szükséges jogbiztonság biztosítása érdekében, valamint figyelembe véve az egységes piacnak az Egyesült Királyság Unióból történő kilépését követő zsugorodását, aktualizálni kell az alkalmazandó uniós mennyiségi korlátokat, lehetővé téve a tejtermelők vagy társulásaik által létrehozott termelői szervezetek számára, hogy tagjaik nyerstejtermelésének egy részére vagy egészére vonatkozóan kollektív tárgyalásokat folytassanak egy tejüzemmel a szerződéses feltételekről és azon belül az árakról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Az európai uniós tejtermelés fenntartható fejlődéséhez szükséges jogbiztonság biztosítása érdekében, valamint figyelembe véve az egységes piacnak az Egyesült Királyság Unióból történő kilépését követő zsugorodását, aktualizálni kell az alkalmazandó uniós mennyiségi korlátokat, lehetővé téve a tejtermelők vagy társulásaik által létrehozott termelői szervezetek számára, hogy tagjaik nyerstejtermelésének egy részére vagy egészére vonatkozóan kollektív tárgyalásokat folytassanak egy tejüzemmel a szerződéses feltételekről és azon belül az árakról.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | Az (EU) 2017/2393 rendelet szerinti közelmúltbeli jogalkotási fejlemények figyelembevétele érdekében, valamint megszüntetve egyes külön szabályokat, amelyek korlátozó jellegűek voltak az általános rendszerhez képest, rögzíteni kell, hogy a tejtermelők vagy társulásaik által létrehozott termelői szervezetek az 1308/2013/EU rendelet 152. és a 161. cikke értelmében elismerhetők, valamint hogy törölni kell a tej- és tejtermékágazaton belüli elismert szakmaközi szervezetek esetében alkalmazandó, az elismerésükre és elismerésük visszavonására vonatkozó külön szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

Az (EU) 2017/2393 rendelet szerinti közelmúltbeli jogalkotási fejlemények figyelembevétele érdekében, valamint megszüntetve egyes külön szabályokat, amelyek korlátozó jellegűek voltak az általános rendszerhez képest, rögzíteni kell, hogy a tejtermelők vagy társulásaik által létrehozott termelői szervezetek az 1308/2013/EU rendelet 152. és a 161. cikke értelmében elismerhetők, valamint hogy törölni kell a tej- és tejtermékágazaton belüli elismert szakmaközi szervezetek esetében alkalmazandó, az elismerésükre és elismerésük visszavonására vonatkozó külön szabályokat.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

23 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23c) | Kodifikálni kell a transznacionális termelői szervezetek, a termelői szervezetek transznacionális társulásai és a transznacionális szakmaközi szervezetek elismerésére vonatkozó szabályokat, valamint az érintett tagállamok felelősségét egyértelműsítő szabályokat. A letelepedés szabadságának tiszteletben tartása érdekében, és egyidejűleg elismerve azokat a nehézségeket, amelyekkel ezeknek a szervezeteknek szembe kell nézniük ahhoz, hogy megkapják az elismerést abban a tagállamban, amelyben jelentős számú taggal rendelkeznek, vagy amelyben jelentős mennyiségben vagy értékben rendelkeznek forgalomba hozható termékekkel, vagy – szakmaközi szervezetek esetében – ahhoz, hogy a letelepedési helyük szerinti tagállam határozzon elismerésükről, helyénvaló, hogy az ilyen szervezetek és társulások elismeréséért a Bizottság legyen felelős, továbbá helyénvaló szabályokat hozni a tagállamok által egymásnak és a Bizottságnak nyújtandó szükséges adminisztratív támogatásra vonatkozóan, hogy ezáltal a Bizottság megállapíthassa, hogy egy szervezet vagy társulás teljesíti-e az elismerés feltételeit, és kezelni tudja a meg nem felelés eseteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23c)

Kodifikálni kell a transznacionális termelői szervezetek, a termelői szervezetek transznacionális társulásai és a transznacionális szakmaközi szervezetek elismerésére vonatkozó szabályokat, valamint az érintett tagállamok felelősségét egyértelműsítő szabályokat. A letelepedés szabadságának tiszteletben tartása érdekében, és egyidejűleg elismerve azokat a nehézségeket, amelyekkel ezeknek a szervezeteknek szembe kell nézniük ahhoz, hogy megkapják az elismerést abban a tagállamban, amelyben jelentős számú taggal rendelkeznek, vagy amelyben jelentős mennyiségben vagy értékben rendelkeznek forgalomba hozható termékekkel, vagy – szakmaközi szervezetek esetében – ahhoz, hogy a letelepedési helyük szerinti tagállam határozzon elismerésükről, helyénvaló, hogy az ilyen szervezetek és társulások elismeréséért a Bizottság legyen felelős, továbbá helyénvaló szabályokat hozni a tagállamok által egymásnak és a Bizottságnak nyújtandó szükséges adminisztratív támogatásra vonatkozóan, hogy ezáltal a Bizottság megállapíthassa, hogy egy szervezet vagy társulás teljesíti-e az elismerés feltételeit, és kezelni tudja a meg nem felelés eseteit.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

23 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23d) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők reagálni tudjanak a mezőgazdasági ellátási értéklánc többi elemének a lánc egészében tapasztalható fokozódó koncentrációjára, lehetővé kell tenni a termelői szervezetek társulásai számára, hogy részt vegyenek termelői szervezetek társulásainak létrehozásában. Ugyanezen célok elérése érdekében a szakmaközi szervezetek számára hasonlóképpen lehetővé kell tenni szakmaközi szervezetek társulásainak felállítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23d)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők reagálni tudjanak a mezőgazdasági ellátási értéklánc többi elemének a lánc egészében tapasztalható fokozódó koncentrációjára, lehetővé kell tenni a termelői szervezetek társulásai számára, hogy részt vegyenek termelői szervezetek társulásainak létrehozásában. Ugyanezen célok elérése érdekében a szakmaközi szervezetek számára hasonlóképpen lehetővé kell tenni szakmaközi szervezetek társulásainak felállítását.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

23 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23e) | Tekintettel az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (OFJ) európai mezőgazdasági termelésen belüli jelentőségére, és szem előtt tartva a kínálatszabályozási előírások bevezetésének sikerét a minőségjelzéssel ellátott sajtok és szárazon pácolt sonkák vonatkozásában, amelyek célja e termékek hozzáadott értékének szavatolása és minőségének megóvása, ezen előírások előnyeit minden minőségjelzéssel ellátott mezőgazdasági termékre ki kell terjeszteni. A tagállamokat ezért fel kell hatalmazni arra, hogy egy szakmaközi szervezet, termelői szervezet vagy az 1151/2012/EU rendeletben meghatározott csoportosulás kérésére alkalmazzák ezeket az előírásokat a valamely meghatározott földrajzi területen előállított minőségi mezőgazdasági termékek egész kínálatának szabályozása érdekében, amennyiben az adott termék termelőinek és – adott esetben – az érintett földrajzi terület mezőgazdasági termelőinek nagy többsége támogatja ezeket az előírásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23e)

Tekintettel az oltalom alatt álló eredetmegjelölések (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (OFJ) európai mezőgazdasági termelésen belüli jelentőségére, és szem előtt tartva a kínálatszabályozási előírások bevezetésének sikerét a minőségjelzéssel ellátott sajtok és szárazon pácolt sonkák vonatkozásában, amelyek célja e termékek hozzáadott értékének szavatolása és minőségének megóvása, ezen előírások előnyeit minden minőségjelzéssel ellátott mezőgazdasági termékre ki kell terjeszteni. A tagállamokat ezért fel kell hatalmazni arra, hogy egy szakmaközi szervezet, termelői szervezet vagy az 1151/2012/EU rendeletben meghatározott csoportosulás kérésére alkalmazzák ezeket az előírásokat a valamely meghatározott földrajzi területen előállított minőségi mezőgazdasági termékek egész kínálatának szabályozása érdekében, amennyiben az adott termék termelőinek és – adott esetben – az érintett földrajzi terület mezőgazdasági termelőinek nagy többsége támogatja ezeket az előírásokat.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

23 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23f) | A piaci jelzések megfelelőbb közvetítésének előmozdítása, valamint a termelői árak és a hozzáadott érték közötti kapcsolatnak az ellátási lánc egészében történő erősítése érdekében a mezőgazdasági termelők – beleértve a termelői társulásokat – és első felvásárlóik közötti értékmegosztásra szolgáló mechanizmusokat ki kell terjeszteni az összes többi olyan termékcsoportra, amelyre vonatkozóan létezik uniós és nemzeti jogszabályokban elismert minőségjelzés. A mezőgazdasági termelők – beleértve a termelői társulásokat is – számára engedélyezni kell, hogy értékmegosztási záradékokban állapodjanak meg a piaci nyereségekre és veszteségekre is kiterjedően a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás különböző szakaszaiban tevékenykedő szereplőkkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23f)

A piaci jelzések megfelelőbb közvetítésének előmozdítása, valamint a termelői árak és a hozzáadott érték közötti kapcsolatnak az ellátási lánc egészében történő erősítése érdekében a mezőgazdasági termelők – beleértve a termelői társulásokat – és első felvásárlóik közötti értékmegosztásra szolgáló mechanizmusokat ki kell terjeszteni az összes többi olyan termékcsoportra, amelyre vonatkozóan létezik uniós és nemzeti jogszabályokban elismert minőségjelzés. A mezőgazdasági termelők – beleértve a termelői társulásokat is – számára engedélyezni kell, hogy értékmegosztási záradékokban állapodjanak meg a piaci nyereségekre és veszteségekre is kiterjedően a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás különböző szakaszaiban tevékenykedő szereplőkkel.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

23 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23 g) | Az értékmegosztási záradékok valamennyi típusának tényleges alkalmazását biztosítandó rögzíteni kell, hogy ezek a záradékok különösen a releváns termelési és forgalmazási költségekre és azok alakulására, a mezőgazdasági és élelmiszertermékek adott piacon vagy piacokon tapasztalt árára és az árak alakulására vonatkozó gazdasági mutatókon, valamint olyan tényezőkön alapulhatnak, mint a mennyiségek, az összetétel, a minőség, a nyomonkövethetőség, illetve adott esetben a termékleírásnak való megfelelés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23 g)

Az értékmegosztási záradékok valamennyi típusának tényleges alkalmazását biztosítandó rögzíteni kell, hogy ezek a záradékok különösen a releváns termelési és forgalmazási költségekre és azok alakulására, a mezőgazdasági és élelmiszertermékek adott piacon vagy piacokon tapasztalt árára és az árak alakulására vonatkozó gazdasági mutatókon, valamint olyan tényezőkön alapulhatnak, mint a mennyiségek, az összetétel, a minőség, a nyomonkövethetőség, illetve adott esetben a termékleírásnak való megfelelés.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | A mezőgazdasági piacok stabilitásához való hozzájárulás célkitűzésének megvalósítása érdekében erősíteni kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják a mezőgazdasági piacok átláthatóságát. Mivel a mezőgazdasági piacok különböző európai ágazati megfigyelőközpontjaival kapcsolatban szerzett tapasztalatok kedvezőnek bizonyultak abban a tekintetben, hogy információkkal szolgáltak a gazdasági szereplők és az állami hatóságok összességének döntéseihez, valamint megkönnyítették a piaci fejlemények megfigyelését és regisztrálását, létre kell hozni a mezőgazdasági termékpiacok európai megfigyelőközpontját, és be kell vezetni egy értesítési rendszert a megfigyelőközpont munkájához szükséges információk jelentéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

A mezőgazdasági piacok stabilitásához való hozzájárulás célkitűzésének megvalósítása érdekében erősíteni kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják a mezőgazdasági piacok átláthatóságát. Mivel a mezőgazdasági piacok különböző európai ágazati megfigyelőközpontjaival kapcsolatban szerzett tapasztalatok kedvezőnek bizonyultak abban a tekintetben, hogy információkkal szolgáltak a gazdasági szereplők és az állami hatóságok összességének döntéseihez, valamint megkönnyítették a piaci fejlemények megfigyelését és regisztrálását, létre kell hozni a mezőgazdasági termékpiacok európai megfigyelőközpontját, és be kell vezetni egy értesítési rendszert a megfigyelőközpont munkájához szükséges információk jelentéséhez.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

27 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27b) | Annak érdekében, hogy valamennyi uniós szerv és intézmény tájékozottan tudjon dönteni, valamint nőjön a piaci zavarok megelőzését és kezelését szolgáló intézkedések hatékonysága, rendelkezni kell egy korai előrejelző mechanizmusról, amelynek keretében a mezőgazdasági piacok európai megfigyelőközpontja értesítené az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a piaci zavarokkal fenyegető helyzetekről, és adott esetben ajánlásokat adna ki az elfogadandó intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságnak – az egyetlen szervnek, amely ezen a téren kezdeményezési joggal rendelkezik – 30 nap állna rendelkezésére ahhoz, hogy megfelelő intézkedéseket terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé a szóban forgó piaci zavarok kezeléséhez, vagy megindokolja azok hiányát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27b)

Annak érdekében, hogy valamennyi uniós szerv és intézmény tájékozottan tudjon dönteni, valamint nőjön a piaci zavarok megelőzését és kezelését szolgáló intézkedések hatékonysága, rendelkezni kell egy korai előrejelző mechanizmusról, amelynek keretében a mezőgazdasági piacok európai megfigyelőközpontja értesítené az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a piaci zavarokkal fenyegető helyzetekről, és adott esetben ajánlásokat adna ki az elfogadandó intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságnak – az egyetlen szervnek, amely ezen a téren kezdeményezési joggal rendelkezik – 30 nap állna rendelkezésére ahhoz, hogy megfelelő intézkedéseket terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé a szóban forgó piaci zavarok kezeléséhez, vagy megindokolja azok hiányát.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Tekintettel arra, hogy az (EU) .../... rendelet (
  a KAP-stratégiai tervről szóló
  rendelet) hatályon kívül helyezi az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (17), a forgalmazási előírásokkal, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket be kell építeni az 1308/2013/EU
  rendeletbe
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Tekintettel arra, hogy az (EU) .../... rendelet (
  a KAP-stratégiai tervről szóló
  rendelet) hatályon kívül helyezi az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (17), a forgalmazási előírásokkal, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket be kell építeni az 1308/2013/EU
  rendeletbe
  .

| (29) | Tekintettel arra, hogy az (EU) .../... rendelet (
  horizontális
  rendelet) hatályon kívül helyezi az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (17), a forgalmazási előírásokkal, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket be kell építeni az 1308/2013/EU 
  rendeletbe, egyidejűleg – a hatékonyság érdekében – rögzítve, hogy ezek az ellenőrzések okmányellenőrzéseket, valamint helyszíni ellenőrzést foglalhatnak magukban, amelyre csak abban az esetben van szükség, ha a termékleírás olyan követelményeket tartalmaz, amelyek okmányellenőrzés révén biztos módon nem vizsgálhatók
  . |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel arra, hogy az (EU) .../... rendelet (
  horizontális
  rendelet) hatályon kívül helyezi az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (17), a forgalmazási előírásokkal, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket be kell építeni az 1308/2013/EU 
  rendeletbe, egyidejűleg – a hatékonyság érdekében – rögzítve, hogy ezek az ellenőrzések okmányellenőrzéseket, valamint helyszíni ellenőrzést foglalhatnak magukban, amelyre csak abban az esetben van szükség, ha a termékleírás olyan követelményeket tartalmaz, amelyek okmányellenőrzés révén biztos módon nem vizsgálhatók
  .

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Annak érdekében, hogy a cukorágazat továbbra is támogatást kapjon a kvótarendszer eltörlését követő fejlődéséhez és átalakulásához, rögzíteni kell, hogy a piaci árakkal kapcsolatos értesítések az etanolra is kiterjednek, emellett engedélyezni kell a békéltetési és közvetítési mechanizmusok alkalmazását a választottbíráskodás alternatívájaként, és kodifikálni kell az értékmegosztási záradékokat ebben a rendeletben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Annak érdekében, hogy a cukorágazat továbbra is támogatást kapjon a kvótarendszer eltörlését követő fejlődéséhez és átalakulásához, rögzíteni kell, hogy a piaci árakkal kapcsolatos értesítések az etanolra is kiterjednek, emellett engedélyezni kell a békéltetési és közvetítési mechanizmusok alkalmazását a választottbíráskodás alternatívájaként, és kodifikálni kell az értékmegosztási záradékokat ebben a rendeletben.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | Jogi mechanizmusokról kell gondoskodni annak biztosítása érdekében, hogy a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezést viselő termékek csak akkor legyenek jelen egy másik ország piacán, ha nem ütköznek az e minőségre utaló választható kifejezés adott országban történő használatára vonatkozó szabályokba, amennyiben léteznek ilyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

Jogi mechanizmusokról kell gondoskodni annak biztosítása érdekében, hogy a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezést viselő termékek csak akkor legyenek jelen egy másik ország piacán, ha nem ütköznek az e minőségre utaló választható kifejezés adott országban történő használatára vonatkozó szabályokba, amennyiben léteznek ilyenek.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

34 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (34a) | Az OEM-ként és OFJ-ként oltalomban részesíthető termékek listáját ki kell bővíteni olyan termékekkel, amelyek iránt egyre nagyobb a kereslet az európai fogyasztók körében, ideértve a méhviaszt, amelyet egyre szélesebb körben alkalmaznak a kozmetikai és az élelmiszeriparban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34a)

Az OEM-ként és OFJ-ként oltalomban részesíthető termékek listáját ki kell bővíteni olyan termékekkel, amelyek iránt egyre nagyobb a kereslet az európai fogyasztók körében, ideértve a méhviaszt, amelyet egyre szélesebb körben alkalmaznak a kozmetikai és az élelmiszeriparban.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Aktualizálni kell a
  228/2013/EU rendelet (20) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) keretében hozott intézkedések finanszírozására rendelkezésre álló pénzügyi források összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Aktualizálni kell a
  228/2013/EU rendelet (20) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) keretében hozott intézkedések finanszírozására rendelkezésre álló pénzügyi források összegét.

| (35) | A
  228/2013/EU rendelet (20) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) keretében hozott intézkedések finanszírozására rendelkezésre álló pénzügyi források összegét
  szinten kell tartani
  . |
| --- | --- |

(35)

A
  228/2013/EU rendelet (20) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) keretében hozott intézkedések finanszírozására rendelkezésre álló pénzügyi források összegét
  szinten kell tartani
  .

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

35 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35a) | Az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke értelmében elismert szakmaközi szervezetek alapvető gazdasági szereplőknek számítanak a legkülső régiók – különösen az állattenyésztési ágazatok – diverzifikált mezőgazdasági ellátási láncainak fejlesztése szempontjából. Kis méretük és elszigeteltségük miatt a legkülső régiók helyi piacai különösen ki vannak téve az Unió más részeiről vagy harmadik országokból érkező behozatallal kapcsolatos árváltozásoknak. Ezek a szakmaközi szervezetek tömörítik a piacon bármely szakaszban tevékenységet folytató összes gazdasági szereplőt, és ekként olyan kollektív fellépéseket hajtanak végre, különösen az adatgyűjtésre és az információterjesztésre irányulóan, amelyeknek célja, hogy biztosítsák a helyi termények adott piacon belüli versenyképességének megmaradását. E célból az EUMSZ 28., 29. és 110. cikke ellenére és az 1308/2013/EU rendelet 164. és 165. cikkének sérelme nélkül a kibővített szakmaközi megállapodások összefüggésében helyénvaló engedélyezni, hogy az adott tagállam az érintett szereplőkkel folytatott konzultációt követően fizetésre kötelezzen olyan egyéni gazdasági szereplőket vagy gazdasági szereplők olyan csoportjait, akik nem tagjai a szervezetnek, és akik a helyi piacon tevékenykednek, származási helyüktől függetlenül, azokban az esetekben is, amikor az e hozzájárulásokból származó bevétel csak az adott helyi termelés javát szolgáló fellépéseket finanszíroz, illetve amikor e hozzájárulásokat más kereskedelmi szinten szedik be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35a)

Az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke értelmében elismert szakmaközi szervezetek alapvető gazdasági szereplőknek számítanak a legkülső régiók – különösen az állattenyésztési ágazatok – diverzifikált mezőgazdasági ellátási láncainak fejlesztése szempontjából. Kis méretük és elszigeteltségük miatt a legkülső régiók helyi piacai különösen ki vannak téve az Unió más részeiről vagy harmadik országokból érkező behozatallal kapcsolatos árváltozásoknak. Ezek a szakmaközi szervezetek tömörítik a piacon bármely szakaszban tevékenységet folytató összes gazdasági szereplőt, és ekként olyan kollektív fellépéseket hajtanak végre, különösen az adatgyűjtésre és az információterjesztésre irányulóan, amelyeknek célja, hogy biztosítsák a helyi termények adott piacon belüli versenyképességének megmaradását. E célból az EUMSZ 28., 29. és 110. cikke ellenére és az 1308/2013/EU rendelet 164. és 165. cikkének sérelme nélkül a kibővített szakmaközi megállapodások összefüggésében helyénvaló engedélyezni, hogy az adott tagállam az érintett szereplőkkel folytatott konzultációt követően fizetésre kötelezzen olyan egyéni gazdasági szereplőket vagy gazdasági szereplők olyan csoportjait, akik nem tagjai a szervezetnek, és akik a helyi piacon tevékenykednek, származási helyüktől függetlenül, azokban az esetekben is, amikor az e hozzájárulásokból származó bevétel csak az adott helyi termelés javát szolgáló fellépéseket finanszíroz, illetve amikor e hozzájárulásokat más kereskedelmi szinten szedik be.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

1308/2013/EU rendelet

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:









  „(25a) | Az iskolaprogram keretében a termékek elosztásához nyújtott támogatásnak lehetőség szerint a rövid ellátási láncon belüli termékek népszerűsítését kell szolgálnia.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1.

„(25a)

Az iskolaprogram keretében a termékek elosztásához nyújtott támogatásnak lehetőség szerint a rövid ellátási láncon belüli termékek népszerűsítését kell szolgálnia.”

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

127 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1a. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:









  „(127a) | A tej- és tejtermékágazatban kötött olyan írásbeli szerződésekben, amelyek egyes tagállamokban kötelezők lehetnek, vagy amelyeket a termelők, a termelői szervezeteket vagy termelői szervezetek társulásai bármilyen esetben kérhetnek, többek között meg kell meghatározni a szállításért fizetendő árat, amely ideális esetben fedezi a termelési költséget, és amelynek kiszámítása könnyen hozzáférhető és érthető termelési mutatók és piaci költségek – amelyeket a tagállamok objektív kritériumokkal összhangban határozhatnak meg –, valamint a termelésről és élelmiszerláncról készült tanulmányok alapján történhet.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1a.

„(127a)

A tej- és tejtermékágazatban kötött olyan írásbeli szerződésekben, amelyek egyes tagállamokban kötelezők lehetnek, vagy amelyeket a termelők, a termelői szervezeteket vagy termelői szervezetek társulásai bármilyen esetben kérhetnek, többek között meg kell meghatározni a szállításért fizetendő árat, amely ideális esetben fedezi a termelési költséget, és amelynek kiszámítása könnyen hozzáférhető és érthető termelési mutatók és piaci költségek – amelyeket a tagállamok objektív kritériumokkal összhangban határozhatnak meg –, valamint a termelésről és élelmiszerláncról készült tanulmányok alapján történhet.”

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

139 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1b. | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:









  „(139a) | Az írásbeli szerződésekben, amelyek egyes tagállamokban kötelezők lehetnek, vagy amelyeket a termelők, a termelői szervezeteket vagy termelői szervezetek társulásai bármilyen esetben kérhetnek, többek között meg kell meghatározni a szállításért fizetendő árat, amely ideális esetben fedezi a termelési költséget, és amelynek kiszámítása könnyen hozzáférhető és érthető termelési mutatók és piaci költségek – amelyeket a tagállamok objektív kritériumokkal összhangban határozhatnak meg –, valamint a termelésről és élelmiszerláncról készült tanulmányok alapján történhet.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1b.

„(139a)

Az írásbeli szerződésekben, amelyek egyes tagállamokban kötelezők lehetnek, vagy amelyeket a termelők, a termelői szervezeteket vagy termelői szervezetek társulásai bármilyen esetben kérhetnek, többek között meg kell meghatározni a szállításért fizetendő árat, amely ideális esetben fedezi a termelési költséget, és amelynek kiszámítása könnyen hozzáférhető és érthető termelési mutatók és piaci költségek – amelyeket a tagállamok objektív kritériumokkal összhangban határozhatnak meg –, valamint a termelésről és élelmiszerláncról készült tanulmányok alapján történhet.”

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

1 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1c. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

-1c.

1. cikk

„1. cikk

Hatály

Hatály

(1)   Ez a rendelet létrehozza a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezését, azaz halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló uniós jogalkotási aktusokban meghatározott halászati és akvakultúra-termékek kivételével a Szerződések I. mellékletében felsorolt valamennyi termék, a piacának közös szervezését.

(1)   Ez a rendelet létrehozza a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezését, azaz halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló uniós jogalkotási aktusokban meghatározott halászati és akvakultúra-termékek kivételével a Szerződések I. mellékletében felsorolt valamennyi termék, a piacának közös szervezését.
  Ez a rendelet meghatározza azokat a hatósági előírásokat, piaci átláthatóságra vonatkozó szabályokat és válságkezelési eszközöket, amelyek lehetővé teszik a hatóságok – különösen a Bizottság – számára, hogy gondoskodjanak a mezőgazdasági piacok felügyeletéről, irányításáról és szabályozásáról.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az I. melléklet megfelelő részeiben felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az I. melléklet megfelelő részeiben felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani:

| a) | gabonafélék, I. rész; |
| --- | --- |

a)

gabonafélék, I. rész;

| a) | gabonafélék, I. rész; |
| --- | --- |

a)

gabonafélék, I. rész;

| b) | rizs, II. rész; |
| --- | --- |

b)

rizs, II. rész;

| b) | rizs, II. rész; |
| --- | --- |

b)

rizs, II. rész;

| c) | cukor, III. rész; |
| --- | --- |

c)

cukor, III. rész;

| c) | cukor, cukorrépa és cukornád, III. rész; |
| --- | --- |

c)

cukor, cukorrépa és cukornád, III. rész;

| d) | szárított takarmány, IV. rész; |
| --- | --- |

d)

szárított takarmány, IV. rész;

| d) | szárított takarmány, IV. rész; |
| --- | --- |

d)

szárított takarmány, IV. rész;

| e) | vetőmagok, V. rész; |
| --- | --- |

e)

vetőmagok, V. rész;

| e) | vetőmagok, V. rész; |
| --- | --- |

e)

vetőmagok, V. rész;

| f) | komló, VI. rész; |
| --- | --- |

f)

komló, VI. rész;

| f) | komló, VI. rész; |
| --- | --- |

f)

komló, VI. rész;

| g) | olívaolaj és étkezési olajbogyó, VII. rész; |
| --- | --- |

g)

olívaolaj és étkezési olajbogyó, VII. rész;

| g) | olívaolaj és étkezési olajbogyó, VII. rész; |
| --- | --- |

g)

olívaolaj és étkezési olajbogyó, VII. rész;

| h) | len és kender, VIII. rész; |
| --- | --- |

h)

len és kender, VIII. rész;

| h) | len és kender, VIII. rész; |
| --- | --- |

h)

len és kender, VIII. rész;

| i) | gyümölcs- és zöldségfélék, IX. rész; |
| --- | --- |

i)

gyümölcs- és zöldségfélék, IX. rész;

| i) | gyümölcs- és zöldségfélék, IX. rész; |
| --- | --- |

i)

gyümölcs- és zöldségfélék, IX. rész;

| j) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, X. rész; |
| --- | --- |

j)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, X. rész;

| j) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, X. rész; |
| --- | --- |

j)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, X. rész;

| k) | banán, XI. rész; |
| --- | --- |

k)

banán, XI. rész;

| k) | banán, XI. rész; |
| --- | --- |

k)

banán, XI. rész;

| l) | bor, XII. rész; |
| --- | --- |

l)

bor, XII. rész;

| l) | bor, XII. rész; |
| --- | --- |

l)

bor, XII. rész;

| m) | élő fák és egyéb növények, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat, XIII. rész; |
| --- | --- |

m)

élő fák és egyéb növények, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat, XIII. rész;

| m) | élő fák és egyéb növények, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat, XIII. rész; |
| --- | --- |

m)

élő fák és egyéb növények, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat, XIII. rész;

| n) | dohány, XIV. rész; |
| --- | --- |

n)

dohány, XIV. rész;

| n) | dohány, XIV. rész; |
| --- | --- |

n)

dohány, XIV. rész;

| o) | marha- és borjúhús, XV. rész; |
| --- | --- |

o)

marha- és borjúhús, XV. rész;

| o) | marha- és borjúhús, XV. rész; |
| --- | --- |

o)

marha- és borjúhús, XV. rész;

| p) | tej és tejtermékek, XVI. rész; |
| --- | --- |

p)

tej és tejtermékek, XVI. rész;

| p) | tej és tejtermékek, XVI. rész; |
| --- | --- |

p)

tej és tejtermékek, XVI. rész;

| q) | sertéshús, XVII. rész; |
| --- | --- |

q)

sertéshús, XVII. rész;

| q) | sertéshús, XVII. rész; |
| --- | --- |

q)

sertéshús, XVII. rész;

| r) | juh- és kecskehús, XVIII. rész; |
| --- | --- |

r)

juh- és kecskehús, XVIII. rész;

| r) | juh- és kecskehús, XVIII. rész; |
| --- | --- |

r)

juh- és kecskehús, XVIII. rész;

| s) | tojás, XIX. rész; |
| --- | --- |

s)

tojás, XIX. rész;

| s) | tojás, XIX. rész; |
| --- | --- |

s)

tojás, XIX. rész;

| t) | baromfihús, XX. rész; |
| --- | --- |

t)

baromfihús, XX. rész;

| t) | baromfihús, XX. rész; |
| --- | --- |

t)

baromfihús, XX. rész;

| u) | mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, XXI. rész; |
| --- | --- |

u)

mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, XXI. rész;

| u) | mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, XXI. rész; |
| --- | --- |

u)

mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, XXI. rész;

| v) | méhészeti termékek, XXII. rész; |
| --- | --- |

v)

méhészeti termékek, XXII. rész;

| v) | méhészeti termékek, XXII. rész; |
| --- | --- |

v)

méhészeti termékek, XXII. rész;

| w) | selyemhernyó, XXIII. rész; |
| --- | --- |

w)

selyemhernyó, XXIII. rész;

| w) | selyemhernyó, XXIII. rész; |
| --- | --- |

w)

selyemhernyó, XXIII. rész;

| x) | egyéb termékek, XXIV. rész. |
| --- | --- |

x)

egyéb termékek, XXIV. rész.

| x) | egyéb termékek, XXIV. rész.” |
| --- | --- |

x)

egyéb termékek, XXIV. rész.”

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

1 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1d. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „1a.


  cikk




  Egyedi célkitűzések




  Az (EU) .../... rendelet [KAP-stratégiai terv] 5. és 6. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések alkalmazásának sérelme nélkül és az EUMSZ 39. cikkével összhangban az 1. cikkben említett mezőgazdasági termékek piacának közös szervezése hozzájárul az alábbi egyedi célkitűzések megvalósításához:










  a) | részvétel a mezőgazdasági piacok stabilizálásában és a mezőgazdasági piacok átláthatóságának fokozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1d.

-1d.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„1a.


  cikk

Egyedi célkitűzések

Az (EU) .../... rendelet [KAP-stratégiai terv] 5. és 6. cikkében meghatározott általános és egyedi célkitűzések alkalmazásának sérelme nélkül és az EUMSZ 39. cikkével összhangban az 1. cikkben említett mezőgazdasági termékek piacának közös szervezése hozzájárul az alábbi egyedi célkitűzések megvalósításához:

a)

részvétel a mezőgazdasági piacok stabilizálásában és a mezőgazdasági piacok átláthatóságának fokozása;

| b) | az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc megfelelő működésének előmozdítása, valamint méltányos jövedelem biztosítása a mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

b)

az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc megfelelő működésének előmozdítása, valamint méltányos jövedelem biztosítása a mezőgazdasági termelők számára;

| c) | a termelők értékláncon belüli helyzetének javítása és a mezőgazdasági kínálat koncentrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

a termelők értékláncon belüli helyzetének javítása és a mezőgazdasági kínálat koncentrációjának előmozdítása;

| d) | a gazdasági körülmények javulásának elősegítése a mezőgazdasági termékek termelése és forgalmazása tekintetében, valamint az európai mezőgazdasági termelés minőségének erősítése.” |
| --- | --- |

d)

a gazdasági körülmények javulásának elősegítése a mezőgazdasági termékek termelése és forgalmazása tekintetében, valamint az európai mezőgazdasági termelés minőségének erősítése.”

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

2 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1e. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1e.

-1e.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

2. cikk

„2. cikk

A közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó általános rendelkezések

A közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó általános rendelkezések

Az e rendeletben meghatározott intézkedésekkel kapcsolatban az
  1306/2013/
  EU rendelet, valamint az annak értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazandók.

1306/2013/

Az e rendeletben meghatározott intézkedésekkel kapcsolatban az (EU) [.../...] rendelet
  [horizontális rendelet]
  , valamint az annak értelmében elfogadott rendelkezések alkalmazandók.

) [.../...]

[horizontális rendelet]

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

1308/2013/EU rendelet

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a fogalommeghatározásoknak a piaci fejlemények fényében történő naprakésszé tételéhez szükséges mértékben
  a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben szereplő ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások módosítása céljából. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  új fogalommeghatározások bevezetése nélkül
  a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben szereplő ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások módosítása céljából
  azok piaci fejlemények fényében történő aktualizálása érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  a fogalommeghatározásoknak a piaci fejlemények fényében történő naprakésszé tételéhez szükséges mértékben
  a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben szereplő ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások módosítása céljából.

a fogalommeghatározásoknak a piaci fejlemények fényében történő naprakésszé tételéhez szükséges mértékben

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  új fogalommeghatározások bevezetése nélkül
  a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben szereplő ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások módosítása céljából
  azok piaci fejlemények fényében történő aktualizálása érdekében
  .

új fogalommeghatározások bevezetése nélkül

azok piaci fejlemények fényében történő aktualizálása érdekében

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1308/2013/EU rendelet

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | A 6. cikket el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

3.

A 6. cikket el kell hagyni;

törölve

törölve

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

6 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

6. cikk

„6. cikk

Gazdasági évek

Gazdasági évek

A gazdasági évek a következők:

A gazdasági évek a következők:

| a) | egy adott év január 1-jétől december 31-ig a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint a banánágazat esetében; |
| --- | --- |

a)

egy adott év január 1-jétől december 31-ig a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint a banánágazat esetében;

| a) | egy adott év január 1-jétől december 31-ig a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint a banánágazat esetében; |
| --- | --- |

a)

egy adott év január 1-jétől december 31-ig a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint a banánágazat esetében;

| b) | április 1-jétől a következő év március 31-ig a szárított-takarmány-ágazat és a selyemhernyó-ágazat esetében; |
| --- | --- |

b)

április 1-jétől a következő év március 31-ig a szárított-takarmány-ágazat és a selyemhernyó-ágazat esetében;

| b) | április 1-jétől a következő év március 31-ig a szárított-takarmány-ágazat és a selyemhernyó-ágazat esetében; |
| --- | --- |

b)

április 1-jétől a következő év március 31-ig a szárított-takarmány-ágazat és a selyemhernyó-ágazat esetében;

| c) | július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében: |
| --- | --- |

c)

július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében:

| c) | július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében: |
| --- | --- |

c)

július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében:

| | i. | gabonaágazat; |
| --- | --- | --- |

i.

gabonaágazat;

| | i. | gabonaágazat; |
| --- | --- | --- |

i.

gabonaágazat;

| | ii | vetőmagágazat; |
| --- | --- | --- |

ii

vetőmagágazat;

| | ii. | vetőmagágazat; |
| --- | --- | --- |

ii.

vetőmagágazat;

| | iii. | az olívaolaj
  és
  az étkezési olajbogyó ágazata
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

az olívaolaj
  és
  az étkezési olajbogyó ágazata
  ;

az olívaolaj

az étkezési olajbogyó ágazata

| | iii. | len-
  és
  kenderágazat
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

len-
  és
  kenderágazat
  ;

len-

kenderágazat

| | iv. | len-
  és
  kenderágazat
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

len-
  és
  kenderágazat
  ;

len-

kenderágazat

| | iv. | tej-
  és
  tejtermékágazat
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

tej-
  és
  tejtermékágazat
  ;

tej-

tejtermékágazat

| | v. | tej- és tejtermékágazat; |
| --- | --- | --- |

v.

v.

tej- és tejtermékágazat;

tej- és tejtermékágazat;

| d) | augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében; |
| --- | --- |

d)

augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében;

| d) | augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében; |
| --- | --- |

d)

augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében;

| e) | szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat esetében; |
| --- | --- |

e)

szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat esetében;

| e) | szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat
  és az étkezési olajbogyó ágazata
  esetében; |
| --- | --- |

e)

szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat
  és az étkezési olajbogyó ágazata
  esetében;

és az étkezési olajbogyó ágazata

| f) | október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat esetében. |
| --- | --- |

f)

október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat esetében.

| f) | október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat
  és az olívaolaj ágazata
  esetében.” |
| --- | --- |

f)

október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat
  és az olívaolaj ágazata
  esetében.”

és az olívaolaj ágazata

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

11 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.

3b.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

11. cikk

„11. cikk

Az állami intervencióra jogosult termékek

Az állami intervencióra jogosult termékek

Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Bizottság által a 19. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és a 20. cikk értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározható további követelményekkel és feltételekkel összhangban állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:

Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekkel, valamint a Bizottság által a 19. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és a 20. cikk értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározható további követelményekkel és feltételekkel összhangban állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:

| a) | közönséges búza, durumbúza, árpa és kukorica; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza, durumbúza, árpa és kukorica;

| a) | közönséges búza, durumbúza, árpa és kukorica; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza, durumbúza, árpa és kukorica;

| b) | hántolatlan rizs; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs;

| b) | hántolatlan rizs; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs;

| c) | a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhús-ágazati friss vagy hűtött hús; |
| --- | --- |

c)

a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhús-ágazati friss vagy hűtött hús;

| c) | a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhús-ágazati friss vagy hűtött hús; |
| --- | --- |

c)

a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhús-ágazati friss vagy hűtött hús;

| d) | jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek; |
| --- | --- |

d)

jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek;

| d) | jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek; |
| --- | --- |

d)

jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek;

| e) | jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka. |
| --- | --- |

e)

jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.

| e) | jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka; |
| --- | --- |

e)

jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka;

| ea) | fehér cukor. |
| --- | --- |

ea)

ea)

fehér cukor.

fehér cukor.

| eb) | a 0104 10 30 vagy 0204 KN-kód alá tartozó juhhús, |
| --- | --- |

eb)

eb)

a 0104 10 30 vagy 0204 KN-kód alá tartozó juhhús,

a 0104 10 30 vagy 0204 KN-kód alá tartozó juhhús,

| ec) | a 0203 KN-kód alá tartozó sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva; |
| --- | --- |

ec)

ec)

a 0203 KN-kód alá tartozó sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva;

a 0203 KN-kód alá tartozó sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva;

| ed) | a 0207 KN-kód alá tartozó baromfihús frissen, hűtve vagy fagyasztva.” |
| --- | --- |

ed)

ed)

a 0207 KN-kód alá tartozó baromfihús frissen, hűtve vagy fagyasztva.”

a 0207 KN-kód alá tartozó baromfihús frissen, hűtve vagy fagyasztva.”

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

12 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3c. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3c.

3c.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

12. cikk

„12. cikk

Állami intervenciós időszakok

Állami intervenciós időszakok

Állami intervencióra
  az alábbiak szerint
  van lehetőség:

az alábbiak szerint

Állami intervencióra
  a 11. cikkben felsorolt termékek tekintetében egész évben
  van lehetőség.”

a 11. cikkben felsorolt termékek tekintetében egész évben

| a) | a közönséges búza, a durumbúza, az árpa és a kukorica tekintetében november 1-jétől május 31-ig; |
| --- | --- |

a)

a)

a közönséges búza, a durumbúza, az árpa és a kukorica tekintetében november 1-jétől május 31-ig;

a közönséges búza, a durumbúza, az árpa és a kukorica tekintetében november 1-jétől május 31-ig;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig; |
| --- | --- |

b)

b)

a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig;

a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig;

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében egész évben; |
| --- | --- |

c)

c)

a marha- és borjúhús tekintetében egész évben;

a marha- és borjúhús tekintetében egész évben;

| d) | a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől szeptember 30-ig. |
| --- | --- |

d)

d)

a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől szeptember 30-ig.

a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől szeptember 30-ig.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

13 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3d. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3d.

3d.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

13. cikk

„13. cikk

Az állami intervenció megnyitása és lezárása

Az állami intervenció megnyitása és lezárása

(1)   A 12. cikkben említett időszakok során az állami intervenciót:

(1)   A 12. cikkben említett időszakok során az állami intervenciót:

| a) | meg kell nyitni a 
  közönséges búza, a
  vaj és a sovány tejpor tekintetében; |
| --- | --- |

a)

meg kell nyitni a 
  közönséges búza, a
  vaj és a sovány tejpor tekintetében;

közönséges búza, a

| a) | meg kell nyitni a vaj és a sovány tejpor tekintetében; |
| --- | --- |

a)

meg kell nyitni a vaj és a sovány tejpor tekintetében;

| b) | a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a durumbúza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a durumbúza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni;

| b) | a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a 
  közönséges búza, a
  durumbúza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is)
  ,a fehér cukor, a juhhús, a sertéshús és a baromfihús
  tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a 
  közönséges búza, a
  durumbúza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is)
  ,a fehér cukor, a juhhús, a sertéshús és a baromfihús
  tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni;

közönséges búza, a

,a fehér cukor, a juhhús, a sertéshús és a baromfihús

| c) | a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésben említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott, egyéb végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a IV. melléklet A. pontjában említett, a szarvasmarhafélék hasított testére vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján jegyzett piaci átlagár nem éri el a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított referencia-küszöbérték 85 %-át. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésben említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott, egyéb végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a IV. melléklet A. pontjában említett, a szarvasmarhafélék hasított testére vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján jegyzett piaci átlagár nem éri el a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított referencia-küszöbérték 85 %-át.

| c) | a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésben említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott, egyéb végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a IV. melléklet A. pontjában említett, a szarvasmarhafélék hasított testére vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján jegyzett piaci átlagár nem éri el a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított referencia-küszöbérték 85 %-át. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésben említett eljárás alkalmazása nélkül elfogadott, egyéb végrehajtási jogi aktusok útján megnyithatja a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a IV. melléklet A. pontjában említett, a szarvasmarhafélék hasított testére vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján jegyzett piaci átlagár nem éri el a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított referencia-küszöbérték 85 %-át.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az állami intervenciónak a marha- és borjúhúságazat tekintetében való lezárására vonatkozóan, amennyiben a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételek már nem teljesülnek. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az állami intervenciónak a marha- és borjúhúságazat tekintetében való lezárására vonatkozóan, amennyiben a 20. cikk első bekezdésének c) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszakban az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételek már nem teljesülnek. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

14 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3e. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3e.

3e.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

14. cikk

„14. cikk

Felvásárlás rögzített áron vagy pályázati eljárás útján

Felvásárlás rögzített áron vagy pályázati eljárás útján

A 13. cikk (1) bekezdése alapján megnyitott állami intervenció esetében a 11. cikkben említett termékek felvásárlási árának
  megállapításáról szóló intézkedéseket, továbbá adott esetben – rögzített áron való felvásárlás esetén – a mennyiségi korlátozásokra
  vonatkozó
  intézkedéseket
  a Tanács hozza meg az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

megállapításáról szóló intézkedéseket, továbbá adott esetben – rögzített áron való felvásárlás esetén – a mennyiségi korlátozásokra

intézkedéseket

A 13. cikk (1) bekezdése alapján megnyitott állami intervenció esetében a 11. cikkben említett termékek felvásárlási árának
  megállapítására
  vonatkozó
  rendelkezéseket
  a Tanács hozza meg az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.”

megállapítására

rendelkezéseket

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 f pont (új)

1308/2013/EU rendelet

15 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3f. | A 15. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3f.

3f.

A 15. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Az állami intervenciós ár:

„(1)   Az állami intervenciós ár az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik.”

| a) | az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy

az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy

| b) | az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik. |
| --- | --- |

b)

b)

az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 g pont (új)

1308/2013/EU rendelet

15 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3 g. | A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3 g.

3 g.

A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az állami intervenciós ár szintjének meghatározására vonatkozó
  intézkedéseket
  , beleértve az árnövelések, illetve árcsökkentések összegét is, a Tanács hozza meg az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

„(2)   Az állami intervenciós ár szintjének meghatározására vonatkozó
  rendelkezéseket
  , beleértve az árnövelések, illetve árcsökkentések összegét is, a Tanács hozza meg az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.”

Módosítás 266

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 h pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 h pont (új)

1308/2013/EU rendelet

15 cikk – 2a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3h. | A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  Az állami intervenciós ár szintjének meghatározásakor a Tanács objektív és átlátható kritériumokat alkalmaz, amelyeknek összhangban kell lenniük azzal a célkitűzéssel, hogy biztosítsák a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalát, az EUMSZ 39. cikkével összhangban.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3h.

3h.

A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  Az állami intervenciós ár szintjének meghatározásakor a Tanács objektív és átlátható kritériumokat alkalmaz, amelyeknek összhangban kell lenniük azzal a célkitűzéssel, hogy biztosítsák a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalát, az EUMSZ 39. cikkével összhangban.”

Módosítás 232

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 i pont (új)

1308/2013/EU rendelet

16 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3i. | a 16. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3i.

3i.

a 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

16. cikk

„16. cikk

Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésére vonatkozó általános elvek

Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésére vonatkozó általános elvek

(1)   Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie:

(1)   Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie:

| a) | a piac bármiféle zavarának elkerülésével; |
| --- | --- |

a)

a piac bármiféle zavarának elkerülésével;

| a) | a piac bármiféle zavarának elkerülésével; |
| --- | --- |

a)

a piac bármiféle zavarának elkerülésével;

| b) | a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; valamint |
| --- | --- |

b)

a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; valamint

| b) | a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; valamint |
| --- | --- |

b)

a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; valamint

| c) | az EUMSZ értelmében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

az EUMSZ értelmében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban.

| c) | az EUMSZ értelmében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

az EUMSZ értelmében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban.

(2)   Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezése történhet úgy, hogy a termékeket a vonatkozó uniós jogi aktusokban meghatározott, az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program rendelkezésére bocsátják. Ebben az esetben a szóban forgó termékek könyv szerinti értéke az e rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett megfelelő rögzített állami intervenciós ár.

(2)   Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezése történhet úgy, hogy a termékeket a vonatkozó uniós jogi aktusokban meghatározott, az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program rendelkezésére bocsátják. Ebben az esetben a szóban forgó termékek könyv szerinti értéke az e rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében említett megfelelő rögzített állami intervenciós ár.

(2a)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az állami intervenciót igénybe vett vállalkozások, valamint az állami intervenciós készletek felvásárlóinak kilétéről.

(3)   A Bizottság minden évben nyilvánosságra hozza, hogy az előző év folyamán milyen feltételek mellett
  értékesítették az állami intervenció keretében felvásárolt
  termékeket.

(3)   A Bizottság minden évben nyilvánosságra hozza, hogy az előző év folyamán
  az állami intervenció keretében
  milyen feltételek mellett
  vásároltak fel – adott esetben – és értékesítettek
  termékeket.
  Ezeknek az adatoknak ki kell terjedniük a vállalatok azonosságára, a vonatkozó mennyiségekre, valamint a vételi és az eladási árakra.”

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 j pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 j pont (új)

1308/2013/EU rendelet

17 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3j. | az 17. cikk első bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3j.

3j.

az 17. cikk első bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| b) | olívaolaj; |
| --- | --- |

b)

olívaolaj;

| „b) | olívaolaj
  és étkezési olajbogyó
  ;” |
| --- | --- |

„b)

olívaolaj
  és étkezési olajbogyó
  ;”

és étkezési olajbogyó

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 k pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 k pont (új)

1308/2013/EU rendelet

17 cikk – 1 bekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3k. | A 17. cikk első bekezdése a következő ponttal egészül ki:









  „ia) | rizs.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3k.

3k.

A 17. cikk első bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ia)

„ia)

rizs.”

rizs.”

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

23 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 23. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a 23. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

a 23. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(3)   Az (1) bekezdés szerint létrehozott támogatási rendszerben (a továbbiakban: iskolaprogram) részt venni kívánó, és a kapcsolódó uniós támogatást kérelmező tagállamok – a nemzeti körülmények figyelembevételével –
  kiemelt feladatként kezelik
  az alábbi két csoportba vagy közülük az egyikbe sorolt termékek elosztását:

| | „3.   Az (1) bekezdés szerint létrehozott támogatási rendszerben (a továbbiakban: iskolaprogram) részt venni kívánó, és a kapcsolódó uniós támogatást kérelmező tagállamok – a nemzeti körülmények figyelembevételével –
  biztosítják
  az alábbi két csoportba vagy közülük az egyikbe sorolt termékek elosztását: |
| --- | --- |

„3.   Az (1) bekezdés szerint létrehozott támogatási rendszerben (a továbbiakban: iskolaprogram) részt venni kívánó, és a kapcsolódó uniós támogatást kérelmező tagállamok – a nemzeti körülmények figyelembevételével –
  biztosítják
  az alábbi két csoportba vagy közülük az egyikbe sorolt termékek elosztását:

| a) | gyümölcs-
  és
  zöldségfélék, valamint a banánágazat friss termékei; |
| --- | --- |

a)

gyümölcs-
  és
  zöldségfélék, valamint a banánágazat friss termékei;

gyümölcs-

zöldségfélék, valamint a banánágazat friss termékei;

| | a) | gyümölcsök és zöldségek esetében: |
| --- | --- | --- |

a)

gyümölcsök és zöldségek esetében:

gyümölcsök és zöldségek esetében:

| b) | emberi fogyasztásra szánt tej
  , valamint
  annak laktózmentes változatai. |
| --- | --- |

b)

b)

emberi fogyasztásra szánt tej
  , valamint
  annak laktózmentes változatai.

emberi fogyasztásra szánt tej

annak laktózmentes változatai.

| | | i. | elsősorban a gyümölcs- és zöldségfélék
  , valamint
  a banánágazat friss termékei; |
| --- | --- | --- | --- |

i.

i.

elsősorban a gyümölcs- és zöldségfélék
  , valamint
  a banánágazat friss termékei;

elsősorban a gyümölcs- és zöldségfélék

a banánágazat friss termékei;

| | | ii. | produits de fruits et légumes transformés; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

ii.

produits de fruits et légumes transformés;

produits de fruits et légumes transformés;

| | | b) | tej és tejtermékek esetében: |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

tej és tejtermékek esetében:

tej és tejtermékek esetében:

| | | i. | emberi fogyasztásra szánt tej, valamint annak laktózmentes változatai. |
| --- | --- | --- | --- |

i.

i.

emberi fogyasztásra szánt tej, valamint annak laktózmentes változatai.

emberi fogyasztásra szánt tej, valamint annak laktózmentes változatai.

| ii. | sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót.” |
| --- | --- |

ii.

ii.

sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót.”

sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót.”

Módosítás 258

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

23 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | A 23. cikk (4) bekezdését el kell hagyni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

A 23. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

A 23. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.

4.
     
  A (3) bekezdéstől eltérően, egyes termékek fogyasztásának előmozdítása, és/vagy a területükön élő gyermekek sajátos táplálkozási szükségleteinek figyelembevétele érdekében azonban a tagállamok rendelkezhetnek a termékek egyik vagy mindkét alábbi csoportjának elosztásáról is:

„”

| a) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, a (3) bekezdés a) pontjában említett termékeken túlmenően; |
| --- | --- |

a)

a)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, a (3) bekezdés a) pontjában említett termékeken túlmenően;

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek, a (3) bekezdés a) pontjában említett termékeken túlmenően;

| b) | sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót, a (3) bekezdés b) pontjában említett termékeken túlmenően. |
| --- | --- |

b)

b)

sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót, a (3) bekezdés b) pontjában említett termékeken túlmenően.

sajt, túró, joghurt és más erjesztett vagy savanyított tejtermékek, amelyek nem tartalmaznak hozzáadott ízesítőszereket, gyümölcsöt, dióféléket vagy kakaót, a (3) bekezdés b) pontjában említett termékeken túlmenően.

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

23 cikk – 8a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  (8a)
     
  Amennyiben azt az egészségügyért és táplálkozásért felelős nemzeti hatóságaik indokolják, a tagállamok nemzeti stratégiájukban előírhatják, hogy az e cikk (3) és (5) bekezdésében említett termékeket a szokásos iskolai étkezésekkel egy időben osszák szét az iskolákban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

(8a)
     
  Amennyiben azt az egészségügyért és táplálkozásért felelős nemzeti hatóságaik indokolják, a tagállamok nemzeti stratégiájukban előírhatják, hogy az e cikk (3) és (5) bekezdésében említett termékeket a szokásos iskolai étkezésekkel egy időben osszák szét az iskolákban.

Módosítás 260/rev

Módosítás 260/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

23 cikk – 11 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bd) | a 23. cikk (11) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bd)

bd)

a 23. cikk (11) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

a 23. cikk (11) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(11)   A tagállamok az elosztandó vagy a kísérő oktatási intézkedések körébe bevonandó termékeket olyan objektív kritériumok alapján választják ki, melyek az alábbiak közül legalább egyet magukban foglalnak: egészségügyi és környezeti megfontolások, szezonális jelleg, változatosság és a helyi vagy regionális termékek elérhetősége, a lehetőségekhez mérten előnyben részesítve az Unióból származó termékeket. A tagállamok ösztönözhetik különösen a helyi vagy regionális beszerzést, a biotermékeket, a rövid ellátási láncokat vagy a környezeti előnyöket, valamint – adott esetben – az 1151/2012/EU rendelet által létrehozott minőségi programok keretei között elismert termékeket.

„(11)   A tagállamok az elosztandó vagy a kísérő oktatási intézkedések körébe bevonandó termékeket olyan objektív kritériumok alapján választják ki, melyek az alábbiak közül legalább egyet magukban foglalnak: egészségügyi és környezeti megfontolások, szezonális jelleg, változatosság és a helyi vagy regionális termékek elérhetősége, a lehetőségekhez mérten előnyben részesítve az Unióból származó termékeket. A tagállamok ösztönözhetik különösen a helyi vagy regionális beszerzést, a biotermékeket, a rövid ellátási láncokat vagy a környezeti előnyöket,
  többek között a fenntartható csomagolást,
  valamint – adott esetben – az 1151/2012/EU rendelet által létrehozott minőségi programok keretei között elismert termékeket.

A tagállamok mérlegelhetik, hogy stratégiáikban kiemelten figyelembe vesznek a fenntarthatósággal és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos szempontokat.

A tagállamok mérlegelhetik, hogy stratégiáikban kiemelten figyelembe vesznek a fenntarthatósággal és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos szempontokat.”

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii alpont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii alpont

1308/2013/EU rendelet

23a cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés – utolsó mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a (2) bekezdés harmadik albekezdésében az utolsó mondatot el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

a (2) bekezdés harmadik albekezdésében az utolsó mondatot el kell hagyni;

a (2) bekezdés harmadik albekezdésében az utolsó mondatot el kell hagyni;

törölve

törölve

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – iii alpont – bevezető rész

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – iii alpont – bevezető rész

1308/2013/EU rendelet

23a cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| iii. | a (4) bekezdés
  első albekezdésének
  helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdés
  első albekezdésének
  helyébe a következő szöveg lép:

első albekezdésének

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

61. cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép:

61. cikk

„61. cikk

Időtartam

Időtartam

Az e fejezetben létrehozott, szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer 2016. január 1-jétől
  2030
  . december 31-ig alkalmazandó, és azt a Bizottság
  félidős
  felülvizsgálatnak veti alá, hogy értékelje a rendszer működését, és adott esetben javaslatokat nyújtson be.

2030

félidős

Az e fejezetben létrehozott, szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer 2016. január 1-jétől
  2050
  . december 31-ig alkalmazandó, és azt a Bizottság
  tízévente és első ízben 2023. január 1-jén
  felülvizsgálatnak veti alá, hogy értékelje a rendszer működését, és adott esetben javaslatokat nyújtson be
  hatékonyságának javítása céljából
  .”

2050

tízévente és első ízben 2023. január 1-jén

hatékonyságának javítása céljából

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

62 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | A 62. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4b.

4b.

A 62. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   Az (1) bekezdésben említett engedélyek a megadásuk időpontjától számított három évig érvényesek. Amennyiben a termelő nem használja fel a részére megadott engedélyt annak érvényességi ideje alatt, a 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdése szerinti igazgatási szankciókkal kell sújtani.

| | „(3)   Az (1) bekezdésben említett engedélyek a megadásuk időpontjától számított három évig érvényesek. Amennyiben a termelő nem használja fel a részére megadott engedélyt annak érvényességi ideje alatt, a 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdése szerinti igazgatási szankciókkal kell sújtani.
  A tagállamok azonban határozhatnak úgy, hogy az e rendelet 66. cikke (1) bekezdésében említett engedélyek a megadásuk időpontjától számított hat évig érvényesek.” |
| --- | --- |

„(3)   Az (1) bekezdésben említett engedélyek a megadásuk időpontjától számított három évig érvényesek. Amennyiben a termelő nem használja fel a részére megadott engedélyt annak érvényességi ideje alatt, a 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdése szerinti igazgatási szankciókkal kell sújtani.
  A tagállamok azonban határozhatnak úgy, hogy az e rendelet 66. cikke (1) bekezdésében említett engedélyek a megadásuk időpontjától számított hat évig érvényesek.”

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

62 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4c. | A 62. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4c.

4c.

A 62. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(4)   Ez a fejezet nem alkalmazandó a kísérleti célokat szolgáló telepítésekre és újratelepítésekre, az oltványiskolákra, a kizárólag a bortermelő háztartási fogyasztására szánt bor- vagy szőlőtermékek termesztését szolgáló területekre, valamint a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében újonnan telepítendő területekre.

„(4)
     Ez a fejezet nem alkalmazandó a kísérleti célokat szolgáló telepítésekre és újratelepítésekre, az oltványiskolákra, a kizárólag
  szőlőlé előállítására szánt szőlőtermékek termesztését szolgáló területeken végzett telepítésekre és újratelepítésekre, a kizárólag
  a bortermelő háztartási fogyasztására szánt bor- vagy szőlőtermékek termesztését szolgáló területekre, valamint a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében újonnan telepítendő területekre.”

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1308/2013/EU rendelet

63 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | a 63. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

5.

a 63. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

| | „(1)
     
  A tagállamok minden évben akkora területre biztosítanak engedélyt új telepítések számára, amely megfelel: |
| --- | --- |

„(1)
     
  A tagállamok minden évben akkora területre biztosítanak engedélyt új telepítések számára, amely megfelel:

| | a) | a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy

a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy

| | b) | a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek.;” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek.;”

a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek.;”

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

63 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A 63. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A 63. cikk helyébe a következő szöveg lép:

63. cikk

„63. cikk

Az új telepítésekre vonatkozó védelmi mechanizmus

Az új telepítésekre vonatkozó védelmi mechanizmus

(1)   A tagállamok minden évben akkora területre biztosítanak engedélyt új telepítések számára, amely megfelel
  a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve.

(1)   A tagállamok minden évben akkora területre biztosítanak engedélyt új telepítések számára, amely megfelel:

| a) | a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy |
| --- | --- |

a)

a)

a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy

a területükön már szőlővel betelepített teljes terület 1 %-ának, az előző év július 31-i adatokat figyelembe véve; vagy

| b) | a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek. |
| --- | --- |

b)

b)

a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek.

a területükön már szőlővel betelepített terület 1 %-ának, a 2015. július 31-i adatokat figyelembe véve, valamint a területükön a termelők részére az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően megadott és e rendelet 68. cikke értelmében engedélyekre átváltható, 2016. január 1-jén rendelkezésre álló telepítési jogok által lefedett területnek.

(2)   A tagállamok:

(2)   A tagállamok:

| a) | nemzeti szinten az (1) bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb százalékos értéket is alkalmazhatnak; |
| --- | --- |

a)

nemzeti szinten az (1) bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb százalékos értéket is alkalmazhatnak;

| a) | nemzeti szinten az (1) bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb százalékos értéket is alkalmazhatnak; |
| --- | --- |

a)

nemzeti szinten az (1) bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb százalékos értéket is alkalmazhatnak;

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel bíró borok termelésére jogosult területek, vagy földrajzi jelzést nem viselő területek esetében regionális szinten korlátozhatják az engedélyek kibocsátását. |
| --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel bíró borok termelésére jogosult területek, vagy földrajzi jelzést nem viselő területek esetében regionális szinten korlátozhatják az engedélyek kibocsátását.

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel bíró borok termelésére jogosult területek, vagy földrajzi jelzést nem viselő területek esetében regionális szinten korlátozhatják az engedélyek kibocsátását
  ; ezek az engedélyek az adott régiókban használandók
  . |
| --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel bíró borok termelésére jogosult területek, vagy földrajzi jelzést nem viselő területek esetében regionális szinten korlátozhatják az engedélyek kibocsátását
  ; ezek az engedélyek az adott régiókban használandók
  .

; ezek az engedélyek az adott régiókban használandók

(3)   A (2) bekezdésben említett korlátozásoknak hozzá kell járulniuk a szőlőtelepítések rendes növekedéséhez, meg kell haladniuk a 0 %-ot, és az alábbi konkrét indokok legalább egyikén kell alapulniuk:

(3)   A (2) bekezdésben említett korlátozásoknak hozzá kell járulniuk a szőlőtelepítések rendes növekedéséhez, meg kell haladniuk a 0 %-ot, és az alábbi konkrét indokok legalább egyikén kell alapulniuk:

| a) | annak szükségessége, hogy elkerüljék a bortermékek piaci kilátásokhoz viszonyított túlkínálatának kellően bizonyított kockázatát, az intézkedések ugyanakkor nem haladhatják meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket; |
| --- | --- |

a)

annak szükségessége, hogy elkerüljék a bortermékek piaci kilátásokhoz viszonyított túlkínálatának kellően bizonyított kockázatát, az intézkedések ugyanakkor nem haladhatják meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket;

| a) | annak szükségessége, hogy elkerüljék a bortermékek piaci kilátásokhoz viszonyított túlkínálatának kellően bizonyított kockázatát, az intézkedések ugyanakkor nem haladhatják meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket; |
| --- | --- |

a)

annak szükségessége, hogy elkerüljék a bortermékek piaci kilátásokhoz viszonyított túlkínálatának kellően bizonyított kockázatát, az intézkedések ugyanakkor nem haladhatják meg az e cél eléréséhez szükséges mértéket;

| b) | annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elértéktelenedésének kellően bizonyított kockázatát. |
| --- | --- |

b)

annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elértéktelenedésének kellően bizonyított kockázatát.

| b) | annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elértéktelenedésének kellően bizonyított kockázatát; |
| --- | --- |

b)

annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elértéktelenedésének kellően bizonyított kockázatát;

| ba) | annak szándéka, hogy hozzájáruljanak a szóban forgó termékek fejlődéséhez, azok minőségének megőrzése mellett. |
| --- | --- |

ba)

ba)

annak szándéka, hogy hozzájáruljanak a szóban forgó termékek fejlődéséhez, azok minőségének megőrzése mellett.

annak szándéka, hogy hozzájáruljanak a szóban forgó termékek fejlődéséhez, azok minőségének megőrzése mellett.

(3a)
     
  A tagállamok meghozhatják a szükséges szabályozási intézkedéseket a (2) és (3) bekezdés szerinti korlátozó intézkedések gazdasági szereplők általi kijátszásának megelőzésére.

(4)   A tagállamok közzétesznek minden olyan döntést, amelyet a (2) bekezdés értelmében hoznak, és azt kellően megindokolják. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az elfogadott döntéseikről és azok indokolásáról.

| (4) | A tagállamok közzétesznek minden olyan döntést, amelyet a (2) bekezdés értelmében hoznak, és azt kellően megindokolják. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az elfogadott döntéseikről és azok indokolásáról. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok közzétesznek minden olyan döntést, amelyet a (2) bekezdés értelmében hoznak, és azt kellően megindokolják. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az elfogadott döntéseikről és azok indokolásáról.

(4a)
     
  A tagállamok az e cikkben rögzített határértékeket meghaladóan engedélyeket adhatnak ki a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzésére szánt szőlőültetvényekre.”

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

64. cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | A 64. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

A 64. cikk helyébe a következő szöveg lép:

64. cikk

„64. cikk

Az új telepítésekre vonatkozó engedélyek megadása

Az új telepítésekre vonatkozó engedélyek megadása

(1)   Ha a jogosult kérelmek által lefedett területek nagysága egy adott évben összességében nem haladja meg a tagállam által e célra szánt terület nagyságát, minden kérelmet jóvá kell hagyni.

(1)   Ha a jogosult kérelmek által lefedett területek nagysága egy adott évben összességében nem haladja meg a tagállam által e célra szánt terület nagyságát, minden kérelmet jóvá kell hagyni.

A tagállamok e cikk alkalmazása során az alábbi objektív és megkülönböztetésmentes jogosultsági kritériumok közül alkalmazhatnak egyet vagy többet:

A tagállamok e cikk alkalmazása során az alábbi objektív és megkülönböztetésmentes jogosultsági kritériumok közül
  nemzeti vagy regionális szinten
  alkalmazhatnak egyet vagy többet:

nemzeti vagy regionális szinten

| a) | a kérelmezőnek az engedélykérelem tárgyát képező területtel legalább megegyező méretű mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőnek az engedélykérelem tárgyát képező területtel legalább megegyező méretű mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie;

| a) | a kérelmezőnek az engedélykérelem tárgyát képező területtel legalább megegyező méretű mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezőnek az engedélykérelem tárgyát képező területtel legalább megegyező méretű mezőgazdasági területtel kell rendelkeznie;

| b) | a kérelmezőnek megfelelő szakmai készségekkel és kompetenciákkal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőnek megfelelő szakmai készségekkel és kompetenciákkal kell rendelkeznie;

| b) | a kérelmezőnek megfelelő szakmai készségekkel és kompetenciákkal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőnek megfelelő szakmai készségekkel és kompetenciákkal kell rendelkeznie;

| c) | a kérelem nem hordozhatja magában konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, ami vélelmezhető, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását; |
| --- | --- |

c)

a kérelem nem hordozhatja magában konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, ami vélelmezhető, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását;

| c) | a kérelem nem hordozhatja magában konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, ami vélelmezhető, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását; |
| --- | --- |

c)

a kérelem nem hordozhatja magában konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, ami vélelmezhető, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását;

| ca) | a kérelmező nem rendelkezhet az e rendelet 71. cikke szerinti engedély vagy az 1234/2007/EK rendelet 85a. és 85b. cikke szerinti telepítési jog nélkül telepített szőlővel; |
| --- | --- |

ca)

a kérelmező nem rendelkezhet az e rendelet 71. cikke szerinti engedély vagy az 1234/2007/EK rendelet 85a. és 85b. cikke szerinti telepítési jog nélkül telepített szőlővel;

| ca) | a kérelmező nem rendelkezhet az e rendelet 71. cikke szerinti engedély vagy az 1234/2007/EK rendelet 85a. és 85b. cikke szerinti telepítési jog nélkül telepített szőlővel; |
| --- | --- |

ca)

a kérelmező nem rendelkezhet az e rendelet 71. cikke szerinti engedély vagy az 1234/2007/EK rendelet 85a. és 85b. cikke szerinti telepítési jog nélkül telepített szőlővel;

| d) | kellően indokolt esetben a (2) bekezdésben szereplő kritériumok közül egy vagy több, feltéve, hogy objektív és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák őket. |
| --- | --- |

d)

kellően indokolt esetben a (2) bekezdésben szereplő kritériumok közül egy vagy több, feltéve, hogy objektív és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák őket.

| d) | kellően indokolt esetben a (2) bekezdésben szereplő kritériumok közül egy vagy több, feltéve, hogy objektív és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák őket. |
| --- | --- |

d)

kellően indokolt esetben a (2) bekezdésben szereplő kritériumok közül egy vagy több, feltéve, hogy objektív és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák őket.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett jogosult kérelmek által lefedett területek nagysága egy adott évben összességében meghaladja a tagállam által e célra szánt terület nagyságát, az engedélyeket az engedélykérelmek tárgyát képező területek mérete alapján, a hektárok minden kérelmező közötti arányos elosztásának megfelelően kell odaítélni. Az engedélyek odaítélése során kérelmezőnként minimális és/vagy maximális területet lehet meghatározni, továbbá az engedélyek odaítélése részben vagy egészben történhet az alábbi objektív és megkülönböztetésmentes elsőbbségi kritériumok közül egynek vagy többnek megfelelően is:

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett jogosult kérelmek által lefedett területek nagysága egy adott évben összességében meghaladja a tagállam által e célra szánt terület nagyságát, az engedélyeket az engedélykérelmek tárgyát képező területek mérete alapján, a hektárok minden kérelmező közötti arányos elosztásának megfelelően kell odaítélni. Az engedélyek odaítélése során kérelmezőnként minimális és/vagy maximális területet lehet meghatározni, továbbá az engedélyek odaítélése részben vagy egészben történhet az alábbi objektív és megkülönböztetésmentes elsőbbségi kritériumok közül egynek vagy többnek megfelelően is:

| a) | olyan termelők, akik első alkalommal telepítenek szőlőt, és hivatalosan a mezőgazdasági üzem vezetői (a piacra újonnan belépők); |
| --- | --- |

a)

olyan termelők, akik első alkalommal telepítenek szőlőt, és hivatalosan a mezőgazdasági üzem vezetői (a piacra újonnan belépők);

| a) | olyan termelők, akik első alkalommal telepítenek szőlőt, és hivatalosan a mezőgazdasági üzem vezetői (a piacra újonnan belépők); |
| --- | --- |

a)

olyan termelők, akik első alkalommal telepítenek szőlőt, és hivatalosan a mezőgazdasági üzem vezetői (a piacra újonnan belépők);

| b) | olyan területek, amelyeken a szőlőültetvények hozzájárulnak a környezet megőrzéséhez; |
| --- | --- |

b)

olyan területek, amelyeken a szőlőültetvények hozzájárulnak a környezet megőrzéséhez;

| b) | olyan területek, amelyeken a szőlőültetvények hozzájárulnak a környezet megőrzéséhez
  vagy a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez
  ; |
| --- | --- |

b)

olyan területek, amelyeken a szőlőültetvények hozzájárulnak a környezet megőrzéséhez
  vagy a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez
  ;

vagy a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez

| c) | területrendezési projektek keretében újonnan telepítendő területek; |
| --- | --- |

c)

területrendezési projektek keretében újonnan telepítendő területek;

| c) | területrendezési projektek keretében újonnan telepítendő területek; |
| --- | --- |

c)

területrendezési projektek keretében újonnan telepítendő területek;

| d) | hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek; |
| --- | --- |

d)

hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek;

| d) | hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek; |
| --- | --- |

d)

hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek;

| e) | a fejlesztési vagy újratelepítési projektek gazdasági értékelés alapján megállapított fenntarthatósága; |
| --- | --- |

e)

a fejlesztési vagy újratelepítési projektek gazdasági értékelés alapján megállapított fenntarthatósága;

| e) | a fejlesztési vagy újratelepítési projektek gazdasági értékelés alapján megállapított fenntarthatósága; |
| --- | --- |

e)

a fejlesztési vagy újratelepítési projektek gazdasági értékelés alapján megállapított fenntarthatósága;

| f) | azon újratelepítendő területek, amelyek hozzájárulnak a 
  versenyképesség mezőgazdasági üzemi
  és
  regionális
  szintű növeléséhez; |
| --- | --- |

f)

azon újratelepítendő területek, amelyek hozzájárulnak a 
  versenyképesség mezőgazdasági üzemi
  és
  regionális
  szintű növeléséhez;

versenyképesség mezőgazdasági üzemi

regionális

| f) | azon újratelepítendő területek, amelyek hozzájárulnak a 
  mezőgazdasági üzem versenyképességének regionális, nemzeti
  és
  nemzetközi
  szintű növeléséhez; |
| --- | --- |

f)

azon újratelepítendő területek, amelyek hozzájárulnak a 
  mezőgazdasági üzem versenyképességének regionális, nemzeti
  és
  nemzetközi
  szintű növeléséhez;

mezőgazdasági üzem versenyképességének regionális, nemzeti

nemzetközi

| g) | a földrajzi jelzéssel ellátott termékek minőségének javítására potenciállal rendelkező projektek; |
| --- | --- |

g)

a földrajzi jelzéssel ellátott termékek minőségének javítására potenciállal rendelkező projektek;

| g) | a földrajzi jelzéssel ellátott termékek minőségének javítására potenciállal rendelkező projektek; |
| --- | --- |

g)

a földrajzi jelzéssel ellátott termékek minőségének javítására potenciállal rendelkező projektek;

| h) | a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek méretének növelése keretében újratelepített területek. |
| --- | --- |

h)

a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek méretének növelése keretében újratelepített területek.

| h) | a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek méretének növelése keretében újratelepített területek. |
| --- | --- |

h)

a kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek méretének növelése keretében újratelepített területek.

(2a)   Ha a tagállam úgy dönt, hogy a (2) bekezdésben említett kritériumok közül egyet vagy többet alkalmaz, kiegészítheti azt, illetve azokat azzal a további feltétellel, hogy a kérelmező természetes személy a kérelem benyújtásának évében legfeljebb 40 éves.

(2a)   Ha a tagállam úgy dönt, hogy a (2) bekezdésben említett kritériumok közül egyet vagy többet alkalmaz, kiegészítheti azt, illetve azokat azzal a további feltétellel, hogy a kérelmező természetes személy a kérelem benyújtásának évében legfeljebb 40 éves.

(2b)
     
  A tagállamok meghozhatják a szükséges szabályozási intézkedéseket az (1), (2) és (2a) bekezdés szerint általuk alkalmazott korlátozó jellegű kritériumok gazdasági szereplők általi kijátszásának megelőzésére.

(3)   A tagállamok közzéteszik az (1), (2) és (2a) bekezdésben említett, általuk alkalmazott kritériumokat, és azokról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(3)   A tagállamok közzéteszik az (1), (2) és (2a) bekezdésben említett, általuk alkalmazott kritériumokat, és azokról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(3a)
     
  A 63. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti, regionális szintű korlátozás fennállása esetén ezen a szinten a 64. cikkel összhangban álló elsőbbségi és jogosultsági kritériumok alkalmazhatók.”

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

65 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. | A 65. cikk az (1) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:



  „A 63. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor a tagállam hivatalos előzetes eljárást vezet be, amely lehetővé teszi számára, hogy figyelembe vegye az említett tagállam jogszabályaival összhangban regionális szinten elismert, reprezentatív szakmai szervezetek véleményét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5c.

5c.

A 65. cikk az (1) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

„A 63. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor a tagállam hivatalos előzetes eljárást vezet be, amely lehetővé teszi számára, hogy figyelembe vegye az említett tagállam jogszabályaival összhangban regionális szinten elismert, reprezentatív szakmai szervezetek véleményét.”

„A 63. cikk (2) bekezdésének alkalmazásakor a tagállam hivatalos előzetes eljárást vezet be, amely lehetővé teszi számára, hogy figyelembe vegye az említett tagállam jogszabályaival összhangban regionális szinten elismert, reprezentatív szakmai szervezetek véleményét.”

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

68 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5d. | a 68. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5d.

5d.

a 68. cikk helyébe a következő szöveg lép:

68. cikk

„68. cikk

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően 2015. december 31. előtt a termelők részére megadott olyan telepítési jogokat, amelyeket az érintett termelők nem használtak fel és amelyek a fenti időpontban még érvényesek, 2016. január 1-jétől át lehet váltani az e fejezet szerinti engedélyekre.

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 85h., 85i. és 85k. cikkének megfelelően 2015. december 31. előtt a termelők részére megadott olyan telepítési jogokat, amelyeket az érintett termelők nem használtak fel és amelyek a fenti időpontban még érvényesek, 2016. január 1-jétől át lehet váltani az e fejezet szerinti engedélyekre.

Erre az átváltásra a termelők által 2015. december 31-ét megelőzően benyújtott kérelem alapján kerül sor. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a telepítési jogok engedélyekre történő átváltásának kérvényezését 2020. december 31-ig lehetővé teszik a termelők számára.

Erre az átváltásra a termelők által 2015. december 31-ét megelőzően benyújtott kérelem alapján kerül sor. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a telepítési jogok engedélyekre történő átváltásának kérvényezését 2020. december 31-ig lehetővé teszik a termelők számára.

(1a)
     
  2020. december 31-ét követően az engedélyekké át nem váltott telepítési jogok hatálya alá tartozó területek – e rendelet 66. cikkének megfelelően – a tagállamok rendelkezésére állnak, amely legkésőbb 2025. december 31-ig újra eloszthatja azokat.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében megadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az (1) bekezdésben említett telepítési jogok érvényességi idejével. Amennyiben nem kerül sor ezen engedélyek felhasználására, azok legkésőbb 2018. december 31-én, vagy amennyiben a tagállam az (1) bekezdés második albekezdésében foglaltaknak megfelelően határozott, legkésőbb
  2023
  . december 31-én hatályukat vesztik.

(2)   Az (1)
  és az (1a)
  bekezdés értelmében megadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az (1) bekezdésben említett telepítési jogok érvényességi idejével. Amennyiben nem kerül sor ezen engedélyek felhasználására, azok legkésőbb 2018. december 31-én, vagy amennyiben a tagállam az (1) bekezdés második albekezdésében foglaltaknak megfelelően határozott, legkésőbb
  2028
  . december 31-én hatályukat vesztik.

(3)   Az (1) bekezdés értelmében megadott engedélyek hatálya alá tartozó területek az 63. cikkben foglaltak hatályán kívül esnek.

(3)   Az (1) bekezdés értelmében megadott engedélyek hatálya alá tartozó területek az 63. cikkben foglaltak hatályán kívül esnek.”

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

69 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5e. | A 69. cikk a következő ponttal egészül ki:









  „ea) | a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez kapcsolódó kritériumok.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5e.

5e.

A 69. cikk a következő ponttal egészül ki:

„ea)

„ea)

a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez kapcsolódó kritériumok.”

a szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzéséhez kapcsolódó kritériumok.”

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 f pont (új)

1308/2013/EU rendelet

73 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5f. | A 73. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5f.

5f.

A 73. cikk helyébe a következő szöveg lép:

73. cikk

„73. cikk

Hatály

Hatály

A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növény-egészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja a forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.

A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növény-egészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme
  , valamint az uniós termelők és a harmadik országok termelői közötti tisztességes verseny biztosítása
  céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja a forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.”

, valamint az uniós termelők és a harmadik országok termelői közötti tisztességes verseny biztosítása

Módosítás 234

Módosítás 234

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 g pont (új)

1308/2013/EU rendelet

75 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5 g. | a 75. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5 g.

5 g.

a 75. cikk helyébe a következő szöveg lép:

75. cikk

„75. cikk

Az előírások megállapítása és tartalma

Az előírások megállapítása és tartalma

(1)   A forgalmazási előírások az alábbi ágazatok és termékek közül egyre vagy többre alkalmazhatók:

(1)   A forgalmazási előírások az alábbi ágazatok és termékek közül egyre vagy többre alkalmazhatók:

| a) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |
| --- | --- |

a)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| a) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |
| --- | --- |

a)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| b) | gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

b)

gyümölcs- és zöldségfélék;

| b) | gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

b)

gyümölcs- és zöldségfélék;

| c) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek; |
| --- | --- |

c)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek;

| c) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek; |
| --- | --- |

c)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek;

| d) | banán; |
| --- | --- |

d)

banán;

| d) | banán; |
| --- | --- |

d)

banán;

| e) | élő növény; |
| --- | --- |

e)

élő növény;

| e) | élő növény; |
| --- | --- |

e)

élő növény;

| f) | tojás; |
| --- | --- |

f)

tojás;

| f) | tojás; |
| --- | --- |

f)

tojás;

| g) | baromfihús; |
| --- | --- |

g)

baromfihús;

| g) | baromfihús; |
| --- | --- |

g)

baromfihús;

| h) | emberi
  fogyasztásra szánt kenhető zsírok; |
| --- | --- |

h)

emberi
  fogyasztásra szánt kenhető zsírok;

emberi

| h) | emberi
  fogyasztásra szánt kenhető zsírok; |
| --- | --- |

h)

emberi
  fogyasztásra szánt kenhető zsírok;

emberi

| i) | komló. |
| --- | --- |

i)

komló.

| i) | komló; |
| --- | --- |

i)

komló;

| ia) | rizs; |
| --- | --- |

ia)

ia)

rizs;

rizs;

| ib) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

ib)

ib)

tej és tejtermékek;

tej és tejtermékek;

| ic) | méz és méhészeti termékek; |
| --- | --- |

ic)

ic)

méz és méhészeti termékek;

méz és méhészeti termékek;

| id) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

id)

id)

marha- és borjúhús;

marha- és borjúhús;

| ie) | juhhús; |
| --- | --- |

ie)

ie)

juhhús;

juhhús;

| if) | sertéshús; |
| --- | --- |

if)

if)

sertéshús;

sertéshús;

| ig) | kender. |
| --- | --- |

ig)

ig)

kender.

kender.

(2)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint az e cikk (1) és (4) bekezdésének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását, továbbá minőségét érintő gazdasági feltételeknek a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyrészt a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokról, másrészt az előírásoktól való eltérésekről és az előírások alóli mentességekről, biztosítandó a folyamatosan változó piaci feltételekhez, a változó fogyasztói kereslethez és a vonatkozó nemzetközi előírásokban bekövetkező változásokhoz való alkalmazkodást, valamint a termékinnováció akadályozásának elkerülését.

(2)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint az e cikk (1) és (4) bekezdésének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását, továbbá minőségét érintő gazdasági feltételeknek a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyrészt a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokról, másrészt az előírásoktól való eltérésekről és az előírások alóli mentességekről, biztosítandó a folyamatosan változó piaci feltételekhez, a változó fogyasztói kereslethez és a vonatkozó nemzetközi előírásokban bekövetkező változásokhoz való alkalmazkodást, valamint a termékinnováció akadályozásának elkerülését.

(3)   Az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének sérelme nélkül az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások az egyes ágazatok jellemzői, a forgalomba hozatal szabályozásának szükségessége és az e cikk (5) bekezdésében foglalt feltételek alapján ágazatonként vagy termékenként meghatározandó alábbi kérdések közül egyre vagy többre vonatkozhatnak:

(3)   Az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 26. cikkének sérelme nélkül az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások az egyes ágazatok jellemzői, a forgalomba hozatal szabályozásának szükségessége és az e cikk (5) bekezdésében foglalt feltételek alapján ágazatonként vagy termékenként meghatározandó alábbi kérdések közül egyre vagy többre vonatkozhatnak:

| a) | a 78. cikkben említettektől eltérő ágazatokra vonatkozó műszaki meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések; |
| --- | --- |

a)

a 78. cikkben említettektől eltérő ágazatokra vonatkozó műszaki meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések;

| a) | a 78. cikkben említettektől eltérő ágazatokra vonatkozó műszaki meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések; |
| --- | --- |

a)

a 78. cikkben említettektől eltérő ágazatokra vonatkozó műszaki meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések;

| b) | osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás; |
| --- | --- |

b)

osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;

| b) | osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás; |
| --- | --- |

b)

osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;

| c) | a fajok, a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus; |
| --- | --- |

c)

a fajok, a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;

| c) | a fajok, a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus; |
| --- | --- |

c)

a fajok, a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;

| d) | kiszerelés, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata, a 92–123. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

kiszerelés, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata, a 92–123. cikk sérelme nélkül;

| d) | kiszerelés, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata, a 92–123. cikk sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

kiszerelés, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata, a 92–123. cikk sérelme nélkül;

| e) | olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők és a víztartalom százalékos aránya; |
| --- | --- |

e)

olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők és a víztartalom százalékos aránya;

| e) | olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők és a víztartalom százalékos aránya; |
| --- | --- |

e)

olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők és a víztartalom százalékos aránya;

| f) | a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását; |
| --- | --- |

f)

a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását;

| f) | a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását; |
| --- | --- |

f)

a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását;

| g) | a gazdálkodás típusa és a termelési módszer – ideértve a borászati eljárásokat is –, valamint a fenntartható termelés fejlett rendszerei; |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodás típusa és a termelési módszer – ideértve a borászati eljárásokat is –, valamint a fenntartható termelés fejlett rendszerei;

| g) | a gazdálkodás típusa és a termelési módszer – ideértve a borászati eljárásokat
  , a takarmányozási gyakorlatokat
  is –, valamint a fenntartható termelés fejlett rendszerei; |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodás típusa és a termelési módszer – ideértve a borászati eljárásokat
  , a takarmányozási gyakorlatokat
  is –, valamint a fenntartható termelés fejlett rendszerei;

, a takarmányozási gyakorlatokat

| h) | must és bor házasítása – ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is –, keverés és az arra vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

h)

must és bor házasítása – ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is –, keverés és az arra vonatkozó korlátozások;

| h) | must és bor házasítása – ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is –, keverés és az arra vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

h)

must és bor házasítása – ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is –, keverés és az arra vonatkozó korlátozások;

| i) | a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés, tárolási módszer és hőmérséklet, tárolás és szállítás; |
| --- | --- |

i)

a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés, tárolási módszer és hőmérséklet, tárolás és szállítás;

| i) | a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés, tárolási módszer és hőmérséklet, tárolás és szállítás; |
| --- | --- |

i)

a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés, tárolási módszer és hőmérséklet, tárolás és szállítás;

| j) | a termelés helye és/vagy a származási hely
  , a baromfihús és a kenhető zsírok kivételével
  ; |
| --- | --- |

j)

a termelés helye és/vagy a származási hely
  , a baromfihús és a kenhető zsírok kivételével
  ;

, a baromfihús és a kenhető zsírok kivételével

| j) | a termelés helye és/vagy a származási hely; |
| --- | --- |

j)

a termelés helye és/vagy a származási hely;

| k) | egyes anyagok és eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

k)

egyes anyagok és eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| k) | egyes anyagok és eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

k)

egyes anyagok és eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| l) | egyedi felhasználás; |
| --- | --- |

l)

egyedi felhasználás;

| l) | egyedi felhasználás; |
| --- | --- |

l)

egyedi felhasználás;

| m) | az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak vagy a 78. cikkben említett meghatározásoknak, jelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek |
| --- | --- |

m)

az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak vagy a 78. cikkben említett meghatározásoknak, jelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek

| m) | az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak vagy a 78. cikkben említett meghatározásoknak, jelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

m)

az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak vagy a 78. cikkben említett meghatározásoknak, jelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek;

| ma) | állatjólét. |
| --- | --- |

ma)

ma)

állatjólét.

állatjólét.

(4)   Az (1) bekezdés mellett forgalmazási előírások a borágazatra is alkalmazhatók. A (3) bekezdés f), g), h), k) és m) pontját a borágazatra alkalmazni kell.

(4)   Az (1) bekezdés mellett forgalmazási előírások a borágazatra is alkalmazhatók. A (3) bekezdés f), g), h), k) és m) pontját a borágazatra alkalmazni kell.

(5)   Az e cikk (1) bekezdésével összhangban elfogadott, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat a 84–88. cikk és IX. melléklet sérelme nélkül, a következők figyelembevételével kell megállapítani:

(5)   Az e cikk (1) bekezdésével összhangban elfogadott, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat a 84–88. cikk és IX. melléklet sérelme nélkül, a következők figyelembevételével kell megállapítani:

| a) | az érintett termék sajátosságai; |
| --- | --- |

a)

az érintett termék sajátosságai;

| a) | az érintett termék sajátosságai; |
| --- | --- |

a)

az érintett termék sajátosságai;

| b) | a termékek forgalomba hozatalát megkönnyítő feltételek biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a termékek forgalomba hozatalát megkönnyítő feltételek biztosításának szükségessége;

| b) | a termékek forgalomba hozatalát megkönnyítő feltételek biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a termékek forgalomba hozatalát megkönnyítő feltételek biztosításának szükségessége;

| c) | a termelők azon érdeke, hogy közöljék a termék és a termelés jellemzőit, és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségekkel és adminisztratív terhekkel, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyökkel kapcsolatos értékelés elvégzését követően a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény; |
| --- | --- |

c)

a termelők azon érdeke, hogy közöljék a termék és a termelés jellemzőit, és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségekkel és adminisztratív terhekkel, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyökkel kapcsolatos értékelés elvégzését követően a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;

| c) | a termelők azon érdeke, hogy közöljék a termék és a termelés jellemzőit, és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségekkel és adminisztratív terhekkel, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyökkel kapcsolatos értékelés elvégzését követően a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény; |
| --- | --- |

c)

a termelők azon érdeke, hogy közöljék a termék és a termelés jellemzőit, és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségekkel és adminisztratív terhekkel, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyökkel kapcsolatos értékelés elvégzését követően a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;

| d) | a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározásához rendelkezésre álló módszerek; |
| --- | --- |

d)

a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározásához rendelkezésre álló módszerek;

| d) | a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározásához rendelkezésre álló módszerek; |
| --- | --- |

d)

a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározásához rendelkezésre álló módszerek;

| e) | az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások; |
| --- | --- |

e)

az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások;

| e) | az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások; |
| --- | --- |

e)

az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások;

| f) | annak szükségessége, hogy a termékek természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül. |
| --- | --- |

f)

annak szükségessége, hogy a termékek természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül.

| f) | annak szükségessége, hogy a termékek természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül. |
| --- | --- |

f)

annak szükségessége, hogy a termékek természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül.

(6)   A fogyasztói elvárások, továbbá annak figyelembevétele érdekében, hogy javítani kell a mezőgazdasági termékek minőségét, valamint az előállításukat és forgalmazásukat érintő gazdasági feltételeket, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben szereplő ágazatlista módosítása céljából a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak szigorúan a változó fogyasztói keresletből és a műszaki fejlődésből eredő bizonyított szükségletekre, illetve a termékinnovációból eredő szükségletekre kell korlátozódniuk, és azokról a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára, amelyben értékelnie kell különösen a fogyasztói igényeket, a gazdasági szereplőkre háruló költségeket és adminisztratív terheket – ideértve a belső piacra és a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokat is –, továbbá a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyöket.

(6)   A fogyasztói elvárások, továbbá annak figyelembevétele érdekében, hogy javítani kell a mezőgazdasági termékek minőségét, valamint az előállításukat és forgalmazásukat érintő gazdasági feltételeket, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben szereplő ágazatlista módosítása céljából a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak szigorúan a változó fogyasztói keresletből és a műszaki fejlődésből eredő bizonyított szükségletekre, illetve a termékinnovációból eredő szükségletekre kell korlátozódniuk, és azokról a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára, amelyben értékelnie kell különösen a fogyasztói igényeket, a gazdasági szereplőkre háruló költségeket és adminisztratív terheket – ideértve a belső piacra és a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásokat is –, továbbá a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyöket.”

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 h pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 h pont (új)

1308/2013/EU rendelet

78 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5h. | A 78. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5h.

5h.

A 78. cikk helyébe a következő szöveg lép:

78. cikk

„78. cikk

Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések

Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések

(1)   Az 59. cikkben említett, alkalmazandó forgalmazási előírások mellett – adott esetben – a VII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések alkalmazandók a következő ágazatokra vagy termékekre:

(1)   Az 59. cikkben említett, alkalmazandó forgalmazási előírások mellett – adott esetben – a VII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések alkalmazandók a következő ágazatokra vagy termékekre:

| a) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús;

| a) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús;

| aa) | juh- és bárányhús; |
| --- | --- |

aa)

aa)

juh- és bárányhús;

juh- és bárányhús;

| b) | bor; |
| --- | --- |

b)

bor;

| b) | bor; |
| --- | --- |

b)

bor;

| c) | emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

c)

emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;

| c) | emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

c)

emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;

| d) | baromfihús; |
| --- | --- |

d)

baromfihús;

| d) | baromfihús; |
| --- | --- |

d)

baromfihús;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

tojás;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

tojás;

| f) | emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok; valamint |
| --- | --- |

f)

emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok; valamint

| f) | emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok; valamint |
| --- | --- |

f)

emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok; valamint

| g) | olívaolaj és étkezési olajbogyó. |
| --- | --- |

g)

g)

olívaolaj és étkezési olajbogyó.

| g) | olívaolaj és étkezési olajbogyó. |
| --- | --- |

g)

olívaolaj és étkezési olajbogyó.

(2)   A VII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására használhatók az Unióban, amely megfelel az említett mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.

(2)   A VII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására
  és népszerűsítésére
  használhatók az Unióban, amely megfelel az említett mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.
  A VII. melléklet előírhatja azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén ezek a megjelölések vagy kereskedelmi megnevezések forgalmazásuk vagy népszerűsítésük során oltalomban részesülnek a jogellenes kereskedelmi használattal, a visszaéléssel, az utánzással vagy a jogellenes utalásokkal szemben.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. mellékletben szereplő meghatározásokkal és kereskedelmi megnevezésekkel kapcsolatos módosításokra, eltérésekre vagy mentesítésekre vonatkozóan. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak szigorúan a változó fogyasztói keresletből és a műszaki fejlődésből eredő bizonyított szükségletekre, illetve a termékinnovációból eredő szükségletekre kell korlátozódniuk.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. mellékletben szereplő meghatározásokkal és kereskedelmi megnevezésekkel kapcsolatos módosításokra, eltérésekre vagy mentesítésekre vonatkozóan. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak szigorúan a változó fogyasztói keresletből és a műszaki fejlődésből eredő bizonyított szükségletekre, illetve a termékinnovációból eredő szükségletekre kell korlátozódniuk.

(4)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek és a tagállamoknak egyaránt pontos és megfelelő ismereteik legyenek a VII. mellékletben szereplő meghatározásokról és kereskedelmi megnevezésekről, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az azokra vonatkozó előírások, illetve azok alkalmazása tekintetében.

(4)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek és a tagállamoknak egyaránt pontos és megfelelő ismereteik legyenek a VII. mellékletben szereplő meghatározásokról és kereskedelmi megnevezésekről, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az azokra vonatkozó előírások, illetve azok alkalmazása tekintetében.

(5)   A fogyasztói elvárásoknak és a tejtermékpiac alakulásának a figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben egyrészt meghatározza azokat a tejtermékeket, amelyek tekintetében fel kell tüntetni azon állatfaj nevét, amelytől a tej származik, amennyiben nem szarvasmarháról van szó, másrészt pedig megállapítja a szükséges szabályokat.

(5)   A fogyasztói elvárásoknak és a tejtermékpiac alakulásának a figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben egyrészt meghatározza azokat a tejtermékeket, amelyek tekintetében fel kell tüntetni azon állatfaj nevét, amelytől a tej származik, amennyiben nem szarvasmarháról van szó, másrészt pedig megállapítja a szükséges szabályokat.”

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 i pont (új)

1308/2013/EU rendelet

79 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5i. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „79a. cikk




  Az olívaolaj más növényi olajokkal való keverése





  (1)
     
  Az olívaolaj más növényi olajokkal való keverése tilos.






  (2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e cikk (1) bekezdésének eleget nem tevő gazdasági szereplőkkel szembeni szankciók megállapítása céljából történő kiegészítésére vonatkozóan.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5i.

5i.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„79a. cikk

Az olívaolaj más növényi olajokkal való keverése

(1)
     
  Az olívaolaj más növényi olajokkal való keverése tilos.

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az e cikk (1) bekezdésének eleget nem tevő gazdasági szereplőkkel szembeni szankciók megállapítása céljából történő kiegészítésére vonatkozóan.”

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 j pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 j pont (új)

1308/2013/EU rendelet

79 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5j. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „79b. cikk




  Az olajbogyó- és olívaolaj-ágazatra vonatkozó forgalmazási szabályok




  Az olajbogyó- és olívaolaj-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az étkezési olajbogyóra és az olívaolajra alkalmazandó forgalmazási szabályok harmonizálása céljából történő kiegészítésére vonatkozóan.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5j.

5j.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„79b. cikk

Az olajbogyó- és olívaolaj-ágazatra vonatkozó forgalmazási szabályok

Az olajbogyó- és olívaolaj-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek az étkezési olajbogyóra és az olívaolajra alkalmazandó forgalmazási szabályok harmonizálása céljából történő kiegészítésére vonatkozóan.”

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1308/2013/EU rendelet

81 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

6.

A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

| | „(2)
     
  A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön bortermelés céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók. |
| --- | --- |

„(2)
     
  A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön bortermelés céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.

A tagállamok az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:

A tagállamok az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:

| | a) | az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera vagy a Vitis Labrusca fajhoz tartozik; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a)

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera vagy a Vitis Labrusca fajhoz tartozik; vagy

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera vagy a Vitis Labrusca fajhoz tartozik; vagy

| | b) | az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera, Vitis Labrusca faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera, Vitis Labrusca faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre.

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera, Vitis Labrusca faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre.

| | Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.;” |
| --- | --- |

Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.;”

Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.;”

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

81 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.

6a.

A 81. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(2)   A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön
  bortermelés
  céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.

| | „(2)   A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön
  borkészítés
  céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók. |
| --- | --- |

„(2)   A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön
  borkészítés
  céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.

A tagállamok
  kizárólag
  az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:

kizárólag

| | A tagállamok az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba: |
| --- | --- |

A tagállamok az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:

| a) | az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre; |
| --- | --- |

a)

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre;

| | a) | az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy
  az érintett szőlőfajta
  a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre; |
| --- | --- | --- |

a)

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy
  az érintett szőlőfajta
  a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre;

az érintett szőlőfajta

| b) | az érintett szőlőfajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont. |
| --- | --- |

b)

az érintett szőlőfajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont.

| | b) | az érintett szőlőfajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont. |
| --- | --- | --- |

b)

az érintett szőlőfajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont.

| | A második albekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik a Vitis Labrusca vagy a második albekezdés b) pontjában említett fajták meglévő történelmi szőlőterületeken történő újratelepítését mindaddig, amíg a meglévő beültetett terület nem növekszik. |
| --- | --- |

A második albekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik a Vitis Labrusca vagy a második albekezdés b) pontjában említett fajták meglévő történelmi szőlőterületeken történő újratelepítését mindaddig, amíg a meglévő beültetett terület nem növekszik.

A második albekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik a Vitis Labrusca vagy a második albekezdés b) pontjában említett fajták meglévő történelmi szőlőterületeken történő újratelepítését mindaddig, amíg a meglévő beültetett terület nem növekszik.

Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.

| | Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.” |
| --- | --- |

Amennyiben valamely borszőlőfajtát törlik az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.”

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1308/2013/EU rendelet

90a cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik;

| a) | a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása
  vagy fenntartása
  , amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik; |
| --- | --- |

a)

a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása
  vagy fenntartása
  , amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik;

vagy fenntartása

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

92 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | A 92. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

8a.

8a.

A 92. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok a VII. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók.

| | (1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok
  kizárólag
  a VII. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok
  kizárólag
  a VII. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók.

Módosítás 235/rev

Módosítás 235/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1308/2013/EU rendelet

93 cikk – 1 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „eredetmegjelölés”: a 92. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére
  használt megnevezés
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„eredetmegjelölés”: a 92. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére
  használt megnevezés
  :

használt megnevezés

| a) | „eredetmegjelölés”:
  valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet
  a 92. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére
  használnak
  : |
| --- | --- |

a)

„eredetmegjelölés”:
  valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet
  a 92. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére
  használnak
  :

valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet

használnak

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1308/2013/EU rendelet

93 cikk – 1 bekezdés – a pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és
  adott esetben
  emberi tényezőknek köszönhetők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és
  adott esetben
  emberi tényezőknek köszönhetők;

adott esetben

| i. | amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők; |
| --- | --- |

i.

amelynek minősége vagy jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1308/2013/EU rendelet

93. cikk – 1 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik;

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik;

törölve

törölve

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont – a pont

1308/2013/EU rendelet

93 cikk – 1 bekezdés – a pont – v a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | va. | amely nem tartozik a VII. melléklet II. részének 18. és 19. pontja szerinti „részlegesen alkoholmentesített” vagy „alkoholmentesített” kategóriába. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

va.

va.

amely nem tartozik a VII. melléklet II. részének 18. és 19. pontja szerinti „részlegesen alkoholmentesített” vagy „alkoholmentesített” kategóriába.

amely nem tartozik a VII. melléklet II. részének 18. és 19. pontja szerinti „részlegesen alkoholmentesített” vagy „alkoholmentesített” kategóriába.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1308/2013/EU rendelet

94 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | A 94. cikk (1) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10.

10.

A 94. cikk (1) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

| | „A megnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket:” |
| --- | --- |

„A megnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket:”

„A megnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket:”

Módosítás 236

Módosítás 236

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

94 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. | a 94. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

10a.

10a.

a 94. cikk helyébe a következő szöveg lép:

94. cikk

„94. cikk

Oltalom iránti kérelem

Oltalom iránti kérelem

(1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket
  tartalmazó technikai jellegű dokumentációt
  :

(1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket:

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező neve és címe;

| b) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező neve és címe;

| c) | a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint

| c) | a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint

| d) | a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.

| d) | a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.

(2)   A termékleírásnak lehetővé kell tennie az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését. A termékleírás legalább a következőket tartalmazza:

(2)   A termékleírásnak lehetővé kell tennie az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését. A termékleírás legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a bor vagy borok leírása: |
| --- | --- |

b)

a bor vagy borok leírása:

| b) | a bor vagy borok leírása: |
| --- | --- |

b)

a bor vagy borok leírása:

| | i. | az eredetmegjelölés tekintetében a főbb analitikai és érzékszervi jellemzők; |
| --- | --- | --- |

i.

az eredetmegjelölés tekintetében a főbb analitikai és érzékszervi jellemzők;

| | i. | az eredetmegjelölés tekintetében a főbb analitikai és érzékszervi jellemzők; |
| --- | --- | --- |

i.

az eredetmegjelölés tekintetében a főbb analitikai és érzékszervi jellemzők;

| | ii. | a földrajzi jelzés tekintetében a főbb analitikai jellemzők, valamint az érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a földrajzi jelzés tekintetében a főbb analitikai jellemzők, valamint az érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése;

| | ii. | a földrajzi jelzés tekintetében a főbb analitikai jellemzők, valamint az érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a földrajzi jelzés tekintetében a főbb analitikai jellemzők, valamint az érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése;

| c) | adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások;

| c) | adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások;

| d) | az érintett földrajzi terület körülhatárolása; |
| --- | --- |

d)

az érintett földrajzi terület körülhatárolása;

| d) | az érintett földrajzi terület körülhatárolása; |
| --- | --- |

d)

az érintett földrajzi terület körülhatárolása;

| e) | a hektáronkénti maximális hozamok; |
| --- | --- |

e)

a hektáronkénti maximális hozamok;

| e) | a hektáronkénti maximális hozamok; |
| --- | --- |

e)

a hektáronkénti maximális hozamok;

| f) | a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor vagy borok készülnek; |
| --- | --- |

f)

a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor vagy borok készülnek;

| f) | a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor vagy borok készülnek; |
| --- | --- |

f)

a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor vagy borok készülnek;

| g) | a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot
  igazoló adatok; |
| --- | --- |

g)

a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot
  igazoló adatok;

a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot

| g) | az alábbi kapcsolatokat
  igazoló adatok: |
| --- | --- |

g)

az alábbi kapcsolatokat
  igazoló adatok:

az alábbi kapcsolatokat

| | i. | az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti kapcsolat és a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett földrajzi környezet természeti és emberi tényezőire vonatkozó adatok; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti kapcsolat és a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett földrajzi környezet természeti és emberi tényezőire vonatkozó adatok;

az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti kapcsolat és a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett földrajzi környezet természeti és emberi tényezőire vonatkozó adatok;

| | ii. | az oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően a termék egyedi minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője és a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett földrajzi eredet közötti kapcsolat; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően a termék egyedi minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője és a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett földrajzi eredet közötti kapcsolat;

az oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően a termék egyedi minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője és a 93. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett földrajzi eredet közötti kapcsolat;

| ga) | adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulása; |
| --- | --- |

ga)

ga)

adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulása;

adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulása;

| h) | az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós joggal; |
| --- | --- |

h)

az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós joggal;

| h) | az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós joggal; |
| --- | --- |

h)

az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós joggal;

| i) | a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai. |
| --- | --- |

i)

a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai.

| i) | a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai. |
| --- | --- |

i)

a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai.

(3)   Harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozó oltalom iránti kérelem esetén az (1) és (2) bekezdésben előírtakon túl bizonyítani kell, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.

(3)   Harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozó oltalom iránti kérelem esetén az (1) és (2) bekezdésben előírtakon túl bizonyítani kell, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.”

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 10 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 10 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

96 cikk – 5 bekezdés – 1 a és 1b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10b. | Az 96. cikk (5) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:



  „Az oltalom iránti kérelemnek az első albekezdéssel összhangban a Bizottság részére történő továbbításakor a tagállam nyilatkozatot mellékel a kérelemhez, amelyben kijelenti, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az oltalomra vonatkozóan e szakaszban előírt feltételeknek, továbbá igazolja, hogy a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum a termékleírás valósághű összefoglalását képezi."




  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti eljárás keretében benyújtott minden elfogadható felszólalásról.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10b.

10b.

Az 96. cikk (5) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Az oltalom iránti kérelemnek az első albekezdéssel összhangban a Bizottság részére történő továbbításakor a tagállam nyilatkozatot mellékel a kérelemhez, amelyben kijelenti, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az oltalomra vonatkozóan e szakaszban előírt feltételeknek, továbbá igazolja, hogy a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum a termékleírás valósághű összefoglalását képezi."

„Az oltalom iránti kérelemnek az első albekezdéssel összhangban a Bizottság részére történő továbbításakor a tagállam nyilatkozatot mellékel a kérelemhez, amelyben kijelenti, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az oltalomra vonatkozóan e szakaszban előírt feltételeknek, továbbá igazolja, hogy a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum a termékleírás valósághű összefoglalását képezi."

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti eljárás keretében benyújtott minden elfogadható felszólalásról.”

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti eljárás keretében benyújtott minden elfogadható felszólalásról.”

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1308/2013/EU rendelet

96 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)
     
  A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktust fogad el a 97. cikk (2) bekezdésében említett kérelem vizsgálatának felfüggesztése céljából, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát az oltalom iránti kérelemmel szembeni keresettel kapcsolatban, amely esetében a tagállam az előzetes nemzeti eljárás keretében korábban úgy ítélte meg, hogy az (5) bekezdésnek megfelelően teljesíti az előírt követelményeket. | törölve |
| E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”; | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)
     
  A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktust fogad el a 97. cikk (2) bekezdésében említett kérelem vizsgálatának felfüggesztése céljából, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát az oltalom iránti kérelemmel szembeni keresettel kapcsolatban, amely esetében a tagállam az előzetes nemzeti eljárás keretében korábban úgy ítélte meg, hogy az (5) bekezdésnek megfelelően teljesíti az előírt követelményeket.

törölve

törölve

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”;

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1308/2013/EU rendelet

97 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság megvizsgálja a 94. cikk és a 96. cikk (5) bekezdése alapján részére továbbított oltalom iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve az érintett tagállam által lefolytatott előzetes nemzeti eljárás eredményeit. | A Bizottság megvizsgálja a 94. cikk és a 96. cikk (5) bekezdése alapján részére továbbított oltalom iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve az érintett tagállam által lefolytatott előzetes nemzeti eljárás eredményeit.
  Ez a vizsgálat különösen a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumra összpontosít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság megvizsgálja a 94. cikk és a 96. cikk (5) bekezdése alapján részére továbbított oltalom iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve az érintett tagállam által lefolytatott előzetes nemzeti eljárás eredményeit.

A Bizottság megvizsgálja a 94. cikk és a 96. cikk (5) bekezdése alapján részére továbbított oltalom iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve az érintett tagállam által lefolytatott előzetes nemzeti eljárás eredményeit.
  Ez a vizsgálat különösen a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumra összpontosít.

Ez a vizsgálat különösen a 94. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumra összpontosít.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1308/2013/EU rendelet

103 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. | A 103. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14.

14.

A 103. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

törölve

törölve

| | „(4)
     
  A (2) bekezdésben említett oltalom az Unió vámterületére belépő, de az Unió vámterületén belüli szabad forgalmazásra nem bocsátott árukra, valamint az Unióban elektronikus kereskedelmi eszközök útján forgalomba hozott árukra is alkalmazandó.;” |
| --- | --- |

„(4)
     
  A (2) bekezdésben említett oltalom az Unió vámterületére belépő, de az Unió vámterületén belüli szabad forgalmazásra nem bocsátott árukra, valamint az Unióban elektronikus kereskedelmi eszközök útján forgalomba hozott árukra is alkalmazandó.;”

Módosítás 263/rev

Módosítás 263/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

103 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | A 103. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

14a.

14a.

A 103. cikk helyébe a következő szöveg lép:

103. cikk

„103. cikk

Oltalom

Oltalom

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket bármely forgalmazó használhatja az olyan borok esetében, amelyek a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készültek.

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket bármely forgalmazó használhatja az olyan borok esetében, amelyek a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készültek.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések, valamint az ezek egyikével a vonatkozó termékleírásnak megfelelően ellátott borok a következőkkel szemben élveznek oltalmat:

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések, valamint az ezek egyikével a vonatkozó termékleírásnak megfelelően ellátott borok a következőkkel szemben élveznek oltalmat:

| a) | az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata: |
| --- | --- |

a)

az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:

| a) | az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata: |
| --- | --- |

a)

az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:

| | i. | olyan, az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termékhez hasonló termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a termékleírásának; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

olyan, az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termékhez hasonló termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a termékleírásának; vagy

| | i. | olyan, az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termékhez hasonló termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a termékleírásának; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

olyan, az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termékhez hasonló termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a termékleírásának; vagy

| | ii. | amennyiben az ilyen használat visszaél az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevével; |
| --- | --- | --- |

ii.

amennyiben az ilyen használat visszaél az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevével;

| | ii. | amennyiben az ilyen használat visszaél az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevével
  , illetve gyengíti vagy csorbítja azt, beleértve azokat az eseteket is, ha egy bejegyzett elnevezést összetevőként használnak fel
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

amennyiben az ilyen használat visszaél az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevével
  , illetve gyengíti vagy csorbítja azt, beleértve azokat az eseteket is, ha egy bejegyzett elnevezést összetevőként használnak fel
  ;

, illetve gyengíti vagy csorbítja azt, beleértve azokat az eseteket is, ha egy bejegyzett elnevezést összetevőként használnak fel

| b) | az elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy
  idézése
  , még abban az esetben is, ha a termék vagy a szolgáltatás tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a „jellegű”, „típusú”, „módszerrel készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat”, „ízű”, „-szerű” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik; |
| --- | --- |

b)

az elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy
  idézése
  , még abban az esetben is, ha a termék vagy a szolgáltatás tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a „jellegű”, „típusú”, „módszerrel készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat”, „ízű”, „-szerű” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik;

idézése

| b) | az elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy
  az elnevezésre való utalás
  , még abban az esetben is, ha a termék vagy a szolgáltatás tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezés fordítását
  , kiejtés szerinti átiratát vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átiratát
  használják, illetve ha azt a »jellegű«, »típusú«, »módszerrel készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat«, »ízű«, »-szerű« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik
  , ideértve azokat az eseteket is, amikor e bejegyzett elnevezéseket összetevőként használják fel
  ; |
| --- | --- |

b)

az elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy
  az elnevezésre való utalás
  , még abban az esetben is, ha a termék vagy a szolgáltatás tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezés fordítását
  , kiejtés szerinti átiratát vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átiratát
  használják, illetve ha azt a »jellegű«, »típusú«, »módszerrel készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat«, »ízű«, »-szerű« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik
  , ideértve azokat az eseteket is, amikor e bejegyzett elnevezéseket összetevőként használják fel
  ;

az elnevezésre való utalás

, kiejtés szerinti átiratát vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átiratát

, ideértve azokat az eseteket is, amikor e bejegyzett elnevezéseket összetevőként használják fel

| c) | a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy félrevezető jelzés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás; |
| --- | --- |

c)

a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy félrevezető jelzés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás;

| c) | a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy félrevezető jelzés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás; |
| --- | --- |

c)

a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy félrevezető jelzés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás;

| d) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet. |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.

| d) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet; |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet;

| da) | egy domainnév minden olyan rosszhiszemű feltüntetése, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető. |
| --- | --- |

da)

da)

egy domainnév minden olyan rosszhiszemű feltüntetése, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető.

egy domainnév minden olyan rosszhiszemű feltüntetése, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető.

(3)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nem válhatnak a 101. cikk (1) bekezdésének értelmében vett köznevesült elnevezésekké az Unióban.

(3)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nem válhatnak a 101. cikk (1) bekezdésének értelmében vett köznevesült elnevezésekké az Unióban.

(3a)
     
  A (2) bekezdésben említett oltalom az Unió vámterületére belépő, de az Unió vámterületén belüli szabad forgalmazásra nem bocsátott árukra, valamint az Unióban elektronikus kereskedelmi eszközök útján forgalomba hozott árukra is alkalmazandó.

(3b)
     
  Amennyiben az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor földrajzi területe egy másik, nagyobb földrajzi területtel rendelkező, ugyancsak oltalom alatt álló eredetmegjelölés hatálya alá tartozik, a tagállamok meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó borok e másik oltalom alatt álló eredetmegjelölés előnyeit élvezhetik. Ezeket a feltételeket bele kell foglalni az érintett borok termékleírásába.”

Módosítás 237

Módosítás 237

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

105 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14b. | a 105. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

14b.

14b.

a 105. cikk helyébe a következő szöveg lép:

105. cikk

„105. cikk

A termékleírás módosításai

A termékleírás módosításai

A
  95. cikkben szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 94. cikk (2) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett földrajzi terület határainak újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

A

(1)
     
  A
  95. cikkben szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 94. cikk (2) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett földrajzi terület határainak újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

(1a)
     
  A termékleírások módosításai fontosságuk szerint két kategóriába sorolhatók: uniós szintű kifogásolási eljárást igénylő módosítások (a továbbiakban: uniós módosítások), illetve tagállami vagy harmadik országbeli szinten kezelendő módosítások (a továbbiakban: standard módosítások).

A módosítás uniós módosításnak minősül, amennyiben:

A módosítás uniós módosításnak minősül, amennyiben:

| a) | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezésének megváltozását vonja magával; |
| --- | --- |

a)

a)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezésének megváltozását vonja magával;

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezésének megváltozását vonja magával;

| b) | a szőlőből készült termékek VII. melléklet II. részében említett valamely kategóriájának megváltoztatását, törlését vagy új kategória hozzáadását vonja magával; |
| --- | --- |

b)

b)

a szőlőből készült termékek VII. melléklet II. részében említett valamely kategóriájának megváltoztatását, törlését vagy új kategória hozzáadását vonja magával;

a szőlőből készült termékek VII. melléklet II. részében említett valamely kategóriájának megváltoztatását, törlését vagy új kategória hozzáadását vonja magával;

| c) | potenciálisan érvénytelenítheti a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot; |
| --- | --- |

c)

c)

potenciálisan érvénytelenítheti a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot;

potenciálisan érvénytelenítheti a 93. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában, illetve b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot;

| d) | további korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében. |
| --- | --- |

d)

d)

további korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében.

további korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében.

A harmadik országok vagy harmadik országbeli termelők által benyújtott uniós módosítások iránti kérelmeknek bizonyítékot kell tartalmazniuk arról, hogy a kérelmezett módosítás megfelel az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan az említett harmadik országokban hatályos jogszabályoknak.

A harmadik országok vagy harmadik országbeli termelők által benyújtott uniós módosítások iránti kérelmeknek bizonyítékot kell tartalmazniuk arról, hogy a kérelmezett módosítás megfelel az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan az említett harmadik országokban hatályos jogszabályoknak.

Minden egyéb módosítás standard módosításnak minősül.

Minden egyéb módosítás standard módosításnak minősül.

(1b)
     
  Az átmeneti módosítás a termékleírásnak a kötelező egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedések hatósági bevezetéséből fakadó vagy az illetékes hatóságok által hivatalosan elismert természeti katasztrófákhoz vagy kedvezőtlen időjárási viszonyokhoz kapcsolódó átmeneti megváltoztatására irányuló standard módosításnak minősül.

(1c)
     
  Az oltalom alatt álló eredetmegjelölésre szánt szőlőfajták termesztési feltételeinek megváltozása esetén a meglévő szőlőfajták a termékleírásban meghatározott ideig, de legkésőbb a kivágásig továbbra is jogosultak az oltalom alatt álló eredetmegjelölésre.”

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

105 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14c.

14c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„105a. cikk

„105a. cikk

Uniós szintű módosítások

Uniós szintű módosítások

(1)
     
  A termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelem benyújtásakor a 94. és 96–99. cikkben megállapított eljárást kell értelemszerűen követni. A termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelmek abban az esetben minősülnek elfogadhatónak, ha azokat a 105. cikkel összhangban nyújtják be, és azok hiánytalanok, kimerítőek, és megfelelően kitöltöttek. A termékleírás uniós módosításának jóváhagyására irányuló kérelem Bizottság általi jóváhagyása csak magában a kérelemben ismertetett módosításokra vonatkozik.

(2)
     
  Ha a Bizottság a 97. cikk (2) bekezdésének megfelelően lefolytatott vizsgálat alapján úgy ítéli meg, hogy a 97. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az uniós módosítás iránti kérelmet. A módosítás jóváhagyásáról szóló végleges határozatot a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni, kivéve, ha elfogadható kifogást nyújtottak be azzal szemben, vagy ha a módosítási kérelem elutasításra kerül; ez utóbbi esetben a 99. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

(3)
     
  Ha a kérelem elfogadhatatlannak minősül, a Bizottság tájékoztatja a tagállam vagy a harmadik ország illetékes hatóságait, illetve a harmadik országban letelepedett kérelmezőt az elfogadhatatlanság indokairól.

(4)
     
  Az uniós módosítások jóváhagyására irányuló kérelmek kizárólag uniós módosításokat tartalmazhatnak. Amennyiben az uniós módosítások iránti kérelem standard vagy átmeneti módosításokat is tartalmaz, az uniós módosításokra vonatkozó eljárás csak az uniós módosításokra alkalmazandó. A standard vagy átmeneti módosítások nem tekintendők benyújtottnak.

(5)
     
  A módosítási kérelem vizsgálata során a Bizottság az előterjesztett módosításokra összpontosít.”

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

105 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14d. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14d.

14d.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„105b. cikk

„105b. cikk

Standard módosítások

Standard módosítások

(1)
     
  A standard módosításokat azok a tagállamok hagyják jóvá és teszik közzé, amelyekhez az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés földrajzi területe kapcsolódik.

A termékleírás standard módosításának jóváhagyására irányuló kérelmeket azon tagállam hatóságaihoz kell benyújtani, amelyhez az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés földrajzi területe kapcsolódik. A kérelmezőknek meg kell felelniük a 95. cikkben megállapított feltételeknek. Amennyiben a termékleírás standard módosításának jóváhagyása iránti kérelmet nem az a kérelmező nyújtotta be, amely a termékleírásban hivatkozott név vagy nevek oltalma iránti kérelmet benyújtotta, a tagállam – ha az eredeti kérelmező még létezik – az eredeti kérelmező számára lehetőséget biztosít, hogy a kérelemhez megjegyzéseket fűzzön.

A termékleírás standard módosításának jóváhagyására irányuló kérelmeket azon tagállam hatóságaihoz kell benyújtani, amelyhez az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés földrajzi területe kapcsolódik. A kérelmezőknek meg kell felelniük a 95. cikkben megállapított feltételeknek. Amennyiben a termékleírás standard módosításának jóváhagyása iránti kérelmet nem az a kérelmező nyújtotta be, amely a termékleírásban hivatkozott név vagy nevek oltalma iránti kérelmet benyújtotta, a tagállam – ha az eredeti kérelmező még létezik – az eredeti kérelmező számára lehetőséget biztosít, hogy a kérelemhez megjegyzéseket fűzzön.

A standard módosítás iránti kérelemnek ismertetnie kell a standard módosításokat, össze kell foglalnia a módosítások szükségességének indokait és bizonyítania kell, hogy a javasolt módosítások a 105. cikk értelmében vett standard módosításoknak minősülnek.

A standard módosítás iránti kérelemnek ismertetnie kell a standard módosításokat, össze kell foglalnia a módosítások szükségességének indokait és bizonyítania kell, hogy a javasolt módosítások a 105. cikk értelmében vett standard módosításoknak minősülnek.

(2)
     
  Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy teljesülnek a követelmények, jóváhagyhatja és közzéteheti a standard módosítást. A jóváhagyó határozatnak tartalmaznia kell az egységes szerkezetbe foglalt módosított egységes dokumentumot és adott esetben az egységes szerkezetbe foglalt módosított termékleírást.

A standard módosítás a tagállamban a közzétételének időpontjától alkalmazandó. A tagállam a standard módosításról legkésőbb a nemzeti jóváhagyó határozat közzétételét követő egy hónapon belül értesíti a Bizottságot.

A standard módosítás a tagállamban a közzétételének időpontjától alkalmazandó. A tagállam a standard módosításról legkésőbb a nemzeti jóváhagyó határozat közzétételét követő egy hónapon belül értesíti a Bizottságot.

(3)
     
  A harmadik országokból származó, szőlőből készült termékekre vonatkozó standard módosításokat jóváhagyó határozatokat az érintett harmadik országban hatályos rendszerrel összhangban kell meghozni, és azokról az egyéni termelő vagy a jogos érdekkel rendelkező termelői csoport küld értesítést a Bizottságnak vagy közvetlenül, vagy pedig az adott harmadik ország hatóságain keresztül, legkésőbb egy hónappal a közzétételüket követően.

(4)
     
  Amennyiben a földrajzi terület egynél több tagállamra terjed ki, az érintett tagállamoknak a földrajzi terület saját területükhöz tartozó részére vonatkozóan külön-külön kell kezdeményezniük a standard módosításokra vonatkozó eljárást. A standard módosítás az utolsó nemzeti jóváhagyó határozat alkalmazandóvá válását követően alkalmazandó. A standard módosítást utolsóként jóváhagyó tagállam legkésőbb a standard módosítást jóváhagyó határozatának közzétételét követő egy hónapon belül megküldi azt a Bizottságnak.

Ha egy vagy több érintett tagállam nem fogadja el az első albekezdésben említett nemzeti jóváhagyó határozatot, bármelyik érintett tagállam benyújthat kérelmet az uniós módosításokra vonatkozó eljárás keretében. Ez a szabály értelemszerűen alkalmazandó abban az esetben is, ha egy vagy több érintett ország harmadik ország.”

Ha egy vagy több érintett tagállam nem fogadja el az első albekezdésben említett nemzeti jóváhagyó határozatot, bármelyik érintett tagállam benyújthat kérelmet az uniós módosításokra vonatkozó eljárás keretében. Ez a szabály értelemszerűen alkalmazandó abban az esetben is, ha egy vagy több érintett ország harmadik ország.”

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 14 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

105 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14e. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14e.

14e.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„105c. cikk

„105c. cikk

Átmeneti módosítások

Átmeneti módosítások

(1)
     
  Az átmeneti módosításokat azok a tagállamok hagyják jóvá és teszik közzé, amelyekhez az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés földrajzi területe kapcsolódik. A tagállam az átmeneti módosításról és az azt alátámasztó indokokról legkésőbb a nemzeti jóváhagyó határozat közzétételét követő egy hónapon belül értesíti a Bizottságot. Az átmeneti módosítás a tagállamban a közzétételének időpontjától alkalmazandó.

(2)
     
  Amennyiben a földrajzi terület egynél több tagállamra terjed ki, az átmeneti módosításokra vonatkozó eljárás külön-külön alkalmazandó az érintett tagállamokban a földrajzi terület saját területükhöz tartozó részére vonatkozóan. Az átmeneti módosítás csak az utolsó nemzeti jóváhagyó határozat alkalmazandóvá válását követően alkalmazandó. Az átmeneti módosítást utolsóként jóváhagyó tagállam a módosításról legkésőbb a nemzeti jóváhagyó határozat közzétételét követő egy hónapon belül értesíti a Bizottságot. Ez a szabály értelemszerűen alkalmazandó abban az esetben is, ha egy vagy több érintett ország harmadik ország.

(3)
     
  A harmadik országokból származó, szőlőből készült termékeket érintő átmeneti módosításokról az azokat alátámasztó indokokkal együtt az egyéni termelő vagy a jogos érdekkel rendelkező termelői csoport értesítést küld a Bizottságnak vagy közvetlenül, vagy pedig az adott harmadik ország hatóságain keresztül, legkésőbb egy hónappal a jóváhagyásuk időpontját követően.

(4)
     
  A Bizottság az ilyen módosításokat a tagállam, harmadik ország vagy harmadik országbeli egyéni termelő vagy termelői csoport értesítése kézhezvételének időpontjától számított három hónapon belül közzéteszi. Az átmeneti módosítás a Bizottság által történő közzétételének időpontjától fogva alkalmazandó az Unió területén.”

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

1308/2013/EU rendelet

106 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. | A 106. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15.

15.

A 106. cikk helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

„106. cikk

„106. cikk

Törlés

Törlés

A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy egy tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére – végrehajtási jogi aktusok útján határozhat az olyan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmának törléséről, amelyek esetében az alábbi feltételek legalább egyike fennáll:

A Bizottság – saját kezdeményezésére vagy egy tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére – végrehajtási jogi aktusok útján határozhat az olyan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmának törléséről, amelyek esetében az alábbi feltételek legalább egyike fennáll:

| a) | a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított; |
| --- | --- |

a)

a)

a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított;

a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított;

| b) | legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket; |
| --- | --- |

b)

b)

legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket;

legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket;

| c) | a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását. |
| --- | --- |

c)

c)

a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását.

a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

106 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. | A 106. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

15a.

15a.

A 106. cikk helyébe a következő szöveg lép:

106. cikk

„106. cikk

Törlés

Törlés

A
  Bizottság – saját kezdeményezésére vagy egy tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére – végrehajtási jogi aktusok útján határozhat az olyan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmának törléséről, amelyek esetében
  a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A

a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(1)
     
  A
  Bizottság – saját kezdeményezésére vagy egy tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére – végrehajtási jogi aktusok útján határozhat az olyan eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmának törléséről, amelyek esetében
  az alábbi feltételek legalább egyike fennáll:

| a) | a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított; |
| --- | --- |

a)

a)

a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított;

a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított;

| b) | legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket; |
| --- | --- |

b)

b)

legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket;

legalább hét egymást követő évben nem hoztak forgalomba az adott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést viselő terméket;

| c) | a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását. |
| --- | --- |

c)

c)

a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását.

a 95. cikkben előírt feltételeknek megfelelő kérelmező kijelenti, hogy a továbbiakban nem igényli az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának fenntartását.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(1a)
     
  Amennyiben a Bizottság elfogadhatatlannak ítéli a törlési kérelmet, tájékoztatja a tagállam vagy harmadik ország hatóságát, illetve a kérelmet benyújtó természetes vagy jogi személyt az elfogadhatatlanság megállapítását megalapozó okokról.

(1b)
     
  A törlésre vonatkozó, indokolással ellátott kifogásolási nyilatkozat csak akkor fogadható el, ha bizonyítja, hogy valamely érdekelt fél használja a kereskedelemben a bejegyzett elnevezést.”

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

106 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „106a. cikk




  Ideiglenes címkézés és kiszerelés




  Az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelemnek a Bizottság részére történő továbbítását követően a termelők feltüntethetik az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést a címkén és a kiszerelésen, illetve az uniós joggal és különösen az 1169/2011/EU rendelettel összhangban nemzeti logókat és jelzéseket használhatnak.




  Az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést jelölő uniós szimbólumok, az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« uniós jelölések, illetve az »OEM« vagy »OFJ« uniós rövidítések csak az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmáról rendelkező határozat kihirdetését követően tüntethetők fel a címkén.




  A kérelem elutasítása esetén az első albekezdésnek megfelelően címkézett, szőlőből készült termékek a készletek kimerüléséig forgalmazhatók.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15b.

15b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„106a. cikk

Ideiglenes címkézés és kiszerelés

Az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelemnek a Bizottság részére történő továbbítását követően a termelők feltüntethetik az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést a címkén és a kiszerelésen, illetve az uniós joggal és különösen az 1169/2011/EU rendelettel összhangban nemzeti logókat és jelzéseket használhatnak.

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést jelölő uniós szimbólumok, az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« uniós jelölések, illetve az »OEM« vagy »OFJ« uniós rövidítések csak az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmáról rendelkező határozat kihirdetését követően tüntethetők fel a címkén.

A kérelem elutasítása esetén az első albekezdésnek megfelelően címkézett, szőlőből készült termékek a készletek kimerüléséig forgalmazhatók.”

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 15 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

107 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15c. | A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:




  „107a. cikk




  Termékleírás alkalmazása borpárlatokat előállító területekre




  A tagállamok olyan területekre is alkalmazhatják a 94. cikk (2) bekezdése szerinti termékleírást, amelyeken a 110/2008/EK rendelet III. mellékletének megfelelően nyilvántartásba vett földrajzi jelzésekkel ellátott borpárlatok készítésére alkalmas bort termelnek.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15c.

15c.

A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:

„107a. cikk

Termékleírás alkalmazása borpárlatokat előállító területekre

A tagállamok olyan területekre is alkalmazhatják a 94. cikk (2) bekezdése szerinti termékleírást, amelyeken a 110/2008/EK rendelet III. mellékletének megfelelően nyilvántartásba vett földrajzi jelzésekkel ellátott borpárlatok készítésére alkalmas bort termelnek.”

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1308/2013/EU rendelet

116a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Unión belül a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a (2) bekezdésben említett illetékes hatóság, vagy az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerinti, az említett rendelet II. címének III. fejezetében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több felhatalmazással rendelkező szervezet biztosítja. | (3)   Az Unión belül a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a (2) bekezdésben említett illetékes hatóság, vagy az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerinti, az említett rendelet II. címének III. fejezetében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több felhatalmazással rendelkező szervezet biztosítja
  , többek között abban a tagállamban is, ahol a bort előállítják
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Unión belül a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a (2) bekezdésben említett illetékes hatóság, vagy az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerinti, az említett rendelet II. címének III. fejezetében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több felhatalmazással rendelkező szervezet biztosítja.

(3)   Az Unión belül a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a (2) bekezdésben említett illetékes hatóság, vagy az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontja szerinti, az említett rendelet II. címének III. fejezetében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több felhatalmazással rendelkező szervezet biztosítja
  , többek között abban a tagállamban is, ahol a bort előállítják
  .

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1308/2013/EU rendelet

116a cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A (3) bekezdésben említett ellenőrzések adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekből állnak. Az ellenőrzések csak akkor korlátozódhatnak adminisztratív ellenőrzésekre, ha biztonságosak, és lehetővé teszik a termékleírásokban meghatározott követelmények és feltételek maradéktalan teljesítésének biztosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A (3) bekezdésben említett ellenőrzések adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekből állnak. Az ellenőrzések csak akkor korlátozódhatnak adminisztratív ellenőrzésekre, ha biztonságosak, és lehetővé teszik a termékleírásokban meghatározott követelmények és feltételek maradéktalan teljesítésének biztosítását.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 17 pont

1308/2013/EU rendelet

116a cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A termékleírás betartásának ellenőrzése érdekében az illetékes hatóságok vagy a (3) bekezdésben említett ellenőrző szervek ellenőrizhetik a más tagállamban letelepedett gazdasági szereplőket, amennyiben azok közreműködnek a területükön bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék kiszerelésében. Tekintettel a korábbi ellenőrzések eredményei alapján a gazdasági szereplők és termékeik által kiérdemelt bizalomra, a (3) bekezdésben említett ellenőrző szervek a termékleírás előre meghatározott és az említett gazdasági szereplők tudomására hozott főbb ellenőrizendő pontjaira irányíthatják tevékenységeiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A termékleírás betartásának ellenőrzése érdekében az illetékes hatóságok vagy a (3) bekezdésben említett ellenőrző szervek ellenőrizhetik a más tagállamban letelepedett gazdasági szereplőket, amennyiben azok közreműködnek a területükön bejegyzett oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék kiszerelésében. Tekintettel a korábbi ellenőrzések eredményei alapján a gazdasági szereplők és termékeik által kiérdemelt bizalomra, a (3) bekezdésben említett ellenőrző szervek a termékleírás előre meghatározott és az említett gazdasági szereplők tudomására hozott főbb ellenőrizendő pontjaira irányíthatják tevékenységeiket.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1308/2013/EU rendelet

119 cikk – 1 és 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. | A 119. cikk a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18.

18.

A 119. cikk a következőképpen módosul:

törölve

törölve

| | a) | az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:




  „Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a VII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15., 16., 18. és 19. pontjában említett termékek címkézésének és kiszerelésének a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:”; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a VII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15., 16., 18. és 19. pontjában említett termékek címkézésének és kiszerelésének a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:”;

„Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a VII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15., 16., 18. és 19. pontjában említett termékek címkézésének és kiszerelésének a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:”;

| | b) | a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:





  „(4)
     
  A tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben említett azon termékek, amelyek címkézése nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak, ne kerüljenek piaci forgalomba, illetve amennyiben már forgalomba kerültek, kivonják őket a forgalomból.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)
     
  A tagállamok intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben említett azon termékek, amelyek címkézése nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak, ne kerüljenek piaci forgalomba, illetve amennyiben már forgalomba kerültek, kivonják őket a forgalomból.”

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

119 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. | A 119. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

18a.

18a.

A 119. cikk helyébe a következő szöveg lép:

119. cikk

„119. cikk

Kötelező adatok

Kötelező adatok

(1)   Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a VII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és
  16
  . pontjában említett termékek címkézésének és kiszerelésének a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:

(1)   Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a VII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15.
  , 16., 18.
  és
  19
  . pontjában említett termékek címkézésének és kiszerelésének a következő kötelező adatokat kell tartalmaznia:

| a) | a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a VII. melléklet II. részének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a VII. melléklet II. részének megfelelően;

| a) | a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a VII. melléklet II. részének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a VII. melléklet II. részének megfelelően;

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében: |
| --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében:

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében: |
| --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében:

| | i. | az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; és
  valamint |
| --- | --- | --- |

i.

az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; és
  valamint

valamint

| | i. | az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« kifejezés; és |
| --- | --- | --- |

i.

az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« kifejezés; és

| | ii. | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés neve; |
| --- | --- | --- |

ii.

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés neve;

| | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés neve; |
| --- | --- |

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés neve;

| c) | a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban; |
| --- | --- |

c)

a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban;

| c) | a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban; |
| --- | --- |

c)

a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban;

| d) | a származás feltüntetése; |
| --- | --- |

d)

a származás feltüntetése;

| d) | a származás feltüntetése; |
| --- | --- |

d)

a származás feltüntetése;

| e) | a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése; |
| --- | --- |

e)

a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése;

| e) | a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése; |
| --- | --- |

e)

a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése;

| f) | importbor esetében az importőr feltüntetése;
  valamint |
| --- | --- |

f)

importbor esetében az importőr feltüntetése;
  valamint

valamint

| f) | importbor esetében az importőr feltüntetése; |
| --- | --- |

f)

importbor esetében az importőr feltüntetése;

| g) | pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése. |
| --- | --- |

g)

pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése.

| g) | pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése. |
| --- | --- |

g)

pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos szőlőfajtából készült minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése.

| ga) | a tápértékjelölés, amelynek tartalma csupán az energiatartalomra is korlátozódhat; valamint |
| --- | --- |

ga)

ga)

a tápértékjelölés, amelynek tartalma csupán az energiatartalomra is korlátozódhat; valamint

a tápértékjelölés, amelynek tartalma csupán az energiatartalomra is korlátozódhat; valamint

| gb) | az összetevők listája. |
| --- | --- |

gb)

gb)

az összetevők listája.

az összetevők listája.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyható a következő esetekben:

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« kifejezés elhagyható a következő esetekben:

| a) | amennyiben a címkén szerepel egy, a 112. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezés a 94. cikk (2) bekezdésében említett termékleírással összhangban; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a címkén szerepel egy, a 112. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezés a 94. cikk (2) bekezdésében említett termékleírással összhangban;

| a) | amennyiben a címkén szerepel egy, a 112. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezés a 94. cikk (2) bekezdésében említett termékleírással összhangban; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a címkén szerepel egy, a 112. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti hagyományos kifejezés a 94. cikk (2) bekezdésében említett termékleírással összhangban;

| b) | a Bizottság által a 227. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározandó kivételes és kellően indokolt körülmények fennállása esetén, a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 227. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározandó kivételes és kellően indokolt körülmények fennállása esetén, a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében.

| b) | a Bizottság által a 227. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározandó kivételes és kellően indokolt körülmények fennállása esetén, a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 227. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározandó kivételes és kellően indokolt körülmények fennállása esetén, a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében.

(3a)
     
  Az (1) bekezdés ga) pontja egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az energiatartalmat

| a) | számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni; |
| --- | --- |

a)

a)

számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni;

számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni;

| b) | az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

b)

az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani;

az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani;

| c) | az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:










  i. | a bortermelő által végzett vizsgálatok; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

c)

az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:

az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:

i.

i.

a bortermelő által végzett vizsgálatok; vagy

a bortermelő által végzett vizsgálatok; vagy

| ii. | általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások, amelyek jellegzetes és karakterisztikus borok átlagértékein alapulnak. |
| --- | --- |

ii.

ii.

általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások, amelyek jellegzetes és karakterisztikus borok átlagértékein alapulnak.

általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások, amelyek jellegzetes és karakterisztikus borok átlagértékein alapulnak.

| d) | 100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik. |
| --- | --- |

d)

d)

100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik.

100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik.

(3b)
     
  Az (1) bekezdés gb) pontjától eltérve az összetevők listája a palackra vagy bármilyen más típusú tárolóedényre ragasztott címkén való feltüntetéstől eltérő módon is közölhető, feltéve, hogy a címkén egyértelműen és közvetlenül feltüntetik az elérhetőséget. Az összetevők felsorolása nem tüntethető fel a kereskedelmi vagy marketing célokra szánt egyéb információkkal együtt.

(3c)
     
  A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben említett azon termékek, amelyek címkézése nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak, ne kerüljenek piaci forgalomba, illetve amennyiben már forgalomba kerültek, kivonják őket a forgalomból.

(3d)
     
  Azok a gazdasági szereplők, akik az e rendelet hatálybalépését megelőző valamely gazdasági évtől kezdve önkéntes alapon tájékoztatni kívánják a fogyasztókat a borászati termékek kalóriatartalmáról.”

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 19 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

120 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 19a. | A szöveg a következő ponttal egészül ki:









  „fa) | a szőlő genetikai erőforrásainak megőrzésére vonatkozó kifejezések;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19a.

19a.

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„fa)

„fa)

a szőlő genetikai erőforrásainak megőrzésére vonatkozó kifejezések;”

a szőlő genetikai erőforrásainak megőrzésére vonatkozó kifejezések;”

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 20 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 20 pont

1308/2013/EU rendelet

122 cikk – 1 bekezdés – b, c és d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. | A 122. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20.

20.

A 122. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

törölve

törölve

| | a) | a b) pont ii. alpontját el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a b) pont ii. alpontját el kell hagyni;

a b) pont ii. alpontját el kell hagyni;

| | b) | a c) pont a következő iii. alponttal egészül ki:










  „iii. | az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek.;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

a c) pont a következő iii. alponttal egészül ki:

a c) pont a következő iii. alponttal egészül ki:

„iii.

„iii.

az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek.;”

az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek.;”

| | c) | a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:










  „i. | bizonyos palackformák és záróelemek használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

c)

a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

„i.

bizonyos palackformák és záróelemek használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke;”

bizonyos palackformák és záróelemek használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke;”

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

122 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. | A 122. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

20a.

20a.

A 122. cikk helyébe a következő szöveg lép:

122. cikk

„122. cikk

Felhatalmazáson alapuló hatáskörök

Felhatalmazáson alapuló hatáskörök

(1)   A borágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra és korlátozásokra vonatkozóan:

(1)   A borágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra és korlátozásokra vonatkozóan:

| a) | az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; |
| --- | --- |

a)

az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata;

| a) | az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; |
| --- | --- |

a)

az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata;

| b) | a kötelező adatok, és ezen belül: |
| --- | --- |

b)

a kötelező adatok, és ezen belül:

| b) | a kötelező adatok, és ezen belül: |
| --- | --- |

b)

a kötelező adatok, és ezen belül:

| | i. | a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

i.

a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| | i. | a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

i.

a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| | ii. | az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| | iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | iv. | olyan rendelkezések, amelyek a 119 cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően;
  valamint |
| --- | --- | --- |

iv.

olyan rendelkezések, amelyek a 119 cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően;
  valamint

valamint

| | iv. | olyan rendelkezések, amelyek a 119 cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően; |
| --- | --- | --- |

iv.

olyan rendelkezések, amelyek a 119 cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően;

| | v. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

v.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések;

| | v. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések;
  valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések;
  valamint

valamint

| | va. | a 119. cikk (1) bekezdésének ga) pontjára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

va.

va.

a 119. cikk (1) bekezdésének ga) pontjára vonatkozó rendelkezések;

a 119. cikk (1) bekezdésének ga) pontjára vonatkozó rendelkezések;

| c) | választható adatok, és ezen belül: |
| --- | --- |

c)

választható adatok, és ezen belül:

| c) | választható adatok, és ezen belül: |
| --- | --- |

c)

választható adatok, és ezen belül:

| | i. | a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

i.

a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| | i. | a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

i.

a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| | ii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

ii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | ii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

ii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | iia. | egy adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

iia.

iia.

egy adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

egy adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| d) | a kiszerelés, és ezen belül: |
| --- | --- |

d)

a kiszerelés, és ezen belül:

| d) | a kiszerelés, és ezen belül: |
| --- | --- |

d)

a kiszerelés, és ezen belül:

| | i. | bizonyos palackformák használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

i.

bizonyos palackformák használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke;

| | i. | bizonyos palackformák
  és záróelemek
  használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

i.

bizonyos palackformák
  és záróelemek
  használatára vonatkozó feltételek, valamint egyes egyedi palackformák jegyzéke;

és záróelemek

| | ii. | a „pezsgős” típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

ii.

a „pezsgős” típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek;

| | ii. | a »pezsgős« típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

ii.

a »pezsgős« típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek;

| | iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| | iv. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- | --- |

iv.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések.

| | iv. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- | --- |

iv.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések.

A Bizottság a b) pont va. alpontjában említett felhatalmazáson alapuló aktusokat ... [ezen módosító irányelv hatálybalépésének időpontja] után legkésőbb 18 hónappal elfogadja.

A Bizottság a b) pont va. alpontjában említett felhatalmazáson alapuló aktusokat ... [ezen módosító irányelv hatálybalépésének időpontja] után legkésőbb 18 hónappal elfogadja.

(2)   A gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azoknak az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott boroknak az ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a szükséges követelményeknek.

(2)   A gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azoknak az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott boroknak az ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a szükséges követelményeknek.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2009. augusztus 1. előtt hatályban lévő idevágó szabályoknak megfelelően forgalomba hozott és címkézett borokra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket illetően.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2009. augusztus 1. előtt hatályban lévő idevágó szabályoknak megfelelően forgalomba hozott és címkézett borokra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket illetően.

(4)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e szakasztól való – a kivitelre szánt termékeket érintő – eltérésekre vonatkozóan, amennyiben azt az érintett harmadik ország joga szükségessé teszi.

(4)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e szakasztól való – a kivitelre szánt termékeket érintő – eltérésekre vonatkozóan, amennyiben azt az érintett harmadik ország joga szükségessé teszi.”

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

125 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A 125. cikk címének helyébe a következő cím lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A 125. cikk címének helyébe a következő cím lép:

A 125. cikk címének helyébe a következő cím lép:

A cukorágazatban
  létrejött
  megállapodások

A cukorágazatban

megállapodások

„A cukorrépa- és cukornád-ágazatban
  létrejött
  megállapodások”

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

126 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 126. cikk címének helyébe a következő cím lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a 126. cikk címének helyébe a következő cím lép:

a 126. cikk címének helyébe a következő cím lép:

Árak
  bejelentése a 
  cukorpiacon

Árak

cukorpiacon

„Árak
  bejelentése a 
  piacokon”

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 21 pont – b c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

126 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | A 126. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

A 126. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A 126. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A
  Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a 
  cukorpiaci árak
  jelentésére szolgáló információs rendszert hozhat létre, amely a 
  cukorpiaci
  árszintek közzétételére szolgáló intézkedéseket is magában foglal. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az első albekezdésben említett rendszer alapját a 
  fehércukrot
  gyártó vállalkozások vagy a 
  cukorkereskedelemben
  érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni.

A

cukorpiaci árak

cukorpiaci

fehércukrot

cukorkereskedelemben

„A
  Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén
  egyrészt
  a 
  cukorrépa- és a nádcukorpiac, másrészt a cukor- és az etanolpiac árainak
  jelentésére szolgáló információs rendszert hozhat létre, amely a 
  piaci
  árszintek közzétételére szolgáló intézkedéseket is magában foglal. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az első albekezdésben említett rendszer alapját a 
  cukrot vagy etanolt
  gyártó vállalkozások vagy a 
  cukor- vagy etanolkereskedelemben
  érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni.”

Módosítás 269

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

148 cikk

| Jelenlegi szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22a. | a 148. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Jelenlegi szöveg

Jelenlegi szöveg

Módosítás

Módosítás

22a.

22a.

a 148. cikk helyébe a következő szöveg lép:

148. cikk

„148. cikk

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

(1)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlók kötelesek a nyers tej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó írásbeli szerződéses ajánlatot tenni, akkor e szerződésnek és/vagy szerződésre vonatkozó ajánlatnak meg kell felelnie a (2) bekezdésben megállapított feltételeknek.

(1)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlók kötelesek a nyers tej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó írásbeli szerződéses ajánlatot tenni, akkor e szerződésnek és/vagy szerződésre vonatkozó ajánlatnak meg kell felelnie a (2) bekezdésben megállapított feltételeknek.

Ha a tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, arról is döntenie kell, hogy a felek között kötött ilyen szerződés a szállítás mely szakaszára vagy szakaszaira vonatkozik, ha a nyers tej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi.

Ha a tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstej-feldolgozónak nyers tejet szállít, arról is döntenie kell, hogy a felek között kötött ilyen szerződés a szállítás mely szakaszára vagy szakaszaira vonatkozik, ha a nyers tej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi.

E cikk alkalmazásában a „begyűjtő” olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyers tejet egy nyerstej-feldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és a nyers tej tulajdonjoga minden esetben átszáll.

E cikk alkalmazásában a »begyűjtő« olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyers tejet egy nyerstej-feldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és a nyers tej tulajdonjoga minden esetben átszáll.

1a.   Amennyiben a tagállamok nem élnek az e cikk (1) bekezdésében foglalt lehetőségekkel, a termelő, a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása megkövetelheti, hogy a nyers tej valamely nyerstej-feldolgozó részére történő bármely szállításához a felek írásbeli szerződést kössenek, és/vagy az első felvásárlók – az e. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében foglaltakkal megegyező feltételekkel – szerződésre vonatkozó írásbeli ajánlatot tegyenek.

1a.   Amennyiben a tagállamok nem élnek az e cikk (1) bekezdésében foglalt lehetőségekkel, a termelő, a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása megkövetelheti, hogy a nyers tej valamely nyerstej-feldolgozó részére történő bármely szállításához a felek írásbeli szerződést kössenek, és/vagy az első felvásárlók – az e. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében foglaltakkal megegyező feltételekkel – szerződésre vonatkozó írásbeli ajánlatot tegyenek.

Amennyiben az első felvásárló a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás, a szerződés és/vagy a szerződéses ajánlat nem kötelező, de ez nem érinti a feleknek azt a lehetőségét, hogy egy szakmaközi szervezet által kidolgozott szabványos szerződésmintát használjanak fel.

Amennyiben az első felvásárló a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás, a szerződés és/vagy a szerződéses ajánlat nem kötelező, de ez nem érinti a feleknek azt a lehetőségét, hogy egy szakmaközi szervezet által kidolgozott szabványos szerződésmintát használjanak fel.

(2)   Az (1) és az (1a) bekezdésben említett szerződést és/vagy szerződéses ajánlatot:

(2)   Az (1) és az (1a) bekezdésben említett szerződést és/vagy szerződéses ajánlatot:

| a) | a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni; |
| --- | --- |

a)

a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni;

| a) | a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni; |
| --- | --- |

a)

a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni;

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| c) | oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket:

| c) | oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket:

| | i) | a szállított termékekért fizetendő ár, amely: |
| --- | --- | --- |

i)

a szállított termékekért fizetendő ár, amely:

| | i) | a szállított termékekért fizetendő ár, amely: |
| --- | --- | --- |

i)

a szállított termékekért fizetendő ár, amely:

| | | — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| | | — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| | | — | kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele,

| | | — | kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelnek a piaci fejlemények változását tükröző,
  releváns és könnyen érthető indikátorok és gazdasági mutatók, valamint a végső ár kiszámításának módszere, a vonatkozó, könnyen hozzáférhető és érthető termelési és piaci költségek alapján és azokra való hivatkozással, valamint
  a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele. |
| --- | --- | --- | --- |

—

kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelnek a piaci fejlemények változását tükröző,
  releváns és könnyen érthető indikátorok és gazdasági mutatók, valamint a végső ár kiszámításának módszere, a vonatkozó, könnyen hozzáférhető és érthető termelési és piaci költségek alapján és azokra való hivatkozással, valamint
  a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele.

releváns és könnyen érthető indikátorok és gazdasági mutatók, valamint a végső ár kiszámításának módszere, a vonatkozó, könnyen hozzáférhető és érthető termelési és piaci költségek alapján és azokra való hivatkozással, valamint

| | | E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat, |
| --- | --- | --- |

E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat,

E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat,

| | ii. | a szállítható vagy szállítandó nyers tej mennyisége és e szállítások ütemezése. A havi szerződésszegések tekintetében nem lehet szankciókat tartalmazó záradékokat meghatározni, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható vagy szállítandó nyers tej mennyisége és e szállítások ütemezése. A havi szerződésszegések tekintetében nem lehet szankciókat tartalmazó záradékokat meghatározni,

| | ii. | a szállítható vagy szállítandó nyers tej mennyisége és e szállítások ütemezése. A havi szerződésszegések tekintetében nem lehet szankciókat tartalmazó záradékokat meghatározni, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható vagy szállítandó nyers tej mennyisége és e szállítások ütemezése. A havi szerződésszegések tekintetében nem lehet szankciókat tartalmazó záradékokat meghatározni,

| | iii. | a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék, |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék,

| iv. | a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek, |
| --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek,

| | iii. | a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék, |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék,

| iv. | a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek, |
| --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek,

| | v. | a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint

| | v. | a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a nyers tej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályok.

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályok.

(3)   Az (1) és az (1a) bekezdéstől eltérve, nem írható elő szerződés és/vagy szerződéses ajánlat akkor, ha a nyers tejet szövetkezet tagja szállítja annak a szövetkezetnek, amelynek a tagja, és ha e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekhez hasonló hatályú rendelkezéseket tartalmaznak.

(3)   Az (1) és az (1a) bekezdéstől eltérve, nem írható elő szerződés és/vagy szerződéses ajánlat akkor, ha a nyers tejet szövetkezet tagja szállítja annak a szövetkezetnek, amelynek a tagja, és ha e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekhez hasonló hatályú rendelkezéseket tartalmaznak.

(4)   A mezőgazdasági termelők, nyerstej-begyűjtők vagy -feldolgozók által kötött nyerstej-szállítási szerződések valamennyi eleméről – ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is – a felek szabadon tárgyalhatnak.

(4)   A mezőgazdasági termelők, nyerstej-begyűjtők vagy -feldolgozók által kötött nyerstej-szállítási szerződések valamennyi eleméről – ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is – a felek szabadon tárgyalhatnak.

Az első albekezdés ellenére az alábbiak közül az egyik vagy mindkettő alkalmazandó:

Az első albekezdés ellenére az alábbiak közül az egyik vagy mindkettő alkalmazandó:

| a) | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, akkor előírhatja: |
| --- | --- |

a)

a)

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, akkor előírhatja:

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, akkor előírhatja:

| | i) | a feleknek arra vonatkozó kötelezettségét, hogy egy meghatározott szállítandó mennyiség és az e szállításért fizetendő ár közötti összefüggésről megállapodjanak; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

a feleknek arra vonatkozó kötelezettségét, hogy egy meghatározott szállítandó mennyiség és az e szállításért fizetendő ár közötti összefüggésről megállapodjanak;

a feleknek arra vonatkozó kötelezettségét, hogy egy meghatározott szállítandó mennyiség és az e szállításért fizetendő ár közötti összefüggésről megállapodjanak;

| | ii. | azt a minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyers tej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

azt a minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyers tej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését;

azt a minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyers tej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését;

| b) | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles az (1) bekezdés szerint írásbeli szerződésajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

b)

b)

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles az (1) bekezdés szerint írásbeli szerződésajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles az (1) bekezdés szerint írásbeli szerződésajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot; e minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

(5)
     
  Azon tagállamok, amelyek az e cikkben említett lehetőségeket alkalmazzák, kötelesek értesíteni a Bizottságot azok alkalmazásának módjáról.

(6)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az e cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (3) bekezdésének egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket, továbbá a tagállamok által az e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

149 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22b. | A 149. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22b.

22b.

A 149. cikk helyébe a következő szöveg lép:

149. cikk

„149. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(1)   A 161. cikk (1) bekezdésének megfelelően elismert, tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak mezőgazdasági termelő tagjaik nevében közös termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyers tejnek a termelő által a nyers tej feldolgozója vagy a 148. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(1)   A 161. cikk (1) bekezdésének megfelelően elismert, tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak mezőgazdasági termelő tagjaik nevében közös termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyers tejnek a termelő által a nyers tej feldolgozója vagy a 148. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(2)   A termelői szervezet tárgyalásokat folytathat:

(2)   A termelői szervezet tárgyalásokat folytathat:

| a) | függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem; |
| --- | --- |

a)

függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem;

| a) | függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem; |
| --- | --- |

a)

függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyers tej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;

| c) | feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében valamennyi alábbi feltétel teljesül: |
| --- | --- |

c)

feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| c) | feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében valamennyi alábbi feltétel teljesül: |
| --- | --- |

c)

feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| | i. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés
  3,5
  %-át; |
| --- | --- | --- |

i.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés
  3,5
  %-át;

3,5

| | i. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés
  4,5
  %-át; |
| --- | --- | --- |

i.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés
  4,5
  %-át;

4,5

| | ii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és |
| --- | --- | --- |

ii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és

| | ii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és |
| --- | --- | --- |

ii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; és

| | iii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- | --- |

iii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át;

| | iii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- | --- |

iii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyers tejnek bármely tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át;

| d) | feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken; |
| --- | --- |

d)

feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken;

| d) | feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken; |
| --- | --- |

d)

feltéve, hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken;

| e) | feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet le kell adni; valamint |
| --- | --- |

e)

feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet le kell adni; valamint

| e) | feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet le kell adni; valamint |
| --- | --- |

e)

feltéve, hogy a nyers tejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet le kell adni; valamint

| f) | feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyben vagy amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

f)

feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyben vagy amelyekben tevékenységet folytat.

| f) | feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyben vagy amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

f)

feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti a tárgyalások által érintett nyers tej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyben vagy amelyekben tevékenységet folytat.

(3)   A termelői szervezet a (2) bekezdés c) pontja ii. és iii. alpontjában meghatározott feltételektől függetlenül tárgyalásokat folytathat az (1) bekezdés értelmében, ha az adott termelői szervezet esetében a tárgyalások által érintett – 500 000 tonnánál alacsonyabb teljes éves nyerstej-termeléssel rendelkező tagállamban termelt, vagy ilyen tagállamba szállított – nyers tej mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 45 %-át.

(3)   A termelői szervezet a (2) bekezdés c) pontja ii. és iii. alpontjában meghatározott feltételektől függetlenül tárgyalásokat folytathat az (1) bekezdés értelmében, ha az adott termelői szervezet esetében a tárgyalások által érintett – 500 000 tonnánál alacsonyabb teljes éves nyerstej-termeléssel rendelkező tagállamban termelt, vagy ilyen tagállamba szállított – nyers tej mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 45 %-át.

(4)   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő hivatkozás a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik.

(4)   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő hivatkozás a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik.

(5)   A (2) bekezdés c) pontja és a (3) bekezdés alkalmazása során a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módon és a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyers tej mennyiségét.

(5)   A (2) bekezdés c) pontja és a (3) bekezdés alkalmazása során a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módon és a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyers tej mennyiségét.

(6)   A (2) bekezdés c) pontjától és a (3) bekezdéstől eltérve – még akkor is, ha nem valósul meg az ezekben megállapított küszöbértékek túllépése – az e bekezdés második albekezdésében említett versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy a termelői szervezetnek egy adott tárgyalást vagy újból meg kell nyitnia, vagy arra egyáltalán nem kerülhet sor, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek súlyosan hátrányos helyzetbe a területén.

(6)   A (2) bekezdés c) pontjától és a (3) bekezdéstől eltérve – még akkor is, ha nem valósul meg az ezekben megállapított küszöbértékek túllépése – az e bekezdés második albekezdésében említett versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy a termelői szervezetnek egy adott tárgyalást vagy újból meg kell nyitnia, vagy arra egyáltalán nem kerülhet sor, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek súlyosan hátrányos helyzetbe a területén.

Egynél több tagállamot érintő tárgyalások esetén az első albekezdésben említett határozatot a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül hozza meg. Más esetekben e határozatot annak a tagállamnak a nemzeti versenyhatósága hozza meg, amelyre a tárgyalások vonatkoznak.

Egynél több tagállamot érintő tárgyalások esetén az első albekezdésben említett határozatot a Bizottság a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül hozza meg. Más esetekben e határozatot annak a tagállamnak a nemzeti versenyhatósága hozza meg, amelyre a tárgyalások vonatkoznak.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontjától kezdődően alkalmazandók.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontjától kezdődően alkalmazandók.

(7)   E cikk alkalmazásában:

(7)   E cikk alkalmazásában:

| a) | „nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK tanácsi rendelet22 5. cikkében említett hatóság (22); |
| --- | --- |

a)

„nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK tanácsi rendelet22 5. cikkében említett hatóság (22);

22

| a) | »nemzeti versenyhatóság«: az 1/2003/EK tanácsi rendelet22 5. cikkében említett hatóság (22); |
| --- | --- |

a)

»nemzeti versenyhatóság«: az 1/2003/EK tanácsi rendelet22 5. cikkében említett hatóság (22);

22

| b) | „kis- és középvállalkozás”: a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás. |
| --- | --- |

b)

„kis- és középvállalkozás”: a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás.

| b) | „kis- és középvállalkozás”: a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás. |
| --- | --- |

b)

„kis- és középvállalkozás”: a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás.

(8)   Az a tagállam, ahol e cikknek megfelelően tárgyalásokat folytatnak, értesíti a Bizottságot a (2) bekezdés f) pontjának és a (6) bekezdésnek az alkalmazásáról.

(8)   Az a tagállam, ahol e cikknek megfelelően tárgyalásokat folytatnak, értesíti a Bizottságot a (2) bekezdés f) pontjának és a (6) bekezdésnek az alkalmazásáról.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

150 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22c. | A 150. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22c.

22c.

A 150. cikk helyébe a következő szöveg lép:

150. cikk

„150. cikk

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt áll földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozása

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt áll földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozása

(1)   A 152. cikk (
  3
  ) bekezdése értelmében elismert termelői szervezet, a 157. cikk (
  3
  ) bekezdése értelmében elismert szakmaközi szervezet vagy az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának a szabályozására.

(1)   A 152. cikk (
  1) bekezdése vagy a 161. cikk (1
  ) bekezdése értelmében elismert termelői szervezet, a 157. cikk (
  1
  ) bekezdése értelmében elismert szakmaközi szervezet vagy az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának a szabályozására.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályoknak előfeltételük az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a tejtermelők legalább kétharmada vagy az e cikk (1) bekezdésben említett sajt előállításához felhasznált nyers tej legalább kétharmadát képviselő képviselőik, és adott esetben az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen sajt termelésének legalább kétharmadát képviselő termelők legalább kétharmada között kell létrejönnie.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályoknak előfeltételük az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a tejtermelők legalább kétharmada vagy az e cikk (1) bekezdésben említett sajt előállításához felhasznált nyers tej legalább kétharmadát képviselő képviselőik, és adott esetben az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen sajt termelésének legalább kétharmadát képviselő termelők legalább kétharmada
  vagy képviselőik
  között kell létrejönnie.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt vonatkozásában a nyers tej e sajt termékleírásában szereplő származási földrajzi területének meg kell egyeznie az e sajt vonatkozásában az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területtel.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt vonatkozásában a nyers tej e sajt termékleírásában szereplő származási földrajzi területének meg kell egyeznie az e sajt vonatkozásában az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területtel.

(4)   Az (1) bekezdésben említett szabályok:

(4)   Az (1) bekezdésben említett szabályok:

| a) | csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása; |
| --- | --- |

a)

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása;

| a) | csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása; |
| --- | --- |

a)

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása;

| b) | csak az érintett termékre érvényesek; |
| --- | --- |

b)

csak az érintett termékre érvényesek;

| b) | csak az érintett termékre érvényesek; |
| --- | --- |

b)

csak az érintett termékre érvényesek;

| c) | legfeljebb
  három
  évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb
  három
  évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

három

| c) | legfeljebb
  öt
  évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb
  öt
  évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

öt

| d) | nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében; |
| --- | --- |

d)

nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

| d) | nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében; |
| --- | --- |

d)

nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

| e) | nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

e)

nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő forgalmazása utáni ügyletekre;

| e) | nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

e)

nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő forgalmazása utáni ügyletekre;

| f) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is; |
| --- | --- |

f)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

| f) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is; |
| --- | --- |

f)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

| g) | nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

g)

nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| g) | nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

g)

nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| h) | nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket; |
| --- | --- |

h)

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

| h) | nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket; |
| --- | --- |

h)

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

| i) | hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy a termék fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

i)

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy a termék fejlesztéséhez;

| i) | hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy a termék fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

i)

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy a termék fejlesztéséhez;

| j) | a 149. cikk sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

j)

a 149. cikk sérelme nélkül alkalmazandók.

| j) | a 149. cikk sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

j)

a 149. cikk sérelme nélkül alkalmazandók.

(5)   Az (1) bekezdésben említett szabályokat közzé kell tenni az érintett tagállam egy hivatalos kiadványában.

(5)   Az (1) bekezdésben említett szabályokat közzé kell tenni az érintett tagállam egy hivatalos kiadványában.

(6)   A tagállamok ellenőrzéseket folytatnak a (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülésének biztosítása érdekében, és ha az illetékes nemzeti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a feltételek nem teljesülnek, a tagállamok hatályon kívül helyezik az (1) bekezdésben említett szabályokat.

(6)   A tagállamok ellenőrzéseket folytatnak a (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülésének biztosítása érdekében, és ha az illetékes nemzeti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a feltételek nem teljesülnek, a tagállamok hatályon kívül helyezik az (1) bekezdésben említett szabályokat.

(7)   A tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett, általuk elfogadott szabályokról. A Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot az ilyen szabályokról szóló értesítésekről.

(7)   A tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett, általuk elfogadott szabályokról. A Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot az ilyen szabályokról szóló értesítésekről.

(8)   A Bizottság bármikor elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat egy tagállam arra való kötelezésére vonatkozóan, hogy helyezze hatályon kívül az általa az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított szabályokat, amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e szabályok nem felelnek meg a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, a belső piac jelentős részén akadályozzák vagy torzítják a versenyt, vagy veszélyeztetik a szabad kereskedelmet vagy az EUMSZ 39. cikke célkitűzéseinek az elérését. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 229. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

(8)   A Bizottság bármikor elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat egy tagállam arra való kötelezésére vonatkozóan, hogy helyezze hatályon kívül az általa az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított szabályokat, amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e szabályok nem felelnek meg a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, a belső piac jelentős részén akadályozzák vagy torzítják a versenyt, vagy veszélyeztetik a szabad kereskedelmet vagy az EUMSZ 39. cikke célkitűzéseinek az elérését. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 229. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

151 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22d. | A 151. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22d.

22d.

A 151. cikk helyébe a következő szöveg lép:

151. cikk

„151. cikk

Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban

Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban

2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét.

2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét
  és a fizetett átlagárat. Különbséget kell tenni az ökológiai és nem ökológiai termékek között. Ha az első felvásárló szövetkezet, akkor az átlagárat az e rendelet 6. cikke c) pontjának v. alpontjában említett gazdasági év végén kell közölni.

és a fizetett átlagárat. Különbséget kell tenni az ökológiai és nem ökológiai termékek között. Ha az első felvásárló szövetkezet, akkor az átlagárat az e rendelet 6. cikke c) pontjának v. alpontjában említett gazdasági év végén kell közölni.

Az átlagárra vonatkozó információkat bizalmas adatnak kell tekinteni, és az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy az egyes gazdasági szereplők konkrét átlagárai vagy neve ne kerüljenek nyilvánosságra.

Az átlagárra vonatkozó információkat bizalmas adatnak kell tekinteni, és az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy az egyes gazdasági szereplők konkrét átlagárai vagy neve ne kerüljenek nyilvánosságra.

E cikk és a 148. cikk alkalmazásában az „első felvásárló” olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alábbi célokból tejet vásárol:

E cikk és a 148. cikk alkalmazásában az »első felvásárló« olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alábbi célokból tejet vásárol:

| a) | begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás, többek között szerződés alapján; |
| --- | --- |

a)

begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás, többek között szerződés alapján;

| a) | begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás, többek között szerződés alapján; |
| --- | --- |

a)

begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás, többek között szerződés alapján;

| b) | egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés.

| b) | egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több, tej vagy egyéb tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó vállalkozás részére történő értékesítés.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az első albekezdésben említett nyerstej-mennyiségről.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az első albekezdésben említett nyerstej-mennyiségről
  és átlagárról
  .

és átlagárról

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az ilyen bejelentések tartalmára, formájára és időzítésére vonatkozó szabályokat, valamint a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az ilyen bejelentések tartalmára, formájára és időzítésére vonatkozó szabályokat, valamint a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

152 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22e. | A 152. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22e.

22e.

A 152. cikk helyébe a következő szöveg lép:

152. cikk

„152. cikk

Termelői szervezetek

Termelői szervezetek

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak;

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő valamely meghatározott ágazatban működő termelőkből állnak, és e termelőknek a 153. cikk (2) bekezdése c) pontjával összhangban lévő ellenőrzése alatt állnak;

| b) | melők kezdeményezésére jöttek létre és legalább a következő tevékenységek egyikét végzik: |
| --- | --- |

b)

melők kezdeményezésére jöttek létre és legalább a következő tevékenységek egyikét végzik:

| b) | melők kezdeményezésére jöttek létre és legalább a következő tevékenységek egyikét végzik: |
| --- | --- |

b)

melők kezdeményezésére jöttek létre és legalább a következő tevékenységek egyikét végzik:

| | i. | közös feldolgozás; |
| --- | --- | --- |

i.

közös feldolgozás;

| | i. | közös feldolgozás; |
| --- | --- | --- |

i.

közös feldolgozás;

| | ii. | közös forgalmazás, ideértve a közös értékesítési platformokat vagy közös szállítást is; |
| --- | --- | --- |

ii.

közös forgalmazás, ideértve a közös értékesítési platformokat vagy közös szállítást is;

| | ii. | közös forgalmazás, ideértve a közös értékesítési platformokat vagy közös szállítást is; |
| --- | --- | --- |

ii.

közös forgalmazás, ideértve a közös értékesítési platformokat vagy közös szállítást is;

| | iii. | közös csomagolás, címkézés vagy promóció; |
| --- | --- | --- |

iii.

közös csomagolás, címkézés vagy promóció;

| | iii. | közös csomagolás, címkézés vagy promóció; |
| --- | --- | --- |

iii.

közös csomagolás, címkézés vagy promóció;

| | iv. | a minőség-ellenőrzés közös szervezése; |
| --- | --- | --- |

iv.

a minőség-ellenőrzés közös szervezése;

| | iv. | a minőség-ellenőrzés közös szervezése; |
| --- | --- | --- |

iv.

a minőség-ellenőrzés közös szervezése;

| | v. | berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata; |
| --- | --- | --- |

v.

berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata;

| | v. | berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata; |
| --- | --- | --- |

v.

berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata;

| | vi. | a termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése; |
| --- | --- | --- |

vi.

a termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése;

| | vi. | a termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése; |
| --- | --- | --- |

vi.

a termeléshez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése;

| | vii. | az inputanyagok közös beszerzése; |
| --- | --- | --- |

vii.

az inputanyagok közös beszerzése;

| | vii. | az inputanyagok közös beszerzése; |
| --- | --- | --- |

vii.

az inputanyagok közös beszerzése;

| | viii. | az e bekezdés c) pontjában felsorolt célok elérését célzó bármilyen más közös szolgáltatási tevékenység; |
| --- | --- | --- |

viii.

az e bekezdés c) pontjában felsorolt célok elérését célzó bármilyen más közös szolgáltatási tevékenység;

| | viii. | az e bekezdés c) pontjában felsorolt célok elérését célzó bármilyen más közös szolgáltatási tevékenység; |
| --- | --- | --- |

viii.

az e bekezdés c) pontjában felsorolt célok elérését célzó bármilyen más közös szolgáltatási tevékenység;

| c) | meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat:

| c) | meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

meghatározott célokkal működnek, amelyek legalább egyike az alábbiakra vonatkozhat:

| | i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében; |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;

| | i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében; |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;

| | ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén;

| | ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, többek között közvetlen üzletszerzés révén;

| | iii. | a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása, |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása,

| | iii. | a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása, |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelési költségeknek és a környezetvédelmi és állatjóléti előírások teljesítése céljából végrehajtott beruházások megtérülésének optimalizálása és a termelői árak stabilizálása,

| | iv. | kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

iv.

kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban;

| | iv. | kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

iv.

kutatások folytatása és kezdeményezések kidolgozása a fenntartható termelési módszerekkel, innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel és a piac alakulásával kapcsolatban;

| | v. | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához; |
| --- | --- | --- |

v.

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához;

| | v. | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához; |
| --- | --- | --- |

v.

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák, illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához;

| | vi. | a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

vi.

a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése;

| | vi. | a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

vi.

a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése;

| | vii. | a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

vii.

a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása;

| | vii. | a melléktermékek
  , maradványanyagok
  és a hulladékok kezelése
  és hasznosítása
  , különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása
  és a körforgásosság erősítése
  ; |
| --- | --- | --- |

vii.

a melléktermékek
  , maradványanyagok
  és a hulladékok kezelése
  és hasznosítása
  , különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása
  és a körforgásosság erősítése
  ;

, maradványanyagok

és hasznosítása

és a körforgásosság erősítése

| | viii. | hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez; |
| --- | --- | --- |

viii.

hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez;

| | viii. | hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez; |
| --- | --- | --- |

viii.

hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás mérsékléséhez;

| | ix. | kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén; |
| --- | --- | --- |

ix.

kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén;

| | ix. | kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén; |
| --- | --- | --- |

ix.

kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén;

| | x. | az e rendelet 33. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett,
  a 
  gyümölcs- és zöldségágazatban működő operatív programok keretében és az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében említett
  kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése; |
| --- | --- | --- |

x.

az e rendelet 33. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett,
  a 
  gyümölcs- és zöldségágazatban működő operatív programok keretében és az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében említett
  kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése;

az e rendelet 33. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett,

gyümölcs- és zöldségágazatban működő operatív programok keretében és az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében említett

| | x. | a kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése; |
| --- | --- | --- |

x.

a kölcsönös kockázatkezelési alapok kezelése;

| | xi. | a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához; |
| --- | --- | --- |

xi.

a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához;

| | xi. | a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához; |
| --- | --- | --- |

xi.

a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek alkalmazásához;

(1a)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az e cikk (1) bekezdése alapján elismert termelői szervezetek a tagjaik nevében, a tagok összesített termelésének egésze vagy része tekintetében megtervezhetik a termelést, optimalizálhatják a termelési költségeket, forgalomba hozhatják a mezőgazdasági termékeket és tárgyalásokat folytathatnak a mezőgazdasági termékek szállítására vonatkozó szerződésekről.

(1a)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az e cikk (1) bekezdése alapján elismert termelői szervezetek a tagjaik nevében, a tagok összesített termelésének egésze vagy része tekintetében megtervezhetik a termelést, optimalizálhatják a termelési költségeket, forgalomba hozhatják a mezőgazdasági termékeket és tárgyalásokat folytathatnak a mezőgazdasági termékek szállítására vonatkozó szerződésekről.

Az első albekezdésben említett tevékenységekre a következő esetekben kerülhet sor:

Az első albekezdésben említett tevékenységekre a következő esetekben kerülhet sor:

| a) | ha az (1) bekezdés b) pontjának i–vii. alpontjában említett tevékenységek közül egyet vagy többet ténylegesen végeznek, hozzájárulva ezzel az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

a)

ha az (1) bekezdés b) pontjának i–vii. alpontjában említett tevékenységek közül egyet vagy többet ténylegesen végeznek, hozzájárulva ezzel az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések teljesítéséhez;

| a) | ha az (1) bekezdés b) pontjának i–vii. alpontjában említett tevékenységek közül egyet vagy többet ténylegesen végeznek, hozzájárulva ezzel az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések teljesítéséhez; |
| --- | --- |

a)

ha az (1) bekezdés b) pontjának i–vii. alpontjában említett tevékenységek közül egyet vagy többet ténylegesen végeznek, hozzájárulva ezzel az EUMSZ 39. cikkében foglalt célkitűzések teljesítéséhez;

| b) | ha a termelői szervezet koncentrálja a kínálati oldalt és forgalomba hozza a tagjai által előállított termékeket, függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termékek tulajdonjoga átszáll-e a termelőkről a termelői szervezetre; |
| --- | --- |

b)

ha a termelői szervezet koncentrálja a kínálati oldalt és forgalomba hozza a tagjai által előállított termékeket, függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termékek tulajdonjoga átszáll-e a termelőkről a termelői szervezetre;

| b) | ha a termelői szervezet koncentrálja a kínálati oldalt és forgalomba hozza a tagjai által előállított termékeket, függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termékek tulajdonjoga átszáll-e a termelőkről a termelői szervezetre; |
| --- | --- |

b)

ha a termelői szervezet koncentrálja a kínálati oldalt és forgalomba hozza a tagjai által előállított termékeket, függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termékek tulajdonjoga átszáll-e a termelőkről a termelői szervezetre;

| c) | függetlenül attól, hogy a kialkudott ár a tagok egy részének vagy mindegyikének összesített termelése tekintetében azonos-e; |
| --- | --- |

c)

függetlenül attól, hogy a kialkudott ár a tagok egy részének vagy mindegyikének összesített termelése tekintetében azonos-e;

| c) | függetlenül attól, hogy a kialkudott ár a tagok egy részének vagy mindegyikének összesített termelése tekintetében azonos-e; |
| --- | --- |

c)

függetlenül attól, hogy a kialkudott ár a tagok egy részének vagy mindegyikének összesített termelése tekintetében azonos-e;

| d) | ha az érintett mezőgazdasági termelők az első albekezdésben említett tevékenységek által érintett termékek vonatkozásában nem tagjai más termelői szervezetnek; |
| --- | --- |

d)

ha az érintett mezőgazdasági termelők az első albekezdésben említett tevékenységek által érintett termékek vonatkozásában nem tagjai más termelői szervezetnek;

| d) | ha az érintett mezőgazdasági termelők az első albekezdésben említett tevékenységek által érintett termékek vonatkozásában nem tagjai más termelői szervezetnek; |
| --- | --- |

d)

ha az érintett mezőgazdasági termelők az első albekezdésben említett tevékenységek által érintett termékek vonatkozásában nem tagjai más termelői szervezetnek;

| e) | ha a mezőgazdasági termékre nem vonatkozik olyan szállítási kötelezettség, amely a mezőgazdasági termelőnek a nem az érintett termelői szervezethez tartozó szövetkezetben lévő tagságából ered, a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az alapszabályban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően. |
| --- | --- |

e)

ha a mezőgazdasági termékre nem vonatkozik olyan szállítási kötelezettség, amely a mezőgazdasági termelőnek a nem az érintett termelői szervezethez tartozó szövetkezetben lévő tagságából ered, a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az alapszabályban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően.

| e) | ha a mezőgazdasági termékre nem vonatkozik olyan szállítási kötelezettség, amely a mezőgazdasági termelőnek a nem az érintett termelői szervezethez tartozó szövetkezetben lévő tagságából ered, a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az alapszabályban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően. |
| --- | --- |

e)

ha a mezőgazdasági termékre nem vonatkozik olyan szállítási kötelezettség, amely a mezőgazdasági termelőnek a nem az érintett termelői szervezethez tartozó szövetkezetben lévő tagságából ered, a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az alapszabályban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően.

A tagállamok azonban kellően indokolt esetekben eltérhetnek a második albekezdés d) pontjában említett feltételtől, amennyiben a termelői szervezet tagja két különálló, különböző földrajzi helyeken található termelési egységgel rendelkezik.

A tagállamok azonban kellően indokolt esetekben eltérhetnek a második albekezdés d) pontjában említett feltételtől, amennyiben a termelői szervezet tagja két különálló, különböző földrajzi helyeken található termelési egységgel rendelkezik.

(1b)   
  E
  cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezeteknek a 156. cikk (1) bekezdése értelmében elismert társulásaira is vonatkozik, amennyiben e társulások teljesítik az e cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeket.

(1b)   
  E
  cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezeteknek a 156. cikk (1) bekezdése értelmében elismert társulásaira is vonatkozik, amennyiben e társulások teljesítik az e cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeket.

(1c)   Az 1/2003/EK rendelet 5. cikkében említett tagállami versenyhatóság egyedi esetekben úgy határozhat, hogy a továbbiakban az (1a) bekezdés első albekezdésében említett tevékenységek közül egyet vagy többet módosítani kell, azok végzése nem folytatható vagy azok egyáltalán nem végezhetők, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a verseny megszűnésének megelőzése érdekében szükséges, illetve amennyiben úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 39. cikkében említett célkitűzések teljesítése veszélyben forog.

(1c)   Az 1/2003/EK rendelet 5. cikkében említett tagállami versenyhatóság egyedi esetekben úgy határozhat, hogy a továbbiakban az (1a) bekezdés első albekezdésében említett tevékenységek közül egyet vagy többet módosítani kell, azok végzése nem folytatható vagy azok egyáltalán nem végezhetők, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez a verseny megszűnésének megelőzése érdekében szükséges, illetve amennyiben úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 39. cikkében említett célkitűzések teljesítése veszélyben forog.

Több tagállamot érintő tárgyalások esetén az e cikk első albekezdésében említett határozatot a Bizottság hozza meg, a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül.

Több tagállamot érintő tárgyalások esetén az e cikk első albekezdésében említett határozatot a Bizottság hozza meg, a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül.

Amikor a tagállami versenyhatóság e cikk első albekezdése szerint jár el, az első hivatalos vizsgálati intézkedés megkezdését megelőzően vagy azt követően haladéktalanul, írásban tájékoztatnia kell a Bizottságot, a határozatokról pedig azok elfogadását követően haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot.

Amikor a tagállami versenyhatóság e cikk első albekezdése szerint jár el, az első hivatalos vizsgálati intézkedés megkezdését megelőzően vagy azt követően haladéktalanul, írásban tájékoztatnia kell a Bizottságot, a határozatokról pedig azok elfogadását követően haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontjától kezdődően alkalmazandók.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontjától kezdődően alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdés alapján elismert termelői szervezet továbbra is elismert szervezet maradhat, ha a Szerződések I. mellékletében említett termékektől eltérő, az ex 2208 KN-kód alá tartozó termékeket forgalmaz, feltéve, hogy az említett termékek aránya nem haladja meg a termelői szervezet által forgalmazott termékek összértékének 49 %-át, és hogy az említett termékek nem részesülnek uniós támogatásban. Ezen termékek a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek esetében nem számítanak bele a forgalmazott termékek értékének a 34. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában történő kiszámításába.

(2)   Az (1) bekezdés alapján elismert termelői szervezet továbbra is elismert szervezet maradhat, ha a Szerződések I. mellékletében említett termékektől eltérő, az ex 2208 KN-kód alá tartozó termékeket forgalmaz, feltéve, hogy az említett termékek aránya nem haladja meg a termelői szervezet által forgalmazott termékek összértékének 49 %-át, és hogy az említett termékek nem részesülnek uniós támogatásban. Ezen termékek a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek esetében nem számítanak bele a forgalmazott termékek értékének a 34. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában történő kiszámításába.”

Módosítás 238

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 f pont (új)

1308/2013/EU rendelet

153 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22f. | a 153. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22f.

22f.

a 153. cikk helyébe a következő szöveg lép:

153. cikk

„153. cikk

A termelői szervezetek alapszabálya

A termelői szervezetek alapszabálya

(1)   A termelői szervezet alapszabálya megköveteli a termelő tagoktól különösen a következőket:

(1)   A termelői szervezet alapszabálya megköveteli a termelő tagoktól különösen a következőket:

| a) | a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;

| a) | a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;

| b) | a mezőgazdasági üzem egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás,
  a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek e feltételtől, amennyiben a társult mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzem egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás,
  a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek e feltételtől, amennyiben a társult mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el;

a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek e feltételtől, amennyiben a társult mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el;

| b) | a mezőgazdasági üzem egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás, |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzem egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás,

| c) | a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása. |
| --- | --- |

c)

a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása.

| c) | a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása. |
| --- | --- |

c)

a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása.

A tagállamok azonban az alábbi, kellően indokolt esetekben eltérhetnek az első albekezdés b) pontjától:

A tagállamok azonban az alábbi, kellően indokolt esetekben eltérhetnek az első albekezdés b) pontjától:

| i. | amennyiben a termelő tagok két különálló termelőegységgel rendelkeznek, amelyek különböző földrajzi területeken helyezkednek el, vagy |
| --- | --- |

i.

i.

amennyiben a termelő tagok két különálló termelőegységgel rendelkeznek, amelyek különböző földrajzi területeken helyezkednek el, vagy

amennyiben a termelő tagok két különálló termelőegységgel rendelkeznek, amelyek különböző földrajzi területeken helyezkednek el, vagy

| ii. | ha az a 152. cikk szerint elismert termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, a (2) bekezdés c) pontja alapján demokratikusan úgy döntött, hogy lehetővé teszi termelő tagjai számára, hogy egy második elismert termelői szervezet tagjai legyenek, a következő feltételek mellett:








  — | a termelő tagok egy adott terméke különböző felhasználásokra van szánva, és az az elsődleges termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, nem kínál piaci értékesítési lehetőségeket a termelők által a terméküknek szánt második felhasználásra; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

ha az a 152. cikk szerint elismert termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, a (2) bekezdés c) pontja alapján demokratikusan úgy döntött, hogy lehetővé teszi termelő tagjai számára, hogy egy második elismert termelői szervezet tagjai legyenek, a következő feltételek mellett:

ha az a 152. cikk szerint elismert termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, a (2) bekezdés c) pontja alapján demokratikusan úgy döntött, hogy lehetővé teszi termelő tagjai számára, hogy egy második elismert termelői szervezet tagjai legyenek, a következő feltételek mellett:

—

a termelő tagok egy adott terméke különböző felhasználásokra van szánva, és az az elsődleges termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, nem kínál piaci értékesítési lehetőségeket a termelők által a terméküknek szánt második felhasználásra; vagy

a termelő tagok egy adott terméke különböző felhasználásokra van szánva, és az az elsődleges termelői szervezet, amelyhez a termelők már tartoznak, nem kínál piaci értékesítési lehetőségeket a termelők által a terméküknek szánt második felhasználásra; vagy

| — | egy termelői szervezet termelő tagjai a múltban kötelezettséget vállaltak arra, hogy termékeik egy részét szerződések vagy szövetkezeti tagság révén több más felvásárlónak szállítják, és e felvásárlók közül legalább egy elismert termelői szervezetté válik. |
| --- | --- |

—

egy termelői szervezet termelő tagjai a múltban kötelezettséget vállaltak arra, hogy termékeik egy részét szerződések vagy szövetkezeti tagság révén több más felvásárlónak szállítják, és e felvásárlók közül legalább egy elismert termelői szervezetté válik.

egy termelői szervezet termelő tagjai a múltban kötelezettséget vállaltak arra, hogy termékeik egy részét szerződések vagy szövetkezeti tagság révén több más felvásárlónak szállítják, és e felvásárlók közül legalább egy elismert termelői szervezetté válik.

(2)   A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakat is előírja:

(2)   A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakat is előírja:

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;

| b) | a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása;

| b) | a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása;

| c) | olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

c)

olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;

| c) | olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek
  , valamint elszámolásainak és költségvetéseinek
  demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

c)

olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek
  , valamint elszámolásainak és költségvetéseinek
  demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;

, valamint elszámolásainak és költségvetéseinek

| d) | az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók; |
| --- | --- |

d)

az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;

| d) | az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók; |
| --- | --- |

d)

az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;

| e) | az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél; |
| --- | --- |

e)

az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél;

| e) | az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél; |
| --- | --- |

e)

az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél;

| f) | a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok. |
| --- | --- |

f)

a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok.

| f) | a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok. |
| --- | --- |

f)

a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok.

(2a)
     
  A termelői szervezet alapszabálya azt is előírhatja, hogy abban az esetben, ha a termelői szervezet felel a termelő tagok termékei egy részének vagy egészének értékesítéséért, és ha a termelő tagok nem ruházzák át a termékek tulajdonjogát a termelői szervezetre, e termelő tagok kapcsolatba lépjenek a vevőkkel, kivéve az e termékek árával vagy értékesítési mennyiségével kapcsolatos kérdéseket.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetekre.

(3)   Az (1)
  , a (2)
  és a (2
  a
  ) bekezdés nem alkalmazandó a tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetekre.”

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 g pont (új)

1308/2013/EU rendelet

154 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22 g. | A 154. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22 g.

22 g.

A 154. cikk helyébe a következő szöveg lép:

154. cikk

„154. cikk

A termelői szervezetek elismerése

A termelői szervezetek elismerése

(1)   Ahhoz hogy valamely tagállam elismerjen egy termelői szervezetet, az ilyen elismerést kérelmező szervezetnek olyan jogi személynek, vagy egy olyan jogi személy egyértelműen meghatározott részének kell lennie, amely:

(1)   Ahhoz hogy valamely tagállam elismerjen egy termelői szervezetet, az ilyen elismerést kérelmező szervezetnek olyan jogi személynek, vagy egy olyan jogi személy egyértelműen meghatározott részének kell lennie, amely:

| a) | teljesíti a 152. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelményeket; |
| --- | --- |

a)

teljesíti a 152. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelményeket;

| a) | teljesíti a 152. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelményeket; |
| --- | --- |

a)

teljesíti a 152. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt követelményeket;

| b) | a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel vagy értékkel; |
| --- | --- |

b)

a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel vagy értékkel;

| b) | a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel vagy értékkel
  . E rendelkezések nem akadályozhatják azon termelői szervezetek elismerését, amelyek marginális szintű termesztéssel foglalkoznak
  ; |
| --- | --- |

b)

a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel vagy értékkel
  . E rendelkezések nem akadályozhatják azon termelői szervezetek elismerését, amelyek marginális szintű termesztéssel foglalkoznak
  ;

. E rendelkezések nem akadályozhatják azon termelői szervezetek elismerését, amelyek marginális szintű termesztéssel foglalkoznak

| c) | elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésére bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és adott esetben a kínálati oldal összefogása tekintetében; |
| --- | --- |

c)

elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésére bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és adott esetben a kínálati oldal összefogása tekintetében;

| c) | elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésére bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és adott esetben a kínálati oldal összefogása tekintetében; |
| --- | --- |

c)

elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésére bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és adott esetben a kínálati oldal összefogása tekintetében;

| d) | alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával. |
| --- | --- |

d)

alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával.

| d) | alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával. |
| --- | --- |

d)

alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával.

(1a)   A tagállamok – kérelem alapján – dönthetnek úgy, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett, több ágazatban is tevékenykedő termelői szervezet számára több elismerést adnak ki, feltéve, hogy az adott termelői szervezet minden olyan ágazatban teljesíti az e cikk (1) bekezdésében említett feltételeket, amelyre vonatkozóan az elismerést kezdeményezi.

(1a)   A tagállamok – kérelem alapján – dönthetnek úgy, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett, több ágazatban is tevékenykedő termelői szervezet számára több elismerést adnak ki, feltéve, hogy az adott termelői szervezet minden olyan ágazatban teljesíti az e cikk (1) bekezdésében említett feltételeket, amelyre vonatkozóan az elismerést kezdeményezi.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2018. január 1-jét megelőzően elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő termelői szervezeteket a 152. cikk alapján elismert termelői szervezetnek kell tekinteni.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2018. január 1-jét megelőzően elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeket teljesítő termelői szervezeteket a 152. cikk alapján elismert termelői szervezetnek kell tekinteni.

(3)   A 2018. január 1-jét megelőzően elismert, de az e cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeket nem teljesítő termelői szervezetek esetében a tagállamok legkésőbb 2020. december 31-ig visszavonják az elismerést.

(3)   A 2018. január 1-jét megelőzően elismert, de az e cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeket nem teljesítő termelői szervezetek esetében a tagállamok legkésőbb 2020. december 31-ig visszavonják az elismerést.

(4)   A tagállamok:

(4)   A tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| b) | saját maguk által meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben foglaltaknak; |
| --- | --- |

b)

saját maguk által meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben foglaltaknak;

| b) | saját maguk által meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben foglaltaknak; |
| --- | --- |

b)

saját maguk által meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben foglaltaknak;

| c) | az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy az alkalmazás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és ezek társulásaira, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy az alkalmazás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és ezek társulásaira, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| c) | az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy az alkalmazás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és ezek társulásaira, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy az alkalmazás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és ezek társulásaira, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| d) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

d)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

| d) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.” |
| --- | --- |

d)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.”

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 h pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 h pont (új)

1308/2013/EU rendelet

156 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22h. | A 156. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22h.

22h.

A 156. cikk helyébe a következő szöveg lép:

156. cikk

„156. cikk

Termelői szervezetek társulásai

Termelői szervezetek társulásai

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely meghatározott ágazatban működnek és elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jöttek létre. A termelői szervezetek társulásai – a 173. cikk alapján elfogadott szabályok figyelembevételével – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik.

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely meghatározott ágazatban működnek és elismert termelői szervezetek
  és/vagy termelői szervezetek társulásai
  kezdeményezésére jöttek létre. A termelői szervezetek társulásai – a 173. cikk alapján elfogadott szabályok figyelembevételével – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok kérelem alapján elismerhetik a tej- és tejtermékágazatban működő elismert termelői szervezetek társulását, ha az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes eredményesen elvégezni egy elismert termelői szervezet minden tevékenységét, és megfelel a 161. cikk (1) bekezdésben előírt feltételeknek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok kérelem alapján elismerhetik a tej- és tejtermékágazatban működő elismert termelői szervezetek társulását, ha az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes eredményesen elvégezni egy elismert termelői szervezet minden tevékenységét, és megfelel a 161. cikk (1) bekezdésben előírt feltételeknek.”

Módosítás 239

Módosítás 239

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 i pont (új)

1308/2013/EU rendelet

157 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22i. | a 157. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22i.

22i.

a 157. cikk helyébe a következő szöveg lép:

157. cikk

„157. cikk

Szakmaközi szervezetek

Szakmaközi szervezetek

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely meghatározott ágazatban működő azon szakmaközi szervezeteket, amelyek:

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely meghatározott ágazatban működő azon szakmaközi szervezeteket, amelyek:

| a) | a termeléshez és az élelmiszer-ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a termeléshez és az élelmiszer-ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve;

| a) | a termeléshez és az ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a termeléshez és az ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve;

| b) | az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| b) | az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | tagjaik
  és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve, meghatározott céllal működnek, amelyek egyike többek között az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

tagjaik
  és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve, meghatározott céllal működnek, amelyek egyike többek között az alábbiakra vonatkozhat:

tagjaik

| c) | minden tagjuk
  és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve, meghatározott céllal működnek, amelyek egyike többek között az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

minden tagjuk
  és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve, meghatározott céllal működnek, amelyek egyike többek között az alábbiakra vonatkozhat:

minden tagjuk

| | i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése
  , többek között a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre,
  az
  árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése
  révén, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése
  , többek között a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre,
  az
  árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése
  révén,

, többek között a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre,

árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése

| | i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése az
  alábbiak
  révén: |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése az
  alábbiak
  révén:

alábbiak

| | | — | a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre, az árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok, valamint az ellátási lánc különböző szakaszaiban felosztott árrésekre vonatkozó adatok közzététele és/vagy megosztása; |
| --- | --- | --- | --- |

—

a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre, az árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok, valamint az ellátási lánc különböző szakaszaiban felosztott árrésekre vonatkozó adatok közzététele és/vagy megosztása;

a már megkötött szerződések tekintetében a termelési költségekre, az árakra – adott esetben árindexekkel kiegészítve –, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó összesített statisztikai adatok, valamint az ellátási lánc különböző szakaszaiban felosztott árrésekre vonatkozó adatok közzététele és/vagy megosztása;

| — | a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése; |
| --- | --- |

—

a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése;

a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése;

| | ii. | a termelési potenciál előrejelzése és a piaci ártendenciák feljegyzése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a termelési potenciál előrejelzése és a piaci ártendenciák feljegyzése;

| | ii. | a termelési potenciál előrejelzése és a piaci ártendenciák feljegyzése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a termelési potenciál előrejelzése és a piaci ártendenciák feljegyzése;

| | iii. | a termékek forgalomba hozatala jobb koordinációjának elősegítése, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a termékek forgalomba hozatala jobb koordinációjának elősegítése, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén,

| | iii. | a termékek forgalomba hozatala jobb koordinációjának elősegítése, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a termékek forgalomba hozatala jobb koordinációjának elősegítése, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén,

| | iv. | a potenciális exportpiacok felkutatása, |
| --- | --- | --- |

iv.

a potenciális exportpiacok felkutatása,

| | iv. | a potenciális exportpiacok felkutatása, |
| --- | --- | --- |

iv.

a potenciális exportpiacok felkutatása,

| | v. | a
  148. cikk és a 168. cikk sérelme nélkül az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy a feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét, |
| --- | --- | --- |

v.

a
  148. cikk és a 168. cikk sérelme nélkül az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy a feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét,

a

| | v. | a
  148. cikk és a 168. cikk sérelme nélkül az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy a feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét
  . E szabványos szerződésminták két vagy több olyan vállalkozásra is kiterjedhetnek
  ,
  amelyek mindegyike a termelési, feldolgozási vagy elosztási lánc különböző szintjén tevékenykedik, valamint tartalmazhatnak releváns és könnyen érthető mutatókat és a vonatkozó termelési költségeken és azok alakulásán alapuló és azokra hivatkozó gazdasági indexeket, és a végső ár kiszámítási módját, ugyanakkor figyelembe veszik a termékkategóriákat és azok különböző felvevőpiacait, a termékértékesítési mutatókat, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek piaci árait és ezek alakulását, valamint a termékleírások összeállításával, minőségével, nyomonkövethetőségével és tartalmával kapcsolatos kritériumokat is; |
| --- | --- | --- |

v.

a
  148. cikk és a 168. cikk sérelme nélkül az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy a feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét
  . E szabványos szerződésminták két vagy több olyan vállalkozásra is kiterjedhetnek
  ,
  amelyek mindegyike a termelési, feldolgozási vagy elosztási lánc különböző szintjén tevékenykedik, valamint tartalmazhatnak releváns és könnyen érthető mutatókat és a vonatkozó termelési költségeken és azok alakulásán alapuló és azokra hivatkozó gazdasági indexeket, és a végső ár kiszámítási módját, ugyanakkor figyelembe veszik a termékkategóriákat és azok különböző felvevőpiacait, a termékértékesítési mutatókat, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek piaci árait és ezek alakulását, valamint a termékleírások összeállításával, minőségével, nyomonkövethetőségével és tartalmával kapcsolatos kritériumokat is;

a

. E szabványos szerződésminták két vagy több olyan vállalkozásra is kiterjedhetnek

amelyek mindegyike a termelési, feldolgozási vagy elosztási lánc különböző szintjén tevékenykedik, valamint tartalmazhatnak releváns és könnyen érthető mutatókat és a vonatkozó termelési költségeken és azok alakulásán alapuló és azokra hivatkozó gazdasági indexeket, és a végső ár kiszámítási módját, ugyanakkor figyelembe veszik a termékkategóriákat és azok különböző felvevőpiacait, a termékértékesítési mutatókat, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek piaci árait és ezek alakulását, valamint a termékleírások összeállításával, minőségével, nyomonkövethetőségével és tartalmával kapcsolatos kritériumokat is;

| | vi. | a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása, többek között az értékesítési piacok szintjén, valamint a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása, |
| --- | --- | --- |

vi.

a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása, többek között az értékesítési piacok szintjén, valamint a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása,

| | vi. | a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása, többek között az értékesítési piacok szintjén, valamint a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása, |
| --- | --- | --- |

vi.

a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása, többek között az értékesítési piacok szintjén, valamint a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása,

| | vii. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés innovatívabbá, ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására, és adott esetben feldolgozására és forgalmazásra irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre, |
| --- | --- | --- |

vii.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés innovatívabbá, ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására, és adott esetben feldolgozására és forgalmazásra irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre,

| | vii. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés innovatívabbá, ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására, és adott esetben feldolgozására és forgalmazásra irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre,
  az éghajlat-politikára, az állategészségügyre és az állatjólétre, |
| --- | --- | --- |

vii.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés innovatívabbá, ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására, és adott esetben feldolgozására és forgalmazásra irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre,
  az éghajlat-politikára, az állategészségügyre és az állatjólétre,

az éghajlat-politikára, az állategészségügyre és az állatjólétre,

| | viii. | az állat-egészségügyi készítmények, növényvédő szerek használatának csökkentését, az egyéb adalékok jobb kezelését, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítását, az élelmiszer-biztonságnak – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – előmozdítását, valamint az állatok egészségének és jóllétének javítását célzó lehetőségek felkutatása, |
| --- | --- | --- |

viii.

az állat-egészségügyi készítmények, növényvédő szerek használatának csökkentését, az egyéb adalékok jobb kezelését, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítását, az élelmiszer-biztonságnak – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – előmozdítását, valamint az állatok egészségének és jóllétének javítását célzó lehetőségek felkutatása,

| | viii. | az állat-egészségügyi készítmények, növényvédő szerek használatának csökkentését, az egyéb adalékok jobb kezelését, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítását, az élelmiszer-biztonságnak – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – előmozdítását, valamint az állatok egészségének és jóllétének javítását célzó lehetőségek felkutatása, |
| --- | --- | --- |

viii.

az állat-egészségügyi készítmények, növényvédő szerek használatának csökkentését, az egyéb adalékok jobb kezelését, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítását, az élelmiszer-biztonságnak – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – előmozdítását, valamint az állatok egészségének és jóllétének javítását célzó lehetőségek felkutatása,

| | ix. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és adott esetben a feldolgozás és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható, |
| --- | --- | --- |

ix.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és adott esetben a feldolgozás és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható,

| | ix. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és adott esetben a feldolgozás és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható, |
| --- | --- | --- |

ix.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és adott esetben a feldolgozás és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható,

| | x. | az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme, oltalma és előmozdítása érdekében történő bármilyen tevékenység végzése, |
| --- | --- | --- |

x.

az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme, oltalma és előmozdítása érdekében történő bármilyen tevékenység végzése,

| | x. | az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme, oltalma és előmozdítása érdekében történő bármilyen tevékenység végzése, |
| --- | --- | --- |

x.

az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme, oltalma és előmozdítása érdekében történő bármilyen tevékenység végzése,

| | xi. | kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén, |
| --- | --- | --- |

xi.

kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén,

| | xi. | kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén, |
| --- | --- | --- |

xi.

kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén,

| | xii. | egészséges és felelős fogyasztási minták előmozdítása a belső piacon és/vagy a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás; |
| --- | --- | --- |

xii.

egészséges és felelős fogyasztási minták előmozdítása a belső piacon és/vagy a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás;

| | xii. | egészséges és felelős fogyasztási minták előmozdítása a belső piacon és/vagy a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás; |
| --- | --- | --- |

xii.

egészséges és felelős fogyasztási minták előmozdítása a belső piacon és/vagy a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás;

| | xiii. | a belső és külső piacokon a termékek fogyasztásának előmozdítása és/vagy a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása; |
| --- | --- | --- |

xiii.

a belső és külső piacokon a termékek fogyasztásának előmozdítása és/vagy a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása;

| | xiii. | a belső és külső piacokon a termékek fogyasztásának előmozdítása és/vagy a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása; |
| --- | --- | --- |

xiii.

a belső és külső piacokon a termékek fogyasztásának előmozdítása és/vagy a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása;

| | xiv. | a melléktermékek kezeléséhez, valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás. |
| --- | --- | --- |

xiv.

a melléktermékek kezeléséhez, valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás.

| | xiv. | a melléktermékek kezeléséhez
  és az azok hasznosítását célzó kezdeményezések kidolgozásához
  , valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás; |
| --- | --- | --- |

xiv.

a melléktermékek kezeléséhez
  és az azok hasznosítását célzó kezdeményezések kidolgozásához
  , valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás;

és az azok hasznosítását célzó kezdeményezések kidolgozásához

| | xv. | a 172a. cikk szerinti,
  értékmegosztásra vonatkozó, piaci ártöbbletekre és árveszteségekre is kiterjedő
  egységes záradékok
  kidolgozása, amelyekben meghatározzák, hogy az érintett termékek piaci árainak változásaiból vagy az egyéb árutőzsdei fejleményekből fakadó következmények viselését a 
  felek hogyan osztják meg egymás között
  ; |
| --- | --- | --- |

xv.

a 172a. cikk szerinti,
  értékmegosztásra vonatkozó, piaci ártöbbletekre és árveszteségekre is kiterjedő
  egységes záradékok
  kidolgozása, amelyekben meghatározzák, hogy az érintett termékek piaci árainak változásaiból vagy az egyéb árutőzsdei fejleményekből fakadó következmények viselését a 
  felek hogyan osztják meg egymás között
  ;

a 172a. cikk szerinti,

egységes záradékok

felek hogyan osztják meg egymás között

| | xv. | az ellátási lánc különböző szereplői között az
  értékmegosztásra vonatkozó, piaci ártöbbletekre és árveszteségekre is kiterjedő
  szabályok
  kidolgozása, amelyekben meghatározzák, hogy az érintett termékek piaci árainak változásaiból vagy az egyéb árutőzsdei fejleményekből fakadó következmények viselését
  hogyan osztják meg. Ezek
  a 
  szabályok ölthetik az 172a. cikk szerinti, értékmegosztásra vonatkozó záradékok formáját, vagy tartalmazhatnak gazdasági mutatókat, vagy utalhatnak ilyenekre, például a vonatkozó termelési és értékesítési költségekre és azok alakulására, az érintett piac(ok)on nyilvántartott mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek áraira és azok alakulására, valamint az érintett termékek mennyiségére, összetételére, minőségére, nyomonkövethetőségére vagy tiszteletben tartására, és figyelembe kell venniük a termelési költségeket
  ; |
| --- | --- | --- |

xv.

az ellátási lánc különböző szereplői között az
  értékmegosztásra vonatkozó, piaci ártöbbletekre és árveszteségekre is kiterjedő
  szabályok
  kidolgozása, amelyekben meghatározzák, hogy az érintett termékek piaci árainak változásaiból vagy az egyéb árutőzsdei fejleményekből fakadó következmények viselését
  hogyan osztják meg. Ezek
  a 
  szabályok ölthetik az 172a. cikk szerinti, értékmegosztásra vonatkozó záradékok formáját, vagy tartalmazhatnak gazdasági mutatókat, vagy utalhatnak ilyenekre, például a vonatkozó termelési és értékesítési költségekre és azok alakulására, az érintett piac(ok)on nyilvántartott mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek áraira és azok alakulására, valamint az érintett termékek mennyiségére, összetételére, minőségére, nyomonkövethetőségére vagy tiszteletben tartására, és figyelembe kell venniük a termelési költségeket
  ;

az ellátási lánc különböző szereplői között az

szabályok

hogyan osztják meg. Ezek

szabályok ölthetik az 172a. cikk szerinti, értékmegosztásra vonatkozó záradékok formáját, vagy tartalmazhatnak gazdasági mutatókat, vagy utalhatnak ilyenekre, például a vonatkozó termelési és értékesítési költségekre és azok alakulására, az érintett piac(ok)on nyilvántartott mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek áraira és azok alakulására, valamint az érintett termékek mennyiségére, összetételére, minőségére, nyomonkövethetőségére vagy tiszteletben tartására, és figyelembe kell venniük a termelési költségeket

| | xva. | a mezőgazdasági termelők által a környezetre, az éghajlatra, az állategészségügyre és az állatjólétre vonatkozó, jogszabályokon kívüli követelmények teljesítése érdekében viselt költségek méltányos ellentételezésére vonatkozó szabványos záradékok meghatározása, beleértve az e költségek kiszámításának módszereit; |
| --- | --- | --- |

xva.

xva.

a mezőgazdasági termelők által a környezetre, az éghajlatra, az állategészségügyre és az állatjólétre vonatkozó, jogszabályokon kívüli követelmények teljesítése érdekében viselt költségek méltányos ellentételezésére vonatkozó szabványos záradékok meghatározása, beleértve az e költségek kiszámításának módszereit;

a mezőgazdasági termelők által a környezetre, az éghajlatra, az állategészségügyre és az állatjólétre vonatkozó, jogszabályokon kívüli követelmények teljesítése érdekében viselt költségek méltányos ellentételezésére vonatkozó szabványos záradékok meghatározása, beleértve az e költségek kiszámításának módszereit;

| | xvi. | az
  állategészségügyi
  , növényvédelmi és környezeti kockázatok megelőzését és kezelését
  szolgáló
  intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- | --- |

xvi.

az
  állategészségügyi
  , növényvédelmi és környezeti kockázatok megelőzését és kezelését
  szolgáló
  intézkedések végrehajtása.

állategészségügyi

szolgáló

| | xvi. | az
  állat-egészségügyi
  , növényvédelmi és környezeti kockázatok megelőzését
  , ellenőrzését
  és kezelését
  célzó
  intézkedések
  előmozdítása és
  végrehajtása
  , beleértve kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozását és kezelését, vagy az ilyen alapokhoz való hozzájárulást azzal a céllal, hogy pénzügyi ellentételezést fizessenek a mezőgazdasági termelőknek az ilyen intézkedések ösztönzéséből és végrehajtásából eredő költségekért és gazdasági veszteségekért; |
| --- | --- | --- |

xvi.

xvi.

az
  állat-egészségügyi
  , növényvédelmi és környezeti kockázatok megelőzését
  , ellenőrzését
  és kezelését
  célzó
  intézkedések
  előmozdítása és
  végrehajtása
  , beleértve kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozását és kezelését, vagy az ilyen alapokhoz való hozzájárulást azzal a céllal, hogy pénzügyi ellentételezést fizessenek a mezőgazdasági termelőknek az ilyen intézkedések ösztönzéséből és végrehajtásából eredő költségekért és gazdasági veszteségekért;

állat-egészségügyi

, ellenőrzését

célzó

előmozdítása és

, beleértve kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozását és kezelését, vagy az ilyen alapokhoz való hozzájárulást azzal a céllal, hogy pénzügyi ellentételezést fizessenek a mezőgazdasági termelőknek az ilyen intézkedések ösztönzéséből és végrehajtásából eredő költségekért és gazdasági veszteségekért;

| | xvia. | az ellátási lánc különböző szakaszai közötti kereskedelmi kapcsolatok átláthatóságához való hozzájárulás, különösen technikai standardok ágazati gazdasági szereplők általi kidolgozása, végrehajtása és megfelelőség-ellenőrzése révén. |
| --- | --- | --- |

xvia.

xvia.

az ellátási lánc különböző szakaszai közötti kereskedelmi kapcsolatok átláthatóságához való hozzájárulás, különösen technikai standardok ágazati gazdasági szereplők általi kidolgozása, végrehajtása és megfelelőség-ellenőrzése révén.

az ellátási lánc különböző szakaszai közötti kereskedelmi kapcsolatok átláthatóságához való hozzájárulás, különösen technikai standardok ágazati gazdasági szereplők általi kidolgozása, végrehajtása és megfelelőség-ellenőrzése révén.

(1a)   A tagállamok – kérelem alapján – dönthetnek úgy, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett, több ágazatban tevékenykedő szakmaközi szervezet számára több elismerést adnak ki, feltéve, hogy az adott szakmaközi szervezet minden olyan ágazatban teljesíti az (1) és adott esetben a (3) bekezdésben említett feltételeket, amelyre vonatkozóan az elismerést kezdeményezi.

(1a)   A tagállamok – kérelem alapján – dönthetnek úgy, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett, több ágazatban tevékenykedő szakmaközi szervezet számára több elismerést adnak ki, feltéve, hogy az adott szakmaközi szervezet minden olyan ágazatban teljesíti az (1) és adott esetben a (3) bekezdésben említett feltételeket, amelyre vonatkozóan az elismerést kezdeményezi.

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján úgy dönthetnek, hogy a 158. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel teljesül a szakmaközi szervezetek számának regionális vagy nemzeti szintű korlátozásával, amennyiben ezt a 2014. január 1-je előtt hatályban lévő nemzeti szabályok előírják, és amennyiben ez nem akadályozza a belső piac megfelelő működését.

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján úgy dönthetnek, hogy a 158. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétel teljesül a szakmaközi szervezetek számának regionális vagy nemzeti szintű korlátozásával, amennyiben ezt a 2014. január 1-je előtt hatályban lévő nemzeti szabályok előírják, és amennyiben ez nem akadályozza a belső piac megfelelő működését.”

(3)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a tagállamok elismerhetik azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:

| a) | hivatalosan kérték elismerésüket, és olyan gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak, melyek a nyerstej előállításához és az ellátási lánc következő elemei közül legalább az egyikhez kapcsolódnak: a tej- és tejtermékágazat termékeinek feldolgozása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást; |
| --- | --- |

a)

a)

hivatalosan kérték elismerésüket, és olyan gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak, melyek a nyerstej előállításához és az ellátási lánc következő elemei közül legalább az egyikhez kapcsolódnak: a tej- és tejtermékágazat termékeinek feldolgozása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást;

hivatalosan kérték elismerésüket, és olyan gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak, melyek a nyerstej előállításához és az ellátási lánc következő elemei közül legalább az egyikhez kapcsolódnak: a tej- és tejtermékágazat termékeinek feldolgozása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást;

| b) | az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

b)

az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | az adott szakmaközi szervezetek tagjai és a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak: |
| --- | --- |

c)

c)

az adott szakmaközi szervezetek tagjai és a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak:

az adott szakmaközi szervezetek tagjai és a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak:

| | i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött nyerstej-szállítási szerződések tekintetében az árakra, mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti és nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése révén, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött nyerstej-szállítási szerződések tekintetében az árakra, mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti és nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése révén,

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött nyerstej-szállítási szerződések tekintetében az árakra, mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti és nemzetközi szintű piaci fejlemények elemzése révén,

| | ii. | hozzájárulás a tej és a tejtermékek forgalomba hozatalának jobb koordinációjához, különösen kutatás és piacelemzés révén, |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

hozzájárulás a tej és a tejtermékek forgalomba hozatalának jobb koordinációjához, különösen kutatás és piacelemzés révén,

hozzájárulás a tej és a tejtermékek forgalomba hozatalának jobb koordinációjához, különösen kutatás és piacelemzés révén,

| | iii. | a belső és külső piacokon forgalmazott tej és tejtermékek fogyasztásának előmozdítása, valamint az azokra vonatkozó információk szolgáltatása, |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

a belső és külső piacokon forgalmazott tej és tejtermékek fogyasztásának előmozdítása, valamint az azokra vonatkozó információk szolgáltatása,

a belső és külső piacokon forgalmazott tej és tejtermékek fogyasztásának előmozdítása, valamint az azokra vonatkozó információk szolgáltatása,

| | iv. | a potenciális exportpiacok felkutatása, |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

a potenciális exportpiacok felkutatása,

a potenciális exportpiacok felkutatása,

| | v. | v. az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a nyers tej felvásárlók számára történő eladása vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét, |
| --- | --- | --- |

v.

v.

v. az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a nyers tej felvásárlók számára történő eladása vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét,

v. az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása a nyers tej felvásárlók számára történő eladása vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának és a piaci torzulások elkerülésének szükségességét,

| | vi. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre, |
| --- | --- | --- |

vi.

vi.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre,

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre,

| | vii. | a tejágazat termelési potenciáljának fenntartása és fejlesztése, többek között az innováció előmozdítása és az alkalmazott kutatási és fejlesztési programok támogatása révén a tej és tejtermékek kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében, különös tekintettel a fogyasztó számára vonzóbb, hozzáadott értéket képviselő termékek létrehozására, |
| --- | --- | --- |

vii.

vii.

a tejágazat termelési potenciáljának fenntartása és fejlesztése, többek között az innováció előmozdítása és az alkalmazott kutatási és fejlesztési programok támogatása révén a tej és tejtermékek kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében, különös tekintettel a fogyasztó számára vonzóbb, hozzáadott értéket képviselő termékek létrehozására,

a tejágazat termelési potenciáljának fenntartása és fejlesztése, többek között az innováció előmozdítása és az alkalmazott kutatási és fejlesztési programok támogatása révén a tej és tejtermékek kínálta lehetőségek maradéktalan kihasználása érdekében, különös tekintettel a fogyasztó számára vonzóbb, hozzáadott értéket képviselő termékek létrehozására,

| | viii. | az állat-egészségügyi termékek kisebb mértékű felhasználását, az egyéb inputanyagok jobb kezelését, valamint az élelmiszer-biztonság és az állategészségügy javítását lehetővé tévő módszerek felkutatása, |
| --- | --- | --- |

viii.

viii.

az állat-egészségügyi termékek kisebb mértékű felhasználását, az egyéb inputanyagok jobb kezelését, valamint az élelmiszer-biztonság és az állategészségügy javítását lehetővé tévő módszerek felkutatása,

az állat-egészségügyi termékek kisebb mértékű felhasználását, az egyéb inputanyagok jobb kezelését, valamint az élelmiszer-biztonság és az állategészségügy javítását lehetővé tévő módszerek felkutatása,

| | ix. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalmazás összes szakaszában javítható, |
| --- | --- | --- |

ix.

ix.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalmazás összes szakaszában javítható,

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalmazás összes szakaszában javítható,

| | x. | az ökológiai termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés, valamint az eredetmegjelöléssel, minőségi védjegyekkel (tanúsító védjegyekkel) és földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelésének védelme és előmozdítása; valamint |
| --- | --- | --- |

x.

x.

az ökológiai termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés, valamint az eredetmegjelöléssel, minőségi védjegyekkel (tanúsító védjegyekkel) és földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelésének védelme és előmozdítása; valamint

az ökológiai termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés, valamint az eredetmegjelöléssel, minőségi védjegyekkel (tanúsító védjegyekkel) és földrajzi árujelzőkkel ellátott termékek termelésének védelme és előmozdítása; valamint

| | xi. | az integrált termelés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek előmozdítása. |
| --- | --- | --- |

xi.

xi.

az integrált termelés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek előmozdítása.

az integrált termelés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek előmozdítása.

Módosítás 240

Módosítás 240

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 j pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 j pont (új)

1308/2013/EU rendelet

158 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22j. | a 158. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22j.

22j.

a 158. cikk helyébe a következő szöveg lép:

158. cikk

„158. cikk

A szakmaközi szervezetek elismerése

A szakmaközi szervezetek elismerése

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:

(1)   A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:

| a) | megfelelnek a 157. cikkben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 157. cikkben meghatározott követelményeknek;

| a) | megfelelnek a 157. cikkben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 157. cikkben meghatározott követelményeknek;

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket; |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket;

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket; |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket;

| c) | a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

c)

a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik;

| c) | a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

c)

a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik;

| ca) | a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellátási lánc szakaszainak kiegyensúlyozott képvieletét biztosítják; |
| --- | --- |

ca)

ca)

a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellátási lánc szakaszainak kiegyensúlyozott képvieletét biztosítják;

a 157. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellátási lánc szakaszainak kiegyensúlyozott képvieletét biztosítják;

| d) | a 162. cikkben meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó vagy kereskedelmi tevékenységet. |
| --- | --- |

d)

a 162. cikkben meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó vagy kereskedelmi tevékenységet.

| d) | a 162. cikkben meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó vagy kereskedelmi tevékenységet. |
| --- | --- |

d)

a 162. cikkben meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó vagy kereskedelmi tevékenységet.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 157. cikk alapján elismert szakmaközi szervezeteknek kell tekinteni.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 157. cikk alapján elismert szakmaközi szervezeteknek kell tekinteni.

(3)   Azok a szakmaközi szervezetek, amelyeket 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján ismertek el, és amelyek nem felelnek meg az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, 2015. január 1-jéig a nemzeti jog szerint folytathatják tevékenységüket.

(3)   Azok a szakmaközi szervezetek, amelyeket 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján ismertek el, és amelyek nem felelnek meg az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, 2015. január 1-jéig a nemzeti jog szerint folytathatják tevékenységüket.

(4)   A tagállamok elismerhetik 2014. január 1. előtt már meglévő, bármely ágazatban működő – akár kérelem alapján elismert, akár jogszabály által létrehozott – szakmaközi szervezeteket abban az esetben is, ha azok nem felelnek meg a 157. cikk (1) bekezdésének b) pontjában vagy a 157. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételnek.

(4)   A tagállamok elismerhetik 2014. január 1. előtt már meglévő, bármely ágazatban működő – akár kérelem alapján elismert, akár jogszabály által létrehozott – szakmaközi szervezeteket abban az esetben is, ha azok nem felelnek meg a 157. cikk (1) bekezdésének b) pontjában vagy a 157. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételnek.

(5)   Amikor valamely szakmaközi szervezetet az (1) vagy a (2) bekezdésnek megfelelően elismerik, a tagállamok:

(5)   Amikor valamely szakmaközi szervezetet az (1) vagy a (2) bekezdésnek megfelelően elismerik, a tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek;

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| d) | visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek;

| d) | visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek;

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.” |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.”

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 k pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 k pont (új)

1308/2013/EU rendelet

158 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22k. | A III. fejezet I. szakasza a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22k.

22k.

A III. fejezet I. szakasza a következő cikkel egészül ki:

„158a. cikk

Szakmaközi szervezetek társulásai

A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik a szakmaközi szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely meghatározott ágazatban működnek és elismert szakmaközi szervezetek kezdeményezésére jöttek létre.

A 173. cikknek megfelelően elfogadott szabályok szerint a szakmaközi szervezetek társulásai a szakmaközi szervezetek tevékenységeinek vagy feladatainak bármelyikét végrehajthatják.”

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 l pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 l pont (új)

1308/2013/EU rendelet

158 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22l. | A III. fejezet I. szakasza a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22l.

22l.

A III. fejezet I. szakasza a következő cikkel egészül ki:

„158b. cikk

„158b. cikk

Több tagállamban működő termelői szervezetek és több tagállamban működő társulásaik és több tagállamban működő szakmaközi szervezetek

Több tagállamban működő termelői szervezetek és több tagállamban működő társulásaik és több tagállamban működő szakmaközi szervezetek

(1)
     
  E rendelet alkalmazásában a termelői szervezetekre, a termelői szervezetek társulásaira és a szakmaközi szervezetekre történő hivatkozások magukban foglalják az e cikk alapján elismert, több tagállamban működő termelői szervezeteket, termelői szervezetek több tagállamban működő társulásait és több tagállamban működő szakmaközi szervezeteket.

(2)
     
  Fogalommeghatározások e rendelet alkalmazásában:

| a) | »több tagállamban működő termelői szervezet« olyan termelői szervezet, amelynek esetében a tagtermelők mezőgazdasági üzemei egynél több tagállamban találhatók; |
| --- | --- |

a)

a)

»több tagállamban működő termelői szervezet« olyan termelői szervezet, amelynek esetében a tagtermelők mezőgazdasági üzemei egynél több tagállamban találhatók;

»több tagállamban működő termelői szervezet« olyan termelői szervezet, amelynek esetében a tagtermelők mezőgazdasági üzemei egynél több tagállamban találhatók;

| b) | »termelői szervezetek több tagállamban működő társulása« termelői szervezetek olyan társulása, amelynek tagszervezetei egynél több tagállamban találhatók; |
| --- | --- |

b)

b)

»termelői szervezetek több tagállamban működő társulása« termelői szervezetek olyan társulása, amelynek tagszervezetei egynél több tagállamban találhatók;

»termelői szervezetek több tagállamban működő társulása« termelői szervezetek olyan társulása, amelynek tagszervezetei egynél több tagállamban találhatók;

| c) | »több tagállamban működő szakmaközi szervezet«: olyan szakmaközi szervezet, amelynek tagjai a szervezet tevékenységei által érintett termékek egynél több tagországban való termelését, feldolgozását vagy forgalmazását végzik. |
| --- | --- |

c)

c)

»több tagállamban működő szakmaközi szervezet«: olyan szakmaközi szervezet, amelynek tagjai a szervezet tevékenységei által érintett termékek egynél több tagországban való termelését, feldolgozását vagy forgalmazását végzik.

»több tagállamban működő szakmaközi szervezet«: olyan szakmaközi szervezet, amelynek tagjai a szervezet tevékenységei által érintett termékek egynél több tagországban való termelését, feldolgozását vagy forgalmazását végzik.

(3)
     
  A több tagállamban működő termelői szervezetek, a termelői szervezetek több tagállamban működő társulásai és a több tagállamban működő szakmaközi szervezetek elismeréséről a Bizottság határoz.

A 154, 156. és 158. cikkben említett, az elismerésre vonatkozó általános szabályokat, illetve a 161. és 163. cikkben említett, a tej- és tejtermékágazatban történő elismerésre vonatkozó egyedi szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.

A 154, 156. és 158. cikkben említett, az elismerésre vonatkozó általános szabályokat, illetve a 161. és 163. cikkben említett, a tej- és tejtermékágazatban történő elismerésre vonatkozó egyedi szabályokat kell értelemszerűen alkalmazni.

(4)
     
  Az a tagállam, amelyben a több tagállamban működő termelői szervezet vagy a termelői szervezetek több tagállamban működő társulása tagjainak vagy tagszervezeteinek száma jelentős, illetve amelyben forgalmazható termékeik mennyisége vagy értéke jelentős, vagy az a tagállam, amelyben a több tagállamban működő szakmaközi szervezet székhelye található, valamint az a másik tagállam, amelyben az említett szervezet vagy társulás tagjai találhatók, benyújtja a Bizottságnak az elismerés feltételeinek való megfelelés ellenőrzését lehetővé tevő, szükséges információkat, és minden szükséges adminisztratív segítséget megad a Bizottságnak.

(5)
     
  A Bizottság és a (4) bekezdésben említett tagállam kérésre minden vonatkozó információt annak a tagállamnak a rendelkezésére bocsát, amelyben az említett szervezet vagy társulás tagjai találhatók.”

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 m pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 m pont (új)

1308/2013/EU rendelet

160 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22m. | A 160. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22m.

22m.

A 160. cikk helyébe a következő szöveg lép:

160. cikk

„160. cikk

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezeteknek a 152. cikk (1) bekezdése c) pontjának i., ii. és iii. alpontjában említett célok közül legalább egynek a megvalósítására törekedniük kell.

(1)
     A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezeteknek a 152. cikk (1) bekezdése c) pontjának i., ii. és iii. alpontjában említett célok közül legalább egynek a megvalósítására törekedniük kell.

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek alapszabályában elő kell írni azt, hogy a szervezet tagjainak teljes termelésüket a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozniuk.

(1a)
     A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetek alapszabályában elő kell írni azt, hogy a szervezet tagjainak teljes termelésüket a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozniuk.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a termelői szervezet ezt alapszabályában jóváhagyja, a termelő tagok:

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a termelői szervezet ezt alapszabályában jóváhagyja, a termelő tagok:

| a) | közvetlenül vagy gazdaságukon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetnek termékeket; |
| --- | --- |

a)

a)

közvetlenül vagy gazdaságukon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetnek termékeket;

közvetlenül vagy gazdaságukon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetnek termékeket;

| b) | akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek a saját szervezetük által forgalmazható megfelelő termékek mennyiségéhez vagy értékéhez képest – a mennyiséget vagy értéket tekintve – csekély jelentőségű mennyiségeket az érintett termékekből; |
| --- | --- |

b)

b)

akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek a saját szervezetük által forgalmazható megfelelő termékek mennyiségéhez vagy értékéhez képest – a mennyiséget vagy értéket tekintve – csekély jelentőségű mennyiségeket az érintett termékekből;

akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek a saját szervezetük által forgalmazható megfelelő termékek mennyiségéhez vagy értékéhez képest – a mennyiséget vagy értéket tekintve – csekély jelentőségű mennyiségeket az érintett termékekből;

| c) | akár saját maguk, akár egy saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén vagy pedig a termelő tagok termelésének mennyiségileg vagy értékét tekintve korlátozott volta miatt rendes esetben nem tartoznak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe. |
| --- | --- |

c)

c)

akár saját maguk, akár egy saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén vagy pedig a termelő tagok termelésének mennyiségileg vagy értékét tekintve korlátozott volta miatt rendes esetben nem tartoznak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.

akár saját maguk, akár egy saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén vagy pedig a termelő tagok termelésének mennyiségileg vagy értékét tekintve korlátozott volta miatt rendes esetben nem tartoznak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.

(2)
     
  A termelő tagok által a termelői szervezeten kívül forgalmazott termelésnek az egyes termelő tagok forgalmazható termelésének mennyiségében vagy értékében kifejezett százalékos aránya nem haladhatja meg az e rendelet 173. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott százalékos arányt.

A tagállamok azonban az első albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottnál alacsonyabb százalékos arányt is meghatározhatnak azon termelés tekintetében, amelyet a termelő tagok a termelői szervezeten kívül forgalmazhatnak, de ez nem lehet 10 %-nál alacsonyabb.

A tagállamok azonban az első albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottnál alacsonyabb százalékos arányt is meghatározhatnak azon termelés tekintetében, amelyet a termelő tagok a termelői szervezeten kívül forgalmazhatnak, de ez nem lehet 10 %-nál alacsonyabb.

(3)
     
  A 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó termékek esetében, vagy amennyiben a termelő tagok termelésüket a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesítik, az adott termelő tagok által a termelői szervezeten kívül forgalmazott termelés első bekezdés szerinti, az egyes termelő tagok forgalmazható termelésének mennyiségében vagy értékében kifejezett százalékos aránya nem haladhatja meg az e rendelet 173. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján meghatározott százalékos arányt.

A tagállamok azonban az első albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottnál alacsonyabb százalékos arányt is meghatározhatnak azon termelés tekintetében, amelyet e termelő tagok a termelői szervezeten kívül forgalmazhatnak, de ez nem lehet 10 %-nál alacsonyabb.

A tagállamok azonban az első albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározottnál alacsonyabb százalékos arányt is meghatározhatnak azon termelés tekintetében, amelyet e termelő tagok a termelői szervezeten kívül forgalmazhatnak, de ez nem lehet 10 %-nál alacsonyabb.

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetekre és a termelői szervezetek társulásaira úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben saját hatáskörükön belül.

A gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői szervezetekre és a termelői szervezetek társulásaira úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben saját hatáskörükön belül.”

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 n pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 n pont (új)

1308/2013/EU rendelet

163 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22n. | A 163. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22n.

22n.

A 163. cikk helyébe a következő szöveg lép:

163. cikk

„163. cikk

A tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezetek elismerése

A tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezetek elismerése

(1)   A tagállamok tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezeteket akkor ismerhetnek el, ha az említett szervezetek:

(1)   A tagállamok tej- és tejtermékágazatban működő szakmaközi szervezeteket akkor ismerhetnek el, ha az említett szervezetek:

| a) | megfelelnek a 157. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 157. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| a) | megfelelnek a 157. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a 157. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket; |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket;

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket; |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket;

| c) | a 157. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

c)

a 157. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik;

| c) | a 157. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

c)

a 157. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik;

| d) | ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve kereskedelmével. |
| --- | --- |

d)

ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve kereskedelmével.

| d) | ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve kereskedelmével. |
| --- | --- |

d)

ők maguk nem foglalkoznak tej- és tejtermékek előállításával, feldolgozásával, illetve kereskedelmével.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2012. április 2-át megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 157. cikk (3) bekezdése alapján elismerendő szakmaközi szervezetnek kell tekinteni.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2012. április 2-át megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 157. cikk (3) bekezdése alapján elismerendő szakmaközi szervezetnek kell tekinteni.

(3)   Amennyiben a tagállamok élnek azzal a lehetőséggel, hogy az (1) vagy a (2) bekezdés értelmében elismerjenek egy szakmaközi szervezetet, a tagállamok:

(3)   Amennyiben a tagállamok élnek azzal a lehetőséggel, hogy az (1) vagy a (2) bekezdés értelmében elismerjenek egy szakmaközi szervezetet, a tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva négy hónapon belül határoznak a szakmaközi szervezet elismeréséről; e kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek;

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek;

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben úgy döntenek, hogy visszavonják az elismerést;

| d) | visszavonják az elismerést, amennyiben: |
| --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, amennyiben:

| d) | visszavonják az elismerést, amennyiben
  az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, amennyiben
  az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;

az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;

| | i. | az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek, |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek,

az elismerés tekintetében e cikkben meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek,

| | ii. | a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 210. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban; az elismerés efféle visszavonása nem érinti a nemzeti jog alapján alkalmazandó egyéb szankciókat, |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 210. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban; az elismerés efféle visszavonása nem érinti a nemzeti jog alapján alkalmazandó egyéb szankciókat,

a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 210. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban; az elismerés efféle visszavonása nem érinti a nemzeti jog alapján alkalmazandó egyéb szankciókat,

| | iii. | a szakmaközi szervezet nem tesz eleget a 210. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett értesítési kötelezettségnek; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

a szakmaközi szervezet nem tesz eleget a 210. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett értesítési kötelezettségnek;

a szakmaközi szervezet nem tesz eleget a 210. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett értesítési kötelezettségnek;

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.” |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.”

Módosítás 241

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 o pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 o pont (új)

1308/2013/EU rendelet

163 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22o. | a szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22o.

22o.

a szöveg a következő cikkel egészül ki:

„163a. cikk

„163a. cikk

A borágazatban működő szakmaközi szervezetek elismerése

A borágazatban működő szakmaközi szervezetek elismerése

(1)
     
  A tagállamok – kérelem alapján – a borágazati termékek tekintetében nemzeti szinten vagy a termőterület szintjén elismerhetik a szakmaközi szervezeteket, feltéve, hogy ezek a szervezetek:

| a) | a termeléshez és az ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: a termékek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve; |
| --- | --- |

a)

a)

a termeléshez és az ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: a termékek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve;

a termeléshez és az ellátási lánc következő szakaszainak legalább egyikéhez kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak: a termékek előállítása vagy kereskedelme, a forgalmazást is beleértve;

| b) | teljesítik a 157. cikk b) és c) pontjában foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

b)

b)

teljesítik a 157. cikk b) és c) pontjában foglalt követelményeket.

teljesítik a 157. cikk b) és c) pontjában foglalt követelményeket.

Az uniós jog alapján elismert, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében az első albekezdés a) pontjában említett gazdasági tevékenységek képviselői között szerepelhetnek a 95. cikkben említett kérelmezők.

Az uniós jog alapján elismert, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében az első albekezdés a) pontjában említett gazdasági tevékenységek képviselői között szerepelhetnek a 95. cikkben említett kérelmezők.

(2)
     
  Amennyiben a tagállamok élnek azzal a lehetőséggel, hogy az e cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében elismerjenek egy szakmaközi szervezetet, a 158. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 p pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 p pont (új)

1308/2013/EU rendelet

164 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22p. | A 164. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22p.

22p.

A 164. cikk helyébe a következő szöveg lép:

164. cikk

„164. cikk

A szabályok kiterjesztése

A szabályok kiterjesztése

(1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy térségeiben működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó gazdasági szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.

(1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy térségeiben működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó gazdasági szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.

(2)   E szakasz alkalmazásában „gazdasági térség” olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi övezet, amelyekben a termelési és a piaci értékesítési körülmények azonosak.

(2)   E szakasz alkalmazásában a »gazdasági térség« olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi övezet, amelyekben a termelési és a piaci értékesítési körülmények azonosak
  , illetve – az uniós jog által elismert, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében – a termékleírásban meghatározott földrajzi övezet
  .

(3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben:

(3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben:

| a) | az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi: |
| --- | --- |

a)

az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi:

| a) | az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi: |
| --- | --- |

a)

az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi:

| | i. | a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve |
| --- | --- | --- |

i.

a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve

| | i. | a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve |
| --- | --- | --- |

i.

a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve

| | ii. | más esetekben legalább kétharmadot; továbbá |
| --- | --- | --- |

ii.

más esetekben legalább kétharmadot; továbbá

| | ii. | más esetekben legalább kétharmadot; továbbá |
| --- | --- | --- |

ii.

más esetekben legalább kétharmadot; továbbá

| b) | a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik. |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik.

| b) | a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik. |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik.

A szakmaközi szervezetek esetében azonban – amennyiben az érintett termék vagy termékek előállítási, kereskedelmi vagy feldolgozási arányának meghatározása gyakorlati nehézségekbe ütközik –, a tagállamok nemzeti szabályokat állapíthatnak meg az első albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett meghatározott reprezentativitási szint megállapítására.

A szakmaközi szervezetek esetében azonban – amennyiben az érintett termék vagy termékek előállítási, kereskedelmi vagy feldolgozási arányának meghatározása gyakorlati nehézségekbe ütközik –, a tagállamok nemzeti szabályokat állapíthatnak meg az első albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett meghatározott reprezentativitási szint megállapítására.

Amennyiben a szervezet vagy a társulás szabályainak az egyéb gazdasági szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több gazdasági térséget érint, a szervezetnek vagy társulásnak az összes általa összefogott ágazatban, és az érintett gazdasági térségek mindegyikében igazolnia kell a reprezentativitás első albekezdésben meghatározott minimális szintjét.

Amennyiben a szervezet vagy a társulás szabályainak az egyéb gazdasági szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több gazdasági térséget érint, a szervezetnek vagy társulásnak az összes általa összefogott ágazatban, és az érintett gazdasági térségek mindegyikében igazolnia kell a reprezentativitás első albekezdésben meghatározott minimális szintjét.

(4)   Azon szabályoknak, amelyek kiterjesztése az (1) bekezdés szerint kérhető az egyéb gazdasági szereplőkre, az alábbi célok egyikére kell irányulniuk:

(4)   Azon szabályoknak, amelyek kiterjesztése az (1) bekezdés szerint kérhető az egyéb gazdasági szereplőkre, az alábbi célok egyikére kell irányulniuk:

| a) | a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel; |
| --- | --- |

a)

a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel;

| a) | a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel; |
| --- | --- |

a)

a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel;

| b) | a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok; |
| --- | --- |

b)

a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok;

| b) | a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok; |
| --- | --- |

b)

a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok;

| c) | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása; |
| --- | --- |

c)

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;

| c) | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták,
  valamint az értékmegosztásra és a méltányos ellentételezésre vonatkozó záradékminták
  kidolgozása; |
| --- | --- |

c)

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták,
  valamint az értékmegosztásra és a méltányos ellentételezésre vonatkozó záradékminták
  kidolgozása;

valamint az értékmegosztásra és a méltányos ellentételezésre vonatkozó záradékminták

| ca) | a borágazatra vonatkozó szabványszerződések vagy záradékok kidolgozása, amelyek összeegyeztethetők az uniós szabályokkal, és amelyek az (EU) 2019/633 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tartalmazhatnak 60 napnál hosszabb fizetési időszakokat is, hordós borok vásárlására vonatkozó, többéves írásos szerződések, vagy bortermelő vagy bor-viszonteladó és közvetlen vevője között többévessé váló szerződések részeként, feltéve, hogy az e határidőkre vonatkozó záradékokat 2021. október 31. előtt meghosszabbították; |
| --- | --- |

ca)

ca)

a borágazatra vonatkozó szabványszerződések vagy záradékok kidolgozása, amelyek összeegyeztethetők az uniós szabályokkal, és amelyek az (EU) 2019/633 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tartalmazhatnak 60 napnál hosszabb fizetési időszakokat is, hordós borok vásárlására vonatkozó, többéves írásos szerződések, vagy bortermelő vagy bor-viszonteladó és közvetlen vevője között többévessé váló szerződések részeként, feltéve, hogy az e határidőkre vonatkozó záradékokat 2021. október 31. előtt meghosszabbították;

a borágazatra vonatkozó szabványszerződések vagy záradékok kidolgozása, amelyek összeegyeztethetők az uniós szabályokkal, és amelyek az (EU) 2019/633 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tartalmazhatnak 60 napnál hosszabb fizetési időszakokat is, hordós borok vásárlására vonatkozó, többéves írásos szerződések, vagy bortermelő vagy bor-viszonteladó és közvetlen vevője között többévessé váló szerződések részeként, feltéve, hogy az e határidőkre vonatkozó záradékokat 2021. október 31. előtt meghosszabbították;

| d) | marketing; |
| --- | --- |

d)

marketing;

| d) | marketing; |
| --- | --- |

d)

marketing;

| e) | környezetvédelem; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelem;

| e) | környezetvédelem; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelem;

| f) | a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések;

| f) | a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések;

| g) | az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, a minőségi védjegyek és a földrajzi jelzések védelmét szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

g)

az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, a minőségi védjegyek és a földrajzi jelzések védelmét szolgáló intézkedések;

| g) | az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, a minőségi védjegyek és a földrajzi jelzések védelmét szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

g)

az ökológiai termelés, valamint az eredetmegjelölések, a minőségi védjegyek és a földrajzi jelzések védelmét szolgáló intézkedések;

| h) | a termékek értékének különösen a közegészséget nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások; |
| --- | --- |

h)

a termékek értékének különösen a közegészséget nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások;

| h) | a termékek értékének különösen a közegészséget nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások; |
| --- | --- |

h)

a termékek értékének különösen a közegészséget nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások;

| i) | a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok; |
| --- | --- |

i)

a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok;

| i) | a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok; |
| --- | --- |

i)

a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok;

| j) | kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állat-egészségügyi készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj védelmét, valamint a környezet állapotának védelmét vagy fejlesztését; |
| --- | --- |

j)

kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állat-egészségügyi készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj védelmét, valamint a környezet állapotának védelmét vagy fejlesztését;

| j) | kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állat-egészségügyi készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj védelmét, valamint a környezet állapotának védelmét vagy fejlesztését; |
| --- | --- |

j)

kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állat-egészségügyi készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj védelmét, valamint a környezet állapotának védelmét vagy fejlesztését;

| k) | a minőségi minimumkövetelmények, valamint
  a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása; |
| --- | --- |

k)

a minőségi minimumkövetelmények, valamint
  a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása;

a minőségi minimumkövetelmények, valamint

| k) | a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása; |
| --- | --- |

k)

a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása;

| l) | a minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése; |
| --- | --- |

l)

a minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése;

| l) | a minősített vetőmag használata
  az (EU) 2018/848 rendelet hatálya alá nem tartozó termékek esetében,
  és a termékminőség ellenőrzése; |
| --- | --- |

l)

a minősített vetőmag használata
  az (EU) 2018/848 rendelet hatálya alá nem tartozó termékek esetében,
  és a termékminőség ellenőrzése;

az (EU) 2018/848 rendelet hatálya alá nem tartozó termékek esetében,

| m) | állat-egészségügyi,
  növény-egészségügyi és
  élelmiszerbiztonság; |
| --- | --- |

m)

állat-egészségügyi,
  növény-egészségügyi és
  élelmiszerbiztonság;

növény-egészségügyi és

| m) | növény-egészségügyi,
  állat-egészségügyi, élelmiszer-biztonsági
  vagy környezeti kockázatok megelőzése és kezelése, különösen kölcsönös alapok létrehozása vagy az azokhoz való hozzájárulás révén
  ; |
| --- | --- |

m)

növény-egészségügyi,
  állat-egészségügyi, élelmiszer-biztonsági
  vagy környezeti kockázatok megelőzése és kezelése, különösen kölcsönös alapok létrehozása vagy az azokhoz való hozzájárulás révén
  ;

növény-egészségügyi,

vagy környezeti kockázatok megelőzése és kezelése, különösen kölcsönös alapok létrehozása vagy az azokhoz való hozzájárulás révén

| n) | a melléktermékek kezelése. |
| --- | --- |

n)

a melléktermékek kezelése.

| n) | a melléktermékek kezelése
  és hasznosítása
  ; |
| --- | --- |

n)

a melléktermékek kezelése
  és hasznosítása
  ;

és hasznosítása

| na) | a termék jellemzőinek pontos értékelését lehetővé tevő műszaki szabványok kidolgozása, végrehajtása és ellenőrzése. |
| --- | --- |

na)

na)

a termék jellemzőinek pontos értékelését lehetővé tevő műszaki szabványok kidolgozása, végrehajtása és ellenőrzése.

a termék jellemzőinek pontos értékelését lehetővé tevő műszaki szabványok kidolgozása, végrehajtása és ellenőrzése.

A szóban forgó szabályok
  nem
  okozhatnak kárt más gazdasági szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban, nem eredményezhetik a 210. cikk (4) bekezdésében felsorolt hatásokat, és nem lehetnek egyéb módon összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós jogszabályokkal és nemzeti szabályokkal.

nem

A szóban forgó szabályok
  adott esetben nem sérthetik az (EU) 2018/848 rendeletet
  .
  Nem
  okozhatnak kárt más gazdasági szereplőknek
  , és nem akadályozhatják meg új szereplők belépését
  az érintett tagállamban vagy az Unióban, nem eredményezhetik a 210. cikk (4) bekezdésében felsorolt hatásokat, és nem lehetnek egyéb módon összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós jogszabályokkal és nemzeti szabályokkal.

adott esetben nem sérthetik az (EU) 2018/848 rendeletet

Nem

, és nem akadályozhatják meg új szereplők belépését

(4a)
     
  Amennyiben a Bizottság e rendelet 222. cikke alapján az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének az e rendelet 222. cikke (1) bekezdésében említett megállapodásokra és határozatokra való nem alkalmazását engedélyező végrehajtási jogi aktust fogad el, ezek a megállapodások és határozatok az e cikk feltételei szerint kiterjeszthetők.

(4b)
     
  Amennyiben a tagállam kiterjeszti az (1) bekezdésben említett szabályokat, az érintett szervezetnek arányos intézkedésekről kell gondoskodnia, hogy biztosítsa a kiterjesztés révén kötelezővé tett ilyen megállapodásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelést.

(5)   A szabályok (1) bekezdésben említett kiterjesztését teljes terjedelmében a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.

(5)   A szabályok (1) bekezdésben említett kiterjesztését teljes terjedelmében a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.

(6)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.

(6)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.”

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 q pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 q pont (új)

1308/2013/EU rendelet

165 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22q. | A 165. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22q.

22q.

A 165. cikk helyébe a következő szöveg lép:

165. cikk

„165. cikk

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás

Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 164. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a gazdasági szereplőknek az általános gazdasági érdekét szolgálják, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam – az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően – úgy határozhat, hogy azoknak a gazdasági szereplőknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a 
  szóban forgó tevékenységek
  végzésének következtében
  közvetlenül
  felmerülő költségek fedezésére szolgál.

szóban forgó tevékenységek

közvetlenül

Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 164. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a gazdasági szereplőknek az általános gazdasági érdekét szolgálják, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam – az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően – úgy határozhat, hogy azoknak a gazdasági szereplőknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek
  a gyakorlatban
  élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a 
  164. cikk (4) bekezdésében említett egy vagy több tevékenység
  végzésének következtében felmerülő költségek fedezésére szolgál.
  Az e tevékenységek végzéséhez kapcsolódó részletes költségvetést átlátható módon rendelkezésre kell bocsátani, hogy azokat valamennyi hozzájáruló gazdasági szereplő, illetve csoport megvizsgálhassa attól függetlenül, hogy a szervezet tagja-e vagy sem.”

a gyakorlatban

164. cikk (4) bekezdésében említett egy vagy több tevékenység

Az e tevékenységek végzéséhez kapcsolódó részletes költségvetést átlátható módon rendelkezésre kell bocsátani, hogy azokat valamennyi hozzájáruló gazdasági szereplő, illetve csoport megvizsgálhassa attól függetlenül, hogy a szervezet tagja-e vagy sem.”

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 r pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 r pont (új)

1308/2013/EU rendelet

166 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22r. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22r.

22r.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„166a. cikk

„166a. cikk

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, sajttól, bortól és sonkától eltérő mezőgazdasági termékek kínálatának szabályozása

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott, sajttól, bortól és sonkától eltérő mezőgazdasági termékek kínálatának szabályozása

(1)
     
  A 150., 167. és 172. cikk sérelme nélkül az e rendelet 152. cikke (1) bekezdésének értelmében elismert termelői szervezet, az e rendelet 157. cikkének (1) bekezdése értelmében elismert szakmaközi szervezet vagy az 1151/2012/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (1) és (2) bekezdése szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott mezőgazdasági termékek – kivéve a sajt, bor és sonka – kínálatának a szabályozására.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályok előfeltétele az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás.

E megállapodás az alábbiak között jön létre:

E megállapodás az alábbiak között jön létre:

| a) | az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen termék termelőinek vagy az ilyen termék előállításához felhasznált alapanyag termelőinek legalább kétharmada vagy a képviselőik; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen termék termelőinek vagy az ilyen termék előállításához felhasznált alapanyag termelőinek legalább kétharmada vagy a képviselőik; valamint

az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen termék termelőinek vagy az ilyen termék előállításához felhasznált alapanyag termelőinek legalább kétharmada vagy a képviselőik; valamint

| b) | adott esetben a fenti pontban említett földrajzi területen előállított ilyen mezőgazdasági termék termelésének legalább kétharmadát képviselő feldolgozók legalább kétharmada vagy a képviselőik. |
| --- | --- |

b)

b)

adott esetben a fenti pontban említett földrajzi területen előállított ilyen mezőgazdasági termék termelésének legalább kétharmadát képviselő feldolgozók legalább kétharmada vagy a képviselőik.

adott esetben a fenti pontban említett földrajzi területen előállított ilyen mezőgazdasági termék termelésének legalább kétharmadát képviselő feldolgozók legalább kétharmada vagy a képviselőik.

Kellően indokolt esetekben, amennyiben az ezen albekezdés a) pontjában és/vagy b) pontjában említett képviseleti szintek nem érhetők el az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen, vagy amennyiben ez utóbbi meghatározása gyakorlati nehézségekbe ütközik, a tagállamok a felek közötti előzetes megállapodás érdekében nemzeti szabályokat állapíthatnak meg a megfelelő képviseleti szintek és a konzultációra vonatkozó rendelkezések meghatározása céljából.

Kellően indokolt esetekben, amennyiben az ezen albekezdés a) pontjában és/vagy b) pontjában említett képviseleti szintek nem érhetők el az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen, vagy amennyiben ez utóbbi meghatározása gyakorlati nehézségekbe ütközik, a tagállamok a felek közötti előzetes megállapodás érdekében nemzeti szabályokat állapíthatnak meg a megfelelő képviseleti szintek és a konzultációra vonatkozó rendelkezések meghatározása céljából.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályok:

| a) | csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e termék kínálatának a kereslethez történő igazítása; |
| --- | --- |

a)

a)

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e termék kínálatának a kereslethez történő igazítása;

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e termék kínálatának a kereslethez történő igazítása;

| b) | csak az érintett termékre érvényesek; |
| --- | --- |

b)

b)

csak az érintett termékre érvényesek;

csak az érintett termékre érvényesek;

| c) | legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók; |
| --- | --- |

c)

c)

legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, mely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

| d) | nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében; |
| --- | --- |

d)

d)

nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

nem okozhatnak kárt az említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

| e) | nem vonatkoznak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

e)

e)

nem vonatkoznak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

nem vonatkoznak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

| f) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is; |
| --- | --- |

f)

f)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

| g) | nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

g)

g)

nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

nem tarthatják vissza az érintett termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| h) | nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket; |
| --- | --- |

h)

h)

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

| i) | hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához (az egészségügyi szempontot is beleértve) és/vagy fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

i)

i)

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához (az egészségügyi szempontot is beleértve) és/vagy fejlesztéséhez.

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához (az egészségügyi szempontot is beleértve) és/vagy fejlesztéséhez.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályokat közzé kell tenni az érintett tagállam egy hivatalos kiadványában.

(5)
     
  A tagállamok ellenőrzéseket folytatnak a (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülésének biztosítása érdekében, és ha az illetékes nemzeti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a feltételek nem teljesülnek, a tagállamok hatályon kívül helyezik az (1) bekezdésben említett szabályokat.

(6)
     
  A tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett, általuk elfogadott szabályokról. A Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot az ilyen szabályokról szóló értesítésekről.

(7)
     
  A Bizottság bármikor elfogadhat végrehajtási jogi aktusokat egy tagállam arra való kötelezésére vonatkozóan, hogy helyezze hatályon kívül az általa az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított szabályokat, amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e szabályok nem felelnek meg a (3) bekezdésben megállapított feltételeknek, a belső piac jelentős részén akadályozzák vagy torzítják a versenyt, vagy veszélyeztetik a szabad kereskedelmet vagy az EUMSZ 39. cikke célkitűzéseinek az elérését. E végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 229. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.”

Módosítás 243

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 s pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 s pont (új)

1308/2013/EU rendelet

167 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22s. | Az 167. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22s.

22s.

Az 167. cikk helyébe a következő szöveg lép:

167. cikk

„167. cikk

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

(1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 
  157.
  és 158. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.

(1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 
  163a.
  és 158. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre;

| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;

| d) | nem adhatnak alapot a borok forgalomba hozatalához és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben a forgalmazás az említett szabályoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

nem adhatnak alapot a borok forgalomba hozatalához és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben a forgalmazás az említett szabályoknak eleget tesz.

| d) | nem adhatnak alapot a borok forgalomba hozatalához és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben a forgalmazás az említett szabályoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

nem adhatnak alapot a borok forgalomba hozatalához és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben a forgalmazás az említett szabályoknak eleget tesz.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat teljes terjedelmükben közzéteszik az érintett tagállam valamely hivatalos kiadványában.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat teljes terjedelmükben közzéteszik az érintett tagállam valamely hivatalos kiadványában.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.”

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 t pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 t pont (új)

1308/2013/EU rendelet

167 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22t. | A II. cím III. fejezetének 4. szakasza a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22t.

22t.

A II. cím III. fejezetének 4. szakasza a következő cikkel egészül ki:

167a. cikk

167a. cikk

A közös olajbogyó- és olívaolaj-piac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

A közös olajbogyó- és olívaolaj-piac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

(1)
     
  A olívaolaj-ágazat közös piaca működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében.

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

a)

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre;

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalmazása utáni ügyletekre;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló terméshozam túlságosan nagy részét. |
| --- | --- |

c)

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló terméshozam túlságosan nagy részét.

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló terméshozam túlságosan nagy részét.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat teljes terjedelmükben közzéteszik az érintett tagállam valamely hivatalos kiadványában.

(3)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikk alapján hozott határozatokról.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 u pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 u pont (új)

1308/2013/EU rendelet

168 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22u. | A 168. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22u.

22u.

A 168. cikk helyébe a következő szöveg lép:

168. cikk

„168. cikk

Szerződéses kapcsolatok

Szerződéses kapcsolatok

(1)   A tej és tejtermékek ágazatára vonatkozó 148. cikk, valamint a cukorágazatra vonatkozó 125. cikk sérelme nélkül, ha valamely tagállam az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott ágazatba tartozó mezőgazdasági termékek – a tej és tejtermékek, valamint a cukor kivételével – tekintetében úgy dönt, hogy:

(1)   A tej és tejtermékek ágazatára vonatkozó 148. cikk, valamint a cukorágazatra vonatkozó 125. cikk sérelme nélkül, ha valamely tagállam az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott ágazatba tartozó mezőgazdasági termékek – a tej és tejtermékek, valamint a cukor kivételével – tekintetében úgy dönt, hogy:

| a) | az említett termékek valamennyi, a területén belül egy mezőgazdasági termelő által valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak való szállítására a feleknek írásbeli szerződést kell kötniük; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az említett termékek valamennyi, a területén belül egy mezőgazdasági termelő által valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak való szállítására a feleknek írásbeli szerződést kell kötniük; és/vagy

| a) | az említett termékek valamennyi, a területén belül egy mezőgazdasági termelő által valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak való szállítására a feleknek írásbeli szerződést kell kötniük; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az említett termékek valamennyi, a területén belül egy mezőgazdasági termelő által valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak való szállítására a feleknek írásbeli szerződést kell kötniük; és/vagy

| b) | az első felvásárlóknak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek vagy ajánlatnak teljesítenie kell az e cikk (4) és (6) bekezdésében megállapított feltételeket. |
| --- | --- |

b)

az első felvásárlóknak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek vagy ajánlatnak teljesítenie kell az e cikk (4) és (6) bekezdésében megállapított feltételeket.

| b) | az első felvásárlóknak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek vagy ajánlatnak teljesítenie kell az e cikk (4) és (6) bekezdésében megállapított feltételeket. |
| --- | --- |

b)

az első felvásárlóknak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek vagy ajánlatnak teljesítenie kell az e cikk (4) és (6) bekezdésében megállapított feltételeket.

(1a)   Amennyiben a tagállamok nem élnek az e cikk (1) bekezdésében foglalt lehetőségekkel, a termelő, a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása az 1. cikk (2) bekezdésében említett ágazatokba tartozó mezőgazdasági termékek tekintetében – a tej és tejtermék-, valamint a cukorágazat kivételével – megkövetelheti, hogy a termékeinek valamely feldolgozó vagy forgalmazó részére történő bármely szállításához a felek írásbeli szerződést kössenek és/vagy az első felvásárlók az e cikk (4) bekezdésében és (6) bekezdésének első albekezdésében foglaltakkal megegyező feltételekkel a szerződésre vonatkozó írásbeli ajánlatot tegyenek.

(1a)   Amennyiben a tagállamok nem élnek az e cikk (1) bekezdésében foglalt lehetőségekkel, a termelő, a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása az 1. cikk (2) bekezdésében említett ágazatokba tartozó mezőgazdasági termékek tekintetében – a tej és tejtermék-, valamint a cukorágazat kivételével – megkövetelheti, hogy a termékeinek valamely feldolgozó vagy forgalmazó részére történő bármely szállításához a felek írásbeli szerződést kössenek és/vagy az első felvásárlók az e cikk (4) bekezdésében és (6) bekezdésének első albekezdésében foglaltakkal megegyező feltételekkel a szerződésre vonatkozó írásbeli ajánlatot tegyenek.

Amennyiben az első felvásárló a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás, a szerződés és/vagy a szerződéses ajánlat nem kötelező, de ez nem érinti a feleknek azt a lehetőségét, hogy egy szakmaközi szervezet által kidolgozott szabványos szerződésmintát használjanak fel.

Amennyiben az első felvásárló a 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás, a szerződés és/vagy a szerződéses ajánlat nem kötelező, de ez nem érinti a feleknek azt a lehetőségét, hogy egy szakmaközi szervezet által kidolgozott szabványos szerződésmintát használjanak fel.

(2)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy feldolgozónak az e cikk hatálya alá tartozó termékeket szállít, a tagállamnak – ha az adott termékek szállítása egy vagy több közvetítőn keresztül történik – arról is döntenie kell, hogy az ilyen szerződés a szállítás mely szakaszaira vonatkozik.

(2)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy feldolgozónak az e cikk hatálya alá tartozó termékeket szállít, a tagállamnak – ha az adott termékek szállítása egy vagy több közvetítőn keresztül történik – arról is döntenie kell, hogy az ilyen szerződés a szállítás mely szakaszaira vonatkozik.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk alapján elfogadott intézkedéseik ne akadályozzák a belső piac megfelelő működését.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk alapján elfogadott intézkedéseik ne akadályozzák a belső piac megfelelő működését.

(3)   Az (2) bekezdésben említett esetben a tagállam közvetítő mechanizmust hozhat létre az olyan esetekre, amelyekben nincsen kölcsönös megállapodás ilyen szerződés megkötésére, biztosítva ezáltal a szerződéses kapcsolatok méltányosságát.

(3)   Az (2) bekezdésben említett esetben a tagállam közvetítő mechanizmust hozhat létre az olyan esetekre, amelyekben nincsen kölcsönös megállapodás ilyen szerződés megkötésére, biztosítva ezáltal a szerződéses kapcsolatok méltányosságát.

(4)   Az (1) és az (1a) bekezdésben említett szerződést és/vagy szerződéses ajánlatot:

(4)   Az (1) és az (1a) bekezdésben említett szerződést és/vagy szerződéses ajánlatot:

| a) | a szállítás megkezdése előtt el kell készíteni; |
| --- | --- |

a)

a szállítás megkezdése előtt el kell készíteni;

| a) | a szállítás megkezdése előtt el kell készíteni; |
| --- | --- |

a)

a szállítás megkezdése előtt el kell készíteni;

| b) | írásban rögzíteni kell; és |
| --- | --- |

b)

írásban rögzíteni kell; és

| b) | írásban rögzíteni kell; és |
| --- | --- |

b)

írásban rögzíteni kell; és

| c) | oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket:

| c) | oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

oly módon kell megfogalmazni, hogy tartalmazza különösen az alábbi elemeket:

| | i. | a szállított termékekért fizetendő ár, amely:állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci
  mutatók
  , a szállított
  mennyiség
  és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele, |
| --- | --- | --- |

i.

a szállított termékekért fizetendő ár, amely:állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci
  mutatók
  , a szállított
  mennyiség
  és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele,

mutatók

mennyiség

| | i. | a szállított termékekért fizetendő ár, amely:állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző
  , könnyen hozzáférhető és érthető, objektív termelési és piaciköltség-mutatók
  , a szállított
  mennyiségek
  és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele
  . E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat
  , |
| --- | --- | --- |

i.

a szállított termékekért fizetendő ár, amely:állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző
  , könnyen hozzáférhető és érthető, objektív termelési és piaciköltség-mutatók
  , a szállított
  mennyiségek
  és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele
  . E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat
  ,

, könnyen hozzáférhető és érthető, objektív termelési és piaciköltség-mutatók

mennyiségek

. E célból azok a tagállamok, amelyek az (1) bekezdés alkalmazása mellett döntöttek, objektív kritériumok és a termelésre és az élelmiszerláncra vonatkozó vizsgálatok alapján meghatározhatják az említett mutatókat annak érdekében, hogy bármikor megállapíthassák azokat

| | ii. | a szállítható vagy szállítandó termékek mennyisége és minősége, valamint e szállítások ütemezése, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható vagy szállítandó termékek mennyisége és minősége, valamint e szállítások ütemezése,

| | ii. | a szállítható vagy szállítandó termékek mennyisége és minősége, valamint e szállítások ütemezése, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható vagy szállítandó termékek mennyisége és minősége, valamint e szállítások ütemezése,

| | iii. | a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék, |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék,

| | iii. | a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék, |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartama, amely lehet határozott vagy határozatlan, és a felmondási záradék,

| | iv. | a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek, |
| --- | --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek,

| | iv. | a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek, |
| --- | --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és eljárásokra vonatkozó részletek,

| | v. | a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint

| | v. | a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezések, valamint

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályok.

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályok.

(5)   Az (1) és az (1a) bekezdéstől eltérve, nem írható elő szerződés és/vagy szerződéses ajánlat akkor, ha a szóban forgó termékeket szövetkezet tagja szállítja annak a szövetkezetnek, amelynek a tagja, és ha e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (4) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekhez hasonló hatású rendelkezéseket tartalmaznak.

(5)   Az (1) és az (1a) bekezdéstől eltérve, nem írható elő szerződés és/vagy szerződéses ajánlat akkor, ha a szóban forgó termékeket szövetkezet tagja szállítja annak a szövetkezetnek, amelynek a tagja, és ha e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (4) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekhez hasonló hatású rendelkezéseket tartalmaznak.

(6)   A felek szabadon tárgyalhatnak a termelők, begyűjtők, feldolgozók vagy forgalmazók által a mezőgazdasági termékek szállítására kötött szerződések valamennyi eleméről, köztük a (4) bekezdés c) pontjában említett elemekről.Az első albekezdés ellenére a következő pontok közül egyet vagy mindkettőt alkalmazni kell:

(6)   A felek szabadon tárgyalhatnak a termelők, begyűjtők, feldolgozók vagy forgalmazók által a mezőgazdasági termékek szállítására kötött szerződések valamennyi eleméről, köztük a (4) bekezdés c) pontjában említett elemekről.Az első albekezdés ellenére a következő pontok közül egyet vagy mindkettőt alkalmazni kell:

| a) | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; |
| --- | --- |

a)

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését;

| a) | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; |
| --- | --- |

a)

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését;

| b) | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

b)

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

| b) | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

b)

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (4) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (4) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

(7)   Az e cikkben említett lehetőségekkel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hozott intézkedések ne akadályozzák a belső piac megfelelő működését.A tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy miként hajtják végre az e cikk alapján hozott intézkedéseket.

(7)   Az e cikkben említett lehetőségekkel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hozott intézkedések ne akadályozzák a belső piac megfelelő működését.A tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy miként hajtják végre az e cikk alapján hozott intézkedéseket.

(8)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az e cikk (4) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (5) bekezdésének egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket, továbbá a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket.

(8)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az e cikk (4) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (5) bekezdésének egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket, továbbá a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 v pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 v pont (új)

1308/2013/EU rendelet

172 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22v. | A 172. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22v.

22v.

A 172. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályoknak előfeltételük az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a földrajzi terület sertéstermelőivel folytatott konzultációkat követően kell létrejönnie, egyrészt az adott sonka feldolgozóinak legalább kétharmada között – akik az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi terület sonkatermelésének legalább kétharmadát képviselik –, másrészt, amennyiben azt az adott tagállam megfelelőnek ítéli,
  az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában
  említett földrajzi területen működő sertéstenyésztők legalább kétharmada között.

„(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályoknak előfeltételük az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a földrajzi terület sertéstermelőivel folytatott konzultációkat követően kell létrejönnie, egyrészt az adott sonka feldolgozóinak legalább kétharmada
  vagy képviselőik
  között – akik az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi terület sonkatermelésének legalább kétharmadát képviselik –, másrészt, amennyiben azt az adott tagállam megfelelőnek ítéli,
  a fenti pontban
  említett földrajzi területen működő sertéstenyésztők legalább kétharmada között.”

Módosítás 244

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 w pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 w pont (új)

1308/2013/EU rendelet

172 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22w. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22w.

22w.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„172a. cikk

Értékmegosztás szakmaközi szervezetek számára

A cukorágazatra vonatkozó egyedi értékmegosztási záradékok sérelme nélkül a mezőgazdasági termelők – ideértve a mezőgazdasági termelők társulásait is – és az első felvásárlók, valamint a termelési, feldolgozási vagy elosztási lánc különböző szintjén tevékenykedő egy vagy több vállalkozás az értékmegosztásra vonatkozó, piaci ártöbbletekre és árveszteségekre is kiterjedő záradékokról állapodhatnak meg, amelyekben meghatározzák, hogy az érintett termékek piaci árainak változásaiból vagy az egyéb árutőzsdei fejleményekből fakadó következmények viselését a felek hogyan osztják meg egymás között, figyelembe véve a termelési költségeket.”

Módosítás 245

Módosítás 245

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 x pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 x pont (új)

1308/2013/EU rendelet

172 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22x. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22x.

22x.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„172b. cikk

„172b. cikk

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel termékeket érintő értékmegosztás

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel termékeket érintő értékmegosztás

Az uniós jog alapján elismert, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében az 157. cikk alapján elismert szakmaközi szervezetek szabályokat fogadhatnak el a termelés, illetve adott esetben a feldolgozás és a forgalmazás különböző szakaszaiban tevékenykedő gazdasági szereplők közötti értékmegosztásra vonatkozóan, amelynek meghosszabbítását az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől eltérve e rendelet 164. cikkének (1) bekezdése alapján kérhetik.

Az uniós jog alapján elismert, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek esetében az 157. cikk alapján elismert szakmaközi szervezetek szabályokat fogadhatnak el a termelés, illetve adott esetben a feldolgozás és a forgalmazás különböző szakaszaiban tevékenykedő gazdasági szereplők közötti értékmegosztásra vonatkozóan, amelynek meghosszabbítását az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdésétől eltérve e rendelet 164. cikkének (1) bekezdése alapján kérhetik.

E meghosszabbított megállapodásoknak, határozatoknak vagy összehangolt magatartásoknak a kitűzött céllal arányosnak kell lenniük, valamint:

E meghosszabbított megállapodásoknak, határozatoknak vagy összehangolt magatartásoknak a kitűzött céllal arányosnak kell lenniük, valamint:

| a) | nem vonhatják maguk után a fogyasztóknak értékesített végtermékek árának rögzítését; |
| --- | --- |

a)

a)

nem vonhatják maguk után a fogyasztóknak értékesített végtermékek árának rögzítését;

nem vonhatják maguk után a fogyasztóknak értékesített végtermékek árának rögzítését;

| b) | nem szüntethetik meg a kérdéses termékek jelentős része esetében a versenyt; |
| --- | --- |

b)

b)

nem szüntethetik meg a kérdéses termékek jelentős része esetében a versenyt;

nem szüntethetik meg a kérdéses termékek jelentős része esetében a versenyt;

| c) | nem idézhetnek előtúlzott egyensúlyhiányt a szóban forgó ágazat értékláncának különböző szakaszai között.” |
| --- | --- |

c)

c)

nem idézhetnek előtúlzott egyensúlyhiányt a szóban forgó ágazat értékláncának különböző szakaszai között.”

nem idézhetnek előtúlzott egyensúlyhiányt a szóban forgó ágazat értékláncának különböző szakaszai között.”

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 y pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 y pont (új)

1308/2013/EU rendelet

173 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22y. | A 173. cikk (1) bekezdése b) pontja következőképpen módosul: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22y.

22y.

A 173. cikk (1) bekezdése b) pontja következőképpen módosul:

| b) | e szervezetek és társulások szabályai, a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös feltételek – beleértve a 160. cikk második
  bekezdésében
  említett azon kötelezettségtől való
  eltéréseket
  , mely szerint a teljes termelést a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozni –, az ilyen szervezetek és társulások szervezeti felépítése, tagsági időtartama, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az egyesüléseknek a következményei; |
| --- | --- |

b)

e szervezetek és társulások szabályai, a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös feltételek – beleértve a 160. cikk második
  bekezdésében
  említett azon kötelezettségtől való
  eltéréseket
  , mely szerint a teljes termelést a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozni –, az ilyen szervezetek és társulások szervezeti felépítése, tagsági időtartama, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az egyesüléseknek a következményei;

bekezdésében

eltéréseket

| „b) | e szervezetek és társulások szabályai, a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös feltételek – beleértve a 160. cikk
  (1a) bekezdésének
  második
  albekezdésében
  említett azon kötelezettségtől való
  eltérést
  , mely szerint a teljes termelést a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozni
  , rögzítve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett százalékos értékeket, valamint az (1a) bekezdés szerinti azon termékkategóriákat, amelyekre ezek a százalékos értékek alkalmazandók
   –, az ilyen szervezetek és társulások szervezeti felépítése, tagsági időtartama, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az egyesüléseknek a következményei;” |
| --- | --- |

„b)

e szervezetek és társulások szabályai, a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös feltételek – beleértve a 160. cikk
  (1a) bekezdésének
  második
  albekezdésében
  említett azon kötelezettségtől való
  eltérést
  , mely szerint a teljes termelést a termelői szervezeten keresztül kell forgalomba hozni
  , rögzítve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett százalékos értékeket, valamint az (1a) bekezdés szerinti azon termékkategóriákat, amelyekre ezek a százalékos értékek alkalmazandók
   –, az ilyen szervezetek és társulások szervezeti felépítése, tagsági időtartama, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az egyesüléseknek a következményei;”

(1a) bekezdésének

albekezdésében

eltérést

, rögzítve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett százalékos értékeket, valamint az (1a) bekezdés szerinti azon termékkategóriákat, amelyekre ezek a százalékos értékek alkalmazandók

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 z pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 z pont (új)

1308/2013/EU rendelet

176 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22z. | A 176. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22z.

22z.

A 176. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   Az engedélyek az Unió egész területén érvényesek.

„(3)   Az engedélyek az Unió egész területén érvényesek.
  A tagállamok által az engedélyek kibocsátásakor a kérelmezőkre vonatkozóan összegyűjtött összes információt havonta továbbítani kell a Bizottságnak.”

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 aa pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 aa pont (új)

1308/2013/EU rendelet

182 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22aa. | A 182. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22aa.

22aa.

A 182. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „ba) | az Unió és harmadik országok közötti szabadkereskedelmi megállapodások keretében megállapított kedvezményes vámtételek mellett történő behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet (a továbbiakban: »kereskedelmi kitettségi mennyiség«) meghalad.” |
| --- | --- |

„ba)

„ba)

az Unió és harmadik országok közötti szabadkereskedelmi megállapodások keretében megállapított kedvezményes vámtételek mellett történő behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet (a továbbiakban: »kereskedelmi kitettségi mennyiség«) meghalad.”

az Unió és harmadik országok közötti szabadkereskedelmi megállapodások keretében megállapított kedvezményes vámtételek mellett történő behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet (a továbbiakban: »kereskedelmi kitettségi mennyiség«) meghalad.”

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ab pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ab pont (új)

1308/2013/EU rendelet

182 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22ab. | A 182. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22ab.

22ab.

A 182. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „bb) | a növényvédelem vagy az állatjólét terén az uniós szabályok be nem tartása harmadik országok által.” |
| --- | --- |

„bb)

„bb)

a növényvédelem vagy az állatjólét terén az uniós szabályok be nem tartása harmadik országok által.”

a növényvédelem vagy az állatjólét terén az uniós szabályok be nem tartása harmadik országok által.”

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ac pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ac pont (új)

1308/2013/EU rendelet

182 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22ac. | A 182. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22ac.

22ac.

A 182. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A küszöbmennyiség megállapításához az adott termék piacra jutási lehetősége szolgál alapul, amely az importnak a három előző évre vonatkozóan megállapított hazai fogyasztáshoz viszonyított százalékos arányában fejezhető ki.

„A küszöbmennyiség megállapításához az adott termék piacra jutási lehetősége szolgál alapul, amely az importnak a három előző évre vonatkozóan megállapított hazai fogyasztáshoz viszonyított százalékos arányában fejezhető ki.
  A küszöbmennyiséget az uniós piac nagysága alakulásának figyelembevétele érdekében a rendszeresen aktualizálni kell. A küszöbárat a nemzetközi piacok és a termelési költségek alakulásának figyelembevétele érdekében rendszeresen aktualizálni kell.”

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ad pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ad pont (új)

1308/2013/EU rendelet

182 cikk – 1 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22ad. | A 182. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22ad.

22ad.

A 182. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A kereskedelmi kitettségi mennyiség megállapításához a kedvezményes vámtétellel történő behozatal szolgál alapul, amely az érintett ágazatok számára elviselhető teljes kereskedelmi kitettségi szint százalékos arányában fejezhető ki.”

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ae pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 ae pont (új)

1308/2013/EU rendelet

184 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22ae. | A 184. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

22ae.

22ae.

A 184. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(2)   A vámkontingensek kezelésének az érintett gazdasági szereplők közötti megkülönböztetés nélkül, a következő módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával kell történnie:

„(2)   A vámkontingensek kezelésének az érintett gazdasági szereplők közötti megkülönböztetés nélkül, a következő módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával kell történnie:

| a) | a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve); |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);

| a) | a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az »érkezési sorrend« elve); |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az »érkezési sorrend« elve);

| b) | a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a párhuzamos vizsgálat módszere); |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a párhuzamos vizsgálat módszere);

| b) | a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a párhuzamos vizsgálat módszere); |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a párhuzamos vizsgálat módszere);

| c) | a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a hagyományos/újonnan érkező importőrök módszere). |
| --- | --- |

c)

a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a hagyományos/újonnan érkező importőrök módszere).

| c) | a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a hagyományos/újonnan érkező importőrök módszere). |
| --- | --- |

c)

a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a hagyományos/újonnan érkező importőrök módszere).

| d) | a különféle gazdasági szereplőknek történő elosztást lehetővé tevő módszer, többek között a vonatkozó szociális és környezetvédelmi előírások figyelembevétele révén, mint például az alapvető ILO-egyezmények és többoldalú környezetvédelmi megállapodások, amelyeknek az EU részes fele.” |
| --- | --- |

d)

d)

a különféle gazdasági szereplőknek történő elosztást lehetővé tevő módszer, többek között a vonatkozó szociális és környezetvédelmi előírások figyelembevétele révén, mint például az alapvető ILO-egyezmények és többoldalú környezetvédelmi megállapodások, amelyeknek az EU részes fele.”

a különféle gazdasági szereplőknek történő elosztást lehetővé tevő módszer, többek között a vonatkozó szociális és környezetvédelmi előírások figyelembevétele révén, mint például az alapvető ILO-egyezmények és többoldalú környezetvédelmi megállapodások, amelyeknek az EU részes fele.”

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 22 af pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 22 af pont (új)

1308/2013/EU rendelet

188 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22af. | A III. fejezet a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22af.

22af.

A III. fejezet a következő cikkel egészül ki:

„188a. cikk

Harmadik országokból behozott mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek

Mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek csak abban az esetben importálhatók harmadik országokból, ha azok teljesítik – különösen a környezet- és egészségvédelem tekintetében – az Unióban betakarított ugyanolyan termékekre vagy az azokból előállított termékekre vonatkozóan elfogadott termelési előírásokkal és kötelezettségekkel összhangban lévő előírásokat és kötelezettségeket. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a gazdasági szereplőkre az import tekintetében alkalmazandó megfelelőségi szabályok meghatározása céljából, figyelembe véve a harmadik országokkal megkötött kölcsönösségi megállapodásokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

1308/2013/EU rendelet

189 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. | A 189. cikket el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23.

23.

A 189. cikket el kell hagyni.

törölve

törölve

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

206 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26a. | A 206. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26a.

26a.

A 206. cikk helyébe a következő szöveg lép:

206. cikk

„206. cikk

Bizottsági iránymutatások a versenyszabályoknak a mezőgazdaságra való alkalmazásáról

Bizottsági iránymutatások a versenyszabályoknak a mezőgazdaságra való alkalmazásáról

Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az EUMSZ 42. cikkének megfelelően az EUMSZ 101–106. cikkét, valamint az azok végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 207–210. cikkére is figyelemmel – alkalmazni az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.

Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az EUMSZ 42. cikkének megfelelően az EUMSZ 101–106. cikkét, valamint az azok végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 207–210. cikkére is figyelemmel – alkalmazni az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.

A
  belső piac működésének és az uniós versenyszabályok egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai
  szoros együttműködés keretében
  alkalmazzák az uniós versenyszabályokat.

A

szoros együttműködés keretében

»A
  belső piac működésének és az uniós versenyszabályok egységes
  értelmezésének és
  alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai
  szorosan együttműködnek, és amennyire lehetséges, az intézkedéseiket koordinálva
  alkalmazzák az uniós versenyszabályokat.«

»A

értelmezésének és

szorosan együttműködnek, és amennyire lehetséges, az intézkedéseiket koordinálva

Ezen túlmenően a Bizottság adott esetben iránymutatásokat tesz közzé a nemzeti versenyhatóságok és a vállalkozások munkájának segítése érdekében.

Ezen túlmenően a Bizottság adott esetben iránymutatásokat tesz közzé a nemzeti versenyhatóságok és a vállalkozások munkájának segítése érdekében.”

Módosítás 246

Módosítás 246

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

IV rész – I fejezet – 206 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26b.

26b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„206a. cikk

„206a. cikk

Veszteséges viszontértékesítés

Veszteséges viszontértékesítés

(1)
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok valamelyikéből származó mezőgazdasági termékek viszontértékesítése nem lehet veszteséges.

(2)
     
  A tagállamok kellően indokolt esetekben mentességet adhatnak az (1) bekezdés alól azon esetek tekintetében, amikor élelmiszer-hulladék elkerülése céljából kerül sor a mezőgazdasági termékek viszonteladására.

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy meghatározza az első albekezdésben említett élelmiszer-hulladékkal kapcsolatos mentességek kritériumait.

Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy meghatározza az első albekezdésben említett élelmiszer-hulladékkal kapcsolatos mentességek kritériumait.

(3)
     
  E cikk alkalmazásában:

| a) | »veszteséges viszonteladás«: mezőgazdasági termékek nettó beszerzési ár alatti értékesítése, ahol a nettó beszerzési ár alatt a számlánkénti beszerzési ár értendő, hozzáadva a szállítási költségeket és az ügyletre kivetett adókat, levonva ebből a szállító által a vevőnek nyújtott összes pénzügyi előny arányos részét; |
| --- | --- |

a)

a)

»veszteséges viszonteladás«: mezőgazdasági termékek nettó beszerzési ár alatti értékesítése, ahol a nettó beszerzési ár alatt a számlánkénti beszerzési ár értendő, hozzáadva a szállítási költségeket és az ügyletre kivetett adókat, levonva ebből a szállító által a vevőnek nyújtott összes pénzügyi előny arányos részét;

»veszteséges viszonteladás«: mezőgazdasági termékek nettó beszerzési ár alatti értékesítése, ahol a nettó beszerzési ár alatt a számlánkénti beszerzési ár értendő, hozzáadva a szállítási költségeket és az ügyletre kivetett adókat, levonva ebből a szállító által a vevőnek nyújtott összes pénzügyi előny arányos részét;

| b) | »élelmiszer-hulladék« a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerint meghatározott összes olyan élelmiszer, amely hulladékká vált;” |
| --- | --- |

b)

b)

»élelmiszer-hulladék« a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerint meghatározott összes olyan élelmiszer, amely hulladékká vált;”

»élelmiszer-hulladék« a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke szerint meghatározott összes olyan élelmiszer, amely hulladékká vált;”

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

207 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26c. | A 207. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26c.

26c.

A 207. cikk helyébe a következő szöveg lép:

207. cikk

„207. cikk

Az érintett piac

Az érintett piac

Az érintett piac fogalmának meghatározásával azonosítható és meghatározható az a kör, amelyen belül a vállalkozások közötti verseny működik, és két kumulatív dimenzió körül tagolódik:

Az érintett piac fogalmának meghatározásával azonosítható és meghatározható az a kör, amelyen belül a vállalkozások közötti verseny működik, és két kumulatív dimenzió körül tagolódik:

| a) | az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában „termékpiac” az a piac, amely tartalmaz minden olyan terméket, amely a fogyasztó megítélése szerint a termék jellemzői, ára és tervezett felhasználása alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető; |
| --- | --- |

a)

az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában „termékpiac” az a piac, amely tartalmaz minden olyan terméket, amely a fogyasztó megítélése szerint a termék jellemzői, ára és tervezett felhasználása alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető;

| a) | az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában »termékpiac« az a piac, amely tartalmaz minden olyan terméket, amely
  az ügyfél és
  a fogyasztó megítélése szerint a termék jellemzői, ára és tervezett felhasználása alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető;” |
| --- | --- |

a)

az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában »termékpiac« az a piac, amely tartalmaz minden olyan terméket, amely
  az ügyfél és
  a fogyasztó megítélése szerint a termék jellemzői, ára és tervezett felhasználása alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető;”

az ügyfél és

| b) | az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában „földrajzi piac” az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások az érintett termékeket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely – különösen a versenyfeltételek érzékelhetően eltérő volta miatt – megkülönböztethető a szomszédos területektől. |
| --- | --- |

b)

az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában „földrajzi piac” az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások az érintett termékeket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely – különösen a versenyfeltételek érzékelhetően eltérő volta miatt – megkülönböztethető a szomszédos területektől.

| b) | az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában »földrajzi piac« az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások az érintett termékeket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely – különösen a versenyfeltételek érzékelhetően eltérő volta miatt – megkülönböztethető a szomszédos területektől.” |
| --- | --- |

b)

az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában »földrajzi piac« az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások az érintett termékeket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely – különösen a versenyfeltételek érzékelhetően eltérő volta miatt – megkülönböztethető a szomszédos területektől.”

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

208 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26d. | A 208. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26d.

26d.

A 208. cikk helyébe a következő szöveg lép:

208. cikk

„208. cikk

Erőfölény

Erőfölény

E fejezet alkalmazásában az „erőfölény” olyan helyzet, amelyben a vállalkozás az általa képviselt gazdasági erő következtében képes megszüntetni a tényleges versenyt az érintett piacon. azáltal hogy piaci magatartását csak viszonylag kis mértékben befolyásolja versenytársainak, vevőinek és végső soron a fogyasztóknak a magatartása,.

E fejezet alkalmazásában az »erőfölény« olyan helyzet, amelyben a vállalkozás az általa képviselt gazdasági erő következtében képes megszüntetni a tényleges versenyt az érintett piacon, azáltal, hogy piaci magatartását csak viszonylag kis mértékben befolyásolja versenytársainak,
  beszállítóinak,
  vevőinek és végső soron a fogyasztóknak a magatartása.”

beszállítóinak,

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

210 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26e. | A 210. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26e.

26e.

A 210. cikk helyébe a következő szöveg lép:

210. cikk

„210. cikk

Megállapodások és összehangolt magatartások elismert szakmaközi szervezetekben

Megállapodások és összehangolt magatartások elismert szakmaközi szervezetekben

(1)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 157. cikke (1) bekezdésének c) pontjában
  és a tej- és tejtermékágazat tekintetében az e rendelet 157. cikke (3) bekezdésének c) pontjában
  felsorolt
  tevékenységeket
  , illetve az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata esetében az e rendelet 162. cikkében felsorolt
  tevékenységeket végző
  , az e rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira.

(1)   Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 157. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt
  célok
  , illetve az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata esetében az e rendelet 162. cikkében felsorolt
  célok eléréséhez szükséges
  , az e rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira.

Az e bekezdés első albekezdésében említett feltételeket teljesítő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden ilyen természetű előzetes döntés igénye nélkül érvényesek és alkalmazandók. Mindazonáltal, az e rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezetek felkérhetik a Bizottságot arra, hogy adjon ki egy véleményt az ilyen megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetőségéről az EUMSZ 39. cikkében foglalt célokkal. A Bizottság késedelem nélkül kezeli a vélemény iránti megkereséseket, és a hiánytalan kérelem átvételétől számított négy hónapon belül megküldi véleményét a kérelmezőnek. A Bizottság saját hatáskörben vagy egy tagállam kérésére kezdeményezheti egy vélemény tartalmi módosítását, különösen, ha a kérelmező pontatlan információkat szolgáltatott vagy visszaélt a véleménnyel.

Az e bekezdés első albekezdésében említett feltételeket teljesítő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden ilyen természetű előzetes döntés igénye nélkül érvényesek és alkalmazandók. Mindazonáltal, az e rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezetek felkérhetik a Bizottságot arra, hogy adjon ki egy véleményt az ilyen megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetőségéről az EUMSZ 39. cikkében foglalt célokkal. A Bizottság késedelem nélkül kezeli a vélemény iránti megkereséseket, és a hiánytalan kérelem átvételétől számított négy hónapon belül megküldi véleményét a kérelmezőnek. A Bizottság saját hatáskörben vagy egy tagállam kérésére kezdeményezheti egy vélemény tartalmi módosítását, különösen, ha a kérelmező pontatlan információkat szolgáltatott vagy visszaélt a véleménnyel.

(2)   
  Az (1) bekezdés alkalmazandó, feltéve, hogy:

(2)   Az
  EUMSZ 101. cikkének
  (1)
  bekezdése nem
  alkalmazandó
  az e rendelet 157. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt céloktól, illetve az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata esetében az e rendelet 162. cikkében felsorolt céloktól eltérő tevékenységekre vonatkozó, az e rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira
  , feltéve, hogy:

| a) | az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; és |
| --- | --- |

a)

az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; és

| a) | az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; és |
| --- | --- |

a)

az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; és

| b) | az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal. |
| --- | --- |

b)

az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal.

| b) | az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal. |
| --- | --- |

b)

az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal.

Amennyiben azonban a Bizottság azt állapítja meg, hogy az (
  1
  ) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal, ezt a megállapítását a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell megtennie.

1

Amennyiben azonban a Bizottság azt állapítja meg, hogy az (
  2
  ) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal, ezt a megállapítását a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell megtennie.

2

(3)   Az (
  1
  ) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett kéthónapos időszak
  lejártáig nem léptethetők
  hatályba.

(3)   Az (
  2
  ) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett kéthónapos időszak
  lejártakor lépnek
  hatályba.

(4)   Az uniós szabályokkal mindenképpen
  összeegyeztethetetlennek kell minősíteni azokat
  a 
  megállapodásokat
  ,
  döntéseket
  és összehangolt
  magatartásokat
  , amelyek:

(4)   Az uniós szabályokkal mindenképpen
  összeegyeztethetetlenek azok
  a 
  megállapodások
  ,
  döntések
  és összehangolt
  magatartások
  , amelyek:

| a) | az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| a) | az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez;

| c) | a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez;

| d) | árak
  vagy
  kvóták rögzítését
  vonják maguk után; |
| --- | --- |

d)

árak
  vagy
  kvóták rögzítését
  vonják maguk után;

árak

kvóták rögzítését

| d) | rögzített ár
  vagy
  rögzített mennyiség alkalmazását
  vonják maguk után; |
| --- | --- |

d)

rögzített ár
  vagy
  rögzített mennyiség alkalmazását
  vonják maguk után;

rögzített ár

rögzített mennyiség alkalmazását

| e) | hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termékek jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termékek jelentős részének vonatkozásában.

| e) | hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termékek jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termékek jelentős részének vonatkozásában.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett kéthónapos időszak lejártát követően
  úgy találja, hogy az
  (
  1
  )
  bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek
  , akkor a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

(5)   Ha a Bizottság
  úgy találja, hogy nem teljesültek vagy a továbbiakban már nem teljesülnek az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei, illetve
  a (2) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett kéthónapos időszak lejártát követően
  a
  (
  2
  )
  bekezdésben említett feltételek
  , akkor a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy
  a jövőben
  a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet határozatról való értesítésének időpontját megelőzően, kivéve, ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet határozatról való értesítésének időpontját megelőzően, kivéve, ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1)
  vagy (2)
   bekezdésben biztosított mentességgel.

vagy (2)

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.

(7)   A Bizottság az e cikk egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(7)   A Bizottság az e cikk egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 f pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 f pont (új)

1308/2013/EU rendelet

210 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26f. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26f.

26f.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

210a. cikk

210a. cikk

Vertikális fenntarthatósági kezdeményezések

Vertikális fenntarthatósági kezdeményezések

(1)
     
  Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az 1. cikk (2) bekezdésében említett termékekhez kapcsolódó olyan vertikális megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek célja az uniós vagy nemzeti jogszabályok által kötelezően előírtaknál szigorúbb környezetvédelmi, állategészségügyi vagy állatjóléti szabványok alkalmazása, feltéve, hogy az ezek által biztosított, a köz érdekét szolgáló előnyök felülmúlják a fogyasztókat érő hátrányokat, valamint feltéve, hogy csak a céljuk eléréséhez feltétlenül szükséges korlátozásokat írnak elő.

(2)
     
  Az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az (1) bekezdésben említett megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amennyiben:

| a) | az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; valamint

az abban említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; valamint

| b) | az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal. |
| --- | --- |

b)

b)

az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal.

az összes kért információ kézhezvételét követő két hónapon belül a Bizottság nem állapította meg, hogy e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal.

Amennyiben azonban a Bizottság azt állapítja meg, hogy az (1) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal, ezt a megállapítását a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell megtennie.

Amennyiben azonban a Bizottság azt állapítja meg, hogy az (1) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetetlenek az uniós szabályokkal, ezt a megállapítását a 229. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell megtennie.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 g pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 g pont (új)

1308/2013/EU rendelet

214a cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26 g. | A 214a. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26 g.

26 g.

A 214a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

214a. cikk

214a. cikk

Nemzeti kifizetések bizonyos ágazatok számára Finnországban

Nemzeti kifizetések bizonyos ágazatok számára Finnországban

A Bizottság engedélye alapján Finnország a 
  2014–2020
  közötti időszakban is nyújthatja a termelőknek
  azokat a
  nemzeti támogatásokat,
  amelyeket a 2013-as évben az 1994-es csatlakozási okmány 141. cikke alapján nyújtott számukra
  ,
  amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek
  :

2014–2020

azokat a

amelyeket a 2013-as évben az 1994-es csatlakozási okmány 141. cikke alapján nyújtott számukra

amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek

A Bizottság engedélye alapján Finnország a 
  2021–2027
  közötti időszakban is nyújthatja a termelőknek
  a 2020-ban nyújtott
  nemzeti támogatásokat,
  feltéve
  ,
  hogy
  :

2021–2027

a 2020-ban nyújtott

feltéve

hogy

| a) | a jövedelemtámogatás összege az egész időszak alatt fokozatosan csökken és
  2020-ban nem haladja meg a 2013-ban nyújtott összeg 30 %-át; valamint |
| --- | --- |

a)

a jövedelemtámogatás összege az egész időszak alatt fokozatosan csökken és
  2020-ban nem haladja meg a 2013-ban nyújtott összeg 30 %-át; valamint

2020-ban nem haladja meg a 2013-ban nyújtott összeg 30 %-át; valamint

| a) | a jövedelemtámogatás
  teljes
  összege az egész időszak alatt fokozatosan csökken, és |
| --- | --- |

a)

a jövedelemtámogatás
  teljes
  összege az egész időszak alatt fokozatosan csökken, és

teljes

| b) | ennek a lehetőségnek az igénybevétele előtt teljes mértékben kihasználták az érintett ágazatok számára a KAP keretében rendelkezésre álló támogatási rendszereket. |
| --- | --- |

b)

ennek a lehetőségnek az igénybevétele előtt teljes mértékben kihasználták az érintett ágazatok számára a KAP keretében rendelkezésre álló támogatási rendszereket.

| b) | ennek a lehetőségnek az igénybevétele előtt teljes mértékben kihasználták az érintett ágazatok számára a KAP keretében rendelkezésre álló támogatási rendszereket. |
| --- | --- |

b)

ennek a lehetőségnek az igénybevétele előtt teljes mértékben kihasználták az érintett ágazatok számára a KAP keretében rendelkezésre álló támogatási rendszereket.

A Bizottság engedélyének elfogadásához nem kell alkalmazni az e rendelet [229.
  cikkének (2), illetve (3) bekezdésében
  említett eljárást.

cikkének (2), illetve (3) bekezdésében

A Bizottság engedélyének elfogadásához nem kell alkalmazni az e rendelet 229.
  cikkében
  említett eljárást.

cikkében

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 h pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 h pont (új)

1308/2013/EU rendelet

IV rész – II a fejezet (új) – 218a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26h. | A IV. cím a következő fejezettel és cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26h.

26h.

A IV. cím a következő fejezettel és cikkel egészül ki:

218a. cikk

218a. cikk

A mezőgazdasági piacok uniós megfigyelőközpontja

A mezőgazdasági piacok uniós megfigyelőközpontja

(1)
     
  A Bizottság az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc átláthatóságának növelése, a gazdasági szereplők és valamennyi állami hatóság lehetőségeinek megvilágítása, valamint a piaci fejlemények azonosításának és rögzítésének elősegítése érdekében létrehozza a mezőgazdasági piacok európai megfigyelőközpontját (a megfigyelőközpont).

(2)
     
  A megfigyelőközpont legalább az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott következő mezőgazdasági ágazatokat fedi le:

| a) | gabonák; |
| --- | --- |

a)

a)

gabonák;

gabonák;

| b) | cukor, cukorrépa és cukornád; |
| --- | --- |

b)

b)

cukor, cukorrépa és cukornád;

cukor, cukorrépa és cukornád;

| c) | olívaolaj; |
| --- | --- |

c)

c)

olívaolaj;

olívaolaj;

| d) | zöldség és gyümölcs; |
| --- | --- |

d)

d)

zöldség és gyümölcs;

zöldség és gyümölcs;

| e) | bor; |
| --- | --- |

e)

e)

bor;

bor;

| f) | tej- és tejtermékek; |
| --- | --- |

f)

f)

tej- és tejtermékek;

tej- és tejtermékek;

| g) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

g)

g)

marha- és borjúhús;

marha- és borjúhús;

| h) | sertéshús; |
| --- | --- |

h)

h)

sertéshús;

sertéshús;

| i) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

i)

i)

juh- és kecskehús;

juh- és kecskehús;

| j) | baromfihús. |
| --- | --- |

j)

j)

baromfihús.

baromfihús.

(3)
     
  A megfigyelőközpont összegyűjti az elemzésekhez és tanulmányokhoz szükséges statisztikai adatokat és információkat az alábbiakkal kapcsolatban:

| a) | termelés és beszállítás; |
| --- | --- |

a)

a)

termelés és beszállítás;

termelés és beszállítás;

| b) | árképzési mechanizmus és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban; |
| --- | --- |

b)

b)

árképzési mechanizmus és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban;

árképzési mechanizmus és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az agrár-élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban;

| c) | ártrendek és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban, valamint az összes mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatban; |
| --- | --- |

c)

c)

ártrendek és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban, valamint az összes mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatban;

ártrendek és – a lehetőségekhez mérten – haszonkulcsok az élelmiszeripari ellátási lánc minden szintjén az Unióban és a tagállamokban, valamint az összes mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatban;

| d) | rövid és középtávú piaci előrejelzések; |
| --- | --- |

d)

d)

rövid és középtávú piaci előrejelzések;

rövid és középtávú piaci előrejelzések;

| e) | a mezőgazdasági termékek import- és exporttrendjei, különösen az Unió területére importált mezőgazdasági termékekhez tartozó vámkontingensek kimerítése. |
| --- | --- |

e)

e)

a mezőgazdasági termékek import- és exporttrendjei, különösen az Unió területére importált mezőgazdasági termékekhez tartozó vámkontingensek kimerítése.

a mezőgazdasági termékek import- és exporttrendjei, különösen az Unió területére importált mezőgazdasági termékekhez tartozó vámkontingensek kimerítése.

A megfigyelőközpont éves jelentéseket készít, amelyek tartalmazzák az első albekezdésben említett elemeket, és a jelentéseket megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére.

A megfigyelőközpont éves jelentéseket készít, amelyek tartalmazzák az első albekezdésben említett elemeket, és a jelentéseket megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére.

(4)
     
  A tagállamok összegyűjtik a (3) bekezdésben említett adatokat a mezőgazdasági termékeket feldolgozó vállalkozásoktól vagy a mezőgazdasági termékek kereskedelmével foglalkozó egyéb gazdasági szereplőktől, és megküldik azokat a megfigyelőközpontnak.

Ezeket az adatokat bizalmas adatnak kell tekinteni, és a megfigyelőközpont gondoskodik arról, hogy az egyes gazdasági szereplők konkrét árai vagy neve ne kerüljenek nyilvánosságra.

Ezeket az adatokat bizalmas adatnak kell tekinteni, és a megfigyelőközpont gondoskodik arról, hogy az egyes gazdasági szereplők konkrét árai vagy neve ne kerüljenek nyilvánosságra.

A Bizottság az e cikk alkalmazását szolgáló értesítési és jelentési rendszer létrehozása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság az e cikk alkalmazását szolgáló értesítési és jelentési rendszer létrehozása érdekében végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 i pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 i pont (új)

1308/2013/EU rendelet

218 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26i. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26i.

26i.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„218b. cikk

„218b. cikk

A piaci zavarok jelzésére szolgáló korai előrejelző mechanizmus és riasztási küszöbértékek

A piaci zavarok jelzésére szolgáló korai előrejelző mechanizmus és riasztási küszöbértékek

(1)
     
  A megfigyelőközpont létrehoz egy korai előrejelző mechanizmust és meghatározza a riasztási küszöbértékeket, valamint a vonatkozó riasztási küszöbértékek túllépése esetén értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot a lehetséges piaci zavarokról, különösen azokról, amelyeket a belső vagy külső piacokon jelentkező jelentős áremelkedések vagy árcsökkenések, illetve hasonló hatású egyéb események vagy körülmények okoznak.

A riasztási küszöbértéket akkor állapítják meg,

A riasztási küszöbértéket akkor állapítják meg,

| a) | ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – alacsonyabb az átlagár [XX%]-ánál; |
| --- | --- |

a)

a)

ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – alacsonyabb az átlagár [XX%]-ánál;

ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – alacsonyabb az átlagár [XX%]-ánál;

| b) | ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – magasabb az átlagár [XX%]-ánál. |
| --- | --- |

b)

b)

ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – magasabb az átlagár [XX%]-ánál.

ha a súlyozott piaci átlagár a heti árak esetében [X] egymást követő héten keresztül, a havi árak esetében pedig [X] egymást követő hónapon keresztül – a legmagasabb és a legalacsonyabb referenciaértékek eltávolítását követően – magasabb az átlagár [XX%]-ánál.

A Bizottság a legkésőbb megfigyelőközpont értesítésétől számított 30 napon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az érintett termék piaci helyzetéről, a piaci zavarok okairól, valamint adott esetben a lehetséges meghozandó intézkedésekről, különös tekintettel az e rendelet II. része I. címének I. fejezetében és/vagy a 219., 220., 221. és 222. cikkben előírt intézkedésekre, vagy megindokolja, hogy miért nem hozott ilyen intézkedéseket.

A Bizottság a legkésőbb megfigyelőközpont értesítésétől számított 30 napon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az érintett termék piaci helyzetéről, a piaci zavarok okairól, valamint adott esetben a lehetséges meghozandó intézkedésekről, különös tekintettel az e rendelet II. része I. címének I. fejezetében és/vagy a 219., 220., 221. és 222. cikkben előírt intézkedésekre, vagy megindokolja, hogy miért nem hozott ilyen intézkedéseket.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 j pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 j pont (új)

1308/2013/EU rendelet

219 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26j. | A 219. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26j.

26j.

A 219. cikk helyébe a következő szöveg lép:

219. cikk

„219. cikk

A piaci zavarokkal szembeni intézkedések

A piaci zavarokkal szembeni
  , valamint a piaci zavarok kezelésére szolgáló
  intézkedések

, valamint a piaci zavarok kezelésére szolgáló

(1)   Annak érdekében, hogy hatékonyan és eredményesen lehessen fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső piacokon bekövetkező jelentős áremelkedés vagy -csökkenés piaci zavar kialakulásának veszélyével fenyeget, illetve amikor egyéb, a piacot jelentősen megzavaró vagy ennek veszélyét előrevetítő események és körülmények merülnek fel, és ha ez a helyzet vagy annak a piacra gyakorolt hatásai valószínűsíthetően fennmaradnak vagy tovább romlanak, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a EUMSZ-nek megfelelően megkötött nemzetközi megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával, a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghozza az adott piaci helyzet kezeléséhez szükséges intézkedéseket
  , mely utóbbi intézkedések azonban csak abban az esetben hozhatók meg, ha az e rendelet szerinti egyéb intézkedések elégtelennek bizonyulnak
  .

(1)   Annak érdekében, hogy hatékonyan és eredményesen lehessen fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső piacokon bekövetkező jelentős áremelkedés vagy -csökkenés piaci zavar kialakulásának veszélyével fenyeget, illetve amikor egyéb, a piacot jelentősen megzavaró vagy ennek veszélyét előrevetítő események és körülmények merülnek fel, és ha ez a helyzet vagy annak a piacra gyakorolt hatásai valószínűsíthetően fennmaradnak vagy tovább romlanak, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a EUMSZ-nek megfelelően megkötött nemzetközi megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával, a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghozza az adott piaci helyzet kezeléséhez szükséges intézkedéseket.

Amennyiben piaci zavar kialakulásával fenyegető, az e bekezdés első albekezdésében említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik, a 228. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés első albekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

Amennyiben piaci zavar kialakulásával fenyegető, az e bekezdés első albekezdésében említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik, a 228. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés első albekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

E rendkívül sürgető okok között szerepelhetnek az olyan helyzetek, amikor azonnal fel kell lépni a piaci zavar kezelése vagy megelőzése érdekében, mivel a piaci zavar kialakulásának veszélye olyan gyorsan vagy váratlanul jelentkezik, hogy azonnali fellépésre van szükség a helyzet hatékony és eredményes kezelése vagy annak megakadályozása érdekében, hogy a piaci zavar kialakuljon, fennmaradjon, és súlyosabb vagy elhúzódó piaci zavarrá fajuljon, illetve amikor az azonnali fellépés késleltetése a piaci zavar tényleges bekövetkezéséhez vagy súlyosbításához vezetne, illetve a későbbiekben már több intézkedést tenne szükségessé a veszély vagy zavar orvoslására, vagy pedig káros hatást gyakorolna a termelésre vagy a piaci feltételekre.

E rendkívül sürgető okok között szerepelhetnek az olyan helyzetek, amikor azonnal fel kell lépni a piaci zavar kezelése vagy megelőzése érdekében, mivel a piaci zavar kialakulásának veszélye olyan gyorsan vagy váratlanul jelentkezik, hogy azonnali fellépésre van szükség a helyzet hatékony és eredményes kezelése vagy annak megakadályozása érdekében, hogy a piaci zavar kialakuljon, fennmaradjon, és súlyosabb vagy elhúzódó piaci zavarrá fajuljon, illetve amikor az azonnali fellépés késleltetése a piaci zavar tényleges bekövetkezéséhez vagy súlyosbításához vezetne, illetve a későbbiekben már több intézkedést tenne szükségessé a veszély vagy zavar orvoslására, vagy pedig káros hatást gyakorolna a termelésre vagy a piaci feltételekre.

Ezen intézkedések – a piaci zavarnak vagy a piaci zavar veszélyének kezeléséhez szükséges mértékben és időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait,
  export-visszatérítéseket állapíthatnak meg
  , vagy részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében.

export-visszatérítéseket állapíthatnak meg

Ezen intézkedések – a piaci zavarnak vagy a piaci zavar veszélyének kezeléséhez szükséges mértékben és időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt
  és a stratégiai tervekről szóló rendelet III. fejezetének 39–63. cikkében foglalt
  egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait,
  megerősíthetik az importellenőrzéseket
  , vagy részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik
  vagy kiigazíthatják
  a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében.
  Ezek az intézkedések a gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó belépési rendszer kiigazítására is vonatkozhatnak, miután konzultáltak az Unióba exportáló harmadik országokkal.

és a stratégiai tervekről szóló rendelet III. fejezetének 39–63. cikkében foglalt

megerősíthetik az importellenőrzéseket

vagy kiigazíthatják

Ezek az intézkedések a gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó belépési rendszer kiigazítására is vonatkozhatnak, miután konzultáltak az Unióba exportáló harmadik országokkal.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések nem alkalmazandók az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt termékekre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések nem alkalmazandók az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt termékekre.

Ugyanakkor a Bizottság a 228. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján döntést hozhat arról, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedéseket alkalmazni kell az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt egy vagy több termékre.

Ugyanakkor a Bizottság a 228. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján döntést hozhat arról, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedéseket alkalmazni kell az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt egy vagy több termékre.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdése alapján elfogadott intézkedések alkalmazásához szükséges eljárási szabályokat és technikai kritériumokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdése alapján elfogadott intézkedések alkalmazásához szükséges eljárási szabályokat és technikai kritériumokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 k pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 k pont (új)

1308/2013/EU rendelet

219 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26k. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26k.

26k.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„219a. cikk

„219a. cikk

Mennyiségcsökkentési rendszer

Mennyiségcsökkentési rendszer

(1)
     
  Súlyos piaci egyensúlyhiány esetén, illetve amennyiben azt a termelési technikák lehetővé teszik, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet azzal kapcsolatos kiegészítése céljából, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében említett ágazatban támogatást nyújtsanak azon termelők számára, akik egy meghatározott időszakban – az előző év azonos időszakához képest – uniós szinten csökkentik a termékszállításukat.

E rendszer hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a felhatalmazáson alapuló jogi aktus meghatározza a következőket:

E rendszer hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a felhatalmazáson alapuló jogi aktus meghatározza a következőket:

| a) | a csökkentési rendszer keretében uniós szinten csökkentendő maximális szállítási volumen vagy mennyiség; |
| --- | --- |

a)

a)

a csökkentési rendszer keretében uniós szinten csökkentendő maximális szállítási volumen vagy mennyiség;

a csökkentési rendszer keretében uniós szinten csökkentendő maximális szállítási volumen vagy mennyiség;

| b) | a csökkentési időszak időtartama és szükség esetén meghosszabbítása; |
| --- | --- |

b)

b)

a csökkentési időszak időtartama és szükség esetén meghosszabbítása;

a csökkentési időszak időtartama és szükség esetén meghosszabbítása;

| c) | a csökkentett volumennek vagy mennyiségnek megfelelő támogatás összege és finanszírozási rendszere; |
| --- | --- |

c)

c)

a csökkentett volumennek vagy mennyiségnek megfelelő támogatás összege és finanszírozási rendszere;

a csökkentett volumennek vagy mennyiségnek megfelelő támogatás összege és finanszírozási rendszere;

| d) | a kérelmezők támogathatóságára és a támogatási kérelmek elfogadására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

d)

d)

a kérelmezők támogathatóságára és a támogatási kérelmek elfogadására vonatkozó feltételek;

a kérelmezők támogathatóságára és a támogatási kérelmek elfogadására vonatkozó feltételek;

| e) | a program végrehajtásának speciális feltételei. |
| --- | --- |

e)

e)

a program végrehajtásának speciális feltételei.

a program végrehajtásának speciális feltételei.

(2)
     
  A támogatás nyújtásának alapelve, hogy a termelőknek a székhelyük szerinti tagállamokban az érintett tagállam által meghatározott módszerek alapján kell a kérelmüket benyújtani.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentési támogatás iránti kérelmeket a termelők nevében elismert szervezetek vagy a nemzeti jogszabályok alapján létrehozott szövetkezetek és/vagy egyéni termelők nyújthatják be. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a támogatás teljes összege eljusson a termékszállításukat ténylegesen csökkentő termelőkhöz.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a csökkentési támogatás iránti kérelmeket a termelők nevében elismert szervezetek vagy a nemzeti jogszabályok alapján létrehozott szövetkezetek és/vagy egyéni termelők nyújthatják be. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a támogatás teljes összege eljusson a termékszállításukat ténylegesen csökkentő termelőkhöz.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 l pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 l pont (új)

1308/2013/EU rendelet

219 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26l. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26l.

26l.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

219b. cikk

219b. cikk

Termelésstabilizáló intézkedések súlyos piaci zavarok idején

Termelésstabilizáló intézkedések súlyos piaci zavarok idején

(1)
     
  Amennyiben a Bizottság a 219a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadott el, abban az esetben, ha a súlyos piaci egyensúlyhiány várhatóan továbbra is fennáll vagy a helyzet tovább romlik, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet annak érdekében történő kiegészítése céljából, hogy a 219a. cikk szerinti intézkedéseket kiegészítendő az 1. cikk (2) bekezdésében említett ágazatban illetéket vessenek ki minden olyan termelőre, aki az előző év azonos időszakához képest növeli a termékszállítását:

| a) | kellően indokolt esetben a 219a. cikkben meghatározott ugyanazon időszakban; |
| --- | --- |

a)

a)

kellően indokolt esetben a 219a. cikkben meghatározott ugyanazon időszakban;

kellően indokolt esetben a 219a. cikkben meghatározott ugyanazon időszakban;

| b) | egy új csökkentési időszakban, ha a termelők 219a. cikk szerinti részvétele nem volt elegendő a piaci egyensúly helyreállításához. |
| --- | --- |

b)

b)

egy új csökkentési időszakban, ha a termelők 219a. cikk szerinti részvétele nem volt elegendő a piaci egyensúly helyreállításához.

egy új csökkentési időszakban, ha a termelők 219a. cikk szerinti részvétele nem volt elegendő a piaci egyensúly helyreállításához.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedés elindításakor a Bizottság figyelembe veszi a termelési költségek – különösen a beszerzési költségek – alakulását.

(3)
     
  E rendszer hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a következők meghatározásával történő kiegészítése céljából:

| a) | a csökkentési időszakban a termelésüket növelő termelőkre kivetett illeték összege, valamint az ezzel kapcsolatos feltételek; |
| --- | --- |

a)

a)

a csökkentési időszakban a termelésüket növelő termelőkre kivetett illeték összege, valamint az ezzel kapcsolatos feltételek;

a csökkentési időszakban a termelésüket növelő termelőkre kivetett illeték összege, valamint az ezzel kapcsolatos feltételek;

| b) | e rendszer végrehajtására és a 219a. cikkben említett termeléscsökkentési rendszerrel való kiegészítésére vonatkozó konkrét feltételek. |
| --- | --- |

b)

b)

e rendszer végrehajtására és a 219a. cikkben említett termeléscsökkentési rendszerrel való kiegészítésére vonatkozó konkrét feltételek.

e rendszer végrehajtására és a 219a. cikkben említett termeléscsökkentési rendszerrel való kiegészítésére vonatkozó konkrét feltételek.

(4)
     
  Ezen intézkedéseket szükség esetén az e rendelet szerinti, különösen a 222. cikkben meghatározott egyéb intézkedések is kísérhetik.

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 m pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 m pont (új)

1308/2013/EU rendelet

220 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26m. | A 220. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26m.

26m.

A 220. cikk helyébe a következő szöveg lép:

220. cikk

„220. cikk

Az
  állatbetegségekhez,
  valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések

állatbetegségekhez,

Az
  állatokat és növényeket sújtó betegségekhez és a növényi kártevőkhöz
  valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések

állatokat és növényeket sújtó betegségekhez és a növényi kártevőkhöz

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket fogadhat el a nehéz helyzetbe került piac tekintetében az alábbiak figyelembevétele érdekében:

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket fogadhat el a nehéz helyzetbe került piac tekintetében az alábbiak figyelembevétele érdekében:

| a) | az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásai, amelyek az
  állatbetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; továbbá |
| --- | --- |

a)

az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásai, amelyek az
  állatbetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; továbbá

állatbetegségek

| a) | az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásai, amelyek az
  állat- és növénybetegségek vagy növényi kártevők
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; továbbá |
| --- | --- |

a)

az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásai, amelyek az
  állat- és növénybetegségek vagy növényi kártevők
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; továbbá

állat- és növénybetegségek vagy növényi kártevők

| b) | azon súlyos piaci zavarok, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi és növénybetegségekből eredő veszélyekből fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza. |
| --- | --- |

b)

azon súlyos piaci zavarok, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi és növénybetegségekből eredő veszélyekből fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza.

| b) | azon súlyos piaci zavarok, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi és növénybetegségekből eredő veszélyekből fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza. |
| --- | --- |

b)

azon súlyos piaci zavarok, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi és növénybetegségekből eredő veszélyekből fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a 
  következő ágazatok bármelyike esetében
  alkalmazandók:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések
  az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt termékek kivételével minden más mezőgazdasági termékre
  alkalmazandók.

| a) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

a)

a)

marha- és borjúhús;

marha- és borjúhús;

| b) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

b)

b)

tej és tejtermékek;

tej és tejtermékek;

| c) | sertéshús; |
| --- | --- |

c)

c)

sertéshús;

sertéshús;

| d) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

d)

d)

juh- és kecskehús;

juh- és kecskehús;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

e)

tojás;

tojás;

| f) | baromfihús. |
| --- | --- |

f)

f)

baromfihús.

baromfihús.

A közegészségügyi vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó, az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontja szerinti intézkedések – az I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsoroltak kivételével – az összes többi mezőgazdasági termék esetében is alkalmazandók.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 228. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek révén kibővíti az e bekezdés első
  két
  albekezdésében felsorolt termékek körét.

két

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 228. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek révén kibővíti az e bekezdés első albekezdésében felsorolt termékek körét.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam kérésére kell meghozni.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam kérésére kell meghozni.

(4)   Az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontja szerinti intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam haladéktalanul megtette a betegség felszámolásához szükséges egészségvédelmi és
  állat-egészségügyi
  intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely a szóban forgó piac támogatásához feltétlenül szükséges.

(4)   Az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontja szerinti intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam haladéktalanul megtette a betegség felszámolásához
  , valamint a kártevők nyomon követéséhez, ellenőrzéséhez vagy kiirtásához
  szükséges egészségvédelmi és
  állat- és növény-egészségügyi
  intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely a szóban forgó piac támogatásához feltétlenül szükséges.

(5)   Az Unió az (1) bekezdés szerinti intézkedésekhez a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(5)   Az Unió az (1) bekezdés szerinti intézkedésekhez a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(6)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, ez ne vezessen a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, az nem vezet a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.”

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 n pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 n pont (új)

1308/2013/EU rendelet

V rész – I fejezet – 4 szakasz – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26n. | A 4. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26n.

26n.

A 4. szakasz címének helyébe a következő szöveg lép:

Megállapodások és döntések
  a 
  piacon uralkodó súlyos egyensúlytalanságok idején

Megállapodások és döntések

piacon uralkodó súlyos egyensúlytalanságok idején

„A piaci zavarok megelőzését, valamint
  a 
  súlyos piaci egyensúlyhiány kezelését célzó megállapodások és döntések”

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 o pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 o pont (új)

1308/2013/EU rendelet

222 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26o. | A 222. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26o.

26o.

A 222. cikk helyébe a következő szöveg lép:

222. cikk

222. cikk

Az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazása

Az EUMSZ 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazása

(1)   A piacon uralkodó súlyos egyensúlytalanságok
  idején
  a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek értelmében az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai vagy az ilyen szervezetek által alkotott társulások, illetve az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai és az elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira és döntéseire az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett ágazatok egyikében sem, feltéve, hogy a szóban forgó megállapodások és döntések nem ássák alá a belső piac megfelelő működését, kizárólag az érintett ágazat stabilizálására irányulnak, és az alábbi kategóriák közül egynek vagy többnek a keretébe tartoznak:

(1)   A piacon uralkodó súlyos egyensúlytalanságok
  megelőzése érdekében a 2019. cikkel összhangban
  a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek értelmében az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai vagy az ilyen szervezetek által alkotott társulások, illetve az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai és az elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira és döntéseire az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett ágazatok egyikében sem, feltéve, hogy a szóban forgó megállapodások és döntések nem ássák alá a belső piac megfelelő működését, kizárólag az érintett ágazat stabilizálására irányulnak, és az alábbi kategóriák közül egynek vagy többnek a keretébe tartoznak:”;

| a) | piacról történő árukivonás vagy a termékek ingyenes szétosztása; |
| --- | --- |

a)

piacról történő árukivonás vagy a termékek ingyenes szétosztása;

| a) | piacról történő árukivonás vagy a termékek ingyenes szétosztása; |
| --- | --- |

a)

piacról történő árukivonás vagy a termékek ingyenes szétosztása;

| b) | feldolgozás; |
| --- | --- |

b)

feldolgozás;

| b) | feldolgozás; |
| --- | --- |

b)

feldolgozás;

| c) | magántárolás; |
| --- | --- |

c)

magántárolás;

| c) | magántárolás; |
| --- | --- |

c)

magántárolás;

| d) | közös promóciós intézkedések; |
| --- | --- |

d)

közös promóciós intézkedések;

| d) | közös promóciós intézkedések; |
| --- | --- |

d)

közös promóciós intézkedések;

| e) | minőségi követelményekkel kapcsolatos megállapodások; |
| --- | --- |

e)

minőségi követelményekkel kapcsolatos megállapodások;

| e) | minőségi követelményekkel kapcsolatos megállapodások; |
| --- | --- |

e)

minőségi követelményekkel kapcsolatos megállapodások;

| f) | a növényeket és állatokat sújtó kártevők és betegségek Unión belüli terjedésének megakadályozásához vagy az Unióban bekövetkezett természeti katasztrófák következményeinek kezeléséhez szükséges mezőgazdasági inputanyagok közös beszerzése; |
| --- | --- |

f)

a növényeket és állatokat sújtó kártevők és betegségek Unión belüli terjedésének megakadályozásához vagy az Unióban bekövetkezett természeti katasztrófák következményeinek kezeléséhez szükséges mezőgazdasági inputanyagok közös beszerzése;

| f) | a növényeket és állatokat sújtó kártevők és betegségek Unión belüli terjedésének megakadályozásához vagy az Unióban bekövetkezett természeti katasztrófák következményeinek kezeléséhez szükséges mezőgazdasági inputanyagok közös beszerzése; |
| --- | --- |

f)

a növényeket és állatokat sújtó kártevők és betegségek Unión belüli terjedésének megakadályozásához vagy az Unióban bekövetkezett természeti katasztrófák következményeinek kezeléséhez szükséges mezőgazdasági inputanyagok közös beszerzése;

| g) | a termelés ideiglenes tervezése, figyelembe véve a termelési ciklus sajátos jellegét. |
| --- | --- |

g)

a termelés ideiglenes tervezése, figyelembe véve a termelési ciklus sajátos jellegét.

| g) | a termelés ideiglenes tervezése, figyelembe véve a termelési ciklus sajátos jellegét. |
| --- | --- |

g)

a termelés ideiglenes tervezése, figyelembe véve a termelési ciklus sajátos jellegét.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban meghatározza a mentesség tárgyi és földrajzi hatályát és a (3) bekezdésre is figyelemmel a mentesség alkalmazásának időtartamát. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban meghatározza a mentesség tárgyi és földrajzi hatályát és a (3) bekezdésre is figyelemmel a mentesség alkalmazásának időtartamát. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(1a)
     
  Az elismert termelői szervezetek, termelői szervezetek elismert társulásai vagy elismert szakmaközi szervezetek által az (1) bekezdés tekintetében elfogadott megállapodások és döntések a 164. cikkel összhangban kiterjeszthetők a tagállam által megállapított feltételek szerint. A szabályok kiterjesztése nem lépheti túl a (3) bekezdésben említett időkeretet.

(3)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások és döntések legfeljebb hat hónapig maradhatnak érvényben.

(3)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások és döntések legfeljebb hat hónapig maradhatnak érvényben.

A Bizottság ugyanakkor végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben további, legfeljebb hathónapos időszakra engedélyezi e megállapodások és döntések fenntartását. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság ugyanakkor végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben további, legfeljebb hathónapos időszakra engedélyezi e megállapodások és döntések fenntartását. E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 248

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 p pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 p pont (új)

1308/2013/EU rendelet

222 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26p. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26p.

26p.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„222a. cikk

„222a. cikk

A piaci zavarok figyelemmel kísérésére és kezelésére vonatkozó tervek

A piaci zavarok figyelemmel kísérésére és kezelésére vonatkozó tervek

(1)
     
  Az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzések, különösen az e rendelet 1a. cikkének b) pontjában említett egyedi piaci stabilizációs célkitűzés megvalósítása érdekében a Bizottság terveket dolgoz ki a piaci zavarok figyelemmel kísérésére és kezelésére, meghatározva az e rendelet 1. cikkében említett egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó intervenciós stratégiáját.

(2)
     
  A Bizottság beavatkozási stratégiáját a mezőgazdasági piacok 218a. cikkben említett európai megfigyelőközpontjának munkájára alapozza, beleértve a 218b. cikkben előírt korai előrejelző mechanizmust is.

(3)
     
  Piaci zavarok esetén a Bizottság időben és hatékonyan mozgósítja az V. rész I. fejezetében előírt rendkívüli intézkedéseket, adott esetben a II. rész I. címében előírt piaci intervenciós intézkedések mellett, azzal a céllal, hogy gyorsan helyreálljon az egyensúly az érintett piacon, miközben minden érintett ágazat tekintetében a legmegfelelőbb válaszokat adja.

(4)
     
  A Bizottság teljesítménymérési keretet hoz létre, amely végrehajtása során lehetővé teszi a piaci zavarok figyelemmel kísérésére és kezelésére vonatkozó tervekkel kapcsolatos jelentéstételt, a tervek nyomon követését és értékelését.

(5)
     
  A Bizottság minden év november 30-ig éves jelentést tesz közzé a piaci zavarok figyelemmel kísérésére és kezelésére vonatkozó tervek végrehajtásáról, valamint intervenciós stratégiájának javításáról.

Az éves jelentést évente kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, célja pedig a terv teljesítésének értékelése az e rendeletben előírt eszközök hatása, eredményessége, hatékonysága és koherenciája szempontjából, valamint annak értékelése, hogy a Bizottság hogyan használja fel előjogait és a költségvetést a piaci zavarok figyelemmel kísérése, megelőzése és kezelése tekintetében.”

Az éves jelentést évente kell benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, célja pedig a terv teljesítésének értékelése az e rendeletben előírt eszközök hatása, eredményessége, hatékonysága és koherenciája szempontjából, valamint annak értékelése, hogy a Bizottság hogyan használja fel előjogait és a költségvetést a piaci zavarok figyelemmel kísérése, megelőzése és kezelése tekintetében.”

Módosítás 249

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 26 q pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 26 q pont (új)

1308/2013/EU rendelet

223 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26q. | A 223. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

26q.

26q.

A 223. cikk helyébe a következő szöveg lép:

223. cikk

„223. cikk

Információközlési kötelezettségek

Információközlési kötelezettségek

(1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának monitoringja, elemzése és szabályozása, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, monitoringja, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint az EUMSZ-nek megfelelően kötött nemzetközi megállapodásokban lefektetett követelményeknek való megfelelés, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a lehetséges adatforrások között.

(1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának monitoringja, elemzése és szabályozása, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, monitoringja, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint az EUMSZ-nek megfelelően kötött nemzetközi megállapodásokban lefektetett követelményeknek való megfelelés, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a lehetséges adatforrások között.

A
  beérkezett információk nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét.

A

„A
  beérkezett információk nemzetközi szervezetek
  , az Európai és nemzeti értékpapírpiaci hatóságok
  , valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét.

„A

, az Európai és nemzeti értékpapírpiaci hatóságok

A mezőgazdasági termékpiacok és különösen a mezőgazdasági nyersanyagok származékos piacai fokozott átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság a közös piacszervezés révén együttműködik a pénzügyi piacokat felügyelő nemzeti hatóságokkal, amelyek az 596/2014/EU rendelettel (piaci visszaélésekről szóló rendelet) és a 2014/57/EU irányelvvel (piaci visszaélésekről szóló irányelv) összhangban felelősek a mezőgazdasági nyersanyagok származékos pénzügyi eszközeinek felügyeletéért és ellenőrzéséért annak érdekében, hogy azok megfelelően el tudják látni feladataikat.

A mezőgazdasági termékpiacok és különösen a mezőgazdasági nyersanyagok származékos piacai fokozott átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság a közös piacszervezés révén együttműködik a pénzügyi piacokat felügyelő nemzeti hatóságokkal, amelyek az 596/2014/EU rendelettel (piaci visszaélésekről szóló rendelet) és a 2014/57/EU irányelvvel (piaci visszaélésekről szóló irányelv) összhangban felelősek a mezőgazdasági nyersanyagok származékos pénzügyi eszközeinek felügyeletéért és ellenőrzéséért annak érdekében, hogy azok megfelelően el tudják látni feladataikat.

(2)   Az információs rendszerek integritásának, valamint a továbbított dokumentumok és kapcsolódó adatok hitelességének és olvashatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek megállapítják a következőket:

(2)   Az információs rendszerek integritásának, valamint a továbbított dokumentumok és kapcsolódó adatok hitelességének és olvashatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek megállapítják a következőket:

| a) | azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni; |
| --- | --- |

a)

azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni;

| a) | azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni; |
| --- | --- |

a)

azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni;

| b) | a feldolgozandó adatok kategóriái és a maximális adatmegőrzési időtartamok, valamint a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják; |
| --- | --- |

b)

a feldolgozandó adatok kategóriái és a maximális adatmegőrzési időtartamok, valamint a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják;

| b) | a feldolgozandó adatok kategóriái és a maximális adatmegőrzési időtartamok, valamint a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják; |
| --- | --- |

b)

a feldolgozandó adatok kategóriái és a maximális adatmegőrzési időtartamok, valamint a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják;

| c) | az elérhetővé tett információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságok;(d)az információk közzétételének feltételei; |
| --- | --- |

c)

az elérhetővé tett információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságok;(d)az információk közzétételének feltételei;

| c) | az elérhetővé tett információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságok;(d)az információk közzétételének feltételei; |
| --- | --- |

c)

az elérhetővé tett információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságok;(d)az információk közzétételének feltételei;

| d) | az információk közzétételének feltételei. |
| --- | --- |

d)

az információk közzétételének feltételei.

| d) | az információk közzétételének feltételei. |
| --- | --- |

d)

az információk közzétételének feltételei.

(2a)
     
  A piac megfelelő szintű átláthatóságának biztosítása érdekében és a szakmai titoktartás tiszteletben tartása mellett a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban intézkedéseket fogadhat el, amelyek a különösen átláthatatlanul működő piaci szereplőket arra kötelezhetik, hogy ügyleteiket egy, az információcserét elősegítő elektronikus platformon keresztül hajtsák végre.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges intézkedéseket, többek között az alábbiakat:

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges intézkedéseket, többek között az alábbiakat:

| a) | az adatközlés módja; |
| --- | --- |

a)

az adatközlés módja;

| a) | az adatközlés módja; |
| --- | --- |

a)

az adatközlés módja;

| b) | az azon információkra vonatkozó szabályok, amelyekről értesítést kell küldeni; |
| --- | --- |

b)

az azon információkra vonatkozó szabályok, amelyekről értesítést kell küldeni;

| b) | az azon információkra vonatkozó szabályok, amelyekről értesítést kell küldeni; |
| --- | --- |

b)

az azon információkra vonatkozó szabályok, amelyekről értesítést kell küldeni;

| c) | a benyújtandó információk kezelésére, valamint az értesítések tartalmára, formájára, ütemezésére, gyakoriságára és határidőire vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

a benyújtandó információk kezelésére, valamint az értesítések tartalmára, formájára, ütemezésére, gyakoriságára és határidőire vonatkozó rendelkezések;

| c) | a benyújtandó információk kezelésére, valamint az értesítések tartalmára, formájára, ütemezésére, gyakoriságára és határidőire vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

a benyújtandó információk kezelésére, valamint az értesítések tartalmára, formájára, ütemezésére, gyakoriságára és határidőire vonatkozó rendelkezések;

| d) | az információk és dokumentumok tagállamok, nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására, illetve közzétételére vonatkozó rendelkezések, figyelembe véve a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét. |
| --- | --- |

d)

az információk és dokumentumok tagállamok, nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására, illetve közzétételére vonatkozó rendelkezések, figyelembe véve a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét.

| d) | az információk és dokumentumok tagállamok, nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására, illetve közzétételére vonatkozó rendelkezések, figyelembe véve a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét. |
| --- | --- |

d)

az információk és dokumentumok tagállamok, nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására, illetve közzétételére vonatkozó rendelkezések, figyelembe véve a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

E végrehajtási jogi aktusokat a 229. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 27 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 27 pont

1308/2013/EU rendelet

225 cikk – a-d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 27. | A 225. cikk a)–d) pontját el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27.

27.

A 225. cikk a)–d) pontját el kell hagyni;

törölve

törölve

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 27 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 27 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

225 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 27a. | A 225. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

27a.

27a.

A 225. cikk helyébe a következő szöveg lép:

225. cikk

225. cikk

A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége

A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

„A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

| a) | háromévente, és első alkalommal 2016. december 21. a méhészeti ágazattal kapcsolatos, az 55, 56. és 57. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásáról, beleértve a méhkaptár-azonosítási rendszerekkel kapcsolatos legutóbbi fejleményeket is; |
| --- | --- |

a)

a)

háromévente, és első alkalommal 2016. december 21. a méhészeti ágazattal kapcsolatos, az 55, 56. és 57. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásáról, beleértve a méhkaptár-azonosítási rendszerekkel kapcsolatos legutóbbi fejleményeket is;

háromévente, és első alkalommal 2016. december 21. a méhészeti ágazattal kapcsolatos, az 55, 56. és 57. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásáról, beleértve a méhkaptár-azonosítási rendszerekkel kapcsolatos legutóbbi fejleményeket is;

| b) | 2014. június 30-ig


  és


  2018
  .
  december 31
  -ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 148-151.
  cikknek
  , a 
  152
  .
  cikk (3) bekezdésének,
  a 157. cikk
  (3) bekezdésének az
  alkalmazásáról, értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik; |
| --- | --- |

b)

2014. június 30-ig


  és


  2018
  .
  december 31
  -ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 148-151.
  cikknek
  , a 
  152
  .
  cikk (3) bekezdésének,
  a 157. cikk
  (3) bekezdésének az
  alkalmazásáról, értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik;

2014. június 30-ig

és

2018

december 31

cikknek

152

cikk (3) bekezdésének,

(3) bekezdésének az

| b) | négyévente, első alkalommal


  2022
  .
  június 30
  -ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 148–151., a 
  161
  .
  és
  a 157. cikk alkalmazásáról, értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik; |
| --- | --- |

b)

négyévente, első alkalommal


  2022
  .
  június 30
  -ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 148–151., a 
  161
  .
  és
  a 157. cikk alkalmazásáról, értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés e régiókban való fenntartásának általános célja tekintetében, és kitérve azokra a lehetséges intézkedésekre is, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik;

négyévente, első alkalommal

2022

június 30

161

és

| c) | 2014. december 31-ig arról, hogy az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programot ki lehetne-e terjeszteni az olívaolajra és az étkezési-olajbogyóra is; |
| --- | --- |

c)

c)

2014. december 31-ig arról, hogy az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programot ki lehetne-e terjeszteni az olívaolajra és az étkezési-olajbogyóra is;

2014. december 31-ig arról, hogy az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programot ki lehetne-e terjeszteni az olívaolajra és az étkezési-olajbogyóra is;

| d) | 2017
  . december 31-ig a versenyszabályoknak valamennyi tagállam mezőgazdasági ágazatában való alkalmazásáról, különös tekintettel a 209. és 210.
  cikknek
  , valamint a 
  169., 170. és 171
  .
  cikknek az érintett ágazatokban való
  alkalmazásáról; |
| --- | --- |

d)

2017
  . december 31-ig a versenyszabályoknak valamennyi tagállam mezőgazdasági ágazatában való alkalmazásáról, különös tekintettel a 209. és 210.
  cikknek
  , valamint a 
  169., 170. és 171
  .
  cikknek az érintett ágazatokban való
  alkalmazásáról;

2017

cikknek

169., 170. és 171

cikknek az érintett ágazatokban való

| d) | 2021
  . december 31-ig
  , majd háromévente
  a versenyszabályoknak valamennyi tagállam mezőgazdasági ágazatában való alkalmazásáról, különös tekintettel a 209. és 210.
  cikk
  , valamint a 
  152
  .
  cikk
  alkalmazásáról; |
| --- | --- |

d)

2021
  . december 31-ig
  , majd háromévente
  a versenyszabályoknak valamennyi tagállam mezőgazdasági ágazatában való alkalmazásáról, különös tekintettel a 209. és 210.
  cikk
  , valamint a 
  152
  .
  cikk
  alkalmazásáról;

2021

, majd háromévente

cikk

152

cikk

| da) | 2021. június 30-ig a Bizottság arra vonatkozó stratégiájáról, hogy a rendelet rendelkezései hogyan alkalmazhatók a lehető legjobban azon válságok megelőzése és kezelése érdekében, amelyek az Egyesült Királyság Unióból való kilépését követően következhetnek be a belső mezőgazdasági piacokon; |
| --- | --- |

da)

da)

2021. június 30-ig a Bizottság arra vonatkozó stratégiájáról, hogy a rendelet rendelkezései hogyan alkalmazhatók a lehető legjobban azon válságok megelőzése és kezelése érdekében, amelyek az Egyesült Királyság Unióból való kilépését követően következhetnek be a belső mezőgazdasági piacokon;

2021. június 30-ig a Bizottság arra vonatkozó stratégiájáról, hogy a rendelet rendelkezései hogyan alkalmazhatók a lehető legjobban azon válságok megelőzése és kezelése érdekében, amelyek az Egyesült Királyság Unióból való kilépését követően következhetnek be a belső mezőgazdasági piacokon;

| db) | 2021. december 31-ig a 218a. cikkben létrehozott piaci megfigyelőközpontokról, a Bizottság által az értesítéseire adott válaszairól, valamint a válságkezelési eszközök igénybevételéről, különösen a 219., 219a., 219b., 220., 221. és 222. cikkről; |
| --- | --- |

db)

db)

2021. december 31-ig a 218a. cikkben létrehozott piaci megfigyelőközpontokról, a Bizottság által az értesítéseire adott válaszairól, valamint a válságkezelési eszközök igénybevételéről, különösen a 219., 219a., 219b., 220., 221. és 222. cikkről;

2021. december 31-ig a 218a. cikkben létrehozott piaci megfigyelőközpontokról, a Bizottság által az értesítéseire adott válaszairól, valamint a válságkezelési eszközök igénybevételéről, különösen a 219., 219a., 219b., 220., 221. és 222. cikkről;

| dc) | 2021. december 31-ig arról, hogy milyen lehetőségeket kínálnak az új információs és kommunikációs technológiák a Bizottság és a nemzeti hatóságok, illetve a vállalkozások közötti kapcsolatok korszerűbbé tételéhez, többek között a közbeszerzések fokozottabb átláthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

dc)

dc)

2021. december 31-ig arról, hogy milyen lehetőségeket kínálnak az új információs és kommunikációs technológiák a Bizottság és a nemzeti hatóságok, illetve a vállalkozások közötti kapcsolatok korszerűbbé tételéhez, többek között a közbeszerzések fokozottabb átláthatóságának biztosítása érdekében;

2021. december 31-ig arról, hogy milyen lehetőségeket kínálnak az új információs és kommunikációs technológiák a Bizottság és a nemzeti hatóságok, illetve a vállalkozások közötti kapcsolatok korszerűbbé tételéhez, többek között a közbeszerzések fokozottabb átláthatóságának biztosítása érdekében;

| e) | 2023. július 31-ig a 23a. cikk (2) bekezdésében említett elosztási kritériumok alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

2023. július 31-ig a 23a. cikk (2) bekezdésében említett elosztási kritériumok alkalmazására vonatkozóan;

| e) | 2023. július 31-ig a 23a. cikk (2) bekezdésében említett elosztási kritériumok alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

2023. július 31-ig a 23a. cikk (2) bekezdésében említett elosztási kritériumok alkalmazására vonatkozóan;

| f) | 2023. július 31-ig a 23a. cikk (4) bekezdésében említett átcsoportosításoknak az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej kiosztásával kapcsolatban a program eredményességére gyakorolt hatásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

f)

2023. július 31-ig a 23a. cikk (4) bekezdésében említett átcsoportosításoknak az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej kiosztásával kapcsolatban a program eredményességére gyakorolt hatásra vonatkozóan.

| f) | 2023. július 31-ig a 23a. cikk (4) bekezdésében említett átcsoportosításoknak az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej kiosztásával kapcsolatban a program eredményességére gyakorolt hatásra vonatkozóan.” |
| --- | --- |

f)

2023. július 31-ig a 23a. cikk (4) bekezdésében említett átcsoportosításoknak az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej kiosztásával kapcsolatban a program eredményességére gyakorolt hatásra vonatkozóan.”

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 28 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

I melléklet – IX rész – 1 táblázat – 9 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28a. | Az I. melléklet IX. része a táblázat „ex 07 09” sora után a következő új sorral egészül ki:



  „0709 60 99




  Más paprika (csípős és nem csípős paprika)” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28a.

28a.

Az I. melléklet IX. része a táblázat „ex 07 09” sora után a következő új sorral egészül ki:

„0709 60 99

„0709 60 99

Más paprika (csípős és nem csípős paprika)”

Más paprika (csípős és nem csípős paprika)”

Módosítás 250

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 28 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 28 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

I MELLÉKLET – XXXIII RÉSZ (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28b. | Az I. melléklet a következő résszel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28b.

28b.

Az I. melléklet a következő résszel egészül ki:

01012100 – Fajtatiszta tenyészló

01012100 – Fajtatiszta tenyészló

010221 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat

010221 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat

01022110 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat (üsző)

01022110 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat (üsző)

01022190 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat (kivéve a 01012110 vagy a 01012130)

01022190 – Fajtatiszta háziasított szarvasmarha tenyészállat (kivéve a 01012110 vagy a 01012130)

01023100 – Fajtatiszta tenyészbivaly

01023100 – Fajtatiszta tenyészbivaly

01029020 – Élő fajtatiszta tenyészmarha (kivéve a 010221 vagy a 01023100)

01029020 – Élő fajtatiszta tenyészmarha (kivéve a 010221 vagy a 01023100)

01031000 – Fajtatiszta tenyészsertés

01031000 – Fajtatiszta tenyészsertés

01041010 – Fajtatiszta tenyészjuh

01041010 – Fajtatiszta tenyészjuh

01051111 – Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok: Nőivarú nagyszülő és szülő csibe, tojóhibrid

01051111 – Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok: Nőivarú nagyszülő és szülő csibe, tojóhibrid

01051119 – Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok: nőivarú nagyszülő és szülő csibe, kivéve a 01051111

01051119 – Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok: nőivarú nagyszülő és szülő csibe, kivéve a 01051111

010641 – Apis mellifera fajba tartozó, élő fajtatiszta méhanyák

010641 – Apis mellifera fajba tartozó, élő fajtatiszta méhanyák

04071100 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból

04071100 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasokból

040719 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás, kivéve a 04071100

040719 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás, kivéve a 04071100

04071911 – Keltetésre szánt, megtermékenyített pulyka- vagy libatojás

04071911 – Keltetésre szánt, megtermékenyített pulyka- vagy libatojás

04071919 – Keltetésre szánt, megtermékenyített baromfitojás, kivéve a Gallus domesticus fajba tartozó baromfi tojásai, illetve a pulyka- vagy libatojás

04071919 – Keltetésre szánt, megtermékenyített baromfitojás, kivéve a Gallus domesticus fajba tartozó baromfi tojásai, illetve a pulyka- vagy libatojás

04071990 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás, kivéve a baromfitojás

04071990 – Keltetésre szánt, megtermékenyített tojás, kivéve a baromfitojás

05111000 – Szarvasmarhafélék spermája

05111000 – Szarvasmarhafélék spermája

05119985 – Máshol nem említett, a 05111000-tól eltérő állati termék (beleértve a nem szarvasmarhaféle emlősállatok spermáját, emlősállatok petesejtjeit és embrióit is)”

05119985 – Máshol nem említett, a 05111000-tól eltérő állati termék (beleértve a nem szarvasmarhaféle emlősállatok spermáját, emlősállatok petesejtjeit és embrióit is)”

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 29 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 29 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

II melléklet – IX rész

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 29a. | A II. melléklet IX. része helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

29a.

29a.

A II. melléklet IX. része helyébe a következő szöveg lép:

(1)

| (1) | Méznek
  2010/110/EK
  tanácsi irányelv szerinti méz minősül, ideértve a méz főbb típusait is. |
| --- | --- |

Méznek
  2010/110/EK
  tanácsi irányelv szerinti méz minősül, ideértve a méz főbb típusait is.

2010/110/EK

| 1. | Méznek
  a 2001/110/EK
  tanácsi irányelv szerinti méz minősül, ideértve a méz főbb típusait is. |
| --- | --- |

1.

Méznek
  a 2001/110/EK
  tanácsi irányelv szerinti méz minősül, ideértve a méz főbb típusait is.

a 2001/110/EK

| (2) | „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor. |
| --- | --- |

(2)

„Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor.

| 2. | „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor. |
| --- | --- |

2.

„Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor.

| „2a. | »méhviasz«: az Apis mellifera méhfajta dolgozó méhei viaszmirigyeinek váladékából előállított és a méhkas építésére használt anyag.” |
| --- | --- |

„2a.

„2a.

»méhviasz«: az Apis mellifera méhfajta dolgozó méhei viaszmirigyeinek váladékából előállított és a méhkas építésére használt anyag.”

| 2b. | „Méhpempő”: a dolgozó méhek hátsó garati és áll alatti mirigyváladékainak keveréke, adalékanyagok nélkül. Ez az anyag a lárvaállapotú és a kifejlett méhanyák tápláléka. Ez egy friss, tiszta, természetes és kezeletlen termék. Egy nyers és természetes élelmiszer, amely mindenféle feldolgozástól (kivéve a szűrést) és adalékanyagtól mentes. A méhpempő színét, ízét és kémiai összetételét a méhekben zajló felszívódási és átalakulási folyamatok határozzák meg, akik az alábbi két táplálékfajtát kapják a méhpempő-előállítás időszakában: |
| --- | --- |

2b.

2b.

„Méhpempő”: a dolgozó méhek hátsó garati és áll alatti mirigyváladékainak keveréke, adalékanyagok nélkül. Ez az anyag a lárvaállapotú és a kifejlett méhanyák tápláléka. Ez egy friss, tiszta, természetes és kezeletlen termék. Egy nyers és természetes élelmiszer, amely mindenféle feldolgozástól (kivéve a szűrést) és adalékanyagtól mentes. A méhpempő színét, ízét és kémiai összetételét a méhekben zajló felszívódási és átalakulási folyamatok határozzák meg, akik az alábbi két táplálékfajtát kapják a méhpempő-előállítás időszakában:

1.


  típus: pempő, kizárólag mézzel, nektárral és virágporral etetett méhektől;

1.

típus: pempő, kizárólag mézzel, nektárral és virágporral etetett méhektől;

2.


  típus: pempő, mézzel, nektárral, virágporral és egyéb tápanyagokkal (fehérjék, szénhidrátok) etetett méhektől.

2.

típus: pempő, mézzel, nektárral, virágporral és egyéb tápanyagokkal (fehérjék, szénhidrátok) etetett méhektől.

| 2c. | „Méhszurok” (propolisz): az Apis mellifera méhfajta dolgozói által bizonyos növényekből begyűjtött, majd átalakított, kizárólag természetes és növényi eredetű szurok, amelyhez hozzáadják saját mirigyváladékaikat (elsősorban méhviaszt és nyálváladékokat). Ezt az anyagot elsősorban a méhkas védelmére használják. |
| --- | --- |

2c.

2c.

„Méhszurok” (propolisz): az Apis mellifera méhfajta dolgozói által bizonyos növényekből begyűjtött, majd átalakított, kizárólag természetes és növényi eredetű szurok, amelyhez hozzáadják saját mirigyváladékaikat (elsősorban méhviaszt és nyálváladékokat). Ezt az anyagot elsősorban a méhkas védelmére használják.

| 2d. | „Virágpor-granulátum (pellet)”: az Apis mellifera méhfajta dolgozói által begyűjtött virágporszemekből összeállított gömbök, amelyeket hátsó lábaikkal gyúrnak össze méz és/vagy nektár és mirigyváladék segítségével. A méhkolónia fehérjeforrásaként szolgáló természetes anyag, nem tartalmaz adalékanyagokat, és a kaptár bejáratánál takarítják be. |
| --- | --- |

2d.

2d.

„Virágpor-granulátum (pellet)”: az Apis mellifera méhfajta dolgozói által begyűjtött virágporszemekből összeállított gömbök, amelyeket hátsó lábaikkal gyúrnak össze méz és/vagy nektár és mirigyváladék segítségével. A méhkolónia fehérjeforrásaként szolgáló természetes anyag, nem tartalmaz adalékanyagokat, és a kaptár bejáratánál takarítják be.

| 2e | . „Méhpollen” vagy „méhkenyér”: a méhek által a méhkas lépsejtjeiben elhelyezett virágporlabdák, amelyek a jelen lévő enzimek és mikroorganizmusok hatására bizonyos természetes átalakulásokon mentek keresztül. A dajkaméhek használják a méhcsalád táplálására. A lépsejtek viaszán kívül adalékanyagokat nem tartalmazhat. |
| --- | --- |

2e

2e

. „Méhpollen” vagy „méhkenyér”: a méhek által a méhkas lépsejtjeiben elhelyezett virágporlabdák, amelyek a jelen lévő enzimek és mikroorganizmusok hatására bizonyos természetes átalakulásokon mentek keresztül. A dajkaméhek használják a méhcsalád táplálására. A lépsejtek viaszán kívül adalékanyagokat nem tartalmazhat.

| 2f. | „Méhméreg”: a méh méregmirigyének váladéka, amelyet a méhek a kaptár támadói elleni védekezésre használnak. ” |
| --- | --- |

2f.

2f.

„Méhméreg”: a méh méregmirigyének váladéka, amelyet a méhek a kaptár támadói elleni védekezésre használnak. ”

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 30 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 30 pont – b pont

1308/2013/EU rendelet

III melléklet – B rész – 1 szakaszt

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a B. rész I. szakaszát el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a B. rész I. szakaszát el kell hagyni;

a B. rész I. szakaszát el kell hagyni;

törölve

törölve

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 31 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 31 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I rész – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31a. | A VII. melléklet I. részének címe helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

31a.

31a.

A VII. melléklet I. részének címe helyébe a következő szöveg lép:

A 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák húsa

A 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák
  és juhok
  húsa

és juhok

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 31 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 31 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I rész – II szakasz

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31b. | A VII. melléklet I. részének II. szakasza helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

31b.

31b.

A VII. melléklet I. részének II. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

Vágáskor a 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhákat a gazdasági szereplők az illetékes hatóság felügyelete alatt a következő kategóriák egyikébe sorolják:

Vágáskor a 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhákat a gazdasági szereplők az illetékes hatóság felügyelete alatt a következő kategóriák egyikébe sorolják:

| (A) | V. kategória: a nyolc hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák |
| --- | --- |

(A)

V. kategória: a nyolc hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák

| (A) | V. kategória: a nyolc hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák |
| --- | --- |

(A)

V. kategória: a nyolc hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: V;

A kategóriát azonosító betű: V;

| (B) | Z. kategória: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák |
| --- | --- |

(B)

Z. kategória: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák

| (B) | Z. kategória: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák |
| --- | --- |

(B)

Z. kategória: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: Z.

A kategóriát azonosító betű: Z.

„Vágáskor a 12 hónaposnál fiatalabb juhokat a gazdasági szereplők az illetékes hatóság felügyelete alatt a következő kategóriák egyikébe sorolják: A. kategória: a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste,

„Vágáskor a 12 hónaposnál fiatalabb juhokat a gazdasági szereplők az illetékes hatóság felügyelete alatt a következő kategóriák egyikébe sorolják: A. kategória: a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste,

A kategóriát azonosító betű: A.

A kategóriát azonosító betű: A.

Ezt a besorolást a szarvasmarhák kísérőokmányában, a 
  szarvasmarha-útlevélben
  szereplő adatok alapján, vagy ennek hiányában az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 5. cikkében előírt számítógépes adatbázis adatai alapján kell elvégezni.

szarvasmarha-útlevélben

32

Ezt a besorolást a szarvasmarhák kísérőokmányában, a 
  szarvasmarha- és juhútlevélben
  szereplő adatok alapján, vagy ennek hiányában az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 5. cikkében előírt számítógépes adatbázis adatai alapján kell elvégezni.

szarvasmarha- és juhútlevélben

32

Az e pontban említett feltételek nem vonatkoznak az olyan szarvasmarha-húsra, amelyre 2007. június 29. előtt az 1151/2012/EU rendeletnek megfelelően oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be.

Az e pontban említett feltételek nem vonatkoznak az olyan szarvasmarha-húsra, amelyre 2007. június 29. előtt az 1151/2012/EU rendeletnek megfelelően oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 31 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 31 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I rész – III szakasz – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31c. | A VII. melléklet I. részének III. szakasza a következő új bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31c.

31c.

A VII. melléklet I. részének III. szakasza a következő új bekezdéssel egészül ki:

| „1a. | A 12 hónaposnál fiatalabb juhok húsát a különböző tagállamokban csak a következő, valamennyi tagállam vonatkozásában meghatározott kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni: | forgalmazás helye szerinti ország; |
| --- | --- | --- |

„1a.

„1a.

A 12 hónaposnál fiatalabb juhok húsát a különböző tagállamokban csak a következő, valamennyi tagállam vonatkozásában meghatározott kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni:

forgalmazás helye szerinti ország;

forgalmazás helye szerinti ország;

| | használandó kereskedelmi megnevezés: bárány.” |
| --- | --- |

használandó kereskedelmi megnevezés: bárány.”

használandó kereskedelmi megnevezés: bárány.”

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 31 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 31 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I rész – III szakasz – 3 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31d. | A VII. melléklet I. része III. szakaszának 3. pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

31d.

31d.

A VII. melléklet I. része III. szakaszának 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| 3. | Az (1) bekezdésben szereplő táblázat A) pontjában a „V” kategória esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

3.

Az (1) bekezdésben szereplő táblázat A) pontjában a „V” kategória esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt követelmények teljesülnek.

| „3. | Az (1) bekezdésben szereplő táblázat A) pontjában a »V« kategória
  (szarvasmarha) és »A« kategória (juh)
  esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

„3.

Az (1) bekezdésben szereplő táblázat A) pontjában a »V« kategória
  (szarvasmarha) és »A« kategória (juh)
  esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt követelmények teljesülnek.

(szarvasmarha) és »A« kategória (juh)

| | Különösen a „veau”, a „telecí”, a „Kalb”, a „μοσχάρι”, a „ternera”, a „kalv”, a „veal”, a „vitello”, a „vitella”, a „kalf”, a „vitela” és a „teletina” kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén. |
| --- | --- |

Különösen a „veau”, a „telecí”, a „Kalb”, a „μοσχάρι”, a „ternera”, a „kalv”, a „veal”, a „vitello”, a „vitella”, a „kalf”, a „vitela” és a „teletina” kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.

| | Különösen a »veau«, a »telecí«, a »Kalb«, a »μοσχάρι«, a »ternera«, a »kalv«, a »veal«, a »vitello«, a »vitella«, a »kalf«, a »vitela« és a »teletina« kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén. |
| --- | --- |

Különösen a »veau«, a »telecí«, a »Kalb«, a »μοσχάρι«, a »ternera«, a »kalv«, a »veal«, a »vitello«, a »vitella«, a »kalf«, a »vitela« és a »teletina« kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.

| | Hasonlóképpen a »bárány« kifejezés nem használható a 12 hónaposnál idősebb juhok húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.” |
| --- | --- |

Hasonlóképpen a »bárány« kifejezés nem használható a 12 hónaposnál idősebb juhok húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.”

Hasonlóképpen a »bárány« kifejezés nem használható a 12 hónaposnál idősebb juhok húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.”

Módosítás 278

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 3 pont – a alpont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A VII. melléklet II. részének 3. pontjában az a) pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(33a)

(33a)

A VII. melléklet II. részének 3. pontjában az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék |
| --- | --- |

„a)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék

| „a) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék. Kivételes esetben, hosszan tartó érlelésű borok esetében bizonyos, a Bizottság által a 75. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban felsorolt, eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező likőrboroknál ezek a tartalmak eltérhetnek, azzal a feltétellel, hogy:








  — | az érlelési folyamatba bevezetett borok eleget tesznek a likőrborok meghatározásának; és |
| --- | --- | --- |

„a)

„a)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék. Kivételes esetben, hosszan tartó érlelésű borok esetében bizonyos, a Bizottság által a 75. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban felsorolt, eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező likőrboroknál ezek a tartalmak eltérhetnek, azzal a feltétellel, hogy:

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék. Kivételes esetben, hosszan tartó érlelésű borok esetében bizonyos, a Bizottság által a 75. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban felsorolt, eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező likőrboroknál ezek a tartalmak eltérhetnek, azzal a feltétellel, hogy:

—

az érlelési folyamatba bevezetett borok eleget tesznek a likőrborok meghatározásának; és

az érlelési folyamatba bevezetett borok eleget tesznek a likőrborok meghatározásának; és

| — | az érlelt bor valós alkoholtartalma nem lehet 14 térfogatszázaléknál kevesebb;” |
| --- | --- |

—

az érlelt bor valós alkoholtartalma nem lehet 14 térfogatszázaléknál kevesebb;”

az érlelt bor valós alkoholtartalma nem lehet 14 térfogatszázaléknál kevesebb;”

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 18 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. | Az
  1. és a 4–9. pontban említett
  szőlőből készült
  termékek megnevezése kiegészíthető az „alkoholmentesített” kifejezéssel
  ,
  amennyiben az adott termék: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18.

Az
  1. és a 4–9. pontban említett
  szőlőből készült
  termékek megnevezése kiegészíthető az „alkoholmentesített” kifejezéssel
  ,
  amennyiben az adott termék:

1. és a 4–9. pontban említett

termékek megnevezése kiegészíthető az „alkoholmentesített” kifejezéssel

amennyiben az adott termék:

| 18. | Az
  „alkoholmentesített bor” vagy az „alkoholmentesített (a termelésére használt
  szőlőből készült
  termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent
  ,
  amely: |
| --- | --- |

18.

Az
  „alkoholmentesített bor” vagy az „alkoholmentesített (a termelésére használt
  szőlőből készült
  termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent
  ,
  amely:

„alkoholmentesített bor” vagy az „alkoholmentesített (a termelésére használt

termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent

amely:

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 18 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint

| b) | a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt
  feltételeknek megfelelő
  alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint |
| --- | --- |

b)

a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt
  feltételeknek megfelelő
  alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint

feltételeknek megfelelő

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 19 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. | Az 1. és
  a 
  4–9. pontban említett
  szőlőből készült
  termékek megnevezése kiegészíthető a „részlegesen alkoholmentesített” kifejezéssel
  ,
  amennyiben az adott termék
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19.

Az 1. és
  a 
  4–9. pontban említett
  szőlőből készült
  termékek megnevezése kiegészíthető a „részlegesen alkoholmentesített” kifejezéssel
  ,
  amennyiben az adott termék
  :

Az 1. és

4–9. pontban említett

termékek megnevezése kiegészíthető a „részlegesen alkoholmentesített” kifejezéssel

amennyiben az adott termék

| 19. | A „részlegesen alkoholmentesített bor” vagy
  a 
  „részlegesen alkoholmentesített (a termelésére használt
  szőlőből készült
  termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent
  ,
  amely
  : |
| --- | --- |

19.

A „részlegesen alkoholmentesített bor” vagy
  a 
  „részlegesen alkoholmentesített (a termelésére használt
  szőlőből készült
  termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent
  ,
  amely
  :

A „részlegesen alkoholmentesített bor” vagy

„részlegesen alkoholmentesített (a termelésére használt

termékkategória megnevezésével követve)” olyan terméket jelent

amely

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 19 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint

| b) | a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt
  feltételeknek megfelelő
  alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint |
| --- | --- |

b)

a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt
  feltételeknek megfelelő
  alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; valamint

feltételeknek megfelelő

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – II rész – 19 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | összes alkoholtartalma legfeljebb 0,5 térfogatszázalék, és a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt eljárások elvégzését követően összes alkoholtartalma több mint 20 térfogatszázalékkal csökkent eredeti összes alkoholtartalmához képest.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

összes alkoholtartalma legfeljebb 0,5 térfogatszázalék, és a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt eljárások elvégzését követően összes alkoholtartalma több mint 20 térfogatszázalékkal csökkent eredeti összes alkoholtartalmához képest.”;

| c) | összes alkoholtartalma legfeljebb
  8,5 térfogatszázalék és legalább
  0,5 térfogatszázalék, és a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt eljárások elvégzését követően összes alkoholtartalma több mint 20 térfogatszázalékkal csökkent eredeti összes alkoholtartalmához képest.”; |
| --- | --- |

c)

összes alkoholtartalma legfeljebb
  8,5 térfogatszázalék és legalább
  0,5 térfogatszázalék, és a VIII. melléklet I. részének E. szakaszában leírt eljárások elvégzését követően összes alkoholtartalma több mint 20 térfogatszázalékkal csökkent eredeti összes alkoholtartalmához képest.”;

8,5 térfogatszázalék és legalább

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 32 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – III rész – 5 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 32a. | A VII. melléklet III. részének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

32a.

32a.

A VII. melléklet III. részének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| 5. | Az 1., 2. és 3. pontban említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre. |
| --- | --- |

5.

Az 1., 2. és 3. pontban említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre.

| „5. | Az 1., 2. és 3. pontban említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre. |
| --- | --- |

„5.

Az 1., 2. és 3. pontban említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre.

Ezeket a megnevezéseket védeni kell továbbá:

Ezeket a megnevezéseket védeni kell továbbá:

| a) | a megnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi használatától:










  i. | a hasonló vagy az egymás helyettesítésére alkalmas olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásnak; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

a megnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi használatától:

a megnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi használatától:

i.

i.

a hasonló vagy az egymás helyettesítésére alkalmas olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásnak;

a hasonló vagy az egymás helyettesítésére alkalmas olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásnak;

| ii. | ha az ilyen használat visszaél a megnevezéshez kapcsolódó jó hírnévvel; |
| --- | --- |

ii.

ii.

ha az ilyen használat visszaél a megnevezéshez kapcsolódó jó hírnévvel;

ha az ilyen használat visszaél a megnevezéshez kapcsolódó jó hírnévvel;

| b) | bármely visszaéléstől, utánzástól vagy utalástól, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás összetételét vagy valódi jellegét, vagy a megnevezést a »jellegű«, »típusú«, »módszerrel készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat«, »ízű«, »helyettesítő«, »-szerű« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik; |
| --- | --- |

b)

b)

bármely visszaéléstől, utánzástól vagy utalástól, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás összetételét vagy valódi jellegét, vagy a megnevezést a »jellegű«, »típusú«, »módszerrel készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat«, »ízű«, »helyettesítő«, »-szerű« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik;

bármely visszaéléstől, utánzástól vagy utalástól, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás összetételét vagy valódi jellegét, vagy a megnevezést a »jellegű«, »típusú«, »módszerrel készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat«, »ízű«, »helyettesítő«, »-szerű« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik;

| c) | minden egyéb olyan kereskedelmi megjelöléstől vagy gyakorlattól, amely valószínűleg félrevezeti a fogyasztót a termék valódi jellegével vagy összetételével kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

c)

minden egyéb olyan kereskedelmi megjelöléstől vagy gyakorlattól, amely valószínűleg félrevezeti a fogyasztót a termék valódi jellegével vagy összetételével kapcsolatban.

minden egyéb olyan kereskedelmi megjelöléstől vagy gyakorlattól, amely valószínűleg félrevezeti a fogyasztót a termék valódi jellegével vagy összetételével kapcsolatban.

Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik olyan termékek megnevezésére, amelyek pontos jellege a hagyományos felhasználásból egyértelműen kiderül, és/vagy amennyiben a megnevezést egyértelműen a termék valamely jellemző tulajdonságának leírására alkalmazzák.

Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik olyan termékek megnevezésére, amelyek pontos jellege a hagyományos felhasználásból egyértelműen kiderül, és/vagy amennyiben a megnevezést egyértelműen a termék valamely jellemző tulajdonságának leírására alkalmazzák.”

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 32 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I függelék – 1 bekezdés – 2 pont – g pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 32b. | A VII. melléklet I. függeléke első bekezdése 2. pontjának g) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

32b.

32b.

A VII. melléklet I. függeléke első bekezdése 2. pontjának g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| g) | Romániában a Podișul Transilvaniei
  területe
  ; |
| --- | --- |

g)

Romániában a Podișul Transilvaniei
  területe
  ;

területe

| „g) | Romániában a Podișul Transilvaniei
  borvidék
  ;” |
| --- | --- |

„g)

Romániában a Podișul Transilvaniei
  borvidék
  ;”

borvidék

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 32 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 32 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

VII melléklet – I függelék – 1 bekezdés – 4 pont – f pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 32c. | A VII. melléklet I. függeléke első bekezdése 4. pontjának f) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

32c.

32c.

A VII. melléklet I. függeléke első bekezdése 4. pontjának f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| f) | Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei: |
| --- | --- |

f)

Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei:

| „f) | Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei: |
| --- | --- |

„f)

Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a 
  déli
  borvidék
  , beleértve
  a 
  homokos és
  egyéb kedvező talajú
  területeket
  ;

déli

, beleértve

homokos és

területeket

Dealurile Buzăului,
  Munteniei és Olteniei,
  Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a 
  homoki
  borvidék
  és
  a 
  déli országrész
  egyéb kedvező talajú
  területei
  ;”

Munteniei és Olteniei,

homoki

és

déli országrész

területei

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 a pont (új)

1308/2013/EU rendelet

X melléklet – XI pont – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33a. | A X. melléklet XI. pontja 1. bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

33a.

33a.

A X. melléklet XI. pontja 1. bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Az e rendelet II. melléklete II. része A. szakaszának 6. pontjában említett, szakmán belüli megállapodások választottbírósági záradékokat tartalmaznak.

„(1)   Az e rendelet II. melléklete II. része A. szakaszának 6. pontjában említett, szakmán belüli megállapodások
  egyeztetési vagy közvetítéses vitarendezési mechanizmust vagy
  választottbírósági záradékokat tartalmaznak.”

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 b pont (új)

1308/2013/EU rendelet

X melléklet – XI pont – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33b. | A X. melléklet XI. pontja a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33b.

33b.

A X. melléklet XI. pontja a következő ponttal egészül ki:

| „4a. | Egy cukorvállalkozás és az érintett cukorrépa-beszállítók értékmegosztási záradékokban is megállapodhatnak, beleértve a piaci nyereséget és veszteséget is, meghatározva, hogy a cukor- vagy más árupiacok releváns árainak alakulása hogyan oszlik meg közöttük.” |
| --- | --- |

„4a.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 c pont (új)

1308/2013/EU rendelet

XI melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33c. | A XI. mellékletet el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33c.

33c.

A XI. mellékletet el kell hagyni.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 d pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 d pont (új)

1308/2013/EU rendelet

XII melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33d. | A XII. mellékletet el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33d.

33d.

A XII. mellékletet el kell hagyni.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 33 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 33 e pont (új)

1308/2013/EU rendelet

XIII melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33e. | A XIII. mellékletet el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33e.

33e.

A XIII. mellékletet el kell hagyni.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

1151/2012/EU rendelet

1 cikk – 2 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1.

-1.

az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| b) | az előállításuk során alkalmazott termelési vagy feldolgozási módszereknek, illetve előállítási vagy forgalmazási helyüknek köszönhetően értéknövelő sajátosságokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

az előállításuk során alkalmazott termelési vagy feldolgozási módszereknek, illetve előállítási vagy forgalmazási helyüknek köszönhetően értéknövelő sajátosságokkal rendelkeznek.

| | „b) | az előállításuk során alkalmazott termelési vagy feldolgozási módszereknek, illetve előállítási vagy forgalmazási helyüknek
  és adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásuknak
  köszönhetően értéknövelő sajátosságokkal rendelkeznek.” |
| --- | --- | --- |

„b)

az előállításuk során alkalmazott termelési vagy feldolgozási módszereknek, illetve előállítási vagy forgalmazási helyüknek
  és adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásuknak
  köszönhetően értéknövelő sajátosságokkal rendelkeznek.”

és adott esetben a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásuknak

Módosítás 251

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

(EU) 1151/2012 rendelet

5 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

2.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

5. cikk

„5. cikk

Az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó követelmények

Az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó követelmények

(1)   E rendelet alkalmazásában az „eredetmegjelölés” elnevezés olyan terméket jelöl:

(1)   E rendelet alkalmazásában az »eredetmegjelölés« elnevezés olyan terméket jelöl:

| a) | amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik; |
| --- | --- |

a)

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik;

| a) | amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik
  , vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést
  ; |
| --- | --- |

a)

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy – kivételes esetekben – országból származik
  , vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést
  ;

, vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést

| b) | amelynek minősége vagy jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;
  továbbá |
| --- | --- |

b)

amelynek minősége vagy jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;
  továbbá

továbbá

| b) | amelynek minősége vagy jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti
  tényezőknek
  és emberi tényezőknek köszönhetők; |
| --- | --- |

b)

amelynek minősége vagy jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti
  tényezőknek
  és emberi tényezőknek köszönhetők;

tényezőknek

| c) | amely előállításának valamennyi szakasza a meghatározott földrajzi területen történik. |
| --- | --- |

c)

amely előállításának valamennyi szakasza a meghatározott földrajzi területen történik.

| c) | amely előállításának valamennyi szakasza a meghatározott földrajzi területen történik. |
| --- | --- |

c)

amely előállításának valamennyi szakasza a meghatározott földrajzi területen történik.

(2)   E rendelet alkalmazásában a „földrajzi jelzés” elnevezés olyan terméket jelöl:

(2)   E rendelet alkalmazásában a »földrajzi jelzés« elnevezés olyan terméket jelöl:

| a) | amely egy meghatározott helyről, régióból vagy országból származik; |
| --- | --- |

a)

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy országból származik;

| a) | amely egy meghatározott helyről, régióból vagy országból származik
  , vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést
  ; |
| --- | --- |

a)

amely egy meghatározott helyről, régióból vagy országból származik
  , vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést
  ;

, vagy egy konkrét helyen hagyományosan használt elnevezést

| b) | amelynek valamely tulajdonsága, hírneve vagy más jellemzője alapvetően földrajzi eredetének tulajdonítható; valamint |
| --- | --- |

b)

amelynek valamely tulajdonsága, hírneve vagy más jellemzője alapvetően földrajzi eredetének tulajdonítható; valamint

| b) | amelynek valamely tulajdonsága, hírneve vagy más jellemzője alapvetően földrajzi eredetének tulajdonítható; valamint |
| --- | --- |

b)

amelynek valamely tulajdonsága, hírneve vagy más jellemzője alapvetően földrajzi eredetének tulajdonítható; valamint

| c) | amely előállításának legalább egy szakasza a meghatározott földrajzi területen történik. |
| --- | --- |

c)

amely előállításának legalább egy szakasza a meghatározott földrajzi területen történik.

| c) | amely előállításának legalább egy szakasza a meghatározott földrajzi területen történik. |
| --- | --- |

c)

amely előállításának legalább egy szakasza a meghatározott földrajzi területen történik.

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére egyes elnevezéseket akkor is eredetmegjelölésnek kell tekinteni, ha az adott termékek nyersanyagai a meghatározott földrajzi területnél nagyobb vagy attól eltérő földrajzi területről származnak, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére egyes elnevezéseket akkor is eredetmegjelölésnek kell tekinteni, ha az adott termékek nyersanyagai a meghatározott földrajzi területnél nagyobb vagy attól eltérő földrajzi területről származnak, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a nyersanyag előállítására szolgáló terület jól körülhatárolt; |
| --- | --- |

a)

a nyersanyag előállítására szolgáló terület jól körülhatárolt;

| a) | a nyersanyag előállítására szolgáló terület jól körülhatárolt; |
| --- | --- |

a)

a nyersanyag előállítására szolgáló terület jól körülhatárolt;

| b) | a nyersanyagok előállítására speciális feltételek vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

a nyersanyagok előállítására speciális feltételek vonatkoznak;

| b) | a nyersanyagok előállítására speciális feltételek vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

a nyersanyagok előállítására speciális feltételek vonatkoznak;

| c) | ellenőrzési intézkedések biztosítják a b) pontban említett feltételek betartását; továbbá |
| --- | --- |

c)

ellenőrzési intézkedések biztosítják a b) pontban említett feltételek betartását; továbbá

| c) | ellenőrzési intézkedések biztosítják a b) pontban említett feltételek betartását; továbbá |
| --- | --- |

c)

ellenőrzési intézkedések biztosítják a b) pontban említett feltételek betartását; továbbá

| d) | a szóban forgó eredetmegjelöléseket a származási országban 2004. május 1-je előtt eredetmegjelölésként elismerték. |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó eredetmegjelöléseket a származási országban 2004. május 1-je előtt eredetmegjelölésként elismerték.

| d) | a szóban forgó eredetmegjelöléseket a származási országban 2004. május 1-je előtt eredetmegjelölésként elismerték. |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó eredetmegjelöléseket a származási országban 2004. május 1-je előtt eredetmegjelölésként elismerték.

E bekezdés alkalmazásában kizárólag az élő állat, a hús és a tej tekinthető nyersanyagnak.

E bekezdés alkalmazásában kizárólag az élő állat, a hús és a tej tekinthető nyersanyagnak.

(4)   Az állati eredetű termékek előállításával kapcsolatos sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az eredetmegjelölések esetében az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a takarmány származásával kapcsolatos korlátozásokra és eltérésekre vonatkozóan.

(4)   Az állati eredetű termékek előállításával kapcsolatos sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az eredetmegjelölések esetében az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a takarmány származásával kapcsolatos korlátozásokra és eltérésekre vonatkozóan.

Ezenkívül az egyes termékek vagy területek sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az élő állatok levágásával vagy a nyersanyagok származásával kapcsolatos korlátozásokra és eltérésekre vonatkozóan.

Ezenkívül az egyes termékek vagy területek sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az élő állatok levágásával vagy a nyersanyagok származásával kapcsolatos korlátozásokra és eltérésekre vonatkozóan.

E korlátozásoknak és eltéréseknek objektív kritériumok alapján figyelembe kell venniük a minőséget, a felhasználást, az elismert know-how-t, valamint a természeti tényezőket.

E korlátozásoknak és eltéréseknek objektív kritériumok alapján figyelembe kell venniük a minőséget, a felhasználást, az elismert know-how-t, valamint a természeti tényezőket.”

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

6 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | a 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

a 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként nem jegyezhető be olyan elnevezés, amely valamely növény- vagy állatfajta nevével ütközik, és ezáltal alkalmas arra, hogy a termék tényleges származása tekintetében megtévessze a fogyasztókat.

„(2)   Eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként nem jegyezhető be olyan elnevezés, amely valamely növény- vagy állatfajta nevével ütközik, és ezáltal alkalmas arra, hogy a termék tényleges származása tekintetében megtévessze a fogyasztókat
  , és összetéveszthetővé tegye a bejegyzett jelöléssel ellátott termékeket és az érintett növény- vagy állatfajtát
  .

Ennek vizsgálata során az alábbiakat kell figyelembe venni:

Ennek vizsgálata során az alábbiakat kell figyelembe venni:

| a) | a növény- vagy állatfajta nevének tényleges használata a kereskedelmi megnevezésben; |
| --- | --- |

a)

a)

a növény- vagy állatfajta nevének tényleges használata a kereskedelmi megnevezésben;

a növény- vagy állatfajta nevének tényleges használata a kereskedelmi megnevezésben;

| b) | a nevek bármilyen duplikációja, amely a bejegyzésből eredhet; |
| --- | --- |

b)

b)

a nevek bármilyen duplikációja, amely a bejegyzésből eredhet;

a nevek bármilyen duplikációja, amely a bejegyzésből eredhet;

| c) | a növény- vagy állatfajta használatának mértéke a származási területén kívül.” |
| --- | --- |

c)

c)

a növény- vagy állatfajta használatának mértéke a származási területén kívül.”

a növény- vagy állatfajta használatának mértéke a származási területén kívül.”

Módosítás 252

Módosítás 252

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

(EU) 1151/2012 rendelet

7 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

3.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

7. cikk

„7. cikk

Termékleírás

Termékleírás

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzésnek meg kell felelnie a legalább a következőket tartalmazó termékleírásnak:

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzésnek meg kell felelnie a legalább a következőket tartalmazó termékleírásnak:

| a) | az eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként oltalomban részesítendő elnevezés a kereskedelmi vagy köznyelvben használatos formájában, kizárólag olyan nyelven, amelyet a meghatározott földrajzi területen az adott termék megnevezésére hagyományosan használtak vagy használnak; |
| --- | --- |

a)

az eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként oltalomban részesítendő elnevezés a kereskedelmi vagy köznyelvben használatos formájában, kizárólag olyan nyelven, amelyet a meghatározott földrajzi területen az adott termék megnevezésére hagyományosan használtak vagy használnak;

| a) | az eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként oltalomban részesítendő elnevezés a kereskedelmi vagy köznyelvben használatos formájában, kizárólag olyan nyelven, amelyet a meghatározott földrajzi területen az adott termék megnevezésére hagyományosan használtak vagy használnak; |
| --- | --- |

a)

az eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként oltalomban részesítendő elnevezés a kereskedelmi vagy köznyelvben használatos formájában, kizárólag olyan nyelven, amelyet a meghatározott földrajzi területen az adott termék megnevezésére hagyományosan használtak vagy használnak;

| b) | a termék leírása, beleértve – adott esetben – a nyersanyagokat, valamint a termék főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai vagy érzékszervi jellemzőit; |
| --- | --- |

b)

a termék leírása, beleértve – adott esetben – a nyersanyagokat, valamint a termék főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai vagy érzékszervi jellemzőit;

| b) | a termék leírása, beleértve – adott esetben – a nyersanyagokat, valamint a termék főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai vagy érzékszervi jellemzőit; |
| --- | --- |

b)

a termék leírása, beleértve – adott esetben – a nyersanyagokat, valamint a termék főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai vagy érzékszervi jellemzőit;

| c) | az e bekezdés f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatnak megfelelően körülhatárolt földrajzi terület meghatározása és – adott esetben – az 5. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények teljesülését igazoló adatok; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatnak megfelelően körülhatárolt földrajzi terület meghatározása és – adott esetben – az 5. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények teljesülését igazoló adatok;

| c) | az e bekezdés f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatnak megfelelően körülhatárolt földrajzi terület meghatározása és – adott esetben – az 5. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények teljesülését igazoló adatok; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatnak megfelelően körülhatárolt földrajzi terület meghatározása és – adott esetben – az 5. cikk (3) bekezdésében szereplő követelmények teljesülését igazoló adatok;

| d) | annak igazolása
  , hogy a termék az 5. cikk (1)
  vagy
  (2) bekezdésében említett földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

d)

annak igazolása
  , hogy a termék az 5. cikk (1)
  vagy
  (2) bekezdésében említett földrajzi területről származik;

annak igazolása

vagy

| d) | olyan nyomonkövetési bizonyíték, amely igazolja
  , hogy a termék az 5. cikk (1)
  és
  (2) bekezdésében említett
  , meghatározott
  földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

d)

olyan nyomonkövetési bizonyíték, amely igazolja
  , hogy a termék az 5. cikk (1)
  és
  (2) bekezdésében említett
  , meghatározott
  földrajzi területről származik;

olyan nyomonkövetési bizonyíték, amely igazolja

és

, meghatározott

| e) | a termék előállítási módjának, valamint – adott esetben – az autentikus és egységes helyi előállítási módszereknek a leírása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetése, amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie; |
| --- | --- |

e)

a termék előállítási módjának, valamint – adott esetben – az autentikus és egységes helyi előállítási módszereknek a leírása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetése, amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie;

| e) | a termék előállítási módjának, valamint – adott esetben –
  a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásának,
  az autentikus és egységes helyi előállítási módszereknek a leírása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetése, amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie |
| --- | --- |

e)

a termék előállítási módjának, valamint – adott esetben –
  a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásának,
  az autentikus és egységes helyi előállítási módszereknek a leírása, valamint a csomagolásra vonatkozó adatok feltüntetése, amennyiben a kérelmező csoportosulás – az uniós jogot, különösen az áruk szabad mozgására és a szolgáltatások szabad nyújtására vonatkozó jogszabályokat is figyelembe véve – úgy dönt, és azt a konkrét termékre vonatkozóan megfelelően megindokolja, hogy a minőség megőrzése, a származás garantálása vagy az ellenőrzés biztosítása érdekében a csomagolásnak is a meghatározott földrajzi területen kell történnie

a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásának,

| f) | az alábbiakat tanúsító adatok: |
| --- | --- |

f)

az alábbiakat tanúsító adatok:

| f) | az alábbiakat tanúsító adatok: |
| --- | --- |

f)

az alábbiakat tanúsító adatok:

| | i. | a
  termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kapcsolat; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

a
  termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kapcsolat; vagy

a

| | i. | az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a
  termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kapcsolat; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a
  termék minősége vagy jellemzői és a földrajzi környezet közötti, az 5. cikk (1) bekezdésében említett kapcsolat; vagy

az oltalom alatt álló eredetmegjelölést illetően a

| | ii. | az
  adott esettől függően
  a termék
  valamely tulajdonsága
  , hírneve vagy
  más
  jellemzője és
  földrajzi eredete közötti,
  az 5. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolat; |
| --- | --- | --- |

ii.

az
  adott esettől függően
  a termék
  valamely tulajdonsága
  , hírneve vagy
  más
  jellemzője és
  földrajzi eredete közötti,
  az 5. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolat;

adott esettől függően

valamely tulajdonsága

más

földrajzi eredete közötti,

| | ii. | az
  oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően
  a termék
  adott minősége
  , hírneve vagy
  egyéb
  jellemzője és az 5. cikk (2) bekezdésében említett
  földrajzi eredet közötti
  kapcsolat; |
| --- | --- | --- |

ii.

az
  oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően
  a termék
  adott minősége
  , hírneve vagy
  egyéb
  jellemzője és az 5. cikk (2) bekezdésében említett
  földrajzi eredet közötti
  kapcsolat;

oltalom alatt álló földrajzi jelzést illetően

adott minősége

egyéb

földrajzi eredet közötti

| g) | a termékleírásban szereplő előírásoknak a 37. cikk szerinti betartását ellenőrző hatóságok neve és címe, vagy az ezen előírásokat ellenőrző szervek neve és címe – amennyiben a szervek ezen adatai rendelkezésre állnak –, és e hatóságok és szervek konkrét feladatai; |
| --- | --- |

g)

a termékleírásban szereplő előírásoknak a 37. cikk szerinti betartását ellenőrző hatóságok neve és címe, vagy az ezen előírásokat ellenőrző szervek neve és címe – amennyiben a szervek ezen adatai rendelkezésre állnak –, és e hatóságok és szervek konkrét feladatai;

| g) | a termékleírásban szereplő előírásoknak a 37. cikk szerinti betartását ellenőrző hatóságok neve és címe, vagy az ezen előírásokat ellenőrző szervek neve és címe – amennyiben a szervek ezen adatai rendelkezésre állnak –, és e hatóságok és szervek konkrét feladatai; |
| --- | --- |

g)

a termékleírásban szereplő előírásoknak a 37. cikk szerinti betartását ellenőrző hatóságok neve és címe, vagy az ezen előírásokat ellenőrző szervek neve és címe – amennyiben a szervek ezen adatai rendelkezésre állnak –, és e hatóságok és szervek konkrét feladatai;

| h) | az érintett termékre vonatkozó bármilyen egyedi címkézési előírás. |
| --- | --- |

h)

az érintett termékre vonatkozó bármilyen egyedi címkézési előírás.

| h) | az érintett termékre vonatkozó bármilyen egyedi címkézési előírás. |
| --- | --- |

h)

az érintett termékre vonatkozó bármilyen egyedi címkézési előírás.

(2)   Annak érdekében, hogy a termékleírás releváns és tömör tájékoztatást nyújtson, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett termékleírásban szereplő információk korlátozására vonatkozó szabályok megállapítása céljából, ha erre a korlátozásra túlzott terjedelmű bejegyzési kérelmek benyújtásának elkerülése érdekében szükség van.

(2)   Annak érdekében, hogy a termékleírás releváns és tömör tájékoztatást nyújtson, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett termékleírásban szereplő információk korlátozására vonatkozó szabályok megállapítása céljából, ha erre a korlátozásra túlzott terjedelmű bejegyzési kérelmek benyújtásának elkerülése érdekében szükség van.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a termékleírás formájára vonatkozó szabályok megállapítása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a termékleírás formájára vonatkozó szabályok megállapítása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

11 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | a 11. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

a 11. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   A nyilvántartásba bejegyezhetők harmadik országokból származó termékeket jelölő olyan földrajzi jelzések is, amelyek oltalmat élveznek az Unióban valamely olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelynek az Unió szerződő fele. Az ilyen elnevezéseket oltalom alatt álló földrajzi jelzésként kell nyilvántartásba venni, kivéve, ha az érintett megállapodás kifejezetten rögzíti, hogy az e rendelet szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelölésről van szó.

„(2)   A nyilvántartásba bejegyezhetők harmadik országokból származó termékeket jelölő olyan földrajzi jelzések is, amelyek oltalmat élveznek az Unióban valamely olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelynek az Unió szerződő fele
  , ha a megállapodás így rendelkezik
  . Az ilyen elnevezéseket oltalom alatt álló földrajzi jelzésként kell nyilvántartásba venni, kivéve, ha az érintett megállapodás kifejezetten rögzíti, hogy az e rendelet szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelölésről van szó.”

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

1151/2012/EU rendelet

12 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4b.

4b.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

12. cikk

„12. cikk

Elnevezések, szimbólumok és megjelölések

Elnevezések, szimbólumok és megjelölések

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket minden olyan gazdasági szereplő használhatja, amely az adott termékleírásnak megfelelő terméket forgalmaz.

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket minden olyan gazdasági szereplő használhatja, amely az adott termékleírásnak megfelelő terméket forgalmaz.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések népszerűsítése céljából uniós szimbólumokat kell kidolgozni.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések népszerűsítése céljából uniós szimbólumokat kell kidolgozni.

(3)   Az Unióból származó, az e rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően bejegyzett, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalmazott termékek címkézésében meg kell jeleníteni az ezekhez kapcsolódó uniós szimbólumokat. Ezen túlmenően a termék
  bejegyzett
  elnevezését ugyanabban a látómezőben kell megjeleníteni. A címkézésben meg lehet jeleníteni az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” megjelölést, vagy az ezeknek megfelelő „OEM” vagy „OFJ” rövidítést.

(3)   Az Unióból származó, az e rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően bejegyzett, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalmazott termékek címkézésében
  , reklámanyagában és az érintett termékre vonatkozó dokumentumokban
  meg kell jeleníteni az ezekhez kapcsolódó uniós szimbólumokat. Ezen túlmenően a termék elnevezését ugyanabban a látómezőben
  , jól látható helyen
  kell megjeleníteni
  , hogy az könnyen észrevehető, tisztán olvasható és adott esetben kitörölhetetlen legyen. Semmilyen körülmények között nem fedhető el, takarható le vagy szakítható meg más írott vagy képi elemmel, illetve bármilyen egyéb köztes dokumentummal
  . A címkézésben meg lehet jeleníteni az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« megjelölést, vagy az ezeknek megfelelő »OEM« vagy »OFJ« rövidítést.

(4)   Ezenkívül a címkézésben a következők is megjeleníthetők: az 5. cikkben említett származási földrajzi terület képi megjelenítése, és az azon tagállamra és/vagy régióra utaló szövegek, ábrák vagy szimbólumok, amelyben az említett származási földrajzi terület található.

(4)   Ezenkívül a címkézésben a következők is megjeleníthetők: az 5. cikkben említett származási földrajzi terület képi megjelenítése, és az azon tagállamra és/vagy régióra utaló szövegek, ábrák vagy szimbólumok, amelyben az említett származási földrajzi terület található.

(5)   A 2000/13/EK irányelv sérelme nélkül, a 2008/95/EK irányelv 15. cikkében említett együttes, földrajzi nevet tartalmazó védjegyeket az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel együtt lehet feltüntetni a címkéken.

(5)   A 2000/13/EK irányelv sérelme nélkül, a 2008/95/EK irányelv 15. cikkében említett együttes, földrajzi nevet tartalmazó védjegyeket az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel együtt lehet feltüntetni a címkéken.

(6)   A nyilvántartásba bejegyzett elnevezéssel forgalomba hozott, harmadik országból származó termékek címkézésében a (3) bekezdésben említett megjelölések, illetve az ezekhez kapcsolódó uniós szimbólumok ugyanígy megjeleníthetők.

(6)   A nyilvántartásba bejegyzett elnevezéssel forgalomba hozott, harmadik országból származó termékek címkézésében a (3) bekezdésben említett megjelölések, illetve az ezekhez kapcsolódó uniós szimbólumok ugyanígy megjeleníthetők.
  Az Unió részvételével kötött nemzetközi megállapodások alapján oltalmat élvező harmadik országból származó és a nyilvántartásba be nem jegyzett elnevezéssel forgalomba hozott termékek címkézésében a (3) bekezdésben említett megjelölések, illetve az ezekhez kapcsolódó uniós szimbólumok nem jeleníthetők meg.

(7)   A fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el uniós szimbólumok létrehozására vonatkozóan.

(7)   A fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el uniós szimbólumok létrehozására vonatkozóan.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az uniós szimbólumok és megjelölések technikai jellemzőit, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalmazott termékeken történő használatukra vonatkozó szabályokat, az alkalmazandó megfelelő nyelvi változatokat is beleértve. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az uniós szimbólumok és megjelölések technikai jellemzőit, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalmazott termékeken történő használatukra vonatkozó szabályokat, az alkalmazandó megfelelő nyelvi változatokat is beleértve. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

Módosítás 253

Módosítás 253

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

(EU) 1151/2012 rendelet

13 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

5.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

13. cikk

„13. cikk

Oltalom

Oltalom

(1)   A bejegyzett elnevezések a következőkkel szemben élveznek oltalmat:

(1)   A bejegyzett elnevezések a következőkkel szemben élveznek oltalmat:

| a) | a bejegyzett elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú felhasználása a bejegyzés hatálya alá nem tartozó olyan termékek esetében, amelyek az adott elnevezés alatt bejegyzett termékhez hasonlóak, illetve az elnevezés olyan használata, amely az oltalom alatt álló elnevezés hírnevével való visszaélésnek minősül, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják; |
| --- | --- |

a)

a bejegyzett elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú felhasználása a bejegyzés hatálya alá nem tartozó olyan termékek esetében, amelyek az adott elnevezés alatt bejegyzett termékhez hasonlóak, illetve az elnevezés olyan használata, amely az oltalom alatt álló elnevezés hírnevével való visszaélésnek minősül, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják;

| a) | a bejegyzett elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú felhasználása a bejegyzés hatálya alá nem tartozó olyan termékek esetében, amelyek az adott elnevezés alatt bejegyzett termékhez hasonlóak, illetve az elnevezés olyan használata, amely az oltalom alatt álló elnevezés hírnevével való visszaélésnek
  , a hírnév gyengítésének vagy csorbításának
  minősül, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják; |
| --- | --- |

a)

a bejegyzett elnevezés bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú felhasználása a bejegyzés hatálya alá nem tartozó olyan termékek esetében, amelyek az adott elnevezés alatt bejegyzett termékhez hasonlóak, illetve az elnevezés olyan használata, amely az oltalom alatt álló elnevezés hírnevével való visszaélésnek
  , a hírnév gyengítésének vagy csorbításának
  minősül, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják;

, a hírnév gyengítésének vagy csorbításának

| b) | bármilyen visszaélés, utánzás vagy félrevezető utalás, még abban az esetben is, ha a termékek vagy szolgáltatások tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha a bejegyzett elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a „jellegű”, „típusú”, „eljárással készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják; |
| --- | --- |

b)

bármilyen visszaélés, utánzás vagy félrevezető utalás, még abban az esetben is, ha a termékek vagy szolgáltatások tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha a bejegyzett elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a „jellegű”, „típusú”, „eljárással készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják;

| b) | bármilyen visszaélés, utánzás vagy félrevezető utalás, még abban az esetben is, ha a termékek vagy szolgáltatások tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha a bejegyzett elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a »jellegű«, »típusú«, »eljárással készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják; |
| --- | --- |

b)

bármilyen visszaélés, utánzás vagy félrevezető utalás, még abban az esetben is, ha a termékek vagy szolgáltatások tényleges származása fel van tüntetve, vagy ha a bejegyzett elnevezés fordítását használják, illetve ha azt a »jellegű«, »típusú«, »eljárással készített«, »hasonlóan készített«, »utánzat« vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik, abban az esetben is, ha e termékeket összetevőként használják;

| c) | bármely egyéb, a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék származását illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás; |
| --- | --- |

c)

c)

bármely egyéb, a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék származását illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás;

| c) | bármely egyéb, a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék származását illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás; |
| --- | --- |

c)

bármely egyéb, a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék származását illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás;

| d) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet. |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.

| d) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet; |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet;

| da) | olyan domainnév rosszhiszemű regisztrációja, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető.” |
| --- | --- |

da)

da)

olyan domainnév rosszhiszemű regisztrációja, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető.”

olyan domainnév rosszhiszemű regisztrációja, amely valamely oltalom alatt álló elnevezéshez hasonló vagy azzal teljes egészében vagy részben összetéveszthető.”

Amennyiben egy oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés egy köznevesült terméknevet foglal magában, e köznevesült elnevezés használata nem minősül az első albekezdés a) vagy b) pontjával ellentétesnek.

Amennyiben egy oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés egy köznevesült terméknevet foglal magában, e köznevesült elnevezés használata nem minősül az első albekezdés a) vagy b) pontjával ellentétesnek.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nem köznevesülhetnek.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nem köznevesülhetnek.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges igazgatási és jogi lépéseket az adott tagállamban előállított vagy forgalmazott termékekre vonatkozó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (1) bekezdésben említett jogszerűtlen használatának megelőzése és megszüntetése érdekében.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges igazgatási és jogi lépéseket az adott tagállamban előállított vagy forgalmazott termékekre vonatkozó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (1) bekezdésben említett jogszerűtlen használatának megelőzése és megszüntetése érdekében.

(3a)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett oltalom az Unió vámterületére belépő, de az Unió vámterületén belüli szabad forgalmazásra nem bocsátott, az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikke 44. pontjának értelmében vett tranzitárukra, valamint a távközlő eszközök útján forgalomba hozott árukra is alkalmazandó.

Ennek érdekében a tagállamok az egyes tagállamok által meghatározott eljárások alapján kijelölik az ezen intézkedések meghozataláért felelős hatóságokat.

Ennek érdekében a tagállamok az egyes tagállamok által meghatározott eljárások alapján kijelölik az ezen intézkedések meghozataláért felelős hatóságokat.

E hatóságoknak megfelelő garanciákat kell biztosítaniuk a tárgyilagosság és a pártatlanság tekintetében, és rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges képzett személyzettel és erőforrásokkal.

E hatóságoknak megfelelő garanciákat kell biztosítaniuk a tárgyilagosság és a pártatlanság tekintetében, és rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges képzett személyzettel és erőforrásokkal.

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1151/2012/EU rendelet

15 cikk – 1 és 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | Az 15. cikk a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

6.

Az 15. cikk a következőképpen módosul:

törölve

törölve

| | a) | az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:



  „E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.;” |
| --- | --- | --- |

a)

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.;”

| | b) | a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:



  „A 14. cikk sérelme nélkül, indokolt esetekben a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszak meghosszabbítása céljából, amennyiben bizonyítható, hogy:”; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 14. cikk sérelme nélkül, indokolt esetekben a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszak meghosszabbítása céljából, amennyiben bizonyítható, hogy:”;

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 6 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

15 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.

6a.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

15. cikk

„15. cikk

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések használatára vonatkozó átmeneti időszakok

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések használatára vonatkozó átmeneti időszakok

(1)   A 14. cikk sérelme nélkül legfeljebb öt évig tartó átmeneti időszak biztosítása céljából a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a valamely tagállamból vagy harmadik országból származó olyan termékek esetében, amelyek megnevezése egy, a 13. cikk (1) bekezdésével ellentétes elnevezésből áll vagy azt tartalmazza, annak érdekében, hogy a forgalmazás céljából használt megnevezést továbbra is használni lehessen, azonban csak akkor, ha az 49. cikk (3) bekezdésében vagy az 51. cikkben említett, elfogadható felszólalási nyilatkozat azt bizonyítja, hogy:

(1)   A 14. cikk sérelme nélkül legfeljebb öt évig tartó átmeneti időszak biztosítása céljából a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a valamely tagállamból vagy harmadik országból származó olyan termékek esetében, amelyek megnevezése egy, a 13. cikk (1) bekezdésével ellentétes elnevezésből áll vagy azt tartalmazza, annak érdekében, hogy a forgalmazás céljából használt megnevezést továbbra is használni lehessen, azonban csak akkor, ha az 49. cikk (3) bekezdésében vagy az 51. cikkben említett, elfogadható felszólalási nyilatkozat azt bizonyítja, hogy:

| a) | az elnevezés bejegyzése veszélyeztetné egy vele részben vagy egészben azonos elnevezés létét; vagy |
| --- | --- |

a)

az elnevezés bejegyzése veszélyeztetné egy vele részben vagy egészben azonos elnevezés létét; vagy

| a) | az elnevezés bejegyzése veszélyeztetné egy vele részben vagy egészben azonos elnevezés létét; vagy |
| --- | --- |

a)

az elnevezés bejegyzése veszélyeztetné egy vele részben vagy egészben azonos elnevezés létét; vagy

| b) | az adott elnevezést viselő termék az érintett területen az 50. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott közzététel időpontját megelőzően legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalomban volt.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

b)

az adott elnevezést viselő termék az érintett területen az 50. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott közzététel időpontját megelőzően legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalomban volt.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| b) | az adott elnevezést viselő termék az érintett területen az 50. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott közzététel időpontját megelőzően legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalomban volt. |
| --- | --- |

b)

az adott elnevezést viselő termék az érintett területen az 50. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott közzététel időpontját megelőzően legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalomban volt.

(2)   A 14. cikk sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszak 15 évre való meghosszabbítása céljából, amennyiben bizonyítható, hogy

(2)   A 14. cikk sérelme nélkül, kellően indokolt esetekben a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1) bekezdésében említett átmeneti időszak 15 évre való meghosszabbítása céljából, amennyiben bizonyítható, hogy

| a) | az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezést a bejegyzési kérelem Bizottságnak való benyújtását megelőzően legalább 25 éven keresztül jogszerűen, folyamatosan és jóhiszeműen használták; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezést a bejegyzési kérelem Bizottságnak való benyújtását megelőzően legalább 25 éven keresztül jogszerűen, folyamatosan és jóhiszeműen használták;

| a) | az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezést a bejegyzési kérelem Bizottságnak való benyújtását megelőzően legalább 25 éven keresztül jogszerűen, folyamatosan és jóhiszeműen használták; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezést a bejegyzési kérelem Bizottságnak való benyújtását megelőzően legalább 25 éven keresztül jogszerűen, folyamatosan és jóhiszeműen használták;

| b) | az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezés használata sohasem irányult a bejegyzett elnevezés hírnevének kihasználására, és bizonyítást nyert, hogy nem tévesztette, de nem is téveszthette meg a fogyasztókat a termék tényleges származását illetően. |
| --- | --- |

b)

az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezés használata sohasem irányult a bejegyzett elnevezés hírnevének kihasználására, és bizonyítást nyert, hogy nem tévesztette, de nem is téveszthette meg a fogyasztókat a termék tényleges származását illetően.

| b) | az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezés használata sohasem irányult a bejegyzett elnevezés hírnevének kihasználására, és bizonyítást nyert, hogy nem tévesztette, de nem is téveszthette meg a fogyasztókat a termék tényleges származását illetően. |
| --- | --- |

b)

az e cikk (1) bekezdésében említett megnevezés használata sohasem irányult a bejegyzett elnevezés hírnevének kihasználására, és bizonyítást nyert, hogy nem tévesztette, de nem is téveszthette meg a fogyasztókat a termék tényleges származását illetően.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett megnevezések használata esetén a címkézésben egyértelműen és jól láthatóan meg kell jeleníteni a termék származási országát.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett megnevezések használata esetén a címkézésben egyértelműen és jól láthatóan meg kell jeleníteni a termék származási országát.

(4)   Az azon hosszú távú célkitűzés kapcsán felmerülő átmeneti nehézségek leküzdése érdekében, amely szerint biztosítani kell, hogy az érintett területen valamennyi termelő teljesítse a termékleírásban foglaltakat, a tagállamok – a kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának időpontjától kezdődő hatállyal – akár tízéves átmeneti időszakot is biztosíthatnak, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplők a szóban forgó termékeket az érintett elnevezések használatával folyamatosan és jogszerűen forgalmazták a 
  kérelemnek a tagállami hatóságokhoz történő benyújtását
  megelőző legalább öt éven keresztül, és erre
  a 49. cikk (3) bekezdésében említett nemzeti felszólalási
  eljárás során hivatkoztak.

(4)   Az azon hosszú távú célkitűzés kapcsán felmerülő átmeneti nehézségek leküzdése érdekében, amely szerint biztosítani kell, hogy az érintett területen valamennyi termelő teljesítse a termékleírásban foglaltakat, a tagállamok – a kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának időpontjától kezdődő hatállyal – akár tízéves átmeneti időszakot is biztosíthatnak, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplők a szóban forgó termékeket az érintett elnevezések használatával folyamatosan és jogszerűen forgalmazták a 
  49. cikk (3) bekezdésében említett nemzeti felszólalási eljárás megindítását
  megelőző legalább öt éven keresztül, és erre
  azon
  eljárás során hivatkoztak.

Az első albekezdés értelemszerűen alkalmazandó a harmadik országban található földrajzi területekre utaló oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre, a felszólalási eljárás kivételével.

Az első albekezdés értelemszerűen alkalmazandó a harmadik országban található földrajzi területekre utaló oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre és oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre, a felszólalási eljárás kivételével.

A szóban forgó átmeneti időszakokat jelezni kell a 8. cikk (2) bekezdésében említett kérelmezési dokumentációban.

A szóban forgó átmeneti időszakokat jelezni kell a 8. cikk (2) bekezdésében említett kérelmezési dokumentációban.”

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 7 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | az 18. cikkből a (3) bekezdést el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.

7a.

az 18. cikkből a (3) bekezdést el kell hagyni.

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

23 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | A 23. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

8a.

8a.

A 23. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   
  Az
  Unióból származó, e rendeletnek megfelelően bejegyzett hagyományos különleges termékként forgalmazott termékek címkézésében – a (4) bekezdés sérelme nélkül – meg kell jeleníteni a (2) bekezdésben említett szimbólumot. Ezen túlmenően a termék elnevezését ugyanabban a látómezőben kell megjeleníteni. A címkézésben meg lehet jeleníteni a „hagyományos különleges termék” megjelölést vagy az ennek megfelelő „HKT” rövidítést is.

„(3)   
  Az
  Unióból származó, e rendeletnek megfelelően bejegyzett hagyományos különleges termékként forgalmazott termékek címkézésében
  , reklámanyagában és az érintett termékre vonatkozó dokumentumokban
   – a (4) bekezdés sérelme nélkül – meg kell jeleníteni a (2) bekezdésben említett szimbólumot. Ezen túlmenően a termék elnevezését ugyanabban a látómezőben
  , jól látható helyen
  kell megjeleníteni
  , hogy az könnyen észrevehető, tisztán olvasható és adott esetben kitörölhetetlen legyen. Semmilyen körülmények között nem fedhető el, takarható le vagy szakítható meg más írott vagy képi elemmel, illetve bármilyen egyéb köztes dokumentummal
  . A címkézésben meg lehet jeleníteni a »hagyományos különleges termék« megjelölést vagy az ennek megfelelő »HKT« rövidítést is.”

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1151/2012/EU rendelet

24a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
  alkalmazása nélkül
  kell elfogadni.; | E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
  keretében
  kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
  alkalmazása nélkül
  kell elfogadni.;

alkalmazása nélkül

E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
  keretében
  kell elfogadni.

keretében

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

33 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „33a. cikk




  További szabályok a minőségre utaló »hegyvidéki termék« választható kifejezés vonatkozásában




  A tagállamok saját hatáskörben engedélyezhetik egy termék pozicionálását a »hegyvidéki termék« minőségre utaló választható kifejezéssel, ha annak előállítása során nem sértik az adott országban a hegyvidéki termékekre megállapított előállítási és címkézési követelményeket, amennyiben léteznek ilyen követelmények.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„33a. cikk

További szabályok a minőségre utaló »hegyvidéki termék« választható kifejezés vonatkozásában

A tagállamok saját hatáskörben engedélyezhetik egy termék pozicionálását a »hegyvidéki termék« minőségre utaló választható kifejezéssel, ha annak előállítása során nem sértik az adott országban a hegyvidéki termékekre megállapított előállítási és címkézési követelményeket, amennyiben léteznek ilyen követelmények.”

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1151/2012/EU rendelet

49 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben valamely nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv előtt eljárás indul a Bizottság részére a (4) bekezdésnek megfelelően továbbított kérelemmel kapcsolatban. | (8)   A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben valamely nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv előtt eljárás indul a Bizottság részére a (4) bekezdésnek megfelelően továbbított kérelemmel kapcsolatban
  az illetékes nemzeti hatóság által meghozott végső döntésre vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben valamely nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv előtt eljárás indul a Bizottság részére a (4) bekezdésnek megfelelően továbbított kérelemmel kapcsolatban.

(8)   A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben valamely nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv előtt eljárás indul a Bizottság részére a (4) bekezdésnek megfelelően továbbított kérelemmel kapcsolatban
  az illetékes nemzeti hatóság által meghozott végső döntésre vonatkozóan
  .

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

1151/2012/EU rendelet

49 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)
     
  A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktust fogad el az 50. cikkben említett bejegyzés iránti kérelem vizsgálatának felfüggesztése céljából, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát a bejegyzés iránti kérelemmel szembeni keresettel kapcsolatban, amelyről a tagállam az előzetes nemzeti eljárás keretében korábban a (4) bekezdésnek megfelelően kedvező határozatot hozott. | törölve |
| E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.; | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)
     
  A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktust fogad el az 50. cikkben említett bejegyzés iránti kérelem vizsgálatának felfüggesztése céljából, amíg a nemzeti bíróság vagy egyéb nemzeti szerv meghozza határozatát a bejegyzés iránti kérelemmel szembeni keresettel kapcsolatban, amelyről a tagállam az előzetes nemzeti eljárás keretében korábban a (4) bekezdésnek megfelelően kedvező határozatot hozott.

törölve

törölve

E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.;

E végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.;

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

1151/2012/EU rendelet

50 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság megvizsgálja a 49. cikk (4) és (5) bekezdése alapján részére továbbított bejegyzés iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy
  a kérelmek nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve
  az érintett tagállam által lefolytatott vizsgálati és felszólalási
  eljárás eredményeit
  . | (1)   A Bizottság megvizsgálja a 49. cikk (4) és (5) bekezdése alapján részére továbbított bejegyzés iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy az érintett tagállam által lefolytatott vizsgálati és felszólalási
  eljárást követően beérkezett kérelmek nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság megvizsgálja a 49. cikk (4) és (5) bekezdése alapján részére továbbított bejegyzés iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy
  a kérelmek nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat, figyelembe véve
  az érintett tagállam által lefolytatott vizsgálati és felszólalási
  eljárás eredményeit
  .

(1)   A Bizottság megvizsgálja a 49. cikk (4) és (5) bekezdése alapján részére továbbított bejegyzés iránti kérelmeket. Ellenőrzi, hogy az érintett tagállam által lefolytatott vizsgálati és felszólalási
  eljárást követően beérkezett kérelmek nem tartalmaznak-e nyilvánvaló hibákat
  .

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

1151/2012/EU rendelet

53 cikk – 2 és 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

1151/2012/EU rendelet

53 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | A 53. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

14a.

14a.

A 53. cikk helyébe a következő szöveg lép:

53. cikk

„53. cikk

A termékleírás módosítása

A termékleírás módosítása

(1)   Bármely, jogos érdekkel rendelkező csoportosulás kérelmezheti a termékleírás módosításának jóváhagyását.

(1)   Bármely, jogos érdekkel rendelkező csoportosulás kérelmezheti a termékleírás módosításának jóváhagyását.

A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

(2)   
  Ha a módosítás a termékleírás egy vagy több ponton történő
  ,
  nem kisebb jelentőségű módosítását vonja maga után
  ,
  a módosítási kérelmet a 49–52. cikkben meghatározott eljárás alapján
  kell
  elbírálni
  .

(2)   
  A termékleírások módosításai fontosságuk szerint két kategóriába sorolandók: uniós módosítások
  ,
  amelyek uniós szintű felszólalási eljárást igényelnek
  ,
  illetve standard módosítások, amelyeket tagállami szinten vagy harmadik országok szintjén
  kell
  kezelni
  .

A módosítás uniós módosításnak minősül, amennyiben:

A módosítás uniós módosításnak minősül, amennyiben:

| a) | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy hagyományos különleges termék elnevezésének változásával jár; |
| --- | --- |

a)

a)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy hagyományos különleges termék elnevezésének változásával jár;

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés, oltalom alatt álló földrajzi jelzés vagy hagyományos különleges termék elnevezésének változásával jár;

| b) | eltorzíthatja az oltalom alatt álló eredetmegjelölések esetében az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések esetében az 5. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolatot; |
| --- | --- |

b)

b)

eltorzíthatja az oltalom alatt álló eredetmegjelölések esetében az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések esetében az 5. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolatot;

eltorzíthatja az oltalom alatt álló eredetmegjelölések esetében az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések esetében az 5. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolatot;

| c) | változásokat vezet be az előállítás módjában vagy a hagyományos különleges termékek esetében a hagyományosan használt nyersanyagok vagy összetevők felhasználásában; |
| --- | --- |

c)

c)

változásokat vezet be az előállítás módjában vagy a hagyományos különleges termékek esetében a hagyományosan használt nyersanyagok vagy összetevők felhasználásában;

változásokat vezet be az előállítás módjában vagy a hagyományos különleges termékek esetében a hagyományosan használt nyersanyagok vagy összetevők felhasználásában;

| d) | új korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében. |
| --- | --- |

d)

d)

új korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében.

új korlátozásokat von magával a termék forgalmazásának tekintetében.

Minden egyéb módosítás standard módosításnak minősül. Minden olyan átmeneti módosítás, amely a termékleírás kötelező egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedések hatósági bevezetésének következményeként történő ideiglenes megváltoztatásával függ össze, illetve amely az illetékes hatóságok által hivatalosan elismert természeti katasztrófa vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt válik szükségessé, szintén standard módosításnak minősül.

Minden egyéb módosítás standard módosításnak minősül. Minden olyan átmeneti módosítás, amely a termékleírás kötelező egészségügyi vagy növényegészségügyi intézkedések hatósági bevezetésének következményeként történő ideiglenes megváltoztatásával függ össze, illetve amely az illetékes hatóságok által hivatalosan elismert természeti katasztrófa vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt válik szükségessé, szintén standard módosításnak minősül.

Az uniós módosításokat a Bizottság hagyja jóvá. A jóváhagyási eljárásnak értelemszerűen követnie kell a 49–52. cikkben meghatározott eljárást.

Az uniós módosításokat a Bizottság hagyja jóvá. A jóváhagyási eljárásnak értelemszerűen követnie kell a 49–52. cikkben meghatározott eljárást.

Amennyiben azonban a javasolt módosítások kisebb jelentőségűek
  ,
  a Bizottság dönt a kérelem jóváhagyásáról vagy elutasításáról. Olyan módosítások jóváhagyása esetén, amelyek szükségessé teszik az 50. cikk (2) bekezdésében említett dokumentumok módosítását, a Bizottság e dokumentumokat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Amennyiben azonban a javasolt módosítások kisebb jelentőségűek

a Bizottság dönt a kérelem jóváhagyásáról vagy elutasításáról. Olyan módosítások jóváhagyása esetén, amelyek szükségessé teszik az 50. cikk (2) bekezdésében említett dokumentumok módosítását, a Bizottság e dokumentumokat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A standard módosításokat az a tagállam hagyja jóvá
  ,
  amelynek területén az érintett termék előállítási területe található; a módosításokról értesíteni kell a Bizottságot. A harmadik országok a standard módosításokat az érintett harmadik országban alkalmazandó jognak megfelelően hagyják jóvá, és azokról értesítik a Bizottságot
  .

A standard módosításokat az a tagállam hagyja jóvá

amelynek területén az érintett termék előállítási területe található; a módosításokról értesíteni kell a Bizottságot. A harmadik országok a standard módosításokat az érintett harmadik országban alkalmazandó jognak megfelelően hagyják jóvá, és azokról értesítik a Bizottságot

A II. címben leírt minőségrendszer esetében egy módosítás akkor tekinthető kisebb jelentőségűnek, ha az:

A II. címben leírt minőségrendszer esetében egy módosítás akkor tekinthető kisebb jelentőségűnek, ha az:

| a) | nem érinti a termék alapvető jellemzőit; |
| --- | --- |

a)

a)

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

| b) | nem módosítja a 7. cikk (1) bekezdése f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatot; |
| --- | --- |

b)

b)

nem módosítja a 7. cikk (1) bekezdése f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatot;

nem módosítja a 7. cikk (1) bekezdése f) pontjának i. vagy ii. alpontjában említett kapcsolatot;

| c) | nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét; |
| --- | --- |

c)

c)

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét;

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét;

| d) | nem érinti a meghatározott földrajzi területet; vagy |
| --- | --- |

d)

d)

nem érinti a meghatározott földrajzi területet; vagy

nem érinti a meghatározott földrajzi területet; vagy

| e) | nem növeli a termékre vagy a termék nyersanyagaira vonatkozó kereskedelmi korlátozásokat. |
| --- | --- |

e)

e)

nem növeli a termékre vagy a termék nyersanyagaira vonatkozó kereskedelmi korlátozásokat.

nem növeli a termékre vagy a termék nyersanyagaira vonatkozó kereskedelmi korlátozásokat.

A III. címben leírt minőségrendszer esetében egy módosítás akkor tekinthető kisebb jelentőségűnek, ha az:

A III. címben leírt minőségrendszer esetében egy módosítás akkor tekinthető kisebb jelentőségűnek, ha az:

| a) | nem érinti a termék alapvető jellemzőit; |
| --- | --- |

a)

a)

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

nem érinti a termék alapvető jellemzőit;

| b) | nem vezet be lényeges módosításokat az előállítási mód tekintetében; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

nem vezet be lényeges módosításokat az előállítási mód tekintetében; vagy

nem vezet be lényeges módosításokat az előállítási mód tekintetében; vagy

| c) | nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét. |
| --- | --- |

c)

c)

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét.

nem módosítja a termék elnevezését vagy az elnevezés egy részét.

A kérelem vizsgálata során a javasolt módosításra kell összpontosítani.

A kérelem vizsgálata során a javasolt módosításra kell összpontosítani.

(2a)
     
  A 15. cikk vonatkozik az Unió termékleíráshoz beadott módosítási kérelmeire és a standard módosításokra is.

(3)   
  A
  módosítási kérelmekkel kapcsolatos igazgatási eljárás megkönnyítése érdekében – beleértve azokat az eseteket is, amikor a módosítás semmilyen módon nem érinti az egységes dokumentumot
  , vagy ha a módosítás a kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések hatósági bevezetésének következményeként a termékleírás ideiglenes változtatására vonatkozik
   – a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a módosításokra vonatkozó kérelmezési eljárás szabályainak kiegészítése céljából.

(3)   
  Az uniós, illetve standard
  módosítási kérelmekkel kapcsolatos igazgatási eljárás megkönnyítése érdekében – beleértve azokat az eseteket is, amikor a módosítás semmilyen módon nem érinti az egységes dokumentumot – a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 56. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a módosításokra vonatkozó kérelmezési eljárás szabályainak kiegészítése céljából.

(3a)
     
  A Bizottság a termékleírások uniós és normál módosításainak adminisztratív kezelésével és alkalmazásával kapcsolatos közös módszertani követelményeket meghatározó iránymutatásokat fogad el a normál módosítások következetes nemzeti szintű alkalmazása érdekében. A Bizottság ...-ig [e módosító rendelet hatálybalépése után három évvel] elvégzi az unió által beadott és a normál termékleírás-módosítások adminisztratív kezelésének hatékonyságára vonatkozó kezdeti felmérést, hogy értékelje a reform nemzeti szintű alkalmazásának hatását és következetességét. A felmérés után a Bizottság a legfontosabb következtetéseiről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a módosítási kérelmekkel kapcsolatos eljárásra,
  valamint
  a kérelem formájára és előterjesztésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

valamint

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a módosítási kérelmekkel kapcsolatos eljárásra, a 
  módosítási
  kérelem formájára és előterjesztésére
  , valamint a standard módosításokról a Bizottságnak küldendő értesítésekre
  vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 57. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

módosítási

, valamint a standard módosításokról a Bizottságnak küldendő értesítésekre

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

1151/2012/EU rendelet

I melléklet – I rész – 22 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | méhviasz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

méhviasz.

méhviasz.

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a pont (új)

3 cikk – 3 a pont (új)

251/2014/EU rendelet

3 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

3. cikk

„3. cikk

Az ízesített borászati termékek fogalommeghatározása és osztályozása

Az ízesített borászati termékek fogalommeghatározása és osztályozása

(1)   Az ízesített borászati termékek a borászati ágazatnak az 1308/2013/EU rendeletben említett termékeiből előállított olyan termék, amelyet ízesítettek. E termékek a következő kategóriákba sorolhatók:

(1)   Az ízesített borászati termékek a borászati ágazatnak az 1308/2013/EU rendeletben említett termékeiből előállított olyan termék, amelyet ízesítettek. E termékek a következő kategóriákba sorolhatók:

| a) | ízesített borok; |
| --- | --- |

a)

ízesített borok;

| a) | ízesített borok; |
| --- | --- |

a)

ízesített borok;

| b) | ízesített boralapú italok; |
| --- | --- |

b)

ízesített boralapú italok;

| b) | ízesített boralapú italok; |
| --- | --- |

b)

ízesített boralapú italok;

| c) | ízesített boralapú koktélok. |
| --- | --- |

c)

ízesített boralapú koktélok.

| c) | ízesített boralapú koktélok; |
| --- | --- |

c)

ízesített boralapú koktélok;

| ca) | alkoholmentesített ízesített borászati termékek. |
| --- | --- |

ca)

ca)

alkoholmentesített ízesített borászati termékek.

alkoholmentesített ízesített borászati termékek.

(2)   Ízesített bor az olyan ital:

(2)   Ízesített bor az olyan ital:

| a) | amelyet, a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;

| a) | amelyet, a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;

| b) | amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75 %-át teszik ki;

| b) | amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75 %-át teszik ki;

| c) | amely alkohol hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

c)

amely alkohol hozzáadásával készülhet;

| c) | amely alkohol hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

c)

amely alkohol hozzáadásával készülhet;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| e) | amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

e)

amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;

| e) | amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

e)

amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;

| f) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

f)

amelyet édesíthetnek;

| f) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

f)

amelyet édesíthetnek;

| g) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

g)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék.

| g) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

g)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék.

(3)   Ízesített boralapú ital az olyan ital:

(3)   Ízesített boralapú ital az olyan ital:

| a) | amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–9. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–9. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő;

| a) | amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;

| b) | amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;

| b) | amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;

| c) | amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik;

| c) | amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| e) | amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

e)

amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;

| e) | amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

e)

amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;

| f) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

f)

amelyet édesíthetnek;

| f) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

f)

amelyet édesíthetnek;

| g) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

g)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék.

| g) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

g)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék.

(4)   Ízesített boralapú koktél az olyan ital:

(4)   Ízesített boralapú koktél az olyan ital:

| a) | amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–11. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a „retsina” bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–11. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő;

| a) | amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–11. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–11. pontjában] meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő;

| b) | amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;

| b) | amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

b)

amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50 %-át teszik ki;

| c) | amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek; |
| --- | --- |

c)

amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek;

| c) | amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek; |
| --- | --- |

c)

amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| d) | amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet; |
| --- | --- |

d)

amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;

| e) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

e)

amelyet édesíthetnek;

| e) | amelyet édesíthetnek; |
| --- | --- |

e)

amelyet édesíthetnek;

| f) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

f)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék.

| f) | amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

f)

amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék.

(4a)
     
  E rendelet alkalmazásában az »alkoholmentesített ízesített borászati termék« olyan ital:

| a) | amelyet a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően állítottak elő; |
| --- | --- |

a)

a)

amelyet a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően állítottak elő;

amelyet a (2), (3) és (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően állítottak elő;

| b) | amely az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének E szakasza szerinti alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül; |
| --- | --- |

b)

b)

amely az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének E szakasza szerinti alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül;

amely az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének E szakasza szerinti alkoholmentesítési eljáráson ment keresztül;

| c) | amelynek tényleges alkoholtartalma kevesebb, mint 0,5  %. |
| --- | --- |

c)

c)

amelynek tényleges alkoholtartalma kevesebb, mint 0,5  %.

amelynek tényleges alkoholtartalma kevesebb, mint 0,5  %.

(4b)
     
  Az ízesített borászati termékekre a 2017. augusztus 2-i 2017/1961/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel módosított 606/2009/EU bizottsági rendeletben meghatározott borászati gyakorlatok alkalmazandók.”

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 pont

3 cikk – 4 pont

251/2014/EU rendelet

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

4.

A 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

| | „(4)
     
  A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni vagy fel lehet váltani valamely ízesített borászati terméknek az 1151/2012/EU rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzőjével.” |
| --- | --- |

„(4)
     
  A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni vagy fel lehet váltani valamely ízesített borászati terméknek az 1151/2012/EU rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi árujelzőjével.”

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 a pont (új)

3 cikk – 4 a pont (új)

251/2014/EU rendelet

5. cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

5. cikk

„5. cikk

Kereskedelmi megnevezések

Kereskedelmi megnevezések

(1)   Az uniós piacon forgalomba hozott ízesített borászati termékekre a II. mellékletben meghatározott kereskedelmi megnevezéseket kell alkalmazni, feltéve, hogy e termékek megfelelnek az említett mellékletben a megfelelő kereskedelmi megnevezés tekintetében meghatározott követelményeknek. A kereskedelmi megnevezések kiegészíthetők az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének o) pontjában meghatározott szokásos névvel.

(1)   Az uniós piacon forgalomba hozott ízesített borászati termékekre a II. mellékletben meghatározott kereskedelmi megnevezéseket kell alkalmazni, feltéve, hogy e termékek megfelelnek az említett mellékletben a megfelelő kereskedelmi megnevezés tekintetében meghatározott követelményeknek. A kereskedelmi megnevezések kiegészíthetők az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének o) pontjában meghatározott szokásos névvel.

(2)   Ha az ízesített borászati termékek több kereskedelmi megnevezés követelményeinek is megfelelnek, csak egy megfelelő kereskedelmi megnevezés engedélyezett, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik.

(2)   Ha az ízesített borászati termékek több kereskedelmi megnevezés követelményeinek is megfelelnek, csak egy megfelelő kereskedelmi megnevezés engedélyezett, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik.

(3)   Az e rendeletben meghatározott követelményeknek meg nem felelő alkoholtartalmú italokat nem lehet a „hasonló”, „típusú”, „stílusú”, „készített”, „ízű” szavakkal, szófordulatokkal vagy bármely kereskedelmi megnevezéshez hasonló kifejezéssel megnevezni, kiszerelni vagy jelölni.

(3)   Az e rendeletben meghatározott követelményeknek meg nem felelő alkoholtartalmú italokat nem lehet a »hasonló«, »típusú«, »stílusú«, »készített«, »ízű« szavakkal, szófordulatokkal vagy bármely kereskedelmi megnevezéshez hasonló kifejezéssel megnevezni, kiszerelni vagy jelölni.

(4)   A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni vagy fel lehet váltani valamely
  , e
  rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi
  árujelzővel
  .

(4)   A kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni vagy fel lehet váltani valamely
  ízesített borászati terméknek az 1151/2012/EU
  rendelet szerint oltalom alatt álló földrajzi
  árujelzőjével
  .”

(5)   A 26. cikk sérelme nélkül a kereskedelmi megnevezéseket nem egészíthetik ki a borászati termékek tekintetében engedélyezett oltalom alatt álló eredetmegjelölések vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzések.

(5)   A 26. cikk sérelme nélkül a kereskedelmi megnevezéseket nem egészíthetik ki a borászati termékek tekintetében engedélyezett oltalom alatt álló eredetmegjelölések vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzések.

(5a)
     
  Az ízesített borászati termékek harmadik országokra irányuló exportja esetén a tagállamok a II. mellékletben meghatározottaktól eltérő kereskedelmi megnevezéseket is engedélyezhetnek, ha az érintett harmadik ország jogszabályai előírják az ilyen kereskedelmi megnevezések használatát. Ezek a kereskedelmi megnevezések az Unió hivatalos nyelveitől eltérő nyelven is feltüntethetők.

(5b)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet II. mellékletének a műszaki fejlődést, a tudományos és piaci fejleményeket, a fogyasztók egészségét vagy a fogyasztók tájékoztatását tekintetbe vevő kiegészítéséről.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 b pont (új)

3 cikk – 4 b pont (új)

251/2014/EU rendelet

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  „A termékek címkéjén feltüntethető az évjárat, feltéve, hogy a szőlőből készült termék legalább a teljes térfogat 75 %-át adja, és a szőlőből készült termék készítéséhez használt szőlőnek legalább 85 %-át az adott évben szüretelték.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4b.

4b.

A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  „A termékek címkéjén feltüntethető az évjárat, feltéve, hogy a szőlőből készült termék legalább a teljes térfogat 75 %-át adja, és a szőlőből készült termék készítéséhez használt szőlőnek legalább 85 %-át az adott évben szüretelték.”

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 c pont (új)

3 cikk – 4 c pont (új)

251/2014/EU rendelet

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4c.

4c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7a. cikk

„7a. cikk

Tápértékjelölés

Tápértékjelölés

(1)
     
  Az ízesített borászati termékek címkéjén fel kell tüntetni a termék tápanyag-összetételével kapcsolatos tájékoztatást, amely korlátozódhat az energiatartalomra is.

(2)
     
  Az energiatartalmat

| a) | számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni; |
| --- | --- |

a)

a)

számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni;

számokkal és szavakkal, illetve jelekkel, és különösen az energia jelével (E) kell kifejezni;

| b) | az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

b)

az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani;

az 1169/2011/EU rendelet XIV. mellékletében felsorolt átszámítási együttható alkalmazásával kell kiszámítani;

| c) | az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:










  i. | a bortermelő által az ízesített borászati terméken végzett vizsgálatok; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

c)

az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:

az alábbiak alapján meghatározott, kcal-ban megadott átlagértékek formájában kell kifejezni:

i.

i.

a bortermelő által az ízesített borászati terméken végzett vizsgálatok; vagy

a bortermelő által az ízesített borászati terméken végzett vizsgálatok; vagy

| ii. | általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások. |
| --- | --- |

ii.

ii.

általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások.

általánosan meghatározott és elfogadott adatokból kiinduló számítások.

| d) | 100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik.” |
| --- | --- |

d)

d)

100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik.”

100 ml-re vetítve kell megadni. Ezenkívül a fogyasztók számára könnyen felismerhető fogyasztási egységenként is meg lehet adni, feltéve, hogy a fogyasztási egység számszerűsített formáját, valamint az egy csomagban található fogyasztási egységek számát a jelölésen feltüntetik.”

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 d pont (új)

3 cikk – 4 d pont (új)

251/2014/EU rendelet

7 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4d. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4d.

4d.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7b. cikk

Az összetevők felsorolása

(1)
     
  Az ízesített borászati termékek összetevőit a címkén kell felsorolni vagy a palackra vagy bármilyen más típusú tárolóedényre ragasztott címkén való felsorolástól eltérő módon kell jelölni, feltéve, hogy a címkén egyértelműen és közvetlenül feltüntetik az elérhetőséget. Az összetevők felsorolása nem tüntethető fel a kereskedelmi vagy marketing célokra szánt egyéb információkkal együtt.

(2)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ízesített borászati termékek összetevőinek feltüntetéséről szóló részletes szabályokra vonatkozóan. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a Bizottság legkésőbb 18 hónappal ... [ezen módosító irányelv hatálybalépésének időpontja] után elfogadja.”

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 a pont (új)

3 cikk – 7 a pont (új)

251/2014/EU rendelet

I melléklet – 1 bekezdés – a rész – iiia pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | az I. melléklet A. részének első albekezdése a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.

7a.

az I. melléklet A. részének első albekezdése a következő ponttal egészül ki:

| „iiia. | Szeszes italok (a teljes mennyiség legfeljebb 1 %-a).” |
| --- | --- |

„iiia.

„iiia.

Szeszes italok (a teljes mennyiség legfeljebb 1 %-a).”

Szeszes italok (a teljes mennyiség legfeljebb 1 %-a).”

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 b pont (új)

3 cikk – 7 b pont (új)

251/2014/EU rendelet

I melléklet – 2 bekezdés – f pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7b. | az I. melléklet (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7b.

7b.

az I. melléklet (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| f) | bármely más, természetes
  szénhidráttartalmú
  , az előzőekben említett termékekhez hasonló hatású anyag. |
| --- | --- |

f)

bármely más, természetes
  szénhidráttartalmú
  , az előzőekben említett termékekhez hasonló hatású anyag.

szénhidráttartalmú

| „f) | bármely más, természetes, az előzőekben említett termékekhez hasonló hatású anyag,” |
| --- | --- |

„f)

bármely más, természetes, az előzőekben említett termékekhez hasonló hatású anyag,”

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 c pont (új)

3 cikk – 7 c pont (új)

251/2014/EU rendelet

II melléklet – A rész – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7c. | A II. melléklet A. része (3) bekezdése első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7c.

7c.

A II. melléklet A. része (3) bekezdése első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

| — | amelyhez
  alkoholt adnak
  ,
  és |
| --- | --- |

—

amelyhez
  alkoholt adnak
  ,
  és

alkoholt adnak

és

| „— | amelyhez
  alkohol adható
  ,
  és” |
| --- | --- |

„—

amelyhez
  alkohol adható
  ,
  és”

alkohol adható

és”

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 d pont (új)

3 cikk – 7 d pont (új)

251/2014/EU rendelet

II melléklet – B rész – 8 bekezdés – 1 franciabekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7d. | A II. melléklet B. része (8) bekezdése első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7d.

7d.

A II. melléklet B. része (8) bekezdése első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

| — | amelyet kizárólag vörös- vagy fehérborból állítanak elő, |
| --- | --- |

—

amelyet kizárólag vörös- vagy fehérborból állítanak elő,

| — | amelyet kizárólag vörös-
  és/
  vagy fehérborból állítanak elő, |
| --- | --- |

—

amelyet kizárólag vörös-
  és/
  vagy fehérborból állítanak elő,

és/

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 e pont (új)

3 cikk – 7 e pont (új)

251/2014/EU rendelet

II melléklet – Ca rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7e. | A II. melléklet a következő résszel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7e.

7e.

A II. melléklet a következő résszel egészül ki:

„Ca. rész

„Ca. rész

„ALKOHOLMENTESÍTETT ÍZESÍTETT BORÁSZATI TERMÉKEK

„ALKOHOLMENTESÍTETT ÍZESÍTETT BORÁSZATI TERMÉKEK

| (1) | Alkoholmentesített ízesített borászati termék vagy alkoholmentesített ... (az előállításhoz használt ízesített borászati termék neve)



  A 3. cikk (4a) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásnak megfelelő termékek.” |
| --- | --- |

(1)

(1)

Alkoholmentesített ízesített borászati termék vagy alkoholmentesített ... (az előállításhoz használt ízesített borászati termék neve)

A 3. cikk (4a) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásnak megfelelő termékek.”

A 3. cikk (4a) bekezdésében foglalt fogalommeghatározásnak megfelelő termékek.”

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – - 1 bekezdés (új)

4 cikk – - 1 bekezdés (új)

228/2013/EU rendelet

22 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre: |
| | 22a. cikk |
| | Szakmaközi megállapodások |
| | (1)
     
  Az 1308/2013/EU rendelet 164–165. cikkétől eltérően egy legkülső régióban működő, egy vagy több meghatározott termék előállítása, kereskedelme vagy feldolgozása tekintetében reprezentatívnak tekintett és az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezet kérésére az érintett tagállam egyéves, megújuló időszakra kötelezővé teheti az említett szervezet által kiadott szerződések, döntések vagy összehangolt magatartások betartását az érintett legkülső régióban működő más gazdasági szereplők részére – magánszemélyek és vállalkozások számára egyaránt –, akik nem tagjai annak a szervezetnek. |
| | (2)
     
  Ahol egy elismert szakmaközi szervezet szabályait az (1) bekezdés szerint kiterjesztik, és a kiterjesztett szabályok hatálya alá tartozó tevékenységek azon gazdasági szereplők általános gazdasági érdekeit érintik, akiknek a tevékenysége kizárólag ugyanannak a legkülső régiónak a helyi piacára szánt termékekhez kapcsolódik, ott a tagállam a kapcsolódó érintettekkel történt egyeztetést követően dönthet arról, hogy a szervezeten kívüli, de az érintett piacon működő egyes gazdasági szereplőknek vagy csoportoknak részben vagy teljes egészében meg kell fizetniük a szervezetnek a tagjai által fizetett hozzájárulásokat, amennyiben az ilyen hozzájárulások célja a szóban forgó tevékenységek végzésének közvetlen következményeként felmerült költségek fedezete. |
| | (3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megállapodások jelen cikk értelmében történő minden kiterjesztéséről.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:

A szövegbe a következő cikk kerül beillesztésre:

22a. cikk

22a. cikk

Szakmaközi megállapodások

Szakmaközi megállapodások

(1)
     
  Az 1308/2013/EU rendelet 164–165. cikkétől eltérően egy legkülső régióban működő, egy vagy több meghatározott termék előállítása, kereskedelme vagy feldolgozása tekintetében reprezentatívnak tekintett és az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke szerint elismert szakmaközi szervezet kérésére az érintett tagállam egyéves, megújuló időszakra kötelezővé teheti az említett szervezet által kiadott szerződések, döntések vagy összehangolt magatartások betartását az érintett legkülső régióban működő más gazdasági szereplők részére – magánszemélyek és vállalkozások számára egyaránt –, akik nem tagjai annak a szervezetnek.

(2)
     
  Ahol egy elismert szakmaközi szervezet szabályait az (1) bekezdés szerint kiterjesztik, és a kiterjesztett szabályok hatálya alá tartozó tevékenységek azon gazdasági szereplők általános gazdasági érdekeit érintik, akiknek a tevékenysége kizárólag ugyanannak a legkülső régiónak a helyi piacára szánt termékekhez kapcsolódik, ott a tagállam a kapcsolódó érintettekkel történt egyeztetést követően dönthet arról, hogy a szervezeten kívüli, de az érintett piacon működő egyes gazdasági szereplőknek vagy csoportoknak részben vagy teljes egészében meg kell fizetniük a szervezetnek a tagjai által fizetett hozzájárulásokat, amennyiben az ilyen hozzájárulások célja a szóban forgó tevékenységek végzésének közvetlen következményeként felmerült költségek fedezete.

(3)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megállapodások jelen cikk értelmében történő minden kiterjesztéséről.”

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente a következő
  felső összeghatárig
  : | (2)   Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente
  legfeljebb
  a következő
  összeggel
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente a következő
  felső összeghatárig
  :

(2)   Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente
  legfeljebb
  a következő
  összeggel
  :

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 2 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Franciaország tengerentúli megyéi:
  267 580 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Franciaország tengerentúli megyéi:
  267 580 000
  EUR

267 580 000

| — | Franciaország tengerentúli megyéi:
  278,41  millió
  EUR |
| --- | --- |

—

Franciaország tengerentúli megyéi:
  278,41  millió
  EUR

278,41  millió

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 2 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Azori-szigetek és Madeira:
  102 080 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Azori-szigetek és Madeira:
  102 080 000
  EUR

102 080 000

| — | Azori-szigetek és Madeira:
  106,21  millió
  EUR |
| --- | --- |

—

Azori-szigetek és Madeira:
  106,21  millió
  EUR

106,21  millió

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 2 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kanári-szigetek:
  257 970 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kanári-szigetek:
  257 970 000
  EUR

257 970 000

| — | Kanári-szigetek:
  268,42  millió
  EUR |
| --- | --- |

—

Kanári-szigetek:
  268,42  millió
  EUR

268,42  millió

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 3 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Franciaország tengerentúli megyéi:
  25 900 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Franciaország tengerentúli megyéi:
  25 900 000
  EUR

25 900 000

| — | Franciaország tengerentúli megyéi:
  26 900 000
  EUR |
| --- | --- |

—

Franciaország tengerentúli megyéi:
  26 900 000
  EUR

26 900 000

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 3 bekezdés – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Azori-szigetek és Madeira:
  20 400 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Azori-szigetek és Madeira:
  20 400 000
  EUR

20 400 000

| — | Azori-szigetek és Madeira:
  21 200 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

Azori-szigetek és Madeira:
  21 200 000
  EUR;

21 200 000

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

228/2013/EU rendelet

30 cikk – 3 bekezdés – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Kanári-szigetek:
  69 900 000
  EUR |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Kanári-szigetek:
  69 900 000
  EUR

69 900 000

| — | Kanári-szigetek:
  72 700 000
  EUR; |
| --- | --- |

—

Kanári-szigetek:
  72 700 000
  EUR;

72 700 000

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

228/2013/EU rendelet

32 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 32. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| (4)   
  A Bizottság
  a kereskedelmi
  megállapodások
  és
  a közös agrárpolitika keretében végzett elemzésekbe, vizsgálatokba
  és
  értékelésekbe külön fejezetet illeszt
  ,
  ha
  a legkülső régiók
  érdekeit különösen érintő kérdésről van szó
  . | „(4)   
  Az Unió minden,
  a 
  legkülső régiók mezőgazdaságára esetlegesen hatással bíró
  kereskedelmi
  tárgyalás megkezdése előtt elemzéseket
  és
  hatásvizsgálatokat végez az ilyen tárgyalások lehetséges következményeiről,
  és
  tárgyalási megbízását úgy alakítja
  ,
  hogy figyelembe vegye
  a legkülső régiók
  sajátos korlátait, illetve hogy elkerülje az e régiókra nézve negatív hatásokat. A Bizottság e hatásvizsgálatok céljára az ENSZ által meghatározott kritériumokat alkalmazza.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A 32. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A 32. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(4)   
  A Bizottság
  a kereskedelmi
  megállapodások
  és
  a közös agrárpolitika keretében végzett elemzésekbe, vizsgálatokba
  és
  értékelésekbe külön fejezetet illeszt
  ,
  ha
  a legkülső régiók
  érdekeit különösen érintő kérdésről van szó
  .

„(4)   
  Az Unió minden,
  a 
  legkülső régiók mezőgazdaságára esetlegesen hatással bíró
  kereskedelmi
  tárgyalás megkezdése előtt elemzéseket
  és
  hatásvizsgálatokat végez az ilyen tárgyalások lehetséges következményeiről,
  és
  tárgyalási megbízását úgy alakítja
  ,
  hogy figyelembe vegye
  a legkülső régiók
  sajátos korlátait, illetve hogy elkerülje az e régiókra nézve negatív hatásokat. A Bizottság e hatásvizsgálatok céljára az ENSZ által meghatározott kritériumokat alkalmazza.”

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

229/2013/EU rendelet

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Unió a III. és a IV. fejezetben előírt intézkedéseket legfeljebb
  évi
  23 000 000 EUR erejéig finanszírozza. | (2)   Az Unió a III. és a IV. fejezetben előírt intézkedéseket legfeljebb 23,93  
  millió
  EUR erejéig finanszírozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Unió a III. és a IV. fejezetben előírt intézkedéseket legfeljebb
  évi
  23 000 000 EUR erejéig finanszírozza.

(2)   Az Unió a III. és a IV. fejezetben előírt intézkedéseket legfeljebb 23,93  
  millió
  EUR erejéig finanszírozza.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

229/2013/EU rendelet

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A III. fejezetben említett egyedi ellátási szabályok finanszírozására előirányzott összeg nem haladhatja meg a 
  6 830 000
  EUR-t. | (3)   A III. fejezetben említett egyedi ellátási szabályok finanszírozására előirányzott összeg nem haladhatja meg a 
  7,11  millió
  EUR-t. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A III. fejezetben említett egyedi ellátási szabályok finanszírozására előirányzott összeg nem haladhatja meg a 
  6 830 000
  EUR-t.

(3)   A III. fejezetben említett egyedi ellátási szabályok finanszírozására előirányzott összeg nem haladhatja meg a 
  7,11  millió
  EUR-t.

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Azok a vonatkozó rendelkezések bevezetése előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett borok, amelyek nem felelnek meg e rendelet követelményeinek, a készlet erejéig értékesíthetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Azok a vonatkozó rendelkezések bevezetése előtt forgalomba hozott vagy felcímkézett borok, amelyek nem felelnek meg e rendelet követelményeinek, a készlet erejéig értékesíthetők.

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 a bekezdés (új)

7 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének ga) pontja és 119. cikke (3a) bekezdése ... [18 hónappal a jelen módosító rendelet hatálybalépése után] -tól alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének ga) pontja és 119. cikke (3a) bekezdése ... [18 hónappal a jelen módosító rendelet hatálybalépése után] -tól alkalmazandó.

Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének ga) pontja és 119. cikke (3a) bekezdése ... [18 hónappal a jelen módosító rendelet hatálybalépése után] -tól alkalmazandó.

Módosítás 225

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 b bekezdés (új)

7 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének gb) pontja és 119. cikkének (3b) bekezdése az e rendelet 1. cikkének 20a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 122. cikkének va) pontjában említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének gb) pontja és 119. cikkének (3b) bekezdése az e rendelet 1. cikkének 20a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 122. cikkének va) pontjában említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó.

Az e rendelet 1. cikkének 18a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének gb) pontja és 119. cikkének (3b) bekezdése az e rendelet 1. cikkének 20a. pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet 122. cikkének va) pontjában említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó.

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 c bekezdés (új)

7 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e rendelet 3. cikkének 4c. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7a. cikke ... [e rendelet hatálybalépése után 18 hónappal] -tól alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet 3. cikkének 4c. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7a. cikke ... [e rendelet hatálybalépése után 18 hónappal] -tól alkalmazandó.

Az e rendelet 3. cikkének 4c. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7a. cikke ... [e rendelet hatálybalépése után 18 hónappal] -tól alkalmazandó.

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 d bekezdés (új)

7 cikk – 2 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az e rendelet 3. cikkének 4d. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7b. cikke az abban a cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet 3. cikkének 4d. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7b. cikke az abban a cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó.

Az e rendelet 3. cikkének 4d. pontjában említett, a 251/2014/EU rendelet 7b. cikke az abban a cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését követő második teljes gazdasági év elejétől alkalmazandó.

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk




  A Bizottság 2021. június 30-ig jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben a borászati termékek összetevőlistájára és tápanyagtartalmának feltüntetésére vonatkozó szabályokat a többi alkoholtartalmú italra is kiterjeszti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a. cikk

A Bizottság 2021. június 30-ig jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben a borászati termékek összetevőlistájára és tápanyagtartalmának feltüntetésére vonatkozó szabályokat a többi alkoholtartalmú italra is kiterjeszti.

---

(1)  Az elfogadott módosítások fejlécében a „cp”-re történő utalás az adott módosítás megfelelő részére történő utalásként értendő.

1

(2)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0198/2019).

2

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

10

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

10

(12)  
  A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója (1986–1994) – 1. melléklet – 1C. melléklet – Megállapodás a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól (WTO) (HL L 336., 1994.12.23., 214. o.).

12

A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója (1986–1994) – 1. melléklet – 1C. melléklet – Megállapodás a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól (WTO) (HL L 336., 1994.12.23., 214. o.).

(13)  
  A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

13

A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2013/1306/EU
  rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről és a 352/78/
  EK
  , a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, a 1290/2005/EK és a 485/2008/EK rendeletek hatályon kívül helyezéséről (HL L 347.,
  20.12.2013
  , 549. o.).

17

2013/1306/EU

EK

20.12.2013

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács
  1306/2013/EU
  rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről és a 352/78/
  EGK
  , a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, a 1290/2005/EK és a 485/2008/EK rendeletek hatályon kívül helyezéséről (HL L 347.,
  2013.12.20.
  , 549. o.).

17

1306/2013/EU

EGK

2013.12.20.

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

21

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

21

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22.. 18. o.).

27

(22)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

22

(22)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).”

22

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

32

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).”

32

---