# Eiropas Savienības C 361/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 361 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 8. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 361

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 8. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Euronest parlamentārā asambleja |
| 2021/C 361/01 | Rezolūcija par demokrātisko procesu stiprināšanu: politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības, godīgas vēlēšanu vides un brīvu un plurālistisku mediju nozīme | 1 |
| 2021/C 361/02 | Rezolūcija par izglītības un ekonomikas sinerģiju ES un Austrumu partnerības valstīs | 10 |
| 2021/C 361/03 | Rezolūcija – Ceļā uz energoefektivitāti, dažādošanu un neatkarību; jaudas nodrošināšana, lai stiprinātu Eiropas enerģētikas politiku un novērstu energoapgādes drošības apdraudējumus Austrumu partnerībā | 20 |
| 2021/C 361/04 | Rezolūcija par dzīves kvalitāti, tostarp pārdomātām veselības aprūpes sistēmām un ilgtspējīgu pensiju sistēmas reformu ES un Austrumu partnerības valstīs | 26 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

2021/C 361/01

Rezolūcija par demokrātisko procesu stiprināšanu: politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības, godīgas vēlēšanu vides un brīvu un plurālistisku mediju nozīme

1

2021/C 361/02

Rezolūcija par izglītības un ekonomikas sinerģiju ES un Austrumu partnerības valstīs

10

2021/C 361/03

Rezolūcija – Ceļā uz energoefektivitāti, dažādošanu un neatkarību; jaudas nodrošināšana, lai stiprinātu Eiropas enerģētikas politiku un novērstu energoapgādes drošības apdraudējumus Austrumu partnerībā

20

2021/C 361/04

Rezolūcija par dzīves kvalitāti, tostarp pārdomātām veselības aprūpes sistēmām un ilgtspējīgu pensiju sistēmas reformu ES un Austrumu partnerības valstīs

26

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

| 8.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/1

---

REZOLŪCIJA

par demokrātisko procesu stiprināšanu: politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības, godīgas vēlēšanu vides un brīvu un plurālistisku mediju nozīme

(2021/C 361/01)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Briselē 2017. gada 24. novembrī notikušā Austrumu partnerības samita kopīgo deklarāciju, kā arī tā iepriekšējās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2017. gada 24. novembrī notikušā Austrumu partnerības samita kopīgo deklarāciju, kā arī tā iepriekšējās deklarācijas,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana,

| — | ņemot vērā Euronest Parlamentārās asamblejas 2017. gada 1. novembra rezolūciju par mediju brīvības un integritātes nodrošināšanu ES un Austrumeiropas partnervalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest Parlamentārās asamblejas 2017. gada 1. novembra rezolūciju par mediju brīvības un integritātes nodrošināšanu ES un Austrumeiropas partnervalstīs,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 19. decembra rezolūciju par parlamentāro uzraudzību kā instrumentu demokrātijas, pārskatatbildības un valsts iestāžu efektivitātes stiprināšanai Austrumu partnervalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 19. decembra rezolūciju par parlamentāro uzraudzību kā instrumentu demokrātijas, pārskatatbildības un valsts iestāžu efektivitātes stiprināšanai Austrumu partnervalstīs,

| — | ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas politiskajām partijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 23. marta rezolūciju par Eiropas politiskajām partijām,

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi,

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par ES Hartu – standartu noteikšana attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par ES Hartu – standartu noteikšana attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un brīvību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu plurālismu un brīvību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos vēlēšanu procesā un dezinformāciju valstu un Eiropas demokrātijas procesos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos vēlēšanu procesā un dezinformāciju valstu un Eiropas demokrātijas procesos,

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par nepieciešamību ieviest Eiropas vērtību instrumentu, ar kuru tiek atbalstītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina demokrātiju, tiesiskumu un pamatvērtības Eiropas Savienībā vietējā un valsts līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par nepieciešamību ieviest Eiropas vērtību instrumentu, ar kuru tiek atbalstītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas veicina demokrātiju, tiesiskumu un pamatvērtības Eiropas Savienībā vietējā un valsts līmenī,

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam,

| — | ņemot vērā Komisijas un Augstās pārstāves 2017. gada 9. jūnija apvienoto dienestu darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam: koncentrējoties uz galvenajām prioritātēm un taustāmiem rezultātiem” un to 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Augstās pārstāves 2017. gada 9. jūnija apvienoto dienestu darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam: koncentrējoties uz galvenajām prioritātēm un taustāmiem rezultātiem” un to 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada,

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija lēmumu par Īpašās komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju, izveidi, kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija lēmumu par Īpašās komitejas attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju, izveidi, kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses,

| — | ņemot vērā Visaptverošu un pastiprinātu partnerattiecību nolīgumu starp ES, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, kas pilnībā stājās spēkā 2021. gada 1. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošu un pastiprinātu partnerattiecību nolīgumu starp ES, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, kas pilnībā stājās spēkā 2021. gada 1. martā,

| — | ņemot vērā attiecīgās Eiropas Padomes Parlamentārā asamblejas rezolūcijas, tostarp 2007. gada rezolūciju par politisko partiju labas prakses kodeksu, 2020. gada rezolūciju par draudiem mediju brīvībai un žurnālistu drošībai un 2020. gada rezolūciju par vēlēšanu sistēmu minimālo standartu noteikšanu, lai nodrošinātu pamatu brīvām un godīgām vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās Eiropas Padomes Parlamentārā asamblejas rezolūcijas, tostarp 2007. gada rezolūciju par politisko partiju labas prakses kodeksu, 2020. gada rezolūciju par draudiem mediju brīvībai un žurnālistu drošībai un 2020. gada rezolūciju par vēlēšanu sistēmu minimālo standartu noteikšanu, lai nodrošinātu pamatu brīvām un godīgām vēlēšanām,

| A. | tā kā demokrātijas procesu stiprināšana joprojām ir galvenais mērķis sadarbībai starp ES un Austrumu partnerības (AP) valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātijas procesu stiprināšana joprojām ir galvenais mērķis sadarbībai starp ES un Austrumu partnerības (AP) valstīm;

| B. | tā kā demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām ir liela nozīme valsts iestāžu, politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības un mediju pienācīgā darbībā valsts un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

B.

tā kā demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām ir liela nozīme valsts iestāžu, politisko partiju, pilsoniskās sabiedrības un mediju pienācīgā darbībā valsts un starptautiskā līmenī;

| C. | tā kā, centienos atrisināt grūtības, ar kurām saskaras demokrātiskās iestādes, ir noteikti nepieciešams izstrādāt risinājumus, lai novērstu turpmākās problēmas, ko rada Covid-19 pandēmijas krīze; uzsver, ka visiem pieņemtajiem pasākumiem jābūt skaidriem, vajadzīgiem un stingri samērīgiem, jo īpaši ņemot vērā pamatbrīvību ierobežojumus, kas var nopietni ietekmēt politisko dzīvi, vēlēšanas, pilsonisko sabiedrību un medijus; |
| --- | --- |

C.

tā kā, centienos atrisināt grūtības, ar kurām saskaras demokrātiskās iestādes, ir noteikti nepieciešams izstrādāt risinājumus, lai novērstu turpmākās problēmas, ko rada Covid-19 pandēmijas krīze; uzsver, ka visiem pieņemtajiem pasākumiem jābūt skaidriem, vajadzīgiem un stingri samērīgiem, jo īpaši ņemot vērā pamatbrīvību ierobežojumus, kas var nopietni ietekmēt politisko dzīvi, vēlēšanas, pilsonisko sabiedrību un medijus;

| D. | tā kā, lai veicinātu un aizsargātu vienlīdzīgas tiesības un tiesības uz politisku līdzdalību visiem, ir jāizveido iekļaujoša un noturīga sabiedrība, kurā tiek sadzirdēta ikviena balss; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai veicinātu un aizsargātu vienlīdzīgas tiesības un tiesības uz politisku līdzdalību visiem, ir jāizveido iekļaujoša un noturīga sabiedrība, kurā tiek sadzirdēta ikviena balss;

| E. | tā kā opozīcijas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīvais un neatkarīgais darbs ir uz tiesiskumu balstītas demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; tā kā demokrātiskā procesa būtiskas sastāvdaļas ir politiskās partijas, pilsoniskā sabiedrība, godīga vēlēšanu vide un brīvi un plurālistiski mediji; |
| --- | --- |

E.

tā kā opozīcijas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīvais un neatkarīgais darbs ir uz tiesiskumu balstītas demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; tā kā demokrātiskā procesa būtiskas sastāvdaļas ir politiskās partijas, pilsoniskā sabiedrība, godīga vēlēšanu vide un brīvi un plurālistiski mediji;

| F. | tā kā, lai demokrātiskās vērtības un principus padarītu redzamākus un stiprinātu pārskatatbildību, pārredzamību un piekļuvi informācijai, ES dalībvalstīm un AP valstīm, tostarp to iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī iestādēm un aģentūrām ir jāpieliek pienācīgas pūles; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai demokrātiskās vērtības un principus padarītu redzamākus un stiprinātu pārskatatbildību, pārredzamību un piekļuvi informācijai, ES dalībvalstīm un AP valstīm, tostarp to iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī iestādēm un aģentūrām ir jāpieliek pienācīgas pūles;

| G. | tā kā Austrumu partnerības valstu likumdošanas spēju stiprināšana, lai izveidotu efektīvu politisko partiju finanšu pārredzamības modeli, stingri noteikumi vēlēšanu kampaņu vadīšanai, kā arī neatkarīgu publisko mediju pilnveidošanas veicināšana un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana demokrātiskos procesos ir ārkārtīgi svarīgi, un Eiropas Savienībai tie turpmāk būtu jāatbalsta un jāievēro arī tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā Austrumu partnerības valstu likumdošanas spēju stiprināšana, lai izveidotu efektīvu politisko partiju finanšu pārredzamības modeli, stingri noteikumi vēlēšanu kampaņu vadīšanai, kā arī neatkarīgu publisko mediju pilnveidošanas veicināšana un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana demokrātiskos procesos ir ārkārtīgi svarīgi, un Eiropas Savienībai tie turpmāk būtu jāatbalsta un jāievēro arī tās dalībvalstīm;

| H. | tā kā AP valstu un ES dalībvalstu politisko sistēmu līdzsvara saglabāšana, veicot pienācīgas pārbaudes un nodrošinot līdzsvaru starp dažādām iestādēm, var stiprināt valstu spēju sniegt efektīvu atbildi, pastiprinot starptautisko un Eiropas sadarbību, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un metodiku, jo neviena no mūsu sabiedrībām nav imūna pret pašreizējiem kopīgajiem izaicinājumiem, piemēram, pandēmijām, migrācijas krīzēm, dezinformāciju vai neliberālām tendencēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā AP valstu un ES dalībvalstu politisko sistēmu līdzsvara saglabāšana, veicot pienācīgas pārbaudes un nodrošinot līdzsvaru starp dažādām iestādēm, var stiprināt valstu spēju sniegt efektīvu atbildi, pastiprinot starptautisko un Eiropas sadarbību, tostarp apmainoties ar paraugpraksi un metodiku, jo neviena no mūsu sabiedrībām nav imūna pret pašreizējiem kopīgajiem izaicinājumiem, piemēram, pandēmijām, migrācijas krīzēm, dezinformāciju vai neliberālām tendencēm;

| I. | tā kā sadarbības padziļināšana starp reģionālām un starptautiskām organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizāciju, būtu jāpastiprina, lai radītu jaunas sinerģijas, novērstu iespējamu demokrātijas deficītu un risinātu pašreizējās un jaunās problēmas, piemēram, Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā sadarbības padziļināšana starp reģionālām un starptautiskām organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju un Apvienoto Nāciju Organizāciju, būtu jāpastiprina, lai radītu jaunas sinerģijas, novērstu iespējamu demokrātijas deficītu un risinātu pašreizējās un jaunās problēmas, piemēram, Covid-19 pandēmiju;

| J. | tā kā pastiprināta demokrātiskā līdzdalība ar politisko partiju starpniecību, kuru pamatā ir plaša dalība un skaidras politiskās programmas, institucionālie mehānismi pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai, neatkarīgi un atbildīgi mediji un stabilas vēlēšanu sistēmas, var veicināt vēl vairāk augšupēju pārvaldības modeļu ieviešanu un to kvalitātes uzlabošanu, stiprinot demokrātisko iestāžu un procesu noturīgumu, tostarp pret ārēju iejaukšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastiprināta demokrātiskā līdzdalība ar politisko partiju starpniecību, kuru pamatā ir plaša dalība un skaidras politiskās programmas, institucionālie mehānismi pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai, neatkarīgi un atbildīgi mediji un stabilas vēlēšanu sistēmas, var veicināt vēl vairāk augšupēju pārvaldības modeļu ieviešanu un to kvalitātes uzlabošanu, stiprinot demokrātisko iestāžu un procesu noturīgumu, tostarp pret ārēju iejaukšanos;

| K. | tā kā politiski motivēti tiesas procesi pret opozīcijas pārstāvjiem, kas diemžēl ir ilgstoša prakse dažās AP valstīs, liek apšaubīt tiesu varas neatkarību no politiskas iejaukšanās un tādējādi vājina demokrātisko procesu; |
| --- | --- |

K.

tā kā politiski motivēti tiesas procesi pret opozīcijas pārstāvjiem, kas diemžēl ir ilgstoša prakse dažās AP valstīs, liek apšaubīt tiesu varas neatkarību no politiskas iejaukšanās un tādējādi vājina demokrātisko procesu;

| L. | tā kā dažu AP valstu politisko partiju lielā finansiālā atkarība no lielām rūpnieciskām grupām vai oligarhiem uzsver vajadzību pēc sīkāk izstrādātiem tiesību aktiem par dalības maksām, piekļuvi valsts finansējumam un kampaņu finansējumam, lai novērstu to, ka nauda par korumpētām noziedzīgām darbībām ietekmē demokrātiskos procesus; |
| --- | --- |

L.

tā kā dažu AP valstu politisko partiju lielā finansiālā atkarība no lielām rūpnieciskām grupām vai oligarhiem uzsver vajadzību pēc sīkāk izstrādātiem tiesību aktiem par dalības maksām, piekļuvi valsts finansējumam un kampaņu finansējumam, lai novērstu to, ka nauda par korumpētām noziedzīgām darbībām ietekmē demokrātiskos procesus;

| M. | tā kā dažās ES dalībvalstīs ir negatīvas tendences saistībā ar varas monopolizāciju, kas rada pamatu bažām par demokrātisku iestāžu saglabāšanu un stiprināšanu, varas dalīšanu, kontroles un līdzsvara principa piemērošanu, tiesu varas un mediju neatkarību un pilsoniskās sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažās ES dalībvalstīs ir negatīvas tendences saistībā ar varas monopolizāciju, kas rada pamatu bažām par demokrātisku iestāžu saglabāšanu un stiprināšanu, varas dalīšanu, kontroles un līdzsvara principa piemērošanu, tiesu varas un mediju neatkarību un pilsoniskās sabiedrības attīstību;

| N. | tā kā cīņai pret dezinformāciju ir nepieciešama piekļuve autoritatīviem avotiem, lai iegūtu aktuālu informāciju, un drošu avotu veicināšana nolūkā samazināt nepatiesa vai maldinoša satura redzamību un likvidēt kaitīgu un nelikumīgu saturu; |
| --- | --- |

N.

tā kā cīņai pret dezinformāciju ir nepieciešama piekļuve autoritatīviem avotiem, lai iegūtu aktuālu informāciju, un drošu avotu veicināšana nolūkā samazināt nepatiesa vai maldinoša satura redzamību un likvidēt kaitīgu un nelikumīgu saturu;

| O. | tā kā Krievijas Federācija tieši vai izmantojot darījumdarbības, mediju vai politisko aprindu pilnvaras iejaucas ES dalībvalstu un AP valstu demokrātiskajos procesos, tādējādi apdraudot šo valstu suverenitāti, neatkarību un drošību; |
| --- | --- |

O.

tā kā Krievijas Federācija tieši vai izmantojot darījumdarbības, mediju vai politisko aprindu pilnvaras iejaucas ES dalībvalstu un AP valstu demokrātiskajos procesos, tādējādi apdraudot šo valstu suverenitāti, neatkarību un drošību;

| P. | tā kā Krievijas Federācija turpina rupjus Ukrainas un Gruzijas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpumus, graujot drošības, humanitāro un cilvēktiesību situāciju un pārkāpjot starptautisko tiesību pamatprincipus un normas Gruzijas okupētajos Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos/Dienvidosetijā, kā arī nelikumīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā, Sevastopolē un dažos Ukrainas Doņeckas un Luhanskas reģionu apgabalos; |
| --- | --- |

P.

tā kā Krievijas Federācija turpina rupjus Ukrainas un Gruzijas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpumus, graujot drošības, humanitāro un cilvēktiesību situāciju un pārkāpjot starptautisko tiesību pamatprincipus un normas Gruzijas okupētajos Abhāzijas un Dienvidosetijas reģionos/Dienvidosetijā, kā arī nelikumīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā, Sevastopolē un dažos Ukrainas Doņeckas un Luhanskas reģionu apgabalos;

| Q. | nosodot nepārtraukto okupāciju un pasākumus, kas veikti, lai de facto aneksiju attiecinātu uz Gruzijas Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem/Dienvidosetiju, kā arī Krimas Autonomās Republikas aneksijas mēģinājumu un Krievijas Federācijas īstenoto bruņoto agresiju Ukrainas austrumos, aicina starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus, lai atjaunotu Gruzijas un Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

Q.

nosodot nepārtraukto okupāciju un pasākumus, kas veikti, lai de facto aneksiju attiecinātu uz Gruzijas Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem/Dienvidosetiju, kā arī Krimas Autonomās Republikas aneksijas mēģinājumu un Krievijas Federācijas īstenoto bruņoto agresiju Ukrainas austrumos, aicina starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus, lai atjaunotu Gruzijas un Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās;

| R. | tā kā brīvības nodrošināšana iekšzemē un atbalsta veidošana ārpolitikai, kas aizsargā pamatvērtības un tiesības ārvalstīs, ir būtiska, lai veicinātu labāku demokrātijas principu izpratni sabiedrībā, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

R.

tā kā brīvības nodrošināšana iekšzemē un atbalsta veidošana ārpolitikai, kas aizsargā pamatvērtības un tiesības ārvalstīs, ir būtiska, lai veicinātu labāku demokrātijas principu izpratni sabiedrībā, jo īpaši jauniešu vidū;

| S. | tā kā 2020. gada 9. augusta vēlēšanas Baltkrievijā daudzi Baltkrievijas pilsoņi un Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī starptautiski dalībnieki ir definējuši kā “nozagtas vēlēšanas”; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2020. gada 9. augusta vēlēšanas Baltkrievijā daudzi Baltkrievijas pilsoņi un Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī starptautiski dalībnieki ir definējuši kā “nozagtas vēlēšanas”;

| T. | tā kā visā valstī notiek protesti, nosodot Baltkrievijas vēlēšanu oficiālos rezultātus, |
| --- | --- |

T.

tā kā visā valstī notiek protesti, nosodot Baltkrievijas vēlēšanu oficiālos rezultātus,

Politisko partiju loma

| 1. | norāda, ka politiskajām partijām ir svarīga nozīme visos sabiedrības līmeņos, jo tās pauž intereses un viedokļus, formulē politiskas atbildes uz politiskām problēmām un sociāliem izaicinājumiem un ar ievēlētu pārstāvju starpniecību novirza tās uz politisko sistēmu, tādējādi veicinot visu valstī dzīvojošo pilsoņu un tautību patiesu un regulāru līdzdalību ne tikai vēlēšanu laikā, bet arī visos citos politiskās dzīves aspektos; šajā saistībā uzsver, ka politiskās vides nepastāvības problēma lielākajā daļā AP valstu ir jārisina, stiprinot politisko partiju lomu, lai nostiprinātu demokrātijas standartus un vairotu pilsoņu uzticēšanos valsts iestādēm un demokrātiskajiem procesiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina valstu parlamentus stiprināt neatkarīgu un objektīvu tiesu sistēmu, kā arī pieņemt tiesību aktus par labu pārredzamam partiju finansējumam, jo īpaši nosakot politisko partiju juridisko atbildību par ziedojumu pieņemšanu no nezināmiem vai noziedzīgiem avotiem vai avotiem, kuru mērķis ir kropļot un graut demokrātiju, aizstāvēt terorismu vai iedvesmot uz karu un pilsoņu konfliktiem, un atvieglojot apmaksātas politiskās reklāmas un par to atbildīgās organizācijas noteikšanu; uzsver, ka politiskā korupcija grauj pilsoņu uzticēšanos valsts iestādēm, ievēlētajiem pārstāvjiem un politiskajiem dalībniekiem un galu galā grauj demokrātiskās pārbaudes un līdzsvaru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina politiskās partijas arī turpmāk palielināt partiju iekšējo demokrātiju un ievērot dzimumu līdztiesības principu, un mudina tās uzlabot savu daudzveidību, lai labāk pārstāvētu sabiedrību, kurai tās kalpo, piemēram, nodrošinot sieviešu un minoritāšu labāku pārstāvību vēlēšanu sarakstos un vēlēto locekļu vidū; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina valsts iestādes sodīt par visu veidu balsstiesību pirkšanu, kā arī par administratīvo resursu izmantošanu kampaņās; jāievieš atbilstošas preventīvas sankcijas, tostarp jāierobežo nelikumīgas kampaņas piekļuve valsts finansējumam; būtu jāievieš atbilstoši pasākumi, lai novērstu naida runu visos tās veidos, kūdīšanu uz vardarbību, viltus ziņas un dezinformāciju politiska labuma gūšanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina valstu parlamentus pieņemt tiesību aktus par parlamentā un vietējās padomēs pārstāvēto opozīcijas partiju un to politisko grupu tiesību garantēšanu, lai uzraudzītu paziņotos nodomus un vadītāju veiktās darbības; uzskata, ka šāda rīcība veicinās pieņemto lēmumu pārredzamību un ļaus labāk uzraudzīt tiesiskuma ievērošanu un publisko finanšu izlietojumu, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu politisko debašu un valdības sniegto sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, kā arī palīdzēs nodrošināt opozīcijai pienācīgu lomu, tostarp tās tiesības politiski paust savus uzskatus un nostāju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nopietnas bažas par politiski motivētiem tiesas procesiem pret opozīcijas partiju vadītājiem un locekļiem un tiem, kuri nepiekrīt AP valstu valdības nostājai; aicina valdības atturēties no tām pakļauto struktūru vai šādu politiski motivētu tiesu lietu izmantošanas un īstenot visaugstākos tiesiskuma standartus, jo īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību un tiesībām uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina visus politisko partiju pārstāvjus nodrošināt politisko dalībnieku neaizskaramību, taisnīgi un ar cieņu izturoties vienam pret otru, tostarp pret oponentiem, un aizsargāt vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, tai skaitā tiesības uz miermīlīgām demonstrācijām, lai veicinātu jautājumos balstītas politiskas debates un vairotu iedzīvotāju uzticēšanos demokrātiskiem procesiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Komisiju piedāvāt tehnisku atbalstu parlamentārās uzraudzības stiprināšanai visās AP valstīs un ES dalībvalstīs, lai mazinātu pašreizējās nepilnības efektīvos reaģēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina AP valstu iestādes radīt piemērotus apstākļus, lai pilsoniskā sabiedrība, vidējie slāņi un mazie un vidējie uzņēmumi vairāk iesaistītos politiskajos jautājumos; atzīst, cik svarīga ir pilsoniskā uzraudzība attiecībā uz demokrātijas principu un vērtību ievērošanu un īstenošanu, kā arī korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu atklāšanu un ziņošanu par tiem ar mērķi mazināt oligarhu nozīmi politiskajā dzīvē; aicina politiskās partijas izstrādāt prioritāras visaptverošas politiskās programmas un pārstāvēt plašas sabiedrības intereses kopumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina visas politiskās partijas iesaistīties jaunu daudzpusības un sadarbības veidu radīšanā, lai noteiktu stratēģiskos mērķus savai valstij un reģionam; uzsver, ka politiskās ideoloģijas un viedokļu daudzveidība ir būtiska, lai pienācīgi strādātu parlaments, kas pārstāv visus savus pilsoņus un strādā to labā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina politiskās partijas izstrādāt skaidras programmas ar konkrētām politikas programmām; uzsver, ka politisko kultūru sabiedrībā var stiprināt, tikai īstenojot pārredzamus politiskus lēmumus, nodrošinot politisko izglītību skolās un universitātēs un cīnoties pret populismu un radikālismu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina politiskās partijas izmantot digitalizāciju, lai tieši sazinātos ar sabiedrību un risinātu sarūkošā biedru skaita problēmu, jo ir steidzami jāpielāgojas jaunām digitālajām inovācijām, kas var palīdzēt partijām sasniegt savus mērķus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka karantīnas ierobežojumu dēļ kampaņas vēlēšanu procesā var kļūt par lielu izaicinājumu apstākļos, kad ir nevienlīdzīga piekļuve vēlētājiem un mediju resursiem (kas ir galvenie informācijas izplatīšanas un saziņas ar vēlētājiem avoti), kā arī izmantojot sociālos tīklus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nosoda politisko partiju ļaunprātīgo ietekmi uz medijiem sava politiskā labuma dēļ un mudina tās atbalstīt brīvu un neatkarīgu mediju vidi ES un AP; nosoda publisko mediju izmantošanu, ko finansē no nodokļu maksātāju naudas, politisko partiju pārvaldībā, lai gūtu politisku labumu, un aicina mediju regulatīvās iestādes veikt atbilstīgu neatkarīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nosoda politisko partiju ļaunprātīgi veikto sociālo mediju izmantošanu viltotu kontu izveidei, mēģinot uzdoties par saviem politiskajiem sāncenšiem, sabiedriskās domas veidotājiem, aktīvistu grupām un mediju struktūrām, kā arī uzbrukt politiskajiem oponentiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

15.

Pilsoniskās sabiedrības uzdevums

| 16. | uzsver, ka dinamiska pilsoniskā sabiedrība ir svarīgs demokrātijas stāvokļa rādītājs; aicina izveidot mehānismus, kas nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības pienācīgu līdzdalību demokrātijas procesā, piemēram, rīkojot sabiedrisku apspriešanu, uzklausot ekspertus parlamentā utt.; aicina politiskās partijas pilsoņu vārdā atbalstīt pilsonisko sabiedrību un atklāti sadarboties ar to visos darba aspektos, lai ņemtu vērā atšķirīgos viedokļus, stiprinātu demokrātisko reformu uzraudzību valstī un veicinātu to pārredzamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka dažās Austrumu partnerības valstīs pilsoniskās sabiedrības organizācijas joprojām saskaras ar problēmām, galvenokārt saistībā ar piekļuvi finansējumam, valsts iejaukšanos vai digitalizācijas trūkumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti uzsver, ka dzīvotspējīgai demokrātijai ir vajadzīga aktīva pilsoniskā sabiedrība un neatkarīgi mediji, kas var darboties drošā vidē un nodrošināt valsts iestāžu rūpīgu pārbaudi, tādējādi panākot nepieciešamās pārbaudes un līdzsvaru demokrātiskā sabiedrībā; aicina ES un tās austrumu partnerus cīnīties pret pilsoniskās sabiedrības un neatkarīgo mediju iespēju samazināšanos un nodrošināt, ka tie var strādāt bez jebkādiem ierobežojumiem, un uzņemties atbildību par labvēlīgu apstākļu radīšanu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nosoda amatpersonu un politiķu publiskos uzbrukumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, veicinot melus, sazvērestības teorijas, dēmonizāciju vai citus neuzticamības veidus; jebkāds mēģinājums likumīgi ierobežot pilsoniskās sabiedrības grupu darbību, pamatojoties uz šādu neliberālu diskursu, ir uzbrukums demokrātiskajām pamatbrīvībām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES pielāgot un nākt klajā ar skaidru un strukturētu sistēmu dotāciju piešķiršanai NVO, tostarp atjaunotu mehānismu ES delegāciju un ekspertu grupu veiktai novērtēšanai, un mehānismu dažādu organizāciju plašai līdzdalībai, piešķirot prioritāti NVO, kas strādā pie demokrātijas standartiem, tādējādi novēršot dotāciju piešķiršanu GONGO (NVO, ko izveidojušas un finansē valdības, izmantojot neoficiālus kanālus), kā arī NVO, kas strādā ar mērķi cīnīties pret Covid-19 pandēmijas negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina valdības atturēties no Covid pandēmijas ļaunprātīgas izmantošanas un reaģēšanas uz to, lai apklusinātu kritiskus viedokļus, apslāpētu opozīciju vai citādi atkāptos no demokrātijas standartiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES un tās austrumu partnervalstis izveidot konkrētus iekļaujošus mehānismus, lai sadarbību un apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību, tostarp minoritāšu un sieviešu tiesību organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem, padarītu par iestāžu darba standarta elementu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina līdzekļu devējus neapturēt atbalstu NVO Austrumu partnerības valstīs saistībā ar ekonomikas krīzi, kas varētu sekot Covid-19 pandēmijai, bet gan ieguldīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju ilgtermiņa ilgtspējīgā finansēšanā; mudina vienkāršot pieteikšanās metodes un dotāciju piešķiršanas prasības, lai nodrošinātu finansiālu atbalstu ne tikai lielām, pieredzējušām organizācijām, bet arī mazākām reģionālām NVO; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina mobilizēt finanšu resursus NVO vietējiem, reģionālajiem un starptautiskajiem tīkliem, lai atvieglotu to sadarbību, jo tas ļaus tiem ātrāk atrast labus likumdošanas piemērus, kas iedzīvotājiem garantē tiesisko drošību sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dimensijā; uzsver, ka nevalstiskajām organizācijām būs ievērojama nozīme arī to jautājumu izklāstā, kas ir tieši saistīti ar tiesiskuma neievērošanu, vārda brīvības pārkāpumiem, dezinformāciju un krāpšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka valstij ir jāsniedz pārredzama palīdzība, lai apzinātu un atbalstītu iedzīvotāju kustības un organizācijas nolūkā veicināt sociālās pārmaiņas, uzlabot vispārējo labbūtību un iekļaujošāku, vienlīdzīgāku un ilgtspējīgāku sabiedrību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina ES un AP valstis pastiprināt atbalstu vietējām iestādēm, lai nodrošinātu iedzīvotāju ilgtspējīgu līdzdalību un pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā karantīnas apstākļos, jo īpaši izmantojot tiešsaistes platformas un virtuālās konsultāciju metodes, izstrādājot iesaistīšanas stratēģiju un izmantojot atbilstošas dialoga metodes, uzrunājot visas ieinteresētās personas un sociālās grupas, īpaši uzklausot to viedokļus, atziņas un inovatīvas idejas; vienlaikus uzsver, ka ir svarīgi atturēties no vietējo iestāžu un to resursu izmantošanas pirms vēlēšanām un to laikā, lai izdarītu spiedienu uz pilsoņiem par labu pašreiz valdošajai partijai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Eiropas iestādes piemērot pašreizējās vai turpmākās ES programmas, kas attiecas uz Eiropas vērtībām, piemēram, programmu “Tiesības un vērtības”, ne tikai ES dalībvalstīm, bet arī Austrumu partnerības valstīm un NVO, veidojot un veicinot iespējamās sadarbības metodes starp partneriem ES un kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver to, cik liela nozīme ir mediju brīvībai, saskaņā ar kuru gaidāmajā vēlēšanu kampaņā visām politiskajām partijām vajadzētu būt vienlīdzīgai piekļuvei medijiem, būtu jānodrošina redakcionālā neatkarība un sabiedriskajām un jo īpaši privātajām raidorganizācijām vajadzētu politiskos uzskatus atspoguļot plurālistiski, neatkarīgi, objektīvi un nediskriminējoši, kā arī mediju īpašumtiesību pārredzamība; |
| --- | --- |

28.

Brīvu un plurālistisku mediju nozīme

| 29. | uzsver, ka ir jāpalielina informētība, jāpilnveido mediju un informācijas kritiska lietotprasme, kas ir nepieciešama visiem iedzīvotājiem, tostarp personām, kas pieder pie nacionālajām minoritātēm, lai tās varētu naviģēt arvien sarežģītākā mediju vidē, kas kavētu manipulācijas ar faktu un notikumu uztveri, minētajām personām izprotot gan to ziņu izcelsmi, uz kurām tās paļaujas, veidu, kā tās tiek radītas, kādas ir to veidošanas intereses, gan redakcionālos, gan tehnoloģiskos, gan citus informācijas filtrēšanā iesaistītos spēkus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina valstu valdības un parlamentus izveidot un uzturēt drošu vidi žurnālistiem un citiem mediju dalībniekiem, tostarp ārvalstu žurnālistiem, lai novērstu dažādu tādu tiesību aktu vai noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu, kuri var ietekmēt mediju brīvību, piemēram, tiesību akti par neslavas celšanu, terorisma apkarošanu, valsts drošību, sabiedrisko kārtību, naida runu, zaimošanu vai “vēstures likumu”, kurus pārāk bieži piemēro žurnālistu iebiedēšanai un apklusināšanai; uzsver, cik svarīgi, apsverot žurnālistu drošības uzlabošanas pasākumus, ir ievērot dzimumsensitīvu pieeju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stingri nosoda visu veidu spiedienu, ko izmanto politiskiem mērķiem, lai apklusinātu kritiskos medijus vai neatkarīgus žurnālistus, jo īpaši vardarbību, kriminālvajāšanu un visus citus iebiedēšanas veidus; pauž bažas par draudiem mediju brīvībai un plurālismam, ko rada daži politiķi, oligarhi un to pakalpiņi, iepērkot komerciālos medijus un nolaupot sabiedriskos medijus kalpošanai partizānu interesēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina valdības veicināt pārredzamību un nodrošināt pienācīgu piekļuvi sabiedrībai interesējošai informācijai, jo īpaši medijiem un uzraudzības organizācijām, tostarp publicējot informāciju, kas ir sabiedrības interesēs; nosoda valdību centienus nepamatoti ierobežot piekļuvi informācijai par sabiedrībai svarīgiem jautājumiem, izmantojot nepamatotus administratīvus šķēršļus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina AP valstis rūpīgi un pārredzami izmeklēt fiziskos uzbrukumus, draudus un vajāšanu tiešsaistē žurnālistiem un mediju darba ņēmējiem un nodrošināt drošu darba vidi žurnālistiem un mediju darba ņēmējiem, kas ziņo par konflikta zonām, sabiedrības protestiem un ziņo vēlēšanu laikā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | visstingrākajā veidā nosoda žurnālistu un mediju darba ņēmēju politiski motivētu nolaupīšanu un ieslodzīšanu un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus nelikumīgi ieslodzītos žurnālistus un mediju darbiniekus AP valstīs; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES un tās austrumu partnerus palielināt atbalstu, tostarp finansiāli, brīviem un neatkarīgiem medijiem, kas būtu pamats informācijā balstītam publiskam diskursam un plurālistiskai sabiedrībai, ņemot vērā pieaugošos izaicinājumus un finansēšanas problēmas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina valstu regulatorus nodrošināt privāto un publisko uzņēmumu pilnīgu pārredzamību attiecībā uz algoritmu, mākslīgā intelekta un automatizētas lēmumu pieņemšanas izmantošanu, ko nevajadzētu lietot, lai manipulētu ar sabiedrisko domu, kā arī nodrošināt pilnīgu pārredzamību privāto mediju īpašumtiesībās un palielināt pārredzamības prasības ārvalstu valsts medijiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | iesaka Komisijai izveidot un atbalstīt Austrumu partnerības mediju kopu, kuras pamatā ir inovācija un ilgtspēja; uzskata, ka šāda kopa stiprinātu starptautisko informācijas telpu un ES un AP valstu mediju pārstāvju kopdarbus, lai uzsvērtu to daudzveidību un veicinātu augstu kvalitāti, jo īpaši sabiedriskajā apraidē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka valstīm digitālā politika un stratēģija būtu jāizstrādā saskaņā ar cilvēktiesībās balstītu pieeju, pilnībā ievērojot attiecīgos ES Pamattiesību hartas un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas noteikumus; |
| --- | --- |

38.

Godīgas vēlēšanu vides nozīme

| 39. | atkārtoti apstiprina, ka demokrātiskas pārstāvības un labas un efektīvas pārvaldības galvenie nosacījumi joprojām ir godīgas, vienlīdzīgas un pārredzamas vēlēšanas, kas notiek aizklātā balsošanā un kuru pamatā ir demokrātijas principi, pilnībā ievērojot pilsoņu tiesības aktīvi un pasīvi piedalīties vēlēšanās; mudina politiskos dalībniekus apspriest un pieņemt vēlēšanu reformas, pamatojoties uz partiju savstarpēju atbalstu un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību, lai panāktu iespējami plašāku atbalstu; mudina ES un Austrumu partnerības dalībvalstis uzlabot savas balsošanas un balsu skaitīšanas sistēmas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver spēcīgu parlamentu svarīgo nozīmi jo īpaši demokrātijās, kas ir konsolidācijas procesā, lai izvairītos no pārmērīgi centralizētu prezidenta režīmu kārdinājuma, kas galu galā izriet no autoritārām tendencēm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina visas AP valstis īstenot vēl neizpildītos EDSO/ODIHR un Venēcijas komisijas ieteikumus un novērst trūkumus, kas konstatēti vēlēšanu sistēmā vai vēlēšanu sagatavošanā un organizēšanā, inter alia attiecībā uz kampaņu finansēšanu, opozīcijas pārstāvību vēlēšanu administrācijā, strīdu izšķiršanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Christian Danielsson iecelšanu par Eiropadomes priekšsēdētāja Charles Michel personīgo sūtni ES starpniecības dialogā Gruzijā un mudina visus politiskos spēkus Gruzijā atteikties no savām partizānu interesēm Gruzijas nākotnes labā, konstruktīvi strādāt, lai atrisinātu krīzi kompromisa un samierināšanas garā, un atturēties no turpmākas jau tā karstā politiskā klimata uzkarsēšanas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | stingri nosoda nepilnīgās 2020. gada vēlēšanas Baltkrievijā un jo īpaši represijas, ko varas iestādes piemēroja pret saviem pilsoņiem, kuri izmantoja savas tiesības piedalīties miermīlīgās demonstrācijās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkārtoti uzsver ES prasību ievērot Moldovas suverenitāti un teritoriālo integritāti, uzsverot, ka Krievijas militāro spēku, kaujas transportlīdzekļu un munīcijas beznosacījumu izvešana no Moldovas teritorijas ir vienīgā garantija konflikta atrisināšanai mierīgā ceļā; uzsver, ka vienpusējas piekāpšanās, ko pieprasa 5 + 2 vidutāji un novērotāji, nevar tikt īstenotas uz Moldovas demokrātisko pilsoņu konstitucionālo brīvību un brīvību rēķina; atzīst, ka Moldovas pilsoņiem ir jābauda tiesības dzīvot valstī, kas ir aizsargāta pret dziļiem drošības, aizsardzības un hibrīddraudiem, brīvi pārvietoties Moldovas teritorijā, būt aizsargātiem pret nelikumīgu kratīšanu vai diskrecionāru arestu separātistu struktūrās Tiraspolē, kas ir jāuzskata par prioritāti salīdzinājumā ar citiem konflikta atrisināšanas elementiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atbalsta ES un daudzu Eiropas valstu lēmumus neatzīt Baltkrievijas Centrālās vēlēšanu komitejas paziņotos vēlēšanu rezultātus un vairs neatzīt Aleksandru Lukašenko par likumīgu valsts prezidentu pēc viņa pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Eiropas Komisiju, ES Padomi un Eiropadomi veicināt vērienīgu redzējumu par AP nākotni, ņemot vērā asociēto partneru, tostarp Moldovas, vēlmi turpināt attīstīt ciešāku sadarbību ar ES atbilstīgi to centieniem integrēties Eiropā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver – lai nodrošinātu pārredzamību un datu aizsardzību, ir nepieciešams labāks regulējums digitālajām un datos balstītām vēlēšanu kampaņām sociālajos medijos, pamatojoties uz lietotāju segmentāciju un profilēšanu, jo īpaši uz tumšo reklāmu platformās, kas paredzētas potenciālajiem vēlētājiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž dziļas bažas par notiekošo ārējo iejaukšanos suverēnajā vēlēšanu procesā, kuras mērķis ir ietekmēt publiskas debates un ietekmēt vēlētāju izvēli; uzskata, ka tas rada nepieciešamību ieviest atbilstošus preventīvus pasākumus; tādēļ aicina stiprināt Eiropas iestāžu, tās dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu centienus apkarot apzināti organizētas dezinformācijas kampaņas un kiberuzbrukumus, ko bieži veic tieši trešās valstis vai ko netieši atbalsta to iestādes; šajā saistībā norāda uz nesenajām dezinformācijas kampaņām, ko atbalstīja Krievija un Ķīna par Covid-19 pandēmijas cēloņiem un sekām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina valstu parlamentus atturēties no izmaiņu pieņemšanas vēlēšanu tiesību aktos mazāk nekā gadu pirms vēlēšanām vai ieviest šādas izmaiņas tikai kritiskās situācijās, pamatojoties uz plašu vienprātību starp visiem politiskajiem dalībniekiem un sabiedrībā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | saskaņā ar ES mērķi sadarbībai attīstības jomā ar visiem tās ieinteresētajiem un asociētajiem partneriem, kā norādīts 2015. gada Eiropas Konsensā par attīstību un Pārmaiņu programmā, un pieņemot, ka Moldovas tuvināšana ES programmām, politikai un standartiem ietekmēs līdzdalības demokrātijas un tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, labas pārvaldības, funkcionējošas tirgus ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības kvalitāti, Eiropas Savienība apsver iespēju aicināt Moldovu pievienoties tādām jaunām politikas jomām un prioritātēm kā ES lauku attīstības politika un Leader finansēšanas programma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina valdības un iestādes veicināt vēlēšanu reformas, lai nodrošinātu brīvas, taisnīgas, konkurētspējīgas un pārredzamas vēlēšanas, grozot vēlēšanu un partiju finansēšanas likumus, un veicināt vēlēšanu procesu pilnīgu atbilstību starptautiskajiem standartiem, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) ieteikumiem un Venēcijas komisijas atzinumiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē regulāras neatkarīgas starptautiskas vēlēšanu novērošanas misijas AP valstīs, lai atbalstītu iestāžu, vēlēšanu procesu un demokrātiskās pārskatatbildības stiprināšanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka lēmumi par vēlēšanu vai referendumu rīkošanu vai atlikšanu pandēmijas situācijā būtu jāpieņem tikai pēc tam, kad ir rūpīgi izvērtētas abu scenāriju priekšrocības un trūkumi, un pēc apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām vēlēšanu procesā, kā arī ar iestādēm, kas ir atbildīgas par sabiedrības veselības, drošības un drošuma nodrošināšanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | stingri nosoda Krievijas Federācijas organizēto nelikumīgo balsošanu un tā sauktās vēlēšanas Ukrainas, Gruzijas un Moldovas īslaicīgi okupētajās teritorijās un aicina visas starptautiskās un Eiropas Savienības iestādes un to dalībvalstis atturēties no jebkādas balsošanas, referendumu un “ievēlēto” personu leģitimitātes atzīšanas Krimas, Luhanskas un Doņeckas reģionu un Gruzijas Abhāzijas reģionā, Dienvidosetijas reģionā/Dienvidosetijas teritorijā; atzīst, ka Moldovas pilsoņiem ir jābauda tiesības brīvi pārvietoties visā valstī bez nelikumīgiem kontroles ierobežojumiem un dzīvot bez draudiem savai dzīvībai, jābūt aizsargātiem pret Tiraspoles separātistu organizāciju neatzītu struktūru nelikumīgu pārmeklēšanu vai diskrecionāru arestu, kas ir jāuzskata par prioritāti salīdzinājumā ar citiem konflikta atrisināšanas elementiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāram, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

---

| 8.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/10

---

REZOLŪCIJA

par izglītības un ekonomikas sinerģiju ES un Austrumu partnerības valstīs

(2021/C 361/02)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Austrumu kaimiņattiecību politikas attīstību kopš 2004. gada un tās Austrumu partnerības komponentu kopš 2009. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu kaimiņattiecību politikas attīstību kopš 2004. gada un tās Austrumu partnerības komponentu kopš 2009. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. un 6. pantu, kā arī 145.–149. pantu (IX sadaļa – “Nodarbinātība”) un 166. un 165. pantu (XII sadaļa – “Izglītība, arodmācības, jaunatne un sports”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. un 6. pantu, kā arī 145.–149. pantu (IX sadaļa – “Nodarbinātība”) un 166. un 165. pantu (XII sadaļa – “Izglītība, arodmācības, jaunatne un sports”),

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp ES un Gruziju (1), Asociācijas nolīgumu starp ES un Moldovu (2) un Asociācijas nolīgumu starp ES un Ukrainu (3), Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju (4) un Partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Azerbaidžānu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp ES un Gruziju (1), Asociācijas nolīgumu starp ES un Moldovu (2) un Asociācijas nolīgumu starp ES un Ukrainu (3), Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju (4) un Partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Azerbaidžānu (5),

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2011. gada 3. maija dibināšanas aktu (jaunākie grozījumi izdarīti 2018. gada 26. jūnijā) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2011. gada 3. maija dibināšanas aktu (jaunākie grozījumi izdarīti 2018. gada 26. jūnijā) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada. Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”, un Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada. Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”, un Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas Prezidija 2020. gada 12. jūnija vēstījumu Austrumu partnerības vadītāju videokonferences laikā 2020. gada 18. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas Prezidija 2020. gada 12. jūnija vēstījumu Austrumu partnerības vadītāju videokonferences laikā 2020. gada 18. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (7),

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Charles Michel2020. gada 18. jūnija vēstījumu Austrumu partnerības vadītāju videokonferences laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Charles Michel2020. gada 18. jūnija vēstījumu Austrumu partnerības vadītāju videokonferences laikā,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferences rīcības plānu 2018.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferences rīcības plānu 2018.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 9. decembra rezolūciju par inovācijām izglītībā un izglītības reformām ES dalībvalstīs un austrumu partnervalstīs – problēmas un iespējas (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 9. decembra rezolūciju par inovācijām izglītībā un izglītības reformām ES dalībvalstīs un austrumu partnervalstīs – problēmas un iespējas (8),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši 4. ilgtspējīgas attīstības mērķi – nodrošināt iekļaujošu un vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī, un jo īpaši 4. ilgtspējīgas attīstības mērķi – nodrošināt iekļaujošu un vienlīdzīgi pieejamu, kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem iedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Komisija sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, un jo īpaši 1. pīlāru par ikviena cilvēka tiesībām uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai saglabātu un iegūtu prasmes, kas ļauj viņiem pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi pārvaldīt pārejas darba tirgū, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Komisija sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, un jo īpaši 1. pīlāru par ikviena cilvēka tiesībām uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību, lai saglabātu un iegūtu prasmes, kas ļauj viņiem pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē un veiksmīgi pārvaldīt pārejas darba tirgū,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ (9),

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2016. gada 22. marta rezolūciju par profesionālo kvalifikāciju, darba pieredzes un augstākās izglītības diplomu atzīšanu Boloņas procesa ietvaros (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2016. gada 22. marta rezolūciju par profesionālo kvalifikāciju, darba pieredzes un augstākās izglītības diplomu atzīšanu Boloņas procesa ietvaros (10),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 10. jūnija darba dokumentu “Analītiskais pamatojums attiecībā uz jauno Prasmju programmu Eiropai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 10. jūnija darba dokumentu “Analītiskais pamatojums attiecībā uz jauno Prasmju programmu Eiropai”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā Prasmju programmu Eiropai. kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016) 381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā Prasmju programmu Eiropai. kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016) 381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana” (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana” (COM(2016) 941),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020) 624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020) 624),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018) 23),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018) 24),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018) 268), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018) 268),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020) 625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020) 625),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra Ieteikumu par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra Ieteikumu par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (11),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. novembra Romas ministru komunikē pēc Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. novembra Romas ministru komunikē pēc Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru sanāksmes,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010) 2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020) 624), kura pamatā ir Digitālās rīcības plāns 2018.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020) 624), kura pamatā ir Digitālās rīcības plāns 2018.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1958. gada 25. jūnija Konvenciju par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1958. gada 25. jūnija Konvenciju par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1975. gada 23. jūnija Cilvēkresursu attīstības konvencija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 1975. gada 23. jūnija Cilvēkresursu attīstības konvencija,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 26. februāra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2020) 70) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu un Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija normatīvo rezolūciju par šo priekšlikumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 26. februāra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2020) 70) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 5. maija atzinumu un Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija normatīvo rezolūciju par šo priekšlikumu (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (COM(2020) 102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (COM(2020) 102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda – jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020) 456), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojumu “Eiropas lielā stunda – jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020) 456),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumus un Parlamenta 2020. gada 23. jūlija rezolūciju par Eiropadomes 2020. gada 17.-21. jūlija ārkārtas sanāksmes secinājumiem (14) un Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumus un Parlamenta 2020. gada 23. jūlija rezolūciju par Eiropadomes 2020. gada 17.-21. jūlija ārkārtas sanāksmes secinājumiem (14) un Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu trešām valstīm 2019. gadā (COM(2020) 296), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu trešām valstīm 2019. gadā (COM(2020) 296),

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas 2018. gada ziņojumu par Austrumu partnerības Tehniskās palīdzības ieguldījumu fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas 2018. gada ziņojumu par Austrumu partnerības Tehniskās palīdzības ieguldījumu fondu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūlija priekšlikumu, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018) 434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. jūlija priekšlikumu, ar ko laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam izveido Digitālās Eiropas programmu (COM(2018) 434),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kurā īpaša uzmanība pievērsta tam, lai nodrošinātu vides, enerģētikas un klimata partnerības ar Austrumu partnerības valstīm (COM(2019) 640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kurā īpaša uzmanība pievērsta tam, lai nodrošinātu vides, enerģētikas un klimata partnerības ar Austrumu partnerības valstīm (COM(2019) 640),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 26. septembra Regulu (ES) 2017/1601, ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 26. septembra Regulu (ES) 2017/1601, ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. maija priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020) 408), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. maija priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020) 408),

| — | ņemot vērā ANO 2015. gada 12. decembra Parīzes klimata nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2015. gada 12. decembra Parīzes klimata nolīgumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Vienotība Covid-19 apkarošanā”, jo īpaši, lai Austrumu partnerības valstīm nodrošinātu piekļuvi daļai no 2,3 miljardiem vakcīnu devu, ko nodrošina ES (COM(2021) 35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Vienotība Covid-19 apkarošanā”, jo īpaši, lai Austrumu partnerības valstīm nodrošinātu piekļuvi daļai no 2,3 miljardiem vakcīnu devu, ko nodrošina ES (COM(2021) 35),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020) 103), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (COM(2020) 103),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos vēlēšanu procesā un dezinformāciju valstu un Eiropas demokrātijas procesos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos vēlēšanu procesā un dezinformāciju valstu un Eiropas demokrātijas procesos,

| — | ņemot vērā 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 19. septembra rezolūciju par Eiropas atceres nozīmi Eiropas nākotnei,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (COM(2020) 98), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (COM(2020) 98),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (2009/C119/02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (2009/C119/02),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 15. decembra vienošanos par provizorisko vienošanos par programmu “ES Veselība” 2021.–2027. gadam (COM(2020) 405), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 15. decembra vienošanos par provizorisko vienošanos par programmu “ES Veselība” 2021.–2027. gadam (COM(2020) 405),

| A. | tā kā Austrumu partnerības (AP), kas tika uzsākta 2009. gadā kā kopīga politikas iniciatīva, mērķis ir padziļināt un stiprināt attiecības starp ES, tās dalībvalstīm un sešām austrumu kaimiņvalstīm (Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu); |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerības (AP), kas tika uzsākta 2009. gadā kā kopīga politikas iniciatīva, mērķis ir padziļināt un stiprināt attiecības starp ES, tās dalībvalstīm un sešām austrumu kaimiņvalstīm (Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu);

| B. | tā kā Austrumu partnerības projekta kopīgie centieni jau ir devuši ievērojamus, taustāmus ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, tostarp lielāku tirdzniecību, mobilitāti, ekonomisko attīstību, plašākus tiešos personiskos kontaktus un labāku dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Austrumu partnerības projekta kopīgie centieni jau ir devuši ievērojamus, taustāmus ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, tostarp lielāku tirdzniecību, mobilitāti, ekonomisko attīstību, plašākus tiešos personiskos kontaktus un labāku dzīves kvalitāti;

| C. | tā kā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka ierosinātajā stratēģijā “Austrumu partnerības politika laikposmam pēc 2020. gada” ir uzsvērts, cik svarīgi ir stabilizēt ilgtspējīgu attīstību, kas panākta, veicot ieguldījumus ekonomikas modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot jaunatnei un bezdarbam, lai veicinātu labklājību visā Eiropā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietnieka ierosinātajā stratēģijā “Austrumu partnerības politika laikposmam pēc 2020. gada” ir uzsvērts, cik svarīgi ir stabilizēt ilgtspējīgu attīstību, kas panākta, veicot ieguldījumus ekonomikas modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot jaunatnei un bezdarbam, lai veicinātu labklājību visā Eiropā;

| D. | tā kā ES starptautisko kultūras attiecību stratēģija (JOIN(2016)29) paredz atbalstu dinamiskai kultūras un sociālajai apmaiņai starp ES un tās austrumu partneriem, lai vienlīdzīgi iesaistītu gan iedzīvotājus, gan valsts dalībniekus un kultūras pakalpojumu sniedzējus, stiprinātu pilsonisko sabiedrību un sniegtu lielākas ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES starptautisko kultūras attiecību stratēģija (JOIN(2016)29) paredz atbalstu dinamiskai kultūras un sociālajai apmaiņai starp ES un tās austrumu partneriem, lai vienlīdzīgi iesaistītu gan iedzīvotājus, gan valsts dalībniekus un kultūras pakalpojumu sniedzējus, stiprinātu pilsonisko sabiedrību un sniegtu lielākas ekonomiskās iespējas;

| E. | tā kā tiesības uz izglītību ir nostiprinātas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokola par tiesībām uz izglītību 2. pantā; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesības uz izglītību ir nostiprinātas Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantā, Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokola par tiesībām uz izglītību 2. pantā;

| F. | tā kā cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visu galveno AP sadarbības jomu neatņemama sastāvdaļa ar katrai valstij noteiktām konkrētām prioritātēm; tā kā minoritāšu, tostarp LGBTI, cilvēktiesību aizsardzība pret visu veidu neiecietību un diskrimināciju ir tieši saistīta ar iedzīvotāju piekļuvi kvalitatīvai izglītībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēktiesības un pamatbrīvības ir visu galveno AP sadarbības jomu neatņemama sastāvdaļa ar katrai valstij noteiktām konkrētām prioritātēm; tā kā minoritāšu, tostarp LGBTI, cilvēktiesību aizsardzība pret visu veidu neiecietību un diskrimināciju ir tieši saistīta ar iedzīvotāju piekļuvi kvalitatīvai izglītībai;

| G. | tā kā tiesības strādāt un īstenot brīvi izvēlētu vai akceptētu nodarbošanos ir nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantā; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesības strādāt un īstenot brīvi izvēlētu vai akceptētu nodarbošanos ir nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 15. pantā;

| H. | tā kā ES dalībvalstīm ekonomikas politika un nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un attiecīgi jāsaskaņo savas darbības Padomē; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES dalībvalstīm ekonomikas politika un nodarbinātības veicināšana jāuzskata par vispārsvarīgu jautājumu un attiecīgi jāsaskaņo savas darbības Padomē;

| I. | tā kā ES sadarbojas ar dalībvalstīm, lai īstenotu koordinētu Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, veicina sadarbību starp dalībvalstīm un atbalsta un novērtē to centienus ar Eiropas pusgada, nodarbinātības pamatnostādņu un valstu politikas uzraudzības palīdzību, sagatavojot vienoto nodarbinātības ziņojumu, īstenojot valstu reformu programmas un sniedzot konkrētām valstīm adresētus ieteikumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES sadarbojas ar dalībvalstīm, lai īstenotu koordinētu Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, veicina sadarbību starp dalībvalstīm un atbalsta un novērtē to centienus ar Eiropas pusgada, nodarbinātības pamatnostādņu un valstu politikas uzraudzības palīdzību, sagatavojot vienoto nodarbinātības ziņojumu, īstenojot valstu reformu programmas un sniedzot konkrētām valstīm adresētus ieteikumus;

| J. | tā kā ES ir jāsniedz ieguldījums kvalitatīvas izglītības, profesionālās apmācības un jaunatnes politikas veicināšanā, kā arī izglītības pieejamības veicināšanā visiem, mudinot dalībvalstis un vajadzības gadījumā atbalstot, koordinējot un papildinot to darbības; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir jāsniedz ieguldījums kvalitatīvas izglītības, profesionālās apmācības un jaunatnes politikas veicināšanā, kā arī izglītības pieejamības veicināšanā visiem, mudinot dalībvalstis un vajadzības gadījumā atbalstot, koordinējot un papildinot to darbības;

| K. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Padome, Parlaments un Komisija apstiprināja 2017. gada 16. novembrī, ir uzsvērts, cik liela nozīme ir izglītībai, apmācībai, mūžizglītībai, vienlīdzīgām iespējām neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, aktīvam atbalstam darba meklēšanā un taisnīgiem darba apstākļiem, jo īpaši uzsver, ka jauniešiem ir tiesības uz turpmāku izglītību, mācekļa praksi, stažēšanos vai darba piedāvājumu ar labu reputāciju četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbnieku vai izglītības beigšanas, un uzsver, ka bērniem ir tiesības uz agrīnu izglītību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Padome, Parlaments un Komisija apstiprināja 2017. gada 16. novembrī, ir uzsvērts, cik liela nozīme ir izglītībai, apmācībai, mūžizglītībai, vienlīdzīgām iespējām neatkarīgi no dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas, aktīvam atbalstam darba meklēšanā un taisnīgiem darba apstākļiem, jo īpaši uzsver, ka jauniešiem ir tiesības uz turpmāku izglītību, mācekļa praksi, stažēšanos vai darba piedāvājumu ar labu reputāciju četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbnieku vai izglītības beigšanas, un uzsver, ka bērniem ir tiesības uz agrīnu izglītību;

| L. | tā kā Komisija ir ierosinājusi Eiropas izglītības telpas veicinošu satvaru, lai turpinātu stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) un arī turpmāk radītu forumu, kas ļauj iesaistītajām valstīm apmainīties ar paraugpraksi, mācīties no citu pieredzes, apkopot un izplatīt zināšanas un virzīt izglītības politikas reformas valsts un reģionālā līmenī; tā kā ET 2020 jaunā sistēma būtu jābalsta arī uz mūžizglītības pieeju, pievēršoties rezultātiem no agrīnas bērnības līdz pieaugušo profesionālajai apmācībai un augstākajai izglītībai un aptverot mācīšanos visās jomās un visos veidos (formālā, neformālā un ikdienējā veidā); |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisija ir ierosinājusi Eiropas izglītības telpas veicinošu satvaru, lai turpinātu stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) un arī turpmāk radītu forumu, kas ļauj iesaistītajām valstīm apmainīties ar paraugpraksi, mācīties no citu pieredzes, apkopot un izplatīt zināšanas un virzīt izglītības politikas reformas valsts un reģionālā līmenī; tā kā ET 2020 jaunā sistēma būtu jābalsta arī uz mūžizglītības pieeju, pievēršoties rezultātiem no agrīnas bērnības līdz pieaugušo profesionālajai apmācībai un augstākajai izglītībai un aptverot mācīšanos visās jomās un visos veidos (formālā, neformālā un ikdienējā veidā);

| M. | tā kā Komisija pašlaik strādā pie priekšlikuma Padomes ieteikumam par mācībām tiešsaistē un attālinātām mācībām pamatizglītībā un vidējā izglītībā, koncentrējoties uz vienotu ES mēroga izpratni par to, kā līdz 2021. gada beigām panākt, ka attālinātas, tiešsaistes un jaukta tipa mācības ir efektīvas, iekļaujošas un iesaistošas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija pašlaik strādā pie priekšlikuma Padomes ieteikumam par mācībām tiešsaistē un attālinātām mācībām pamatizglītībā un vidējā izglītībā, koncentrējoties uz vienotu ES mēroga izpratni par to, kā līdz 2021. gada beigām panākt, ka attālinātas, tiešsaistes un jaukta tipa mācības ir efektīvas, iekļaujošas un iesaistošas;

| N. | tā kā pašlaik tiek gatavots Padomes ieteikums par faktoriem, kas veicina sekmīgu izglītību līdz 2022. gadam; |
| --- | --- |

N.

tā kā pašlaik tiek gatavots Padomes ieteikums par faktoriem, kas veicina sekmīgu izglītību līdz 2022. gadam;

| O. | tā kā Covid-19 krīze ir izraisījusi nepieredzētu, masveida pāreju uz tiešsaistes mācībām, apmācību un tāldarba metodēm, kam nepieciešami inovatīvi attālinātu mācību risinājumi un kas veicina pozitīvu ilgtermiņa digitālo pārveidi, un pastāv risks, ka lielas atšķirības tehnoloģiju pieejamībā var veicināt sasniegumu atšķirības starp studentiem un darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Covid-19 krīze ir izraisījusi nepieredzētu, masveida pāreju uz tiešsaistes mācībām, apmācību un tāldarba metodēm, kam nepieciešami inovatīvi attālinātu mācību risinājumi un kas veicina pozitīvu ilgtermiņa digitālo pārveidi, un pastāv risks, ka lielas atšķirības tehnoloģiju pieejamībā var veicināt sasniegumu atšķirības starp studentiem un darba ņēmējiem;

| P. | tā kā izaugsmes, nodarbinātības, sociālā taisnīguma un iekļaušanas stratēģijā “Eiropa 2020” ir uzsvērts, ka ir svarīgi, lai ES dalībvalstis visos līmeņos palielinātu ieguldījumus izglītības un apmācības politikā; |
| --- | --- |

P.

tā kā izaugsmes, nodarbinātības, sociālā taisnīguma un iekļaušanas stratēģijā “Eiropa 2020” ir uzsvērts, ka ir svarīgi, lai ES dalībvalstis visos līmeņos palielinātu ieguldījumus izglītības un apmācības politikā;

| Q. | tā kā Komisija pašlaik strādā pie priekšlikuma Padomes ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un apmācībā un sadarbojas ar uzņēmējdarbības nozari, lai apzinātu un atjauninātu prasmju vajadzības, kad tās rodas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija pašlaik strādā pie priekšlikuma Padomes ieteikumam par digitālo prasmju nodrošināšanas uzlabošanu izglītībā un apmācībā un sadarbojas ar uzņēmējdarbības nozari, lai apzinātu un atjauninātu prasmju vajadzības, kad tās rodas;

| R. | tā kā joprojām pastāvošā neatbilstība starp akadēmisko un profesionālo mācību iestāžu piedāvātajām kvalifikācijām un strauji mainīgajām darba tirgus prasībām, ko pēdējos gados raksturo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstība un pakalpojumu nozares attīstība kopumā, joprojām ir nopietna problēma dažām ES dalībvalstīm un – vēl lielākā mērā – austrumu partnervalstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā joprojām pastāvošā neatbilstība starp akadēmisko un profesionālo mācību iestāžu piedāvātajām kvalifikācijām un strauji mainīgajām darba tirgus prasībām, ko pēdējos gados raksturo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstība un pakalpojumu nozares attīstība kopumā, joprojām ir nopietna problēma dažām ES dalībvalstīm un – vēl lielākā mērā – austrumu partnervalstīm;

| S. | tā kā regulāras un būtiskas apspriešanās un sadarbības pasākumi valsts, reģionālā un vietējā līmenī, iesaistot tādas ieinteresētās personas kā izglītības un apmācības iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, uzņēmumi, sociālie partneri un nodarbinātības aģentūras, kā arī paši jaunieši, ir būtiski, lai samazinātu šo neatbilstību; |
| --- | --- |

S.

tā kā regulāras un būtiskas apspriešanās un sadarbības pasākumi valsts, reģionālā un vietējā līmenī, iesaistot tādas ieinteresētās personas kā izglītības un apmācības iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, uzņēmumi, sociālie partneri un nodarbinātības aģentūras, kā arī paši jaunieši, ir būtiski, lai samazinātu šo neatbilstību;

| T. | tā kā pārskatītajā Austrumu partnerības daudzpusējā struktūrā 4. platforma (mobilitāte un tiešie personiskie kontakti) cenšas palielināt AP valstu dalību ES programmās tādās jomās kā izglītība, pētniecība un inovācija, un tās mērķis ir veicināt sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm, augstākās izglītības iestādēm, skolām un pētniecības iestādēm, kā arī uzlabot zināšanas un veicināt paraugprakses apmaiņu šajās jomās; |
| --- | --- |

T.

tā kā pārskatītajā Austrumu partnerības daudzpusējā struktūrā 4. platforma (mobilitāte un tiešie personiskie kontakti) cenšas palielināt AP valstu dalību ES programmās tādās jomās kā izglītība, pētniecība un inovācija, un tās mērķis ir veicināt sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm, augstākās izglītības iestādēm, skolām un pētniecības iestādēm, kā arī uzlabot zināšanas un veicināt paraugprakses apmaiņu šajās jomās;

| U. | tā kā ES, tās dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm ir jāaizstāv iedzīvotāju tiesības uz kvalitatīvu izglītību, māceklību un stažēšanos, kā arī tiesības uz taisnīgām iespējām iekļaujošā darba tirgū, lai iedzīvotāji savukārt varētu veicināt konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas ekonomiku; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES, tās dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm ir jāaizstāv iedzīvotāju tiesības uz kvalitatīvu izglītību, māceklību un stažēšanos, kā arī tiesības uz taisnīgām iespējām iekļaujošā darba tirgū, lai iedzīvotāji savukārt varētu veicināt konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas ekonomiku;

| V. | tā kā jaunā Prasmju programma ir piecu gadu plāns, kas palīdzēs ES iedzīvotājiem attīstīt lielāku skaitu labāku prasmju un tās izmantot, ļaujot viņiem atrast kvalitatīvas darbvietas un tādējādi stiprinot ilgtspējīgu konkurētspēju, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā; tā kā jaunā Prasmju programma arī nodrošinās vienlīdzīgas iespējas, praksē ieviesīs Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo principu (izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamība ikvienam, visur ES) un veidos noturību, lai ES dalībvalstis varētu reaģēt uz krīzēm, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

V.

tā kā jaunā Prasmju programma ir piecu gadu plāns, kas palīdzēs ES iedzīvotājiem attīstīt lielāku skaitu labāku prasmju un tās izmantot, ļaujot viņiem atrast kvalitatīvas darbvietas un tādējādi stiprinot ilgtspējīgu konkurētspēju, kā noteikts Eiropas zaļajā kursā; tā kā jaunā Prasmju programma arī nodrošinās vienlīdzīgas iespējas, praksē ieviesīs Eiropas sociālo tiesību pīlāra pirmo principu (izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamība ikvienam, visur ES) un veidos noturību, lai ES dalībvalstis varētu reaģēt uz krīzēm, pamatojoties uz Covid-19 pandēmijas laikā gūto pieredzi;

| W. | tā kā Covid-19 pandēmija ir atnesusi haosu Eiropas ģimenēm, darba ņēmējiem un uzņēmumiem un tāpēc ir nepieciešama vēl nepieredzēta reakcija; |
| --- | --- |

W.

tā kā Covid-19 pandēmija ir atnesusi haosu Eiropas ģimenēm, darba ņēmējiem un uzņēmumiem un tāpēc ir nepieciešama vēl nepieredzēta reakcija;

| X. | tā kā ES ir jāpārveido prasmes profesionālajā izglītībā un apmācībā, lai nodrošinātu, ka cilvēki var gūt panākumus zaļās un digitālās pārkārtošanās laikā, un lai veicinātu ES atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskajām sekām; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ir jāpārveido prasmes profesionālajā izglītībā un apmācībā, lai nodrošinātu, ka cilvēki var gūt panākumus zaļās un digitālās pārkārtošanās laikā, un lai veicinātu ES atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskajām sekām;

| Y. | tā kā ir būtiski, lai ES dalībvalstis un to austrumu partnervalstu valdības novērtētu sava esošā darbaspēka prasmju nepietiekamību un pēc tam veiktu ievērojamus ieguldījumus tās novēršanā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir būtiski, lai ES dalībvalstis un to austrumu partnervalstu valdības novērtētu sava esošā darbaspēka prasmju nepietiekamību un pēc tam veiktu ievērojamus ieguldījumus tās novēršanā;

| Z. | tā kā šīs atveseļošanās pamatā ir jābūt Eiropas zaļajam kursam, Eiropas digitālajai programmai un jaunajai Eiropas industriālajai stratēģijai, lai dalībvalstu ekonomikas izkļūtu no Covid-19 krīzes spēcīgākas, noturīgākas, ilgtspējīgākas un konkurētspējīgākas un varētu vadīt divējādo pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un digitālo līderību, |
| --- | --- |

Z.

tā kā šīs atveseļošanās pamatā ir jābūt Eiropas zaļajam kursam, Eiropas digitālajai programmai un jaunajai Eiropas industriālajai stratēģijai, lai dalībvalstu ekonomikas izkļūtu no Covid-19 krīzes spēcīgākas, noturīgākas, ilgtspējīgākas un konkurētspējīgākas un varētu vadīt divējādo pārkārtošanos uz klimatneitralitāti un digitālo līderību,

| 1. | atgādina, ka Austrumu partnerības samita 2017. gada 24. novembra kopīgajā deklarācijā tika uzsvērta dalībnieku apņemšanās cieši sadarboties ar visiem partneriem izglītības un apmācības, pētniecības un inovācijas sistēmu modernizācijā un likt uzsvaru uz atbalstu un iespēju nodrošināšanu jauniešiem; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Austrumu partnerības samita 2017. gada 24. novembra kopīgajā deklarācijā tika uzsvērta dalībnieku apņemšanās cieši sadarboties ar visiem partneriem izglītības un apmācības, pētniecības un inovācijas sistēmu modernizācijā un likt uzsvaru uz atbalstu un iespēju nodrošināšanu jauniešiem;

| 2. | aicina ES, tās dalībvalstis un austrumu partnervalstis sadarboties, lai panāktu noturīgu, ilgtspējīgu un integrētu ekonomiku, t. i., palielinot to ieguldījumus cilvēkos, īpašu uzsvaru liekot uz jauniešiem, un labāk sasaistot izglītību, pētniecību un inovāciju ar uzņēmējdarbības nozares vajadzībām; |
| --- | --- |

2.

aicina ES, tās dalībvalstis un austrumu partnervalstis sadarboties, lai panāktu noturīgu, ilgtspējīgu un integrētu ekonomiku, t. i., palielinot to ieguldījumus cilvēkos, īpašu uzsvaru liekot uz jauniešiem, un labāk sasaistot izglītību, pētniecību un inovāciju ar uzņēmējdarbības nozares vajadzībām;

| 3. | mudina ES, tās dalībvalstis un tās austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai sasniegtu četrus kopīgus mērķus saskaņā ar ET 2020 noteiktajām prioritātēm un lai tos pilnveidotu Eiropas izglītības telpu veicinošā satvarā: padarīt mūžizglītību un mobilitāti par realitāti, uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti un efektivitāti, veicināt taisnīgumu, demokrātiskās vērtības, sociālo kohēziju un aktīvu pilsoniskumu, kā arī veicināt radošumu un inovāciju, tostarp uzņēmējdarbību, visos izglītības un apmācības līmeņos; |
| --- | --- |

3.

mudina ES, tās dalībvalstis un tās austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai sasniegtu četrus kopīgus mērķus saskaņā ar ET 2020 noteiktajām prioritātēm un lai tos pilnveidotu Eiropas izglītības telpu veicinošā satvarā: padarīt mūžizglītību un mobilitāti par realitāti, uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti un efektivitāti, veicināt taisnīgumu, demokrātiskās vērtības, sociālo kohēziju un aktīvu pilsoniskumu, kā arī veicināt radošumu un inovāciju, tostarp uzņēmējdarbību, visos izglītības un apmācības līmeņos;

| 4. | uzskata, ka, cita starpā ņemot vērā ātrāku prasmju novecošanu, pievilcīgām, inovatīvām un iekļaujošām kvalitatīvām mūžizglītības programmām ir jābūt pieejamām visiem iedzīvotājiem Eiropā, jo tas uzlabo izglītojamo izredzes dzīvē un veido pamatu aktīvam pilsoniskumam, sociālajai mobilitātei un taisnīgākai sabiedrībai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka, cita starpā ņemot vērā ātrāku prasmju novecošanu, pievilcīgām, inovatīvām un iekļaujošām kvalitatīvām mūžizglītības programmām ir jābūt pieejamām visiem iedzīvotājiem Eiropā, jo tas uzlabo izglītojamo izredzes dzīvē un veido pamatu aktīvam pilsoniskumam, sociālajai mobilitātei un taisnīgākai sabiedrībai;

| 5. | uzsver, ka labi kalibrētai izglītības un mūžizglītības politikai ir būtiska nozīme, lai labāk saskaņotu darbaspēka prasmes ar ekonomikas vajadzībām, un ka cilvēki, kuriem ir darba tirgū patiešām nepieciešamās prasmes, parasti gūst labākas nodarbinātības iespējas; norāda, ka kvalitatīvas izglītības, tostarp profesionālās izglītības, pieejamība visiem iedzīvotājiem ir būtiska pieaugušo izglītībai un prasmju apguvei mūžizglītības pieejas ietvaros; uzsver, ka izglītības, uzņēmējdarbības un darbaspēka attīstības līderu iesaistīšana ir būtiska, lai izveidotu sistēmu, kas ļautu valstīm efektīvāk saskaņot izglītības sistēmas un vietējā darba tirgus vajadzības; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka labi kalibrētai izglītības un mūžizglītības politikai ir būtiska nozīme, lai labāk saskaņotu darbaspēka prasmes ar ekonomikas vajadzībām, un ka cilvēki, kuriem ir darba tirgū patiešām nepieciešamās prasmes, parasti gūst labākas nodarbinātības iespējas; norāda, ka kvalitatīvas izglītības, tostarp profesionālās izglītības, pieejamība visiem iedzīvotājiem ir būtiska pieaugušo izglītībai un prasmju apguvei mūžizglītības pieejas ietvaros; uzsver, ka izglītības, uzņēmējdarbības un darbaspēka attīstības līderu iesaistīšana ir būtiska, lai izveidotu sistēmu, kas ļautu valstīm efektīvāk saskaņot izglītības sistēmas un vietējā darba tirgus vajadzības;

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) darbs tiktu turpināts ar jauno NDICI instrumentu, tostarp piešķirti vismaz 19,2 miljardi EUR austrumu kaimiņreģiona projektiem laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) darbs tiktu turpināts ar jauno NDICI instrumentu, tostarp piešķirti vismaz 19,2 miljardi EUR austrumu kaimiņreģiona projektiem laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam;

| 7. | uzskata, ka izglītības reformas ir rūpīgi jāveicina, īstenojot tādas svarīgas programmas kā “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”, lai novērstu turpmāku saskaņotības trūkumu starp izglītības sistēmām un darba tirgus pieprasījumu Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka izglītības reformas ir rūpīgi jāveicina, īstenojot tādas svarīgas programmas kā “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un “Apvārsnis Eiropa”, lai novērstu turpmāku saskaņotības trūkumu starp izglītības sistēmām un darba tirgus pieprasījumu Austrumu partnerības valstīs;

| 8. | aicina ES, tās dalībvalstis un austrumu partnervalstis stiprināt tiešus personiskus kontaktus un atzīt pārrobežu mobilitātes nozīmi Austrumu partnerības 4. platformas “Mobilitāte un tiešie personiskie kontakti” ietvaros; |
| --- | --- |

8.

aicina ES, tās dalībvalstis un austrumu partnervalstis stiprināt tiešus personiskus kontaktus un atzīt pārrobežu mobilitātes nozīmi Austrumu partnerības 4. platformas “Mobilitāte un tiešie personiskie kontakti” ietvaros;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt multilaterālismu, stratēģiskās prioritātes un galveno starptautisko saistību un mērķu sasniegšanu attiecībā uz klimata pārmaiņām, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķus, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt multilaterālismu, stratēģiskās prioritātes un galveno starptautisko saistību un mērķu sasniegšanu attiecībā uz klimata pārmaiņām, tostarp ilgtspējīgas attīstības mērķus, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu;

| 10. | pauž nožēlu par cerībām, ka digitālās tehnoloģijas izglītības un apmācības jomā kopumā uzlabos sinerģiju starp ekonomiku un izglītību un ka izglītības un apmācības iestāžu ieguldījumi informācijas un komunikācijas tehnoloģijās sniegs labus rezultātus; uzsver, ka IKT ir jāintegrē apmācības un mācīšanās procesos un jāpārveido izglītība no zināšanu pārneses uz zināšanu līdzradīšanu; tam būtu jāaptver plašs pārveides pasākumu klāsts, tostarp skolu un skolotāju lielāka autonomija; jaunu mācīšanās hibrīdveidu ieviešana, kā arī būtiskas reformas studentu novērtēšanā, vienlaikus vienmēr piešķirot prioritāti mācībām klātienē, jo skolas nodrošina audzinošu funkciju, ko nevar panākt tiešsaistē; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par cerībām, ka digitālās tehnoloģijas izglītības un apmācības jomā kopumā uzlabos sinerģiju starp ekonomiku un izglītību un ka izglītības un apmācības iestāžu ieguldījumi informācijas un komunikācijas tehnoloģijās sniegs labus rezultātus; uzsver, ka IKT ir jāintegrē apmācības un mācīšanās procesos un jāpārveido izglītība no zināšanu pārneses uz zināšanu līdzradīšanu; tam būtu jāaptver plašs pārveides pasākumu klāsts, tostarp skolu un skolotāju lielāka autonomija; jaunu mācīšanās hibrīdveidu ieviešana, kā arī būtiskas reformas studentu novērtēšanā, vienlaikus vienmēr piešķirot prioritāti mācībām klātienē, jo skolas nodrošina audzinošu funkciju, ko nevar panākt tiešsaistē;

| 11. | uzsver, ka Austrumu partnerības valstīm ir jāuzlabo savu izglītības sistēmu kvalitāte, jo īpaši pārkvalificējot skolotājus un modernizējot izglītības sistēmu, lai tā būtu piemērota digitālajam laikmetam; atzinīgi vērtē Gruzijas vadošo lomu šajā jomā, īstenojot 2018.–2023. gadam paredzēto izglītības reformu plānu, kura mērķis ir saskaņot Gruzijas izglītības sistēmu ar Eiropas standartiem, īpašu uzsvaru liekot uz vidusskolām un profesionālās izglītības centriem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka Austrumu partnerības valstīm ir jāuzlabo savu izglītības sistēmu kvalitāte, jo īpaši pārkvalificējot skolotājus un modernizējot izglītības sistēmu, lai tā būtu piemērota digitālajam laikmetam; atzinīgi vērtē Gruzijas vadošo lomu šajā jomā, īstenojot 2018.–2023. gadam paredzēto izglītības reformu plānu, kura mērķis ir saskaņot Gruzijas izglītības sistēmu ar Eiropas standartiem, īpašu uzsvaru liekot uz vidusskolām un profesionālās izglītības centriem;

| 12. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt savas stratēģijas un palielināt ieguldījumus izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu rezultatīvu, pieejamu un iekļaujošu izglītību, tostarp profesionālo izglītību un apmācību, mūžizglītību, profesionālo pilnveidi un pārkvalifikāciju, īpašu uzmanību pievēršot efektīva atbalsta sniegšanai darba ņēmējiem un bezdarbniekiem un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sniegto iespēju pilnīgai izmantošanai, tostarp uzsverot aprites ekonomikas ieguvumus un vienlaikus ņemot vērā prasības digitālajai un zaļajai kompetencei; |
| --- | --- |

12.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt savas stratēģijas un palielināt ieguldījumus izglītības un apmācības sistēmās, lai nodrošinātu rezultatīvu, pieejamu un iekļaujošu izglītību, tostarp profesionālo izglītību un apmācību, mūžizglītību, profesionālo pilnveidi un pārkvalifikāciju, īpašu uzmanību pievēršot efektīva atbalsta sniegšanai darba ņēmējiem un bezdarbniekiem un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sniegto iespēju pilnīgai izmantošanai, tostarp uzsverot aprites ekonomikas ieguvumus un vienlaikus ņemot vērā prasības digitālajai un zaļajai kompetencei;

| 13. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis īstenot šos mērķus, nodrošinot labāku infrastruktūru, savienojamību un digitālo aprīkojumu, apmācot skolotājus izmantot tehnoloģijas un piemērot digitālās metodikas un veicinot augstas kvalitātes mācību saturu, lietotājiem draudzīgus rīkus un drošas platformas, kurās tiek ievēroti privātuma un ētikas standarti un stiprināta noturība pret kiberdraudiem; |
| --- | --- |

13.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis īstenot šos mērķus, nodrošinot labāku infrastruktūru, savienojamību un digitālo aprīkojumu, apmācot skolotājus izmantot tehnoloģijas un piemērot digitālās metodikas un veicinot augstas kvalitātes mācību saturu, lietotājiem draudzīgus rīkus un drošas platformas, kurās tiek ievēroti privātuma un ētikas standarti un stiprināta noturība pret kiberdraudiem;

| 14. | norāda, ka izglītības un mācību mobilitāte veicina tādu pamatprasmju un pieredzes attīstību, kas ir būtiskas aktīvai dalībai darba tirgū un sabiedrībā kopumā, un uzsver, cik svarīga ir diplomu savstarpēja atzīšana, lai veicinātu šo mobilitāti; šajā sakarībā uzsver, ka ES pamatprogramma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” (2014–2020) ir devusi būtisku ieguldījumu ET 2020 īstenošanā, jo tā ir nodrošinājusi iespējas vairāk nekā četriem miljoniem eiropiešu studēt, mācīties un gūt pieredzi ārvalstīs, tādējādi padarot mūžizglītības principu par realitāti; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā palielināt Austrumu partnerības valstu jauno studentu un darba ņēmēju iesaistīšanos ES mobilitātes projektos, tostarp brīvprātīgā darba pasākumos; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka izglītības un mācību mobilitāte veicina tādu pamatprasmju un pieredzes attīstību, kas ir būtiskas aktīvai dalībai darba tirgū un sabiedrībā kopumā, un uzsver, cik svarīga ir diplomu savstarpēja atzīšana, lai veicinātu šo mobilitāti; šajā sakarībā uzsver, ka ES pamatprogramma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” (2014–2020) ir devusi būtisku ieguldījumu ET 2020 īstenošanā, jo tā ir nodrošinājusi iespējas vairāk nekā četriem miljoniem eiropiešu studēt, mācīties un gūt pieredzi ārvalstīs, tādējādi padarot mūžizglītības principu par realitāti; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā palielināt Austrumu partnerības valstu jauno studentu un darba ņēmēju iesaistīšanos ES mobilitātes projektos, tostarp brīvprātīgā darba pasākumos;

| 15. | norāda, ka programmas “Erasmus+” vidusposma novērtējumā tika uzsvērta mobilitātes pozitīvā ietekme uz izglītojamo pašapziņu, neatkarību, sociālo integrāciju un viņu vēlāku integrāciju darba tirgū, kā arī devums Eiropas identitātes apziņas veidošanā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt tiešus personiskus kontaktus, savstarpēju mācīšanos starp dalībvalstu un tās austrumu partnervalstu saņēmējiem un palielināt savstarpējo kultūras apmaiņu, ko panāk, plašāk izmantojot programmu “Erasmus+”; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka programmas “Erasmus+” vidusposma novērtējumā tika uzsvērta mobilitātes pozitīvā ietekme uz izglītojamo pašapziņu, neatkarību, sociālo integrāciju un viņu vēlāku integrāciju darba tirgū, kā arī devums Eiropas identitātes apziņas veidošanā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt tiešus personiskus kontaktus, savstarpēju mācīšanos starp dalībvalstu un tās austrumu partnervalstu saņēmējiem un palielināt savstarpējo kultūras apmaiņu, ko panāk, plašāk izmantojot programmu “Erasmus+”;

| 16. | norāda, ka Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam ir jānodrošina ne tikai finansiāls atbalsts, bet arī skaidra sociālās, nodarbinātības un integrācijas darba tirgū politikas sistēma, lai sagatavotu partnerus turpmākai dalībai Eiropas Savienībā un atbalstītu to pievienošanās procesu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam ir jānodrošina ne tikai finansiāls atbalsts, bet arī skaidra sociālās, nodarbinātības un integrācijas darba tirgū politikas sistēma, lai sagatavotu partnerus turpmākai dalībai Eiropas Savienībā un atbalstītu to pievienošanās procesu;

| 17. | uzstāj, ka globalizētās izglītības, apmācības un nodarbinātības vidē ir būtiski, lai jaunieši varētu pēc iespējas labāk izmantot visas mācību iespējas visā Eiropā; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam divkāršot, proti, līdz 30 miljardiem EUR palielināt budžetu “Erasmus” programmai, kas aizstās programmu “Erasmus+”, un pievērst lielāku uzmanību to personu iekļaušanai, kurām ir mazāk iespēju; |
| --- | --- |

17.

uzstāj, ka globalizētās izglītības, apmācības un nodarbinātības vidē ir būtiski, lai jaunieši varētu pēc iespējas labāk izmantot visas mācību iespējas visā Eiropā; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam divkāršot, proti, līdz 30 miljardiem EUR palielināt budžetu “Erasmus” programmai, kas aizstās programmu “Erasmus+”, un pievērst lielāku uzmanību to personu iekļaušanai, kurām ir mazāk iespēju;

| 18. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai palīdzētu mazkvalificētiem pieaugušajiem iegūt minimālo rakstpratības, rēķinpratības un digitālo prasmju līmeni, piemēram, izmantojot mērķtiecīgus finanšu stimulus un modulāras mācīšanās iespējas, lai veicinātu dalību apmācībā; |
| --- | --- |

18.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai palīdzētu mazkvalificētiem pieaugušajiem iegūt minimālo rakstpratības, rēķinpratības un digitālo prasmju līmeni, piemēram, izmantojot mērķtiecīgus finanšu stimulus un modulāras mācīšanās iespējas, lai veicinātu dalību apmācībā;

| 19. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis sniegt palīdzību mērķsadarbības instrumenta projektos, nodrošinot valsts pārvaldes zināšanas gan no Austrumu partnerības valstu publiskās pārvaldes, gan īstenojot pasākumus, kas ietver darbseminārus, apmācības sesijas, ekspertu komandējumus, mācību braucienus, prakses un konsultācijas, lai sagatavotu prasmīgu darbaspēku dažādās jomās, jo īpaši digitālajā, aprites un zaļajā ekonomikā; |
| --- | --- |

19.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis sniegt palīdzību mērķsadarbības instrumenta projektos, nodrošinot valsts pārvaldes zināšanas gan no Austrumu partnerības valstu publiskās pārvaldes, gan īstenojot pasākumus, kas ietver darbseminārus, apmācības sesijas, ekspertu komandējumus, mācību braucienus, prakses un konsultācijas, lai sagatavotu prasmīgu darbaspēku dažādās jomās, jo īpaši digitālajā, aprites un zaļajā ekonomikā;

| 20. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis izveidot mērķtiecīgas Austrumu partnerības programmas specializētās universitātēs un elektronisku izglītības platformu tiešsaistes apmācības kursiem, kuros galvenā uzmanība pievērsta Eiropas vērtībām un tiesiskumam, labai pārvaldībai, valsts pārvaldei un korupcijas izskaušanai Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

20.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis izveidot mērķtiecīgas Austrumu partnerības programmas specializētās universitātēs un elektronisku izglītības platformu tiešsaistes apmācības kursiem, kuros galvenā uzmanība pievērsta Eiropas vērtībām un tiesiskumam, labai pārvaldībai, valsts pārvaldei un korupcijas izskaušanai Austrumu partnerības valstīs;

| 21. | atbalsta akadēmiskās un izglītības sadarbības stiprināšanu starp ES un Austrumu partnerības valstīm, tostarp Austrumu partnerības valstu iekšējo sadarbību un reģionālas programmas izveidi, lai atbalstītu akadēmiskās un pētniecības izcilības centrus reģionā; |
| --- | --- |

21.

atbalsta akadēmiskās un izglītības sadarbības stiprināšanu starp ES un Austrumu partnerības valstīm, tostarp Austrumu partnerības valstu iekšējo sadarbību un reģionālas programmas izveidi, lai atbalstītu akadēmiskās un pētniecības izcilības centrus reģionā;

| 22. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis analizēt paraugpraksi un apmainīties ar paraugprakses pieredzi par to, kā pārvaldīt augsti kvalificētu un kvalificētu darba ņēmēju pārvietošanos starp valstīm, tādējādi radot nosacījumus līdzsvarotai intelektuālā darbaspēka plūsmai un novēršot gados jauna un izglītota darbaspēka zaudēšanu, kas negatīvi ietekmē viņu izcelsmes valstu ekonomisko izaugsmi un attīstību; |
| --- | --- |

22.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis analizēt paraugpraksi un apmainīties ar paraugprakses pieredzi par to, kā pārvaldīt augsti kvalificētu un kvalificētu darba ņēmēju pārvietošanos starp valstīm, tādējādi radot nosacījumus līdzsvarotai intelektuālā darbaspēka plūsmai un novēršot gados jauna un izglītota darbaspēka zaudēšanu, kas negatīvi ietekmē viņu izcelsmes valstu ekonomisko izaugsmi un attīstību;

| 23. | mudina Komisiju sadarboties ar ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, lai sasniegtu ET 2020 izvirzītos mērķus, proti, panākt, ka vismaz 95 % bērnu ir piekļuve agrīnai pirmsskolas izglītībai, ka mazāk nekā 10 % bērnu priekšlaicīgi pārtrauc izglītību un apmācību, ka augstākās izglītības iestāžu absolventu īpatsvars 30–34 gadus vecu jauniešu vidū palielinās līdz vismaz 40 %, ka vismaz 15 % pieaugušo vecumā no 25 līdz 64 gadiem kādā brīdī piedalās mūžizglītībā, ka vismaz 20 % augstākās izglītības ieguvējiem un 6 % no 18–34 gadus vecām personām, kuras ir ieguvušas sākotnēju profesionālo kvalifikāciju, ir kādu laiku studējušas vai guvušas apmācību ārzemēs, un ka vismaz 82 % no 20–34 gadus veciem augstākās vidējās izglītības vai augstākās izglītības ieguvējiem vēlākais trīs gadus pēc mācību pabeigšanas ir atraduši darbu; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju sadarboties ar ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, lai sasniegtu ET 2020 izvirzītos mērķus, proti, panākt, ka vismaz 95 % bērnu ir piekļuve agrīnai pirmsskolas izglītībai, ka mazāk nekā 10 % bērnu priekšlaicīgi pārtrauc izglītību un apmācību, ka augstākās izglītības iestāžu absolventu īpatsvars 30–34 gadus vecu jauniešu vidū palielinās līdz vismaz 40 %, ka vismaz 15 % pieaugušo vecumā no 25 līdz 64 gadiem kādā brīdī piedalās mūžizglītībā, ka vismaz 20 % augstākās izglītības ieguvējiem un 6 % no 18–34 gadus vecām personām, kuras ir ieguvušas sākotnēju profesionālo kvalifikāciju, ir kādu laiku studējušas vai guvušas apmācību ārzemēs, un ka vismaz 82 % no 20–34 gadus veciem augstākās vidējās izglītības vai augstākās izglītības ieguvējiem vēlākais trīs gadus pēc mācību pabeigšanas ir atraduši darbu;

| 24. | ar gandarījumu norāda, ka, neraugoties uz ekonomikas problēmām, visām Austrumu partnerības valstīm ir izdevies uzņemt bērnus skolās un noturēt viņus izglītībā; |
| --- | --- |

24.

ar gandarījumu norāda, ka, neraugoties uz ekonomikas problēmām, visām Austrumu partnerības valstīm ir izdevies uzņemt bērnus skolās un noturēt viņus izglītībā;

| 25. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis Boloņas procesa īstenošanas ietvaros un saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu aizsargāt akadēmisko brīvību; šajā sakarībā atgādina, ka augstākās izglītības darbībām ir vajadzīgs iestāžu autonomiju reglamentējošs modelis; |
| --- | --- |

25.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis Boloņas procesa īstenošanas ietvaros un saskaņā ar Eiropas Pamattiesību hartu aizsargāt akadēmisko brīvību; šajā sakarībā atgādina, ka augstākās izglītības darbībām ir vajadzīgs iestāžu autonomiju reglamentējošs modelis;

| 26. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis jau no agrīna vecuma uzlabot digitālās pamatprasmes un kompetences un izstrādāt pievilcīgas augstākās izglītības programmas, kuras sagatavo lielāku skaitu digitālo speciālistu, vienlaikus nodrošinot, ka digitālajās studiju programmās un profesijās īpaša uzmanība tiek pievērsta vienlīdzīgām iespējām un dzimumu līdzsvaram; |
| --- | --- |

26.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis jau no agrīna vecuma uzlabot digitālās pamatprasmes un kompetences un izstrādāt pievilcīgas augstākās izglītības programmas, kuras sagatavo lielāku skaitu digitālo speciālistu, vienlaikus nodrošinot, ka digitālajās studiju programmās un profesijās īpaša uzmanība tiek pievērsta vienlīdzīgām iespējām un dzimumu līdzsvaram;

| 27. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis īpašu uzmanību pievērst nelabvēlīgā situācijā esošu, diskriminētu un atstumtu grupu vajadzībām izglītībā, nodrošinot arī to, ka tās netiek divkārši atstumtas tiešsaistes mācību vidē; |
| --- | --- |

27.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis īpašu uzmanību pievērst nelabvēlīgā situācijā esošu, diskriminētu un atstumtu grupu vajadzībām izglītībā, nodrošinot arī to, ka tās netiek divkārši atstumtas tiešsaistes mācību vidē;

| 28. | uzsver nepieciešamību nodrošināt tiesības uz izglītību konflikta situācijās un zonās un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību aizsargāt skolas, jo tām būtu jānodrošina droša telpa, kurā bērnus var pasargāt no draudiem un krīzēm; norāda, ka izglītība ir izšķirošs solis krīzes cikla pārvarēšanā un samazina turpmāku konfliktu iespējamību; |
| --- | --- |

28.

uzsver nepieciešamību nodrošināt tiesības uz izglītību konflikta situācijās un zonās un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību aizsargāt skolas, jo tām būtu jānodrošina droša telpa, kurā bērnus var pasargāt no draudiem un krīzēm; norāda, ka izglītība ir izšķirošs solis krīzes cikla pārvarēšanā un samazina turpmāku konfliktu iespējamību;

| 29. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis saskaņā ar jauno Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam samazināt dzimumu nevienlīdzību un veicināt dzimumsensitīvu apmācību skolās, lai veicinātu darbavietas kultūru, kurai raksturīga dzimumu līdztiesība, un palīdzētu apkarot visu veidu diskrimināciju, tostarp dzimumu stereotipus; |
| --- | --- |

29.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis saskaņā ar jauno Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam samazināt dzimumu nevienlīdzību un veicināt dzimumsensitīvu apmācību skolās, lai veicinātu darbavietas kultūru, kurai raksturīga dzimumu līdztiesība, un palīdzētu apkarot visu veidu diskrimināciju, tostarp dzimumu stereotipus;

| 30. | uzsver, cik svarīga ir ciešāka sadarbība Eiropas līmenī, lai mācītos no Covid-19 krīzes, kuras laikā izglītībā, apmācībā un darbā līdz šim nepieredzētā apmērā tika izmantotas tehnoloģijas, tādējādi iezīmējot izšķirošu brīdi, kas būtiski izmanīja izglītības vidi; uzsver, ka šī krīze ir uzsvērusi nepilnības attiecībā uz piekļuvi internetam un tiešsaistes iespējām, taču tā ir arī iespēja izglītības un apmācības sistēmas pielāgot digitālajam laikmetam saskaņā ar Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik svarīga ir ciešāka sadarbība Eiropas līmenī, lai mācītos no Covid-19 krīzes, kuras laikā izglītībā, apmācībā un darbā līdz šim nepieredzētā apmērā tika izmantotas tehnoloģijas, tādējādi iezīmējot izšķirošu brīdi, kas būtiski izmanīja izglītības vidi; uzsver, ka šī krīze ir uzsvērusi nepilnības attiecībā uz piekļuvi internetam un tiešsaistes iespējām, taču tā ir arī iespēja izglītības un apmācības sistēmas pielāgot digitālajam laikmetam saskaņā ar Digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam;

| 31. | uzsver, ka jebkurai tehnoloģijai būtu jāpapildina “tradicionālā” un klātienes mācīšana, un norāda uz problēmām, kas daudziem cilvēkiem, jo īpaši bērniem, nav ļāvušas sekot līdzi skolai tiešsaistē, jo nav pieejama elektroenerģija, internets vai dators, kā arī trūkst nepieciešamo digitālo prasmju; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka jebkurai tehnoloģijai būtu jāpapildina “tradicionālā” un klātienes mācīšana, un norāda uz problēmām, kas daudziem cilvēkiem, jo īpaši bērniem, nav ļāvušas sekot līdzi skolai tiešsaistē, jo nav pieejama elektroenerģija, internets vai dators, kā arī trūkst nepieciešamo digitālo prasmju;

| 32. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis palielināt sinerģiju un koordināciju starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, darba devēju apvienībām, arodbiedrībām, sociālajiem partneriem, akadēmiskajām iestādēm, mācību centriem un nodarbinātības aģentūrām, un iesaistīt tās attiecīgo pasākumu izstrādē un īstenošanā, lai noteiktu un novērstu atšķirības starp savu darba tirgus vajadzībām un izglītības un apmācības sistēmu piedāvātajām akadēmiskajām kvalifikācijām un profesionālajām prasmēm; |
| --- | --- |

32.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis palielināt sinerģiju un koordināciju starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, darba devēju apvienībām, arodbiedrībām, sociālajiem partneriem, akadēmiskajām iestādēm, mācību centriem un nodarbinātības aģentūrām, un iesaistīt tās attiecīgo pasākumu izstrādē un īstenošanā, lai noteiktu un novērstu atšķirības starp savu darba tirgus vajadzībām un izglītības un apmācības sistēmu piedāvātajām akadēmiskajām kvalifikācijām un profesionālajām prasmēm;

| 33. | uzsver, ka Eiropas Demokrātijas fondam (EDF) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam (EIDHR) ir svarīga loma AP valstīs, nodrošinot jauniešiem instrumentus un zināšanas, lai iesaistītos pilsoniskajā aktīvismā un veidotu labāku nākotni sev un savām valstīm; aicina Komisiju, EĀDD, dalībvalstis un austrumu partnervalstis atbalstīt EDF un EIDHR darbu un pilnībā izmantot sadarbības un sinerģijas potenciālu ar austrumu partneriem demokrātiskas izglītības jomā; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka Eiropas Demokrātijas fondam (EDF) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam (EIDHR) ir svarīga loma AP valstīs, nodrošinot jauniešiem instrumentus un zināšanas, lai iesaistītos pilsoniskajā aktīvismā un veidotu labāku nākotni sev un savām valstīm; aicina Komisiju, EĀDD, dalībvalstis un austrumu partnervalstis atbalstīt EDF un EIDHR darbu un pilnībā izmantot sadarbības un sinerģijas potenciālu ar austrumu partneriem demokrātiskas izglītības jomā;

| 34. | uzsver, ka cieša sadarbība starp izglītības un apmācības sniedzējiem un uzņēmējdarbības nozari ir būtiska mūsu izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanai nākotnes vajadzībām; atgādina, ka efektīva pāreja no skolas uz darba vietu ir atkarīga no uzņēmumu un augstākās izglītības iestāžu ciešas iesaistīšanās mācību programmu pielāgošanā, stažēšanās un mentorēšanas nodrošināšanā, vienlaikus vienmēr saglabājot izglītības un apmācības iestāžu autonomiju; mudina veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, lai apmācītu jauniešus un darītu zināmas darba devēju vēlmes attiecībā uz nākotnes darbaspēka prasmēm; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka cieša sadarbība starp izglītības un apmācības sniedzējiem un uzņēmējdarbības nozari ir būtiska mūsu izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanai nākotnes vajadzībām; atgādina, ka efektīva pāreja no skolas uz darba vietu ir atkarīga no uzņēmumu un augstākās izglītības iestāžu ciešas iesaistīšanās mācību programmu pielāgošanā, stažēšanās un mentorēšanas nodrošināšanā, vienlaikus vienmēr saglabājot izglītības un apmācības iestāžu autonomiju; mudina veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, lai apmācītu jauniešus un darītu zināmas darba devēju vēlmes attiecībā uz nākotnes darbaspēka prasmēm;

| 35. | aicina Komisiju izpētīt iespējamos veidus, kā ES dalībvalstis un to austrumu partnervalstis var jau no agrīna vecuma integrēt uzņēmējdarbību izglītībā un palielināt atbalstu jaunajiem uzņēmējiem; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju izpētīt iespējamos veidus, kā ES dalībvalstis un to austrumu partnervalstis var jau no agrīna vecuma integrēt uzņēmējdarbību izglītībā un palielināt atbalstu jaunajiem uzņēmējiem;

| 36. | uzsver, ka AP valstu izglītības un apmācības sistēmu modernizācija saskaņā ar Austrumu partnerības politikas pamatprincipiem sniegs taustāmus ieguvumus to iedzīvotājiem, novēršot intelektuālā kapitāla zudumu un veicinot ekonomikas noturību; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka AP valstu izglītības un apmācības sistēmu modernizācija saskaņā ar Austrumu partnerības politikas pamatprincipiem sniegs taustāmus ieguvumus to iedzīvotājiem, novēršot intelektuālā kapitāla zudumu un veicinot ekonomikas noturību;

| 37. | norāda, ka uzņēmējdarbībai labvēlīga vide ar viedu, pārredzamu, skaidru un paredzamu regulējumu un minimālu birokrātiju ir būtiski nepieciešama, lai veicinātu uzņēmējdarbību, jaunuzņēmumus un inovāciju, vienlaikus korupcijas apkarošana un konkurences aizsargāšana var nodrošināt jauniem uzņēmējiem tik ļoti nepieciešamās ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka uzņēmējdarbībai labvēlīga vide ar viedu, pārredzamu, skaidru un paredzamu regulējumu un minimālu birokrātiju ir būtiski nepieciešama, lai veicinātu uzņēmējdarbību, jaunuzņēmumus un inovāciju, vienlaikus korupcijas apkarošana un konkurences aizsargāšana var nodrošināt jauniem uzņēmējiem tik ļoti nepieciešamās ekonomiskās iespējas;

| 38. | aicina Komisiju uzņemties aktīvāku lomu labas prakses apzināšanā, apmaiņā un izvēršanā digitālās izglītības jomā un sadarbības veicināšanā starp visām ieinteresētajām personām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, izveidojot jaunu Eiropas digitālās izglītības centru; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju uzņemties aktīvāku lomu labas prakses apzināšanā, apmaiņā un izvēršanā digitālās izglītības jomā un sadarbības veicināšanā starp visām ieinteresētajām personām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, izveidojot jaunu Eiropas digitālās izglītības centru;

| 39. | uzsver, ka vajadzētu uzsākt izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir izveidot Austrumu partnerības Atvērtās zinātnes un inovācijas centru – tīklu, kurā tiktu apvienoti visu AP valstu tematiskie kompetences centri un kas sniegtu atbalstu un pakalpojumus pētniecības un izstrādes jomā; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka vajadzētu uzsākt izmēģinājuma projektu, kura mērķis ir izveidot Austrumu partnerības Atvērtās zinātnes un inovācijas centru – tīklu, kurā tiktu apvienoti visu AP valstu tematiskie kompetences centri un kas sniegtu atbalstu un pakalpojumus pētniecības un izstrādes jomā;

| 40. | norāda, ka, lai gan ES dalībvalstis joprojām saglabā galveno atbildību par savām izglītības un apmācības sistēmām, arī ES ir būtiska nozīme, atbalstot un papildinot to centienus, jo īpaši ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) palīdzību; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka, lai gan ES dalībvalstis joprojām saglabā galveno atbildību par savām izglītības un apmācības sistēmām, arī ES ir būtiska nozīme, atbalstot un papildinot to centienus, jo īpaši ar Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) palīdzību;

| 41. | aicina Komisiju ciešāk uzraudzīt ES fondu ietekmi uz jaunatni un iekļaut jaunatnes apsvērumus ES budžetā un makroekonomiskajā politikā; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju ciešāk uzraudzīt ES fondu ietekmi uz jaunatni un iekļaut jaunatnes apsvērumus ES budžetā un makroekonomiskajā politikā;

| 42. | mudina Komisiju un visas valstis, kas piedalās Eiropas augstākās izglītības telpā, pastiprināt centienus līdz 2025. gadam panākt automātisku un savstarpēju augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu, kā arī ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu saskaņā ar Padomes 2018. gada 26. novembra ieteikumu, tādējādi balstoties uz progresu, kas jau panākts citos forumos, jo īpaši Boloņas procesā un Lisabonas Konvencijā par kvalifikāciju atzīšanu; aicina visas iesaistītās valstis visā Eiropā novērst šķēršļus mācībām un veicināt inovatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību visiem iedzīvotājiem, tādējādi padarot Eiropas augstākās izglītības telpu par realitāti; |
| --- | --- |

42.

mudina Komisiju un visas valstis, kas piedalās Eiropas augstākās izglītības telpā, pastiprināt centienus līdz 2025. gadam panākt automātisku un savstarpēju augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu, kā arī ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu saskaņā ar Padomes 2018. gada 26. novembra ieteikumu, tādējādi balstoties uz progresu, kas jau panākts citos forumos, jo īpaši Boloņas procesā un Lisabonas Konvencijā par kvalifikāciju atzīšanu; aicina visas iesaistītās valstis visā Eiropā novērst šķēršļus mācībām un veicināt inovatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību visiem iedzīvotājiem, tādējādi padarot Eiropas augstākās izglītības telpu par realitāti;

| 43. | mudina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis ievērot Konvencijas par to kvalifikāciju atzīšanu Eiropas reģionā, kuras attiecas uz augstāko izglītību (Lisabonas konvencijas), noteikumus, pienācīgi ņemot vērā šīs konvencijas līgumslēdzējas valsts kompetento iestādi, vienlaikus atzīstot augstākās izglītības diplomus Erasmus+ un citās izglītības programmās, kā arī to divpusējā sadarbībā; |
| --- | --- |

43.

mudina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis ievērot Konvencijas par to kvalifikāciju atzīšanu Eiropas reģionā, kuras attiecas uz augstāko izglītību (Lisabonas konvencijas), noteikumus, pienācīgi ņemot vērā šīs konvencijas līgumslēdzējas valsts kompetento iestādi, vienlaikus atzīstot augstākās izglītības diplomus Erasmus+ un citās izglītības programmās, kā arī to divpusējā sadarbībā;

| 44. | aicina ES vēl vairāk palielināt atbalstu jauniešiem austrumu kaimiņvalstīs, palielinot finansējumu no 75 miljoniem EUR 2014.–2016. gada laikposmam līdz 340 miljoniem EUR 2017.–2020. gada laikposmam saskaņā ar izglītības un jaunatnes tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir radīt nepieciešamos apstākļus, lai jaunieši varētu studēt, mācīties, strādāt un iesaistīties sabiedrībā; aicina ES turpināt paplašināt savu atbalstu šajā jomā; |
| --- | --- |

44.

aicina ES vēl vairāk palielināt atbalstu jauniešiem austrumu kaimiņvalstīs, palielinot finansējumu no 75 miljoniem EUR 2014.–2016. gada laikposmam līdz 340 miljoniem EUR 2017.–2020. gada laikposmam saskaņā ar izglītības un jaunatnes tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir radīt nepieciešamos apstākļus, lai jaunieši varētu studēt, mācīties, strādāt un iesaistīties sabiedrībā; aicina ES turpināt paplašināt savu atbalstu šajā jomā;

| 45. | atzinīgi vērtē pirmās Austrumu partnerības Eiropas skolas atklāšanu 2018. gada septembrī Tbilisi; atgādina, ka šī paraugu sniedzošā skola kā viens no Austrumu partnerības “20 mērķuzdevumiem 2020. gadam” nodrošina skolēniem no visām sešām Austrumu partnerības valstīm inovatīvu programmu, kas ir atzīta visā pasaulē; aicina ES apsvērt līdzīgu skolu atvēršanu citās Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē pirmās Austrumu partnerības Eiropas skolas atklāšanu 2018. gada septembrī Tbilisi; atgādina, ka šī paraugu sniedzošā skola kā viens no Austrumu partnerības “20 mērķuzdevumiem 2020. gadam” nodrošina skolēniem no visām sešām Austrumu partnerības valstīm inovatīvu programmu, kas ir atzīta visā pasaulē; aicina ES apsvērt līdzīgu skolu atvēršanu citās Austrumu partnerības valstīs;

| 46. | aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai pilnībā izmantotu potenciālu, ko sniedz efektīva sinerģija starp izglītību un ekonomiku, izmantojot Austrumu partnerības deklarācijās (COM(SWD(2020)56) ietvertos pamatprincipus, proti, demokrātiju, labu pārvaldību un stabilitāti; izstrādāt kultūras un demokrātiskas izglītības iniciatīvas, lai veicinātu mobilitāti un tiešus personiskus kontaktus; un veidot spēcīgāku sabiedrību, izmantojot ilgtspējīgu, sociālu un ekonomisku attīstību; |
| --- | --- |

46.

aicina ES, dalībvalstis un austrumu partnervalstis pastiprināt centienus, lai pilnībā izmantotu potenciālu, ko sniedz efektīva sinerģija starp izglītību un ekonomiku, izmantojot Austrumu partnerības deklarācijās (COM(SWD(2020)56) ietvertos pamatprincipus, proti, demokrātiju, labu pārvaldību un stabilitāti; izstrādāt kultūras un demokrātiskas izglītības iniciatīvas, lai veicinātu mobilitāti un tiešus personiskus kontaktus; un veidot spēcīgāku sabiedrību, izmantojot ilgtspējīgu, sociālu un ekonomisku attīstību;

| 47. | atzinīgi vērtē jauno “Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un izturētspējai”, jo tā palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un jo īpaši pirmo principu, kas paredz tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību un ir stingri nostiprināts Eiropas zaļajā kursā, jaunajā ES digitālajā stratēģijā un jaunajās ES rūpniecības un MVU stratēģijās, kas būs veiksmīgas tikai tad, ja darba ņēmējiem būs attiecīgās prasmes; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē jauno “Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un izturētspējai”, jo tā palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un jo īpaši pirmo principu, kas paredz tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību un ir stingri nostiprināts Eiropas zaļajā kursā, jaunajā ES digitālajā stratēģijā un jaunajās ES rūpniecības un MVU stratēģijās, kas būs veiksmīgas tikai tad, ja darba ņēmējiem būs attiecīgās prasmes;

| 48. | norāda, ka jaunajā ES rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku un ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam ir uzsvērta prasmju būtiskā nozīme, pārkārtojoties uz zaļo ekonomiku; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus rīkoties, lai veicinātu zaļo pārkārtošanos izglītībā; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka jaunajā ES rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku un ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam ir uzsvērta prasmju būtiskā nozīme, pārkārtojoties uz zaļo ekonomiku; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus rīkoties, lai veicinātu zaļo pārkārtošanos izglītībā;

| 49. | pauž nožēlu par to, ka vairākās ES dalībvalstīs un Austrumu partnerības valstīs pašreizējie ilgtermiņa bezdarba rādītāji un jauniešu bezdarba rādītāji joprojām ir problemātiski; uzsver, ka ir svarīgi radīt lielāku skaitu kvalitatīvu darbvietu jauniešiem; norāda, ka tas rada īpašas grūtības saistībā ar strukturāliem pārmaiņu virzītājspēkiem, piemēram, tehnoloģiskiem jauninājumiem un globalizāciju, kas nodarbinātības jomā rada gan iespējas, gan problēmas; uzsver, ka Covid-19 pandēmijas sekas, kuru dēļ tiek lēsts, ka ES IKP 2020. gadā samazināsies par vairāk nekā 7 % un bezdarba līmenis sasniegs 9 %, prasīs vēl spēcīgāku aktīva darba tirgus politiku nekā parastos apstākļos; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu par to, ka vairākās ES dalībvalstīs un Austrumu partnerības valstīs pašreizējie ilgtermiņa bezdarba rādītāji un jauniešu bezdarba rādītāji joprojām ir problemātiski; uzsver, ka ir svarīgi radīt lielāku skaitu kvalitatīvu darbvietu jauniešiem; norāda, ka tas rada īpašas grūtības saistībā ar strukturāliem pārmaiņu virzītājspēkiem, piemēram, tehnoloģiskiem jauninājumiem un globalizāciju, kas nodarbinātības jomā rada gan iespējas, gan problēmas; uzsver, ka Covid-19 pandēmijas sekas, kuru dēļ tiek lēsts, ka ES IKP 2020. gadā samazināsies par vairāk nekā 7 % un bezdarba līmenis sasniegs 9 %, prasīs vēl spēcīgāku aktīva darba tirgus politiku nekā parastos apstākļos;

| 50. | norāda, ka Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos un devusi impulsu pārskatīt izglītības paradigmas ilgtspēju un efektivitāti; norāda, ka, lai gan tāldarbs un attālināta apmācība ir kļuvusi par realitāti desmitiem miljonu cilvēku visā Eiropā, bieži ir atklājies, ka mūsu digitālā sagatavotība ir ierobežota, pastāv ievērojams digitālo prasmju trūkums un ir radusies jauna nevienlīdzība, tomēr pandēmija ir palīdzējusi pārskatīt mūsu digitālo sagatavotību, norādot uz jautājumiem, kas ir jāpastiprina digitālajā jomā; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos un devusi impulsu pārskatīt izglītības paradigmas ilgtspēju un efektivitāti; norāda, ka, lai gan tāldarbs un attālināta apmācība ir kļuvusi par realitāti desmitiem miljonu cilvēku visā Eiropā, bieži ir atklājies, ka mūsu digitālā sagatavotība ir ierobežota, pastāv ievērojams digitālo prasmju trūkums un ir radusies jauna nevienlīdzība, tomēr pandēmija ir palīdzējusi pārskatīt mūsu digitālo sagatavotību, norādot uz jautājumiem, kas ir jāpastiprina digitālajā jomā;

| 51. | uzsver, ka patlaban ES izveidoja pamatu pārejai uz jaunu prasmju programmu un tomēr tai ir jānodrošina skaidrs satvars darbvietām, lai virzītu divējādu pārkārtošanos, nodrošinātu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes, stiprinātu ilgtspējīgu konkurētspēju, nodrošinātu godprātību, vienlīdzīgas iespējas un veidotu ES izturētspēju; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka patlaban ES izveidoja pamatu pārejai uz jaunu prasmju programmu un tomēr tai ir jānodrošina skaidrs satvars darbvietām, lai virzītu divējādu pārkārtošanos, nodrošinātu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes, stiprinātu ilgtspējīgu konkurētspēju, nodrošinātu godprātību, vienlīdzīgas iespējas un veidotu ES izturētspēju;

| 52. | uzskata, ka nepieciešams pastiprināt ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp uzlabojot savienojamību un reģionālo attīstību, stiprinot lauksaimniecību un lauku attīstību un sociālo un nodarbinātības politiku, lai pastiprinātu vides aizsardzību, palielinātu klimatnoturību, paātrinātu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku un attīstītu digitālo ekonomiku un sabiedrību. |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka nepieciešams pastiprināt ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp uzlabojot savienojamību un reģionālo attīstību, stiprinot lauksaimniecību un lauku attīstību un sociālo un nodarbinātības politiku, lai pastiprinātu vides aizsardzību, palielinātu klimatnoturību, paātrinātu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku un attīstītu digitālo ekonomiku un sabiedrību.

---

(1)  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

(2)  OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

(3)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

(4)  OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

(5)  OV L 246, 17.9.1999., 3. lpp.

(6)  OV C 198, 6.7.2011., 4. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0167.

(8)  OV C 134, 24.4.2020., 16. lpp.

(9)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(10)  OV C 193, 31.5.2016., 17. lpp.

(11)  OV C 444, 10.12.2018., 1. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0485.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0194.

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0206.

---

| 8.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/20

---

REZOLŪCIJA

“Ceļā uz energoefektivitāti, dažādošanu un neatkarību; jaudas nodrošināšana, lai stiprinātu Eiropas enerģētikas politiku un novērstu energoapgādes drošības apdraudējumus Austrumu partnerībā”

(2021/C 361/03)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2020. gada 11. maijā apstiprinātos Padomes secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 11. maijā apstiprinātos Padomes secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada. Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada. Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem”,

| — | ņemot vērā dokumentu “20 mērķuzdevumi 2020. gadam”, ko 2017. gada novembrī apstiprināja Briseles Austrumu partnerības samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “20 mērķuzdevumi 2020. gadam”, ko 2017. gada novembrī apstiprināja Briseles Austrumu partnerības samitā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības ratificēto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kuram ir pievienojušās arī Austrumu partnerības valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības ratificēto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kuram ir pievienojušās arī Austrumu partnerības valstis,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, jo īpaši to noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, jo īpaši to noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu (CEPA) starp ES un Armēniju, jo īpaši tā noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu (CEPA) starp ES un Armēniju, jo īpaši tā noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumu, kurā trīs asociētās valstis ir līgumslēdzējas puses un Armēnija – novērotāja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumu, kurā trīs asociētās valstis ir līgumslēdzējas puses un Armēnija – novērotāja,

| — | ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp ES un Azerbaidžānu, jo īpaši tā noteikumus par enerģētiku, un patlaban notiekošās sarunas par paplašinātu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp ES un Azerbaidžānu, jo īpaši tā noteikumus par enerģētiku, un patlaban notiekošās sarunas par paplašinātu nolīgumu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības 3. platformas “Savienojamība, energoefektivitāte, vide un klimata pārmaiņas” darbu un jo īpaši Enerģētikas darba grupas paveikto, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības 3. platformas “Savienojamība, energoefektivitāte, vide un klimata pārmaiņas” darbu un jo īpaši Enerģētikas darba grupas paveikto,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 9. decembra rezolūciju Future of the Trio Plus Strategy 2030: building a future of Eastern Partnership (Trio Plus stratēģijas 2030. gadam nākotne. Austrumu partnerības nākotnes veidošana), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2019. gada 9. decembra rezolūciju Future of the Trio Plus Strategy 2030: building a future of Eastern Partnership (Trio Plus stratēģijas 2030. gadam nākotne. Austrumu partnerības nākotnes veidošana),

| A. | tā kā energoapgādes drošība ir gan ES dalībvalstu, gan Austrumu partnerības valstu nacionālās drošības pamatelements; tā kā savienojamības, iekšzemes atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas un energoefektivitātes palielināšana ir būtiska, lai uzlabotu energoapgādes drošību, ierobežotu atkarību no dominējošo piegādātāju importa un veicinātu sociālo, ekonomisko un politisko stabilitāti reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā energoapgādes drošība ir gan ES dalībvalstu, gan Austrumu partnerības valstu nacionālās drošības pamatelements; tā kā savienojamības, iekšzemes atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas un energoefektivitātes palielināšana ir būtiska, lai uzlabotu energoapgādes drošību, ierobežotu atkarību no dominējošo piegādātāju importa un veicinātu sociālo, ekonomisko un politisko stabilitāti reģionā;

| B. | tā kā Eiropas Savienība vienmēr ir izrādījusi interesi izveidot noturīgas un spēcīgas divpusējas un daudzpusējas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm, īpašu uzmanību pievēršot enerģētikas nozarei; tā kā šīs partnerības, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un noteikumiem, savstarpējām interesēm un saistībām, kā arī kopīgu atbildību un līdzdalību, mērķis ir sniegt reālus rezultātus reģiona iedzīvotājiem, tostarp energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība vienmēr ir izrādījusi interesi izveidot noturīgas un spēcīgas divpusējas un daudzpusējas attiecības ar Austrumu partnerības valstīm, īpašu uzmanību pievēršot enerģētikas nozarei; tā kā šīs partnerības, kas balstīta uz kopīgām vērtībām un noteikumiem, savstarpējām interesēm un saistībām, kā arī kopīgu atbildību un līdzdalību, mērķis ir sniegt reālus rezultātus reģiona iedzīvotājiem, tostarp energoefektivitātes jomā;

| C. | tā kā Parīzes nolīguma īstenošana ir ES un Austrumu partnerības valstu kopīga apņemšanās; tā kā klimata pārmaiņas ir jautājums, ko nevar ignorēt; tā kā, lai stiprinātu noturību vides un klimata jomā visā reģionā, ir ļoti nepieciešamas zaļās investīcijas energoefektivitātē un pašvaldību infrastruktūrā; tā kā pāreja uz tīru enerģiju, ekonomikas dekarbonizācija un atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšana vairumā gadījumu arī palīdz palielināt enerģētisko drošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parīzes nolīguma īstenošana ir ES un Austrumu partnerības valstu kopīga apņemšanās; tā kā klimata pārmaiņas ir jautājums, ko nevar ignorēt; tā kā, lai stiprinātu noturību vides un klimata jomā visā reģionā, ir ļoti nepieciešamas zaļās investīcijas energoefektivitātē un pašvaldību infrastruktūrā; tā kā pāreja uz tīru enerģiju, ekonomikas dekarbonizācija un atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšana vairumā gadījumu arī palīdz palielināt enerģētisko drošību;

| D. | tā kā Krievijas Federācija ir lielākā enerģijas piegādātāja vairumam Eiropas valstu un šis aspekts bieži tiek izmantots kā politiskā spiediena un sviras efekta instruments; tā kā nesenie notikumi ES un Krievijas diplomātiskajās attiecībās, jo īpaši Alekseja Navaļnija ieslodzīšana un Eiropas diplomātu izraidīšana no Krievijas AP/PV Žuzepa Borela tikšanās laikā ar Krievijas ārlietu ministru Sergeju Lavrovu liecina, ka Krievija var būt neuzticams partneris; tā kā būtiska atkarība no Krievijas gāzes apdraud Eiropas Savienības un tās partneru energoapgādes drošību un ekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas Federācija ir lielākā enerģijas piegādātāja vairumam Eiropas valstu un šis aspekts bieži tiek izmantots kā politiskā spiediena un sviras efekta instruments; tā kā nesenie notikumi ES un Krievijas diplomātiskajās attiecībās, jo īpaši Alekseja Navaļnija ieslodzīšana un Eiropas diplomātu izraidīšana no Krievijas AP/PV Žuzepa Borela tikšanās laikā ar Krievijas ārlietu ministru Sergeju Lavrovu liecina, ka Krievija var būt neuzticams partneris; tā kā būtiska atkarība no Krievijas gāzes apdraud Eiropas Savienības un tās partneru energoapgādes drošību un ekonomisko stabilitāti;

| E. | tā kā energoapgādes drošība un pāreja uz tīru enerģiju ir divu no pieciem Austrumu partnerības ilgtermiņa politikas mērķiem laikposmam pēc 2020. gada neatņemama daļa; |
| --- | --- |

E.

tā kā energoapgādes drošība un pāreja uz tīru enerģiju ir divu no pieciem Austrumu partnerības ilgtermiņa politikas mērķiem laikposmam pēc 2020. gada neatņemama daļa;

| F. | tā kā Austrumu partnerības valstis pašlaik modernizē savus enerģētikas noteikumus un infrastruktūru un īsteno politiku atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, taču ir būtiski turpināt ES atbalstu, lai sniegtu tehnisko palīdzību un uzraudzītu tās īstenošanu, kā arī radītu nepieciešamos investīciju pamatnosacījumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Austrumu partnerības valstis pašlaik modernizē savus enerģētikas noteikumus un infrastruktūru un īsteno politiku atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā, taču ir būtiski turpināt ES atbalstu, lai sniegtu tehnisko palīdzību un uzraudzītu tās īstenošanu, kā arī radītu nepieciešamos investīciju pamatnosacījumus;

| G. | tā kā ES un tās dalībvalstu atbalstam ir bijusi svarīga nozīme, uzlabojot energoefektivitāti un attīstot enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem Austrumu partnerības valstīs, tostarp īstenojot projektus ēku energoefektivitātes, centralizētās siltumapgādes, pilsētas transporta, ielu apgaismojuma, atjaunojamo energoresursu enerģijas (saules, hidroenerģijas, biomasas) un citās jomās, kurus cita starpā finansē, izmantojot Kaimiņattiecību politikas investīciju platformu, Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerību (E5P) vai Pilsētas mēru paktu; tā kā Austrumu partnerības valstīs salīdzinājumā ar ES dalībvalstīm joprojām ir ievērojamas iespējas panākt energoefektivitātes radītus ietaupījumus un palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES un tās dalībvalstu atbalstam ir bijusi svarīga nozīme, uzlabojot energoefektivitāti un attīstot enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem Austrumu partnerības valstīs, tostarp īstenojot projektus ēku energoefektivitātes, centralizētās siltumapgādes, pilsētas transporta, ielu apgaismojuma, atjaunojamo energoresursu enerģijas (saules, hidroenerģijas, biomasas) un citās jomās, kurus cita starpā finansē, izmantojot Kaimiņattiecību politikas investīciju platformu, Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerību (E5P) vai Pilsētas mēru paktu; tā kā Austrumu partnerības valstīs salīdzinājumā ar ES dalībvalstīm joprojām ir ievērojamas iespējas panākt energoefektivitātes radītus ietaupījumus un palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu;

| H. | tā kā ES un citu partneru atbalstītie projekti, piemēram, Rumānijas–Moldovas gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumi, Armēnijas un Gruzijas elektrotīklu starpsavienojums vai Dienvidu gāzes koridors (tostarp attiecīgie starpsavienotāji), ir palīdzējuši veidot starpsavienojumus un modernizēt infrastruktūru visā reģionā ar mērķi uzlabot iesaistīto valstu energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un citu partneru atbalstītie projekti, piemēram, Rumānijas–Moldovas gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumi, Armēnijas un Gruzijas elektrotīklu starpsavienojums vai Dienvidu gāzes koridors (tostarp attiecīgie starpsavienotāji), ir palīdzējuši veidot starpsavienojumus un modernizēt infrastruktūru visā reģionā ar mērķi uzlabot iesaistīto valstu energoapgādes drošību;

| I. | tā kā enerģētiskā nabadzība joprojām ir svarīga problēma daudzām mājsaimniecībām Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā enerģētiskā nabadzība joprojām ir svarīga problēma daudzām mājsaimniecībām Austrumu partnerības valstīs;

| J. | tā kā atbilstīgi Eiropas zaļā kursa mērķiem ES Austrumu partnerībā ir paredzētas spēcīgas partnerības vides, enerģētikas un klimata jomā; tā kā, ņemot vērā “20 mērķuzdevumus 2020. gadam”, ir jānosaka jauns Austrumu partnerības mērķu kopums 2021.–2030. gadam; |
| --- | --- |

J.

tā kā atbilstīgi Eiropas zaļā kursa mērķiem ES Austrumu partnerībā ir paredzētas spēcīgas partnerības vides, enerģētikas un klimata jomā; tā kā, ņemot vērā “20 mērķuzdevumus 2020. gadam”, ir jānosaka jauns Austrumu partnerības mērķu kopums 2021.–2030. gadam;

| K. | tā kā vairums aplēšu liecina, ka pasaules fosilā kurināmā rezerves līdz 2060. gadam būs izsmeltas; tā kā šim aspektam būtu jāmudina ES un visi tās partneri censties dažādot savu energoresursu struktūru, tostarp vairāk koncentrēties uz atjaunojamiem energoresursiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā vairums aplēšu liecina, ka pasaules fosilā kurināmā rezerves līdz 2060. gadam būs izsmeltas; tā kā šim aspektam būtu jāmudina ES un visi tās partneri censties dažādot savu energoresursu struktūru, tostarp vairāk koncentrēties uz atjaunojamiem energoresursiem,

1.

atkārtoti pauž atbalstu pastiprinātai sadarbībai enerģētikas jomā starp ES un austrumu partnervalstīm un īpaši pielāgotu stratēģiju izstrādei, lai veicinātu vērienīgākus sadarbības un integrācijas veidus, ja partnervalstis to vēlas, nolūkā uzlabot enerģētisko drošību un noturību, vienlaikus aizsargājot vidi, sekmējot klimata politikas mērķu sasniegšanu un veicinot asociēto valstu integrāciju Eiropas enerģijas tirgū saistībā ar Trio plus stratēģiju 2030. gadam; norāda, ka dalībvalstu sadarbībai ar kaimiņvalstīm un partneriem enerģētikas politikas īstenošanā ir būtiska nozīme, lai izveidotu atvērtu, drošu un konkurētspējīgu Eiropas enerģijas tirgu;

2.

uzsver nepieciešamību pastiprināt dekarbonizācijas un vides aizsardzības centienus saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un īstenot vērienīgu klimata un vides politiku, jo īpaši nolūkā izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības; aicina Komisiju ES nozaru politikā un jo īpaši Eiropas zaļā kursa īstenošanā plaši iekļaut Austrumu partnerības valstis; šajā sakarībā aicina izstrādāt visaptverošu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu un atvieglotu piekļuvi finansējumam un citiem stimulu mehānismiem, un atbalstīt efektīvāku enerģētikas politikas īstenošanu; mudina Austrumu partnerības valstis izvirzīt skaidrus mērķus atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes jomā 2030. un 2050. gadam;

3.

atgādina, ka visiem Eiropas Savienības un tās partnervalstu iedzīvotājiem ir vajadzīga uzticama, droša, neatkarīga, vides ziņā ilgtspējīga un cenas ziņā pieejama enerģija;

4.

atzīst Austrumu partnerības valstu apjomīgos centienus un panākto progresu cīņā pret plaši izplatīto korupciju; tomēr uzskata, ka attiecībā uz korupciju vēl ir daudz risināmu jautājumu, un aicina attiecīgās iestādes pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir to izskaust, stiprināt tiesiskumu un veicināt labu pārvaldību un kuri var palīdzēt atbalstīt nozaru reformas, tostarp enerģētikas nozarē, kas paredzētas Austrumu partnerības politikā pēc 2020. gada;

5.

atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas enerģētikas nozarē; uzskata, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp ES un Austrumu partnerības valstīm, lai risinātu jautājumus saistībā ar energoapgādes drošību un uzticamību, energoefektivitāti, enerģētisko nabadzību un atjaunojamo energoresursu enerģijas nozares attīstību;

6.

norāda, ka Austrumu partnerības valstīs energointensitāte joprojām ir ievērojami augstāka nekā vidēji ES, un uzsver milzīgo enerģijas ietaupījumu potenciālu šajās valstīs; konstatē, ka energoefektivitātes palielināšana ir cieši saistīta ar enerģētiskās nabadzības samazināšanu; norāda, ka ir svarīgi īstenot valsts ēku renovācijas politiku un ieviest, uzturēt un īstenot tādu regulatīvo un institucionālo satvaru, kurā nosaka minimālos energoefektivitātes standartus ēkām, paredz stimulus ēku renovācijai un energoefektivitātei rūpniecības nozarēs un MVU, veicina energoinfrastruktūras optimizāciju, tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot minimālos energoefektivitātes kritērijus publiskajam iepirkumam, un nodrošina atbilstīgu informāciju patērētājiem, tostarp precīzu enerģijas patēriņa uzskaiti; uzsver, ka ES finansējumā, kas paredzēts publiskā ēku fonda renovācijai sadarbībā ar Austrumu partnerības valstīm, būtu jāizvērtē iespēja ieviest minimālos energoefektivitātes standartus;

7.

norāda, ka atjaunojamo energoresursu attīstība ir būtisks elements centienos panākt pāreju uz tīru enerģiju, konkurētspēju un enerģētisko neatkarību, vienlaikus veicinot arī vietējo darbvietu radīšanu; atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības Enerģētikas darba grupā ir izveidots reģionāls atjaunojamo energoresursu enerģijas tīkls, ko vada Lietuva un Gruzija; mudina ar ES atbalstu izveidot līdzīgus divpusējus vai daudzpusējus tīklus starp Austrumu partnerības valstīm un ES dalībvalstīm;

8.

uzsver, ka investīcijas neatkarīgas un drošas enerģētikas nozares nodrošināšanā ES un Austrumu partnerības valstīs ir jāapstiprina arī ar ilgtspējīgām investīcijām atjaunojamo energoresursu nozarē;

9.

uzsver vajadzību turpināt centienus uzlabot savienojamību starp Austrumu partnerības valstīm un ar Eiropas enerģētikas tīkliem un attīstīt spēcīgu pārrobežu infrastruktūru, sākot ar to mērķu pilnīgu īstenošanu, kas iepriekš noteikti “20 mērķos 2020. gadam”; aicina turpināt atbalstīt savienojamības projektu tehnisko spēju veidošanu; mudina izmantot diversificētus maršrutus un turpināt attīstīt Melnās jūras piekrastes savienojumus ar ES dalībvalstīm;

10.

atzinīgi vērtē Dienvidu gāzes koridora ekspluatācijas uzsākšanu, jo tas sniedz būtiskus ieguvumus dažādošanas un ekonomisko iespēju ziņā; atzinīgi vērtē Adrijas jūras cauruļvada komercdarbības uzsākšanu un pirmās gāzes partijas transportēšanu caur to (1); uzsver, ka ir svarīgi Austrumeiropu un Centrāleiropu savienot ar Dienvidu gāzes koridoru; atzinīgi vērtē Iasi-Ungheni gāzes cauruļvada starp Rumāniju un Moldovas Republiku ekspluatācijas uzsākšanu, jo tas sekmē piegādes dažādošanu un ievērojami uzlabo reģiona energoapgādes drošību;

11.

atzinīgi vērtē Melnās jūras pārvades līnijas izveidi un aicina lielāku uzmanību pievērst elektroenerģijas starpsavienojumu, kā arī viedo tīklu attīstībai un finansēšanai, lai nodrošinātu nepieciešamo infrastruktūru, kas ļauj sasniegt klimata un enerģētikas mērķus; uzsver, ka elektrotīklu drošība ir svarīgs enerģētiskās drošības elements, un mudina palielināt ES atbalstu to Austrumu partnerības valstu centieniem, kuras to vēlas, lai panāktu sinhronizāciju ar Eiropas kontinentālo energotīklu (ENTSO-E);

12.

atzīst būtisko finansiālo un tehnisko atbalstu, ko ES sniedz austrumu partneriem, koordinējot centienus un sadarbojoties ar citiem starptautiskiem dalībniekiem, veicinot dekarbonizāciju, kā arī savienojamību; jo īpaši atzinīgi vērtē paveikto darbu saistībā ar iniciatīvu EU4Energy, iniciatīvu ogļu ieguves reģioniem pārejas posmā Rietumbalkānos un Ukrainā, investīcijām un uz politikas īstenošanu balstītiem aizdevumiem saskaņā ar Kaimiņattiecību politikas investīciju platformu, E5P partnerību, Pilsētas mēru paktu un ES budžeta garantijas aizdevumiem no Eiropas Investīciju bankas un citām starptautiskām finanšu iestādēm;

13.

mudina Austrumu partnerības valstis sadarboties ar ES dalībvalstīm attiecībā uz ES pieejamo energotehnoloģiju importu un apmainīties ar labu praksi enerģētikas politikas un pārvaldības jomā; norāda, ka, lai panāktu lielāku zaļo tehnoloģiju īpatsvaru, ir ļoti nepieciešama zināšanu nodošana un iestāžu pārveide un sadarbība; uzskata, ka sadarbība starp universitātēm un pētniecības centriem ES un Austrumu partnerības valstīs ir nepieciešams solis kopējo mērķu sasniegšanā;

14.

atzīst, ka ES dalībvalstīm un to partneriem vajadzētu vairāk orientēties uz lielāku enerģijas tirgus liberalizāciju dažādiem operatoriem, un norāda, ka tas būtu jāpapildina ar sadarbīgāka tirgus izveidi, no kura visi varētu gūt lielu labumu;

15.

uzsver, ka enerģētikas pārkārtošanai ir jābūt taisnīgai, iekļaujošai un rentablai un ka tai būtu jānodrošina ilgtspēja, piegādes drošība un enerģijas pieejamība cenas ziņā; norāda, ka pašreizējās zemās fosilā kurināmā cenas, kas izriet no cenu regulēšanas, subsīdijām un tā, ka ārējās izmaksas netiek internalizētas, nozīmē, ka būs vajadzīgi papildu stimuli, lai sekmētu investīcijas energotaupības un tīras enerģijas projektos; norāda, ka ir jāreformē enerģijas cenu noteikšana un nodokļi, lai izvairītos no tā, ka atjaunojamo energoresursu enerģija ir nelabvēlīgākā situācijā nekā citi enerģijas veidi un no nepareiziem cenu signāliem enerģijas galapatērētājiem;

16.

uzsver, ka ir jāatbalsta patērētāju iespējas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot enerģiju, paturot prātā to, ka šādi var palīdzēt apkarot enerģētisko nabadzību; uzsver decentralizētas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas potenciālu, kas var sekmēt vietējo energoresursu izmantošanu, palielināt vietējo energoapgādes drošību un veicināt kopienu attīstību un kohēziju; uzsver, ka ir svarīgi pārvarēt oligarhu monopolu enerģētikas nozarē;

17.

mudina Austrumu partnerības valstis pienācīgi risināt enerģētiskās nabadzības problēmu neatkarīgi no tā, kur tā ir konstatēta, un aizsargāt neaizsargātos enerģijas patērētājus, jo īpaši attālos reģionos; uzsver, ka labākas uzraudzības un politikas veidošanas nolūkā ir svarīgi pieņemt skaidru “enerģētiskās nabadzības” un “neaizsargātu enerģijas patērētāju” definīciju;

18.

aicina Austrumu partnerībā īstenot ciešāku sadarbību atjaunīgā ūdeņraža ražošanā un izmantošanā un veicināt kopīgus standartus ūdeņraža izmantošanas veicināšanā; norāda, ka ir jānodrošina, lai ūdeņraža imports neapdraudētu dekarbonizāciju;

19.

aicina ES un dalībvalstis kritiski pārskatīt ES sadarbību ar Krieviju dažādās ārpolitikas platformās un tādos projektos kā Nord Stream 2; pauž bažas par cauļvada Nord Stream 2 būvniecību, jo šis projekts palielina ES atkarību no Krievijas gāzes piegādēm, apdraud ES iekšējo tirgu un neatbilst ES enerģētikas politikai un tās stratēģiskajām interesēm; atzīst Nord Stream 2 ilgtermiņa fundamentālos politiskos, ekonomiskos un drošības riskus un aicina visas ieinteresētās personas, jo īpaši dalībvalstīs un Eiropā, izmantot pieejamās juridiskās klauzulas, lai apturētu šo projektu; atkārtoti uzsver Ukrainas izšķirošo lomu Eiropas energoapgādes tīklā un aicina pastiprināt sadarbību ar Ukrainu kā nozīmīgu tranzītvalsti;

20.

norāda uz to, ka ES un Austrumu partnerības valstīm ir jābūt vienotām, lai tās būtu noturīgas pret monopolistisku enerģijas piegādātāju ļaunprātīgām darbībām; atzīst – lai gan šādi piegādātāji var finansiāli atļauties apturēt vienas valsts energoapgādi, nav ilgtspējīgi to darīt ar visu bloku; aicina apturēt Nord Stream 2 būvniecību;

21.

atkārtoti pauž atbalstu tam, lai Austrumu partnerības valstīm tiktu sniegta palīdzība nolūkā samazināt energoatkarību no Krievijas Federācijas, attīstot šo valstu vietējo enerģijas ražošanu, kā arī energoefektivitāti, kas ietekmēs to enerģijas vajadzības un līdz ar to atkarību no ārējiem piegādātājiem;

22.

norāda uz lielo apdraudējumu, ko iesaldētie konflikti Austrumu partnerības valstu teritorijā rada energoapgādes drošībai, demokrātijai un attīstībai; aicina turpināt sadarbību, lai izbeigtu šādus konfliktus, proti, Krimā, Piedņestrā, Abhāzijā, Dienvidosetijā un Kalnu Karabahā;

23.

aicina ciešāk sadarboties, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta un mobilitātes nozarē; atgādina, ka papildus CO2 emisiju samazināšanai liela uzmanība jāpievērš arī citu tādu vielu emisiju samazināšanai, kuras kaitīgi ietekmē gan vidi, gan sabiedrības veselību; atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts pētījums par sašķidrinātās dabasgāzes tirgu perspektīvām Austrumu partnerības valstīs; mudina Austrumu partnerības valstis izpētīt iespējas, kā palielināt sašķidrinātās dabasgāzes izmantošanu kravu pārvadājumos, aizstājot dīzeļdegvielu; uzsver, ka sašķidrinātās dabasgāzes izmantošanai vajadzētu būt tikai daļai no pārejas risinājuma virzībā uz ilgtspējīgu zaļo mobilitāti un transportu, kas atkarīgs no atjaunojamiem energoresursiem; aicina Komisiju un Austrumu partnerības valstis uzlabot sadarbību, lai attīstītu jaunu mobilitātes infrastruktūru, piemēram, augstsprieguma uzlādes stacijas elektrotransportlīdzekļiem;

24.

atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības Enerģētikas darba grupas vadībā ir izveidota darba grupa gāzes jautājumos, kuru vada Polija un Ukraina un kurai būtu jākoncentrējas uz ūdeņraža un zaļo gāzu popularizēšanu, uzņēmējdarbības partnerību veidošanu un investīciju piesaisti;

25.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt uz pierādījumiem balstītu enerģētikas politiku, kuras pamatā ir visaptveroši dati, kā arī tiesību aktu īstenošana, un mudina turpināt sniegt ES atbalstu, lai stiprinātu Austrumu partnerības valstu administratīvās spējas šajā jomā; aicina nodrošināt pārredzamākus un vieglāk pieejamus ar enerģētiku saistītus datus no Eiropas partnervalstīm; aicina Austrumu partnerības valstis stiprināt un aizsargāt kiberdrošību un kritisko enerģētikas infrastruktūru;

26.

atgādina attiecīgo Austrumu partnerības valstu saistības saskaņā ar asociācijas nolīgumiem, Enerģētikas kopienu un CEPA attiecībā uz ES enerģētikas noteikumu transponēšanu valsts tiesību aktos vai tiesību aktu tuvināšanu tiem; uzskata, ka papildu finansiālajam atbalstam vajadzētu būt atkarīgam no partnervalstu saistību efektīvas īstenošanas un izpildes, nepieciešamo reformu veikšanas un vērienīgāku saistību uzņemšanās Eiropas zaļā kursa kontekstā saskaņā ar principu “vairāk par vairāk”; atzīst dažu Austrumu partnerības valstu jau panākto progresu un aicina veikt atbilstīgus pasākumus, lai uzlabotu sadarbību un atbalstu nolūkā pastiprināt reformu virzību;

27.

atzīmē Černobiļas katastrofas 35. gadadienu, pauž visdziļāko līdzjūtību upuru ģimenēm un solidaritāti ar visiem cietušajiem un aicina nodrošināt, lai pašreizējās un jaunās kodoliekārtas Austrumu partnerības valstīs atbilstu visaugstākajiem vides un kodoldrošības standartiem saskaņā ar starptautiskajām konvencijām; aicina nodrošināt, lai tādi nedroši enerģijas ražošanas projekti kā Astravjecas kodolelektrostacija netiktu iekļauti Eiropas elektroenerģijas tīklā;

28.

atgādina, ka sadarbība enerģētikas jomā un tirdzniecība starp ES un Austrumu partnerības valstīm nozīmē pilnīgu sadarbību un starptautisko un Eiropas drošības standartu ievērošanu enerģijas ražošanā un ka šo sadarbību tagad apdraud Baltkrievijas atteikšanās pilnībā ievērot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) un Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupas (ENSREG) drošības uzlabošanas ieteikumus attiecībā uz Astravjecas kodolelektrostaciju, kas nesen sākusi darboties; mudina Baltkrievijas iestādes risināt visus drošības jautājumus saistībā ar spēkstacijas darbību;

29.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, priekšsēdētājas izpildvietniekam, kas atbild par zaļo kursu, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, enerģētikas komisāram, kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Adrijas jūras cauruļvads sāka darbību 2020. gada 15. novembrī. Pirmā gāzes partija ir sasniegusi Grieķiju un Bulgāriju, izmantojot Nea Mesimvria starpsavienojuma punktu ar dabasgāzes tīkla operatoru DESFA, kā arī Itāliju, izmantojot Melendugno starpsavienojuma punktu ar dabasgāzes tīkla operatoru SNAM Rete Gas. Dienvidu gāzes koridoru veido Dienvidkaukāza cauruļvada paplašinājums (SCPX) caur Azerbaidžānu un Gruziju – jauns 428 km garš 48 collu cauruļvads caur Azerbaidžānu; jauns 59 km garš 48 collu cauruļvads un 2 jaunas kompresoru stacijas Gruzijā; Transanatolijas cauruļvads (TANAP) – 1 340 km garš 56 collu cauruļvads, 34 km garš 36 collu cauruļvads un 476 km garš 48 collu cauruļvads cauri Turcijai un Adrijas jūras cauruļvads (TAP) – 878 km garš 48 collu cauruļvads cauri Grieķijai, Albānijai un Itālijai.

1

Nea Mesimvria

DESFA

Melendugno

SNAM Rete Gas

SCPX

TANAP

TAP

---

| 8.9.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/26

---

REZOLŪCIJA

par dzīves kvalitāti, tostarp pārdomātām veselības aprūpes sistēmām un ilgtspējīgu pensiju sistēmas reformu ES un Austrumu partnerības valstīs

(2021/C 361/04)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Briselē 2017. gada 24. novembrī notikušā Austrumu partnerības samita kopīgo deklarāciju, kā arī iepriekšējos samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2017. gada 24. novembrī notikušā Austrumu partnerības samita kopīgo deklarāciju, kā arī iepriekšējos samitos pieņemtās kopīgās deklarācijas,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (2),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 nodevumi attiecībā uz 2020. gadu: koncentrēšanās uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017) 300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 nodevumi attiecībā uz 2020. gadu: koncentrēšanās uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017) 300),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada” (JOIN(2020) 7) un tam pievienoto darba dokumentu “Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem” (SWD(2020) 56), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2020. gada 18. marta kopīgo paziņojumu “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada” (JOIN(2020) 7) un tam pievienoto darba dokumentu “Noturības stiprināšana – Austrumu partnerība, kas sniedz labumu visiem” (SWD(2020) 56),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumus par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību jebkura vecuma cilvēkiem” un 4. IAM “Nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas ikvienam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši 3. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību jebkura vecuma cilvēkiem” un 4. IAM “Nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas ikvienam”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. oktobra Eiropas ekonomikas apspriešanas dokumentu “Towards Better Adequacy & Sustainability: A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries” (“Ceļā uz sistēmas pietiekamību un ilgtspēju. Pārskats par pensiju sistēmām un pensiju sistēmu reformām Austrumu partnerības valstīs”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 8. oktobra Eiropas ekonomikas apspriešanas dokumentu “Towards Better Adequacy & Sustainability: A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries” (“Ceļā uz sistēmas pietiekamību un ilgtspēju. Pārskats par pensiju sistēmām un pensiju sistēmu reformām Austrumu partnerības valstīs”),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 15. principu “Ienākumi un pensijas vecumdienās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši 15. principu “Ienākumi un pensijas vecumdienās”,

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (4),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2020. gada 23. martā izteikto steidzamo aicinājumu nodrošināt pamieru visā pasaulē, lai koncentrētos uz Covid-19 pandēmijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2020. gada 23. martā izteikto steidzamo aicinājumu nodrošināt pamieru visā pasaulē, lai koncentrētos uz Covid-19 pandēmijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, ES un Armēnijas visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu, ES un Azerbaidžānas partnerības un sadarbības nolīgumu un jo īpaši tās šo nolīgumu nodaļas, kas attiecas uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kā arī uz nodarbinātību, sociālo politiku un vienlīdzīgām iespējām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, ES un Armēnijas visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu, ES un Azerbaidžānas partnerības un sadarbības nolīgumu un jo īpaši tās šo nolīgumu nodaļas, kas attiecas uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kā arī uz nodarbinātību, sociālo politiku un vienlīdzīgām iespējām,

| A. | tā kā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumos par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada ir uzsvērts, ka noturības stiprināšana kā primārais politikas satvars tuvākajos gados būs viens no Austrumu partnerības galvenajiem mērķiem, tostarp vides, veselības (jo īpaši pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā) un cilvēku drošības jomās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes 2020. gada 11. maija secinājumos par Austrumu partnerības politiku pēc 2020. gada ir uzsvērts, ka noturības stiprināšana kā primārais politikas satvars tuvākajos gados būs viens no Austrumu partnerības galvenajiem mērķiem, tostarp vides, veselības (jo īpaši pašreizējās Covid-19 pandēmijas kontekstā) un cilvēku drošības jomās;

| B. | tā kā 2020. gada 18. marta kopīgajā paziņojumā “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada” īpašs uzsvars ir likts uz noturības stiprināšanu un ir paredzēts izvērst rīcību jomās, kas ir būtiski svarīgas cilvēku veselībai un labklājībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 18. marta kopīgajā paziņojumā “Austrumu partnerības politika pēc 2020. gada” īpašs uzsvars ir likts uz noturības stiprināšanu un ir paredzēts izvērst rīcību jomās, kas ir būtiski svarīgas cilvēku veselībai un labklājībai;

| C. | tā kā dzīves kvalitātes uzlabošana jau ilgāku laiku ir valstu valdību politikas tiešs un netiešs mērķis, lai gan tās pienācīga definēšana un mērīšana ir sarežģīta un bieži vien neprecīza; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzīves kvalitātes uzlabošana jau ilgāku laiku ir valstu valdību politikas tiešs un netiešs mērķis, lai gan tās pienācīga definēšana un mērīšana ir sarežģīta un bieži vien neprecīza;

| D. | tā kā dzīves kvalitāte ir visai plašs jēdziens, kas ietver ne tikai ekonomisko izaugsmi un materiālos dzīves apstākļus; tā kā tā ietver veselu virkni rādītāju, kas atspoguļo tās daudzdimensiju raksturu, tostarp apmierinātību ar dzīvi, nodarbinātību, veselības stāvokli, sociālās attiecības, brīvo laiku, izglītību un prasmes, darba un privātās dzīves līdzsvaru, līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un pārvaldībā, vides kvalitāti, cilvēku drošību un pārvaldību; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzīves kvalitāte ir visai plašs jēdziens, kas ietver ne tikai ekonomisko izaugsmi un materiālos dzīves apstākļus; tā kā tā ietver veselu virkni rādītāju, kas atspoguļo tās daudzdimensiju raksturu, tostarp apmierinātību ar dzīvi, nodarbinātību, veselības stāvokli, sociālās attiecības, brīvo laiku, izglītību un prasmes, darba un privātās dzīves līdzsvaru, līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un pārvaldībā, vides kvalitāti, cilvēku drošību un pārvaldību;

| E. | tā kā Austrumu partnerības asociācijas nolīgumos un ES un Armēnijas visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā ir nodaļas, kas veltītas veselības jautājumiem un kurās ir paredzēta sadarbība, kas aptver daudzas un dažādas jomas, nolūkā uzlabot sabiedrības veselības standartus un aizsargāt cilvēku veselību, kā arī nodaļa, kas veltīta videi, nolūkā panākt augstu regulējuma konverģences līmeni; |
| --- | --- |

E.

tā kā Austrumu partnerības asociācijas nolīgumos un ES un Armēnijas visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā ir nodaļas, kas veltītas veselības jautājumiem un kurās ir paredzēta sadarbība, kas aptver daudzas un dažādas jomas, nolūkā uzlabot sabiedrības veselības standartus un aizsargāt cilvēku veselību, kā arī nodaļa, kas veltīta videi, nolūkā panākt augstu regulējuma konverģences līmeni;

| F. | tā kā ES dalībvalstīs un Austrumu partnerības valstīs un to starpā pastāv būtiskas atšķirības, kā to parāda sociālie un ekonomiskie rādītāji un tautas attīstības indekss; tā kā paredzamais mūža ilgums, kas ir viens no galvenajiem rādītājiem, Austrumu partnerības valstīs ir par līdz pat septiņiem gadiem mazāks nekā vidēji ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES dalībvalstīs un Austrumu partnerības valstīs un to starpā pastāv būtiskas atšķirības, kā to parāda sociālie un ekonomiskie rādītāji un tautas attīstības indekss; tā kā paredzamais mūža ilgums, kas ir viens no galvenajiem rādītājiem, Austrumu partnerības valstīs ir par līdz pat septiņiem gadiem mazāks nekā vidēji ES;

| G. | tā kā liela ēnu ekonomikas daļa, augsts bezdarba līmenis, mazs uzkrājumu apjoms un pārmērīgi liela paļaušanās uz emigrantu naudas pārvedumiem Austrumu partnerības reģionā norāda uz lielas sabiedrības daļas neaizsargātību Austrumu partnerības valstīs, kurai Covid-19 krīzes dēļ var nākties saskarties ar aizvien lielāku nabadzības līmeni un nevienlīdzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā liela ēnu ekonomikas daļa, augsts bezdarba līmenis, mazs uzkrājumu apjoms un pārmērīgi liela paļaušanās uz emigrantu naudas pārvedumiem Austrumu partnerības reģionā norāda uz lielas sabiedrības daļas neaizsargātību Austrumu partnerības valstīs, kurai Covid-19 krīzes dēļ var nākties saskarties ar aizvien lielāku nabadzības līmeni un nevienlīdzību;

| H. | tā kā pandēmijas radītie sociālie un ekonomiskie satricinājumi negatīvi ietekmē cilvēku ienākumus un fizisko un garīgo labklājību un kopienu sociālo integritāti kopumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pandēmijas radītie sociālie un ekonomiskie satricinājumi negatīvi ietekmē cilvēku ienākumus un fizisko un garīgo labklājību un kopienu sociālo integritāti kopumā;

| I. | tā kā cenas ziņā pieņemamas, efektīvas, pieejamas, ilgtspējīgas un noturīgas sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas ir svarīgs priekšnoteikums iedzīvotāju dzīves kvalitātes un labklājības uzlabošanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā cenas ziņā pieņemamas, efektīvas, pieejamas, ilgtspējīgas un noturīgas sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas ir svarīgs priekšnoteikums iedzīvotāju dzīves kvalitātes un labklājības uzlabošanai;

| J. | tā kā Austrumu partnerības valstīs veselības aprūpes izdevumi gan absolūtos skaitļos, gan kā daļa no IKP ir ievērojami mazāki nekā ES; |
| --- | --- |

J.

tā kā Austrumu partnerības valstīs veselības aprūpes izdevumi gan absolūtos skaitļos, gan kā daļa no IKP ir ievērojami mazāki nekā ES;

| K. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir bijusi un turpinās būt būtiski svarīga nozīme pandēmijas ietekmes mazināšanā ilgtermiņā un būs vajadzīgs atbalsts, lai nodrošinātu šo svarīgo atbalsta pasākumu nepārtrauktību nolūkā mazināt Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās un sociālās sekas un ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir bijusi un turpinās būt būtiski svarīga nozīme pandēmijas ietekmes mazināšanā ilgtermiņā un būs vajadzīgs atbalsts, lai nodrošinātu šo svarīgo atbalsta pasākumu nepārtrauktību nolūkā mazināt Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās un sociālās sekas un ietekmi uz veselību;

| L. | tā kā Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi nepieciešamību plašākā Eiropas reģionā uzlabot gatavību un reaģēšanas spējas ārkārtas situācijās un jo īpaši nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi nepieciešamību plašākā Eiropas reģionā uzlabot gatavību un reaģēšanas spējas ārkārtas situācijās un jo īpaši nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu gadījumā;

| M. | tā kā Covid-19 krīze ir uzsvērusi to, cik svarīgi ir atbalstīt un paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos un pārkārtošanos aprūpes jomā, nevienu neatstājot iepakaļ; |
| --- | --- |

M.

tā kā Covid-19 krīze ir uzsvērusi to, cik svarīgi ir atbalstīt un paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos un pārkārtošanos aprūpes jomā, nevienu neatstājot iepakaļ;

| N. | tā kā, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ES ir mobilizējusi ārkārtas atbalstu 80 miljonu EUR apmērā neatliekamo vajadzību apmierināšanai un līdz pat 1 miljardam EUR veselības aprūpes sistēmu atbalstam un sociālās jomas un ekonomikas atveseļošanai īstermiņā un vidējā termiņā Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā, reaģējot uz Covid-19 krīzi, ES ir mobilizējusi ārkārtas atbalstu 80 miljonu EUR apmērā neatliekamo vajadzību apmierināšanai un līdz pat 1 miljardam EUR veselības aprūpes sistēmu atbalstam un sociālās jomas un ekonomikas atveseļošanai īstermiņā un vidējā termiņā Austrumu partnerības valstīs;

| O. | tā kā tādas programmas kā Eiropas Savienības iniciatīva “Solidaritāte veselībai” Austrumu partnerības valstīs nodrošina īstermiņa un vidēja termiņa palīdzību Covid-19 krīzes radīto problēmu risināšanai un var kalpot par atspēriena punktu tālākai sadarbībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā tādas programmas kā Eiropas Savienības iniciatīva “Solidaritāte veselībai” Austrumu partnerības valstīs nodrošina īstermiņa un vidēja termiņa palīdzību Covid-19 krīzes radīto problēmu risināšanai un var kalpot par atspēriena punktu tālākai sadarbībai;

| P. | tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, cik svarīga ir vienota ES rīcība; tā kā Parlaments cita starpā ir aicinājis izveidot Eiropas veselības reaģēšanas mehānismu, lai labāk sagatavotos un vienotā un saskaņotā veidā reaģētu uz jebkāda veida veselības vai sanitārajām krīzēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, cik svarīga ir vienota ES rīcība; tā kā Parlaments cita starpā ir aicinājis izveidot Eiropas veselības reaģēšanas mehānismu, lai labāk sagatavotos un vienotā un saskaņotā veidā reaģētu uz jebkāda veida veselības vai sanitārajām krīzēm;

| Q. | tā kā ES ir apņēmusies izmantot vienotu, saskaņotu pieeju, lai Covid-19 krīzes novēršanā rīkotos efektīvi un solidāri, jo īpaši attiecībā uz vakcīnu iepirkumiem un ieviešanu, dalībvalstīm arī turpmāk uzņemoties visu atbildību par savu sabiedrības veselības politiku un veselības aprūpes un medicīniskās aprūpes pakalpojumu organizēšanu un nodrošināšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES ir apņēmusies izmantot vienotu, saskaņotu pieeju, lai Covid-19 krīzes novēršanā rīkotos efektīvi un solidāri, jo īpaši attiecībā uz vakcīnu iepirkumiem un ieviešanu, dalībvalstīm arī turpmāk uzņemoties visu atbildību par savu sabiedrības veselības politiku un veselības aprūpes un medicīniskās aprūpes pakalpojumu organizēšanu un nodrošināšanu;

| R. | tā kā vecāka gadagājuma sievietes saskaras ar lielāku nabadzības risku, cita starpā arī tādu faktoru dēļ kā algu un pensiju atšķirības, dzimumu segregācija darba tirgū un dzimumu nelīdztiesība darba laika jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā vecāka gadagājuma sievietes saskaras ar lielāku nabadzības risku, cita starpā arī tādu faktoru dēļ kā algu un pensiju atšķirības, dzimumu segregācija darba tirgū un dzimumu nelīdztiesība darba laika jomā;

| S. | tā kā Komisija un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālais birojs savā 2020. gada 4. novembra kopīgajā paziņojumā (5) atzina, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai palīdzētu Austrumu partnerības valstīm uzlabot sabiedrības veselības drošību reģionu un apakšreģionu līmenī, novērstu nevienlīdzību veselības jomā, uzlabotu veselības aprūpes sistēmu noturību un stiprinātu sadarbību starp PVO valstu birojiem un ES delegācijām, vienlaikus stiprinot arī partnerību starp Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un PVO Eiropas reģionālo biroju nolūkā nodrošināt saskaņotu stratēģisko pieeju izmantošanu visā reģionā; |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas reģionālais birojs savā 2020. gada 4. novembra kopīgajā paziņojumā (5) atzina, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai palīdzētu Austrumu partnerības valstīm uzlabot sabiedrības veselības drošību reģionu un apakšreģionu līmenī, novērstu nevienlīdzību veselības jomā, uzlabotu veselības aprūpes sistēmu noturību un stiprinātu sadarbību starp PVO valstu birojiem un ES delegācijām, vienlaikus stiprinot arī partnerību starp Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) un PVO Eiropas reģionālo biroju nolūkā nodrošināt saskaņotu stratēģisko pieeju izmantošanu visā reģionā;

| T. | tā kā prognozējamas, pienācīgas un ilgtspējīgas pensiju sistēmas ir svarīgs elements labas dzīves kvalitātes nodrošināšanā pēc darba gaitu beigām, kā arī stabilu ienākumu nodrošināšanā, nabadzības novēršanā un nevienlīdzības mazināšanā vecumdienās; |
| --- | --- |

T.

tā kā prognozējamas, pienācīgas un ilgtspējīgas pensiju sistēmas ir svarīgs elements labas dzīves kvalitātes nodrošināšanā pēc darba gaitu beigām, kā arī stabilu ienākumu nodrošināšanā, nabadzības novēršanā un nevienlīdzības mazināšanā vecumdienās;

| U. | tā kā pensiju sistēmu pārvaldība ES joprojām ietilpst dalībvalstu kompetencē; tā kā savstarpējas mācīšanās un paraugprakses apmaiņas veicināšana starp ES un tās partnervalstīm potenciāli var būtiski uzlabot reaģēšanu uz demogrāfiskām problēmām un pensiju sistēmu pietiekamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

U.

tā kā pensiju sistēmu pārvaldība ES joprojām ietilpst dalībvalstu kompetencē; tā kā savstarpējas mācīšanās un paraugprakses apmaiņas veicināšana starp ES un tās partnervalstīm potenciāli var būtiski uzlabot reaģēšanu uz demogrāfiskām problēmām un pensiju sistēmu pietiekamību un ilgtspēju;

| V. | tā kā strauji pieaugošās iedzīvotāju novecošanas, ievērojamas ēnu ekonomikas daļas un liela sezonas darbinieku skaita kontekstā, kā arī pašreizējās ekonomikas krīzes apstākļos, pensiju politikas mērķu sasniegšana Austrumu partnerības reģionā kļūst aizvien sarežģītāka; |
| --- | --- |

V.

tā kā strauji pieaugošās iedzīvotāju novecošanas, ievērojamas ēnu ekonomikas daļas un liela sezonas darbinieku skaita kontekstā, kā arī pašreizējās ekonomikas krīzes apstākļos, pensiju politikas mērķu sasniegšana Austrumu partnerības reģionā kļūst aizvien sarežģītāka;

| W. | tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārs ietver virkni nosacījumu, kas attiecas uz pensijas tiesībām, tostarp uz darba ņēmēju un pašnodarbināto tiesībām uz pensiju, kas ir samērīga ar viņu iemaksām un nodrošina pienācīgu ienākumu līmeni, uz sieviešu un vīriešu vienādām iespējām iegūt pensijas tiesības un uz tiesībām uz līdzekļiem, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi vecumdienās; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārs ietver virkni nosacījumu, kas attiecas uz pensijas tiesībām, tostarp uz darba ņēmēju un pašnodarbināto tiesībām uz pensiju, kas ir samērīga ar viņu iemaksām un nodrošina pienācīgu ienākumu līmeni, uz sieviešu un vīriešu vienādām iespējām iegūt pensijas tiesības un uz tiesībām uz līdzekļiem, kas nodrošina cilvēka cienīgu dzīvi vecumdienās;

| X. | tā kā ieguldījumi aprūpes ekonomikā ir būtiski svarīgi cilvēka cienīgas dzīves nodrošināšanai ikvienam un visu ES un Austrumu partnerības valstīs dzīvojošo cilvēku aizsardzībai; tā kā vecāka gadagājuma cilvēkus smagi ir skārušas un joprojām skar dažādu slimību, tostarp Covid-19, izraisītas komplikācijas, kā arī nāves gadījumi, |
| --- | --- |

X.

tā kā ieguldījumi aprūpes ekonomikā ir būtiski svarīgi cilvēka cienīgas dzīves nodrošināšanai ikvienam un visu ES un Austrumu partnerības valstīs dzīvojošo cilvēku aizsardzībai; tā kā vecāka gadagājuma cilvēkus smagi ir skārušas un joprojām skar dažādu slimību, tostarp Covid-19, izraisītas komplikācijas, kā arī nāves gadījumi,

Dzīves kvalitāte

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka ES savā Austrumu partnerības stratēģijā galveno uzsvaru liek uz noturību, un atzīmē, ka sadarbības stiprināšana vides, klimata pārmaiņu, sociālās politikas, dzimumu līdztiesības, darba tiesību un sociālās aizsardzības, jo īpaši pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, sabiedrības veselības un izglītības jomās, veicinātu dzīves kvalitātes konkrētu ilgtermiņa uzlabošanos ES un tās austrumu kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka lielākā daļa Austrumu partnerības ietvaros noteikto mērķu un esošo programmu netieši uzlabo dzīves kvalitāti, taču to sniegtās tiešās pievienotās vērtības pamanāmība iedzīvotāju vidū ir visai ierobežota; tādēļ aicina labāk saskaņot ekonomikas un sociālo politiku, kā arī nodrošināt tās saskaņotību ar ekonomikas zaļo pārkārtošanos atbilstoši saistībām, kas noteiktas Parīzes protokolā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka cilvēka cienīga dzīve un sociālās aizsardzības pieejamība ir nopietns kopīgs izaicinājums ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm un ka tādēļ šiem jautājumiem būtu jābūt galvenajiem elementiem kopīgajos centienos un sadarbībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina visas ieinteresētās personas pilnībā izmantot ES un Austrumu partnerības valstu starpā noslēgto divpusējo nolīgumu nosacījumu, kā arī daudzpusējās Austrumu partnerības platformas potenciālu, izmantojot novatorisku politiku nolūkā panākt un konstatēt konkrētus dzīves kvalitātes uzlabojumus, vienlaikus palielinot šādu konkrētu pasākumu un to rezultātu pamanāmību; |
| --- | --- |

4.

Pārdomātas veselības aprūpes sistēmas

| 5. | aicina visas ieinteresētās personas mācīties no Covid-19 pandēmijas sniegtās pieredzes un pastiprināt uz vajadzībām balstītu sadarbību starp ES un Austrumu partnerības valstīm, iesaistot arī attiecīgās starptautiskās organizācijas, pilsonisko sabiedrību un vietējos veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt pieejamu, cenas ziņā pieņemamu un kvalitatīvu veselības aprūpi ikvienam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka sabiedrības veselības aprūpes sistēmām būtu jākoncentrējas galvenokārt uz to sniegto pakalpojumu saņēmējiem, nevis uz izmaksām, un ka tām būtu jāsaņem pienācīgs finansējums, lai maksājumi tiktu veikti pareizi un tās varētu darboties labos apstākļos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Komisiju un Austrumu partnerības valstu valdības savās darba programmās pievērsties pašreizējās krīzes akcentētajām vajadzībām, jo īpaši vajadzībai nodrošināt sociālo aizsardzību un nodarbinātības saglabāšanu, piekļuvi noturīgiem sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī piekļuvi izglītībai, tostarp tiešsaistes mācībām, nodrošinātību ar pārtiku un materiālu palīdzību vistrūcīgākajām personām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver nepieciešamību Covid-19 pandēmijas laikā nodrošināt vispārēju piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un tādai medicīniskajai infrastruktūrai kā slimnīcas, aprūpes iestādes, zāles, testi un vakcīnas un aizsargāt un stiprināt sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumus un būtiski palielināt tiem paredzēto finansējumu; uzsver nepieciešamību pastiprināt kopīgos centienus PTO ietvaros panākt globāla mēroga vienošanos nolūkā pārvarēt Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES un Austrumu partnerības valstu valdības novērst nevienlīdzību piekļuvē veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumiem, galveno uzmanību pievēršot veselības aprūpes pakalpojumu un vietējā un reģionālā līmeņa spēju nostiprināšanai, plānojot nākamās Austrumu partnerības programmas laikposmam pēc 2020. gada un ES divpusējā atbalsta sniegšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis ievērot tiesības uz veselību, nodrošinot vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumiem, nepieļaujot diskrimināciju vecuma, rases, etniskās izcelsmes, valodas, sociālās grupas, seksuālās orientācijas, dzimuma pašizpausmes, dzimtiskās identitātes vai dzimuma raksturīgo īpašību vai jebkādu citu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzstāj, ka pašreizējās pandēmijas laikā ir jāuzlabo minoritāšu piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, un uzsver, ka diskriminācijas novēršanas nolūkos uz šiem cilvēkiem nedrīkstētu attiecināt ar pandēmiju saistītus ierobežojošus pasākumus, nenorādot konkrētu pamatojumu šādu īpašu pasākumu nepieciešamībai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka Covid-19 pandēmija nekādi nedrīkstētu negatīvi ietekmēt hronisku slimību, piemēram, vēža, ārstēšanas un pacientu aprūpes iespējas un tās ir jānodrošina, neraugoties uz pandēmiju un tās ietekmi uz veselības aprūpes sistēmām un valstu finansēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka dzīves kvalitāte Austrumu partnerības valstīs ir zemāka nekā ES valstīs un ka daudziem cilvēkiem, jo īpaši lauku reģionos dzīvojošajiem, ir grūti sasniegt pamata sociālos standartus sliktas infrastruktūras un sanitārijas dēļ un tādēļ, ka ārstniecības un izglītības pakalpojumi nav pieejami vai arī ir pieejami ļoti tālu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina nodrošināt regulāru un strukturētu informācijas un darbinieku apmaiņu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmu noturību un samazinātu spiedienu uz kritiski svarīgu veselības aprūpes infrastruktūru un darbiniekiem, kā arī veicinātu savstarpēju mācīšanos no paraugprakses piemēriem, institucionālo sagatavotību un pārvaldību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES apsvērt iespēju veidot divpusējas un reģionālas tehniskās palīdzības programmas veselības aprūpes nozares reformām Austrumu partnerības reģionā nolūkā uzlabot valsts veselības aprūpes sistēmu tiesisko regulējumu un finanšu pārvaldību, piekļuvi valsts veselības aprūpes pakalpojumiem un aprūpes vispārējo kvalitāti, kā arī sākt īstenot mērķorientētas vai nozaru veselības programmas, kas sniegtu konkrētus ilgtermiņa ieguvumus iedzīvotājiem un uzlabotu viņu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka mātes mirstības rādītāji Austrumu partnerības valstīs vairākkārt pārsniedz ES rādītājus, un mudina risināt šo problēmu, veicot vajadzīgās reformas veselības aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ar bažām norāda uz potenciālo negatīvo ietekmi, kā arī uz ievērojamām sociālajām izmaksām, ko var radīt zems atalgojums un intelektuālā darbaspēka emigrācija veselības aprūpes nozarē, kas vēl vairāk saasinās krīzes laikā, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas un PVO Eiropas reģionālā biroja 2020. gada 4. novembra kopīgo deklarāciju, kurā ir norādīts uz nepieciešamību apvienot centienus, lai uzlabotu iedzīvotāju veselību visā Eiropā un aktīvi atbalstīt valstis to centienos sasniegt visaugstāko veselības un veselības aizsardzības līmeni; pilnībā atbalsta turpmāku informācijas un paraugprakses apmaiņu, apspriešanos un regulārus strukturētus dialogus, kuru mērķis ir apsvērt kopīgu rīcību un iniciatīvas, un mudina izstrādāt konkrētākus plānus, kuros izklāstīti projekti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ar bažām norāda, ka saskaņā ar prognozēm ar COVAX shēmas ietvaros nodrošinātajām Covid-19 vakcīnām pietiks tikai aptuveni 20 % Austrumu partnerības valstu iedzīvotāju; mudina šajā saistībā izvērst turpmāku sadarbību starp ES un Austrumu partnerības valstīm; atkārtoti uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka Covid-19 vakcīnas visā Eiropas reģionā, ieskaitot Austrumu partnerības valstis, tiek darītas pieejamas saskaņā ar skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un nekavējoties, lai tādējādi paātrinātu vakcīnu ieviešanu; šajā kontekstā atzinīgi vērtē vienota ES vakcīnu izdales mehānisma izveidošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka efektīva Covid-19 pandēmijas pārvaldība nav iespējama bez pietiekama vakcīnu skaita ātras un efektīvas pārsūtīšanas uz Austrumu partnerības valstīm; bez tā vīruss izplatīsies visā ES, jo ļoti daudzi cilvēki no Austrumu partnerības valstīm strādā daudzās ES valstīs; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par nepieciešamību kopīgot salīdzināmus valstu datus par sabiedrības veselības ārkārtas situācijām, infekcijas slimību uzliesmojumiem un pandēmijām, kā arī nodrošināt darboties spējīgu sistēmu vakcinācijas savstarpējai atzīšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst nepieciešamību sekot 2015. gadā notikušās pirmās Austrumu partnerības ministru konferences par tuberkulozi un multirezistento tuberkulozi piemēram – tajā piedalījās ministri un augsta līmeņa amatpersonas no valstu valdībām un starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina par pagaidām neizmantoto Austrumu partnerības potenciālu risināt sadarbības veselības aprūpes jomā, apmaiņas programmu un ārkārtas palīdzības pārrobežu aspektus, piedaloties medicīnas darbiniekiem no ES un Austrumu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju paveikto Covid-19 pandēmijas laikā, atbalstot neaizsargātās sabiedrības grupas un veselības aprūpes darbiniekus un ārstus; uzsver nepieciešamību stiprināt Austrumu partnerības valstu noturību pēc pandēmijas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām sabiedrības grupām un cilvēkiem, kurus krīze ir skārusi sociālā ziņā, kuru skaits aizvien pieaug; aicina pastiprināt atbalstu vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai tās varētu pilnībā izmantot savas iespējas mazināt pandēmijas ietekmi un uzlabot iedzīvotāju veselību un sociāli ekonomisko labklājību, jo īpaši visneaizsargātāko grupu un nesamērīgi smagi skarto iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver ES un Austrumu partnerības valstu vēlmi veidot vecāka gadagājuma cilvēkiem draudzīgu sabiedrību, kurā kvalitatīvi sabiedriskie pakalpojumi nodrošina paaudžu solidaritāti; |
| --- | --- |

26.

Ilgtspējīga pensiju sistēmas reforma

| 27. | atzīmē pensiju sistēmu un attiecīgā tiesiskā regulējuma daudzveidību ES un Austrumu partnerības valstīs; tomēr norāda uz neizmantoto Austrumu partnerības potenciālu palīdzēt partnervalstīm to ceļā uz spēcīgākām labklājības sistēmām, tostarp aizsargājošākām pensiju sistēmām, par galveno prioritāti izvirzot solidaritāti un cieņu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka visiem iedzīvotājiem ES un Austrumu partnerības valstīs tiks garantēta minimālā pensija, kas atspoguļo ienākumu līmeni valstī; |
| --- | --- |

28.

| 29. | iesaka pastiprināt sadarbību publisko finanšu pārvaldības jomā, tostarp pensiju sistēmu pārvaldības jomā, jo īpaši nodrošinot apmācību pensiju pārvaldības nozares darbiniekiem un atbalstot esošās tehniskās palīdzības programmas, piemēram, tās, ko vada Pasaules Banka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina valstu valdības nodrošināt pensiju sistēmu lielāku ilgtspēju un pietiekamību, paplašinot iemaksu bāzi, kas iespējams, palielinot oficiālās nodarbinātības īpatsvaru; mudina valstis izskatīt to likumā noteikto pensionēšanās vecumu, lai varētu īstenot ilgtermiņa reformas, kas pielāgotas to individuālajiem ekonomiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu par pastāvošajām dzimumu atšķirībām pensiju jomā un aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis ierosināt konkrētus pasākumus to novēršanai, tostarp apkarojot sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības un palielinot sieviešu nodarbinātības līmeni, izmantojot darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumus, apkarojot nestabilu un neoficiālu darbu un nodrošinot minimālos ienākumus ikvienam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda uz ciešo saikni starp pensionēšanās vecumu un pensionāra saņemto pensijas summu; atzīmē, ka pensijas ir salīdzinoši zemas salīdzinājumā ar dzīves dārdzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, cik būtiskas ir veicamās strukturālās un institucionālās reformas, piemēram, reformas, kuru mērķis ir uzlabot darba tirgus regulējumu un palielināt oficiālās nodarbinātības īpatsvaru vai arī veidot labi funkcionējošu nodokļu administrāciju un pienācīgu finanšu sektora tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst, ka ir sarežģīti panākt līdzsvaru starp darba gaitās un pensijā pavadīto laiku, ņemot vērā prognozēto paredzamā mūža ilguma pieaugumu, vienlaikus uzlabojot valsts pārvaldīto pensiju sistēmu taisnīgumu, cita starpā stiprinot saikni starp iemaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina nodrošināt turpmāku ES un tās dalībvalstu sniegtu tehnisko palīdzību, lai novērtētu un testētu obligāto papildpensiju (II pīlārs) un pilnīgi brīvprātīgo pensiju (III pīlārs) shēmas, kas varētu papildināt valsts pensijas Austrumu partnerības valstīs. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OV C 153, 30.5.2012., 16. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0167.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0167.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---