# Europeiska unionens C 437/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 437 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången28 oktober 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 437

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången28 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 437/01 | Meddelande från Kommissionen – Bedömning av planer och projekt avseende Natura 2000-områden – Metodvägledning om bestämmelserna i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet 92/43/EEG | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 437/01

Meddelande från Kommissionen – Bedömning av planer och projekt avseende Natura 2000-områden – Metodvägledning om bestämmelserna i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet 92/43/EEG

1

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 28.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 437/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Bedömning av planer och projekt avseende Natura 2000-områden – Metodvägledning om bestämmelserna i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet 92/43/EEG

(2021/C 437/01)

INNEHÅLL

| 1. | INLEDNING | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Dokumentets syfte och karaktär | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Struktur | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | ALLMÄNNA MÅL OCH PRINCIPER | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Etapperna i förfarandet enligt artikel 6.3 och 6.4 | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tillvägagångssätt för beslutsfattande | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | METODIKEN I ARTIKLARNA 6.3 OCH 6.4 | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Steg 1: Förhandsbedömning | 7 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Steg 1: Säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller är nödvändiga för förvaltningen av ett Natura 2000-område | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Steg 2: Beskrivning av projektet/planen och dess påverkansfaktorer | 9 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Steg 3: Identifiera vilka Natura 2000-områden som kan påverkas av planen eller projektet | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Steg 4: Att bedöma om sannolika betydande effekter kan uteslutas med tanke på områdets bevarandemål | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Slutsatser: Beslut baserat på förhandsbedömningens resultat | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Steg 2: Lämplig bedömning | 17 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Steg 1: Inhämta information om planen eller projektet och de berörda Natura 2000-områdena. | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Steg 2: Bedömning av planens eller projektets konsekvenser med tanke på områdets bevarandemål, enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Steg 3: Kontrollera planens eller projektets effekter på Natura 2000-områdets integritet | 34 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Steg 4: Begränsande åtgärder | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Slutsatser av den lämpliga bedömningen | 40 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Övriga överväganden: Samråd, den lämpliga bedömningens kvalitet, tillgång till rättslig prövning | 42 |
| --- | --- | --- |

3.2.6

| 3.3 | Steg 3: Förfarande enligt artikel 6.4 | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Steg 1: Att undersöka alternativa lösningar | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Steg 2: Att undersöka tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse | 53 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Steg 3: Identifiering, bedömning och beslut om att vidta kompensationsåtgärder | 55 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| a) | Huvudtyper av kompensationsåtgärder | 55 |
| --- | --- | --- |

a)

| b) | Vägledande principer för att fastställa kompensationsåtgärder och mål | 57 |
| --- | --- | --- |

b)

| c) | Tidsplan för kompensationsåtgärder | 59 |
| --- | --- | --- |

c)

| d) | Utvärdering och övervakning av kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4 | 59 |
| --- | --- | --- |

d)

| e) | Att fastställa kompensationsåtgärder för planer | 61 |
| --- | --- | --- |

e)

| 4. | STRATEGISK PLANERING OCH LÄMPLIG BEDÖMNING AV PLANER | 64 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Strategisk planering | 64 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lämplig bedömning av planer | 64 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Känslighetskartläggning | 66 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Samråd och dialog vid strategisk planering | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 5. | KOPPLINGAR TILL ANDRA FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNINGAR: MKB, SMB, VATTENDIREKTIVET | 71 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Att effektivisera miljöbedömningar | 71 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och lämplig bedömning | 71 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Möjligheter till och fördelar med att effektivisera MKB/SMB och lämpliga bedömningar | 72 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Den lämpliga bedömningens särdrag och skillnader i förhållande till MKB/SMB-förfaranden | 73 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Förhållandet mellan SMB/MKB/lämplig bedömning och de strikta artskyddsbestämmelserna i naturvårdsdirektiven | 74 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Bedömningar enligt artikel 4.7 i vattendirektivet, samordnade eller integrerade med förfarandet enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | VIKTIGA REFERENSDOKUMENT | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

BILAGA

1.   INLEDNING

1.1   Dokumentets syfte och karaktär

Dokumentets syfte är att ge metodvägledning om tillämpningen av artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet (1). Vägledningen är avsedd att bistå myndigheter och nationella organ i medlemsstater och kandidatländer samt exploatörer, konsulter, platschefer, förvaltare och andra berörda parter vid tillämpningen av de skyldigheter som följer av dessa bestämmelser. Dokumentet presenterar Europeiska kommissionens synpunkter och är inte rättsligt bindande. Endast Europeiska unionens domstol har behörighet att tolka unionsrätten med avgörande verkan.

Vägledningen ska läsas tillsammans med direktiven och den nationella lagstiftningen och med de råd som anges i kommissionens tillkännagivande Förvaltning av Natura 2000-områden: Bestämmelserna i artikel 6 i habitatdirektivet 92/43/EEG (2) (i det här dokumentet kallat vägledning om artikel 6), och som är utgångspunkten för tolkningen av nyckeltermer och begrepp i habitatdirektivet. För att underlätta läsningen hänvisar den här vägledningen till de relevanta delarna i vägledningen om artikel 6.

Kommissionen har också antagit sektorsspecifika vägledningsdokument för olika politikområden såsom energi, inbegripet förnybar energi, gruvdrift, transporter på inre vattenvägar, exploatering i hamnar och flodmynningar, jord- och skogsbruk (3). Dessa dokument analyserar ofta bedömningarna av planer och projekt inom specifika sektorer på ett mera detaljerat sätt. De kan därför användas för att komplettera de nuvarande allmänna riktlinjerna med konkreta sektorsspecifika överväganden.

Enligt principen om självbestämmanderätt i processuella frågor är det upp till enskilda medlemsstater att besluta om hur de ska införa de processuella krav som följer av direktivet. Det åligger den behöriga myndigheten i varje medlemsstat att fatta de viktigaste besluten i bedömningarna enligt artikel 6.3 och 6.4. I den här vägledningen används termen bedömning för att beskriva hela processen då information samlas in av plan- eller projektexploatörer, myndigheter, naturvårdsorgan och andra organ, icke-statliga organisationer och allmänheten, och tillhandahålls till den behöriga myndigheten för övervägande och utvärdering.

Den behöriga myndigheten fastställer sedan resultaten av bedömningen och fattar beslut om huruvida planen eller projektet ska godkännas eller inte, och i så fall på vilka villkor. Denna process medger att de bedömningar som krävs enligt artikel 6.3 och 6.4 bygger på att flera berörda parter samlar in tillförlitlig information och tillförlitliga uppgifter, samt på samråd med och mellan dem.

Det här dokumentet är en uppdatering av den förra metodvägledningen för artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet (4)
  , (5). Det bygger på erfarenheter från genomförandet av habitatdirektivet och på tillhörande rättspraxis i EU-domstolen, samt på en översyn av EU:s vägledningar och litteratur, material för fallstudier, feedback och förslag efter samråd med EU-medlemsstaternas myndigheter och berörda parter. Vägledningen har utarbetats med stöd av ATECMA S.L. och Adelphi Consult GmbH, enligt ett avtal med Europeiska kommissionen (6).

1.2   Struktur

Dokumentet består av tre huvudavsnitt och en bilaga.

| — | I det första avsnittet förklaras den allmänna strategi och de principer som vägledningen bygger på. Där ingår flödesschemat från vägledningen om artikel 6 som illustrerar hur bedömningarna enligt artikel 6.3 och 6.4 bör struktureras och hur de olika stegen i bedömningarna relaterar till kraven i artikel 6.3 och 6.4. |
| --- | --- |

—

I det första avsnittet förklaras den allmänna strategi och de principer som vägledningen bygger på. Där ingår flödesschemat från vägledningen om artikel 6 som illustrerar hur bedömningarna enligt artikel 6.3 och 6.4 bör struktureras och hur de olika stegen i bedömningarna relaterar till kraven i artikel 6.3 och 6.4.

| — | I nästa avsnitt presenteras den centrala metodvägledningen steg för steg. För varje etapp presenteras metoder och verktyg, exempel och förslag på hur bedömningarna ska genomföras. Allt genomförs med stöd av checklistor, matriser och stegvisa instruktioner för varje etapp i bedömningen. Det bör dock noteras att innehållet bygger på belysande exempel och inte kan omfatta alla situationer. |
| --- | --- |

—

I nästa avsnitt presenteras den centrala metodvägledningen steg för steg. För varje etapp presenteras metoder och verktyg, exempel och förslag på hur bedömningarna ska genomföras. Allt genomförs med stöd av checklistor, matriser och stegvisa instruktioner för varje etapp i bedömningen. Det bör dock noteras att innehållet bygger på belysande exempel och inte kan omfatta alla situationer.

| — | Det tredje avsnittet innehåller ett kapitel om strategisk planering och det särskilda bedömningsförfarandet för planer. I detta avsnitt undersöks också kopplingarna till andra miljöbedömningar som krävs enligt EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Det tredje avsnittet innehåller ett kapitel om strategisk planering och det särskilda bedömningsförfarandet för planer. I detta avsnitt undersöks också kopplingarna till andra miljöbedömningar som krävs enligt EU-lagstiftningen.

| — | Bilagan innehåller exempel på metoder samt ytterligare vägledning och verktyg som kan användas för att genomföra förfaranden enligt artikel 6.3 och 6.4 (t.ex. checklistor och/eller format). |
| --- | --- |

—

Bilagan innehåller exempel på metoder samt ytterligare vägledning och verktyg som kan användas för att genomföra förfaranden enligt artikel 6.3 och 6.4 (t.ex. checklistor och/eller format).

2.   ALLMÄNNA MÅL OCH PRINCIPER

2.1   Etapperna i förfarandet enligt artikel 6.3 och 6.4

I artikel 6.3 och 6.4 anges följande:

| ”3. | Alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men som enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt kan påverka området på ett betydande sätt, skall på lämpligt sätt bedömas med avseende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet av området. Med ledning av slutsatserna från bedömningen av konsekvenserna för området och om inte annat följer av punkt 4, skall de behöriga nationella myndigheterna godkänna planen eller projektet först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer att ta skada och, om detta är lämpligt, efter att ha hört allmänhetens åsikt. |
| --- | --- |

”3.

| 4. | Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för området måste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär, skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder för att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande. Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationsåtgärder som vidtagits. Om det berörda området innehåller en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör människors hälsa eller den allmänna säkerheten, betydelsefulla konsekvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andra tvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 6.3 och 6.4 fastställs ett stegvis förfarande för bedömning av planer eller projekt som sannolikt kommer att påverka Natura 2000-områden. Däri ingår tre huvudsakliga steg:

stegvis förfarande

| — | Steg 1: Förhandsbedömning. Den första delen av förfarandet består av en etapp med förhandsbedömning (”screening”) för att fastställa om planen/projektet direkt hänger samman med eller är nödvändigt för förvaltningen av Natura 2000-området. Om så inte är fallet, ska bedömningen fastställa om det är sannolikt att planen/projektet kommer att leda till betydande påverkan på området (7) (antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt) mot bakgrund av områdets bevarandemål. Steg 1 regleras av första delen av första meningen i artikel 6.3. |
| --- | --- |

—

Steg 1: Förhandsbedömning. Den första delen av förfarandet består av en etapp med förhandsbedömning (”screening”) för att fastställa om planen/projektet direkt hänger samman med eller är nödvändigt för förvaltningen av Natura 2000-området. Om så inte är fallet, ska bedömningen fastställa om det är sannolikt att planen/projektet kommer att leda till betydande påverkan på området (7) (antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt) mot bakgrund av områdets bevarandemål. Steg 1 regleras av första delen av första meningen i artikel 6.3.

Steg 1:

7

| — | Steg 2: Den lämpliga bedömningen. Om sannolika betydande effekter inte kan uteslutas, så innebär nästa steg i förfarandet att en bedömning görs av planens/projektets inverkan på områdets bevarandemål, (antingen enskilt eller i kombination med andra planer/projekt). Bedömningen ska fastställa om planen/projektet kommer att påverka Natura 2000-områdets integritet, samtidigt som eventuella begränsande åtgärder beaktas. De behöriga myndigheterna ska besluta om planen eller projektet ska godkännas eller inte mot bakgrund av resultaten av den lämpliga bedömningen. Steg 2 regleras av andra delen av första meningen och den andra meningen i artikel 6.3. |
| --- | --- |

—

Steg 2: Den lämpliga bedömningen. Om sannolika betydande effekter inte kan uteslutas, så innebär nästa steg i förfarandet att en bedömning görs av planens/projektets inverkan på områdets bevarandemål, (antingen enskilt eller i kombination med andra planer/projekt). Bedömningen ska fastställa om planen/projektet kommer att påverka Natura 2000-områdets integritet, samtidigt som eventuella begränsande åtgärder beaktas. De behöriga myndigheterna ska besluta om planen eller projektet ska godkännas eller inte mot bakgrund av resultaten av den lämpliga bedömningen. Steg 2 regleras av andra delen av första meningen och den andra meningen i artikel 6.3.

Steg 2: Den lämpliga bedömningen

| — | Steg 3: Undantag från artikel 6.3 på vissa villkor. Tredje steget i förfarandet enligt artikel 6.4. Detta steg tillämpas endast om exploatören, trots en negativ bedömning, anser att planen eller projektet fortfarande bör genomföras av tvingande skäl och ett väsentligt allmänintresse. Detta är endast möjligt om det inte finns några alternativa lösningar, om de tvingande skälen till det väsentliga allmänintresset är vederbörligen motiverade, och om lämpliga kompensationsåtgärder genomförs för att säkerställa att Natura 2000-området totalt sett förblir sammanhängande. |
| --- | --- |

—

Steg 3: Undantag från artikel 6.3 på vissa villkor. Tredje steget i förfarandet enligt artikel 6.4. Detta steg tillämpas endast om exploatören, trots en negativ bedömning, anser att planen eller projektet fortfarande bör genomföras av tvingande skäl och ett väsentligt allmänintresse. Detta är endast möjligt om det inte finns några alternativa lösningar, om de tvingande skälen till det väsentliga allmänintresset är vederbörligen motiverade, och om lämpliga kompensationsåtgärder genomförs för att säkerställa att Natura 2000-området totalt sett förblir sammanhängande.

Steg 3: Undantag från artikel 6.3 på vissa villkor.

Varje steg i förfarandet påverkas av föregående steg. Därför är det nödvändigt att stegen tillämpas i ordningsföljd för att artikel 6.3 och 6.4 ska tillämpas korrekt. Figur 1 visar förfarandet i ett förenklat flödesschema.

Image 1

2.2   Tillvägagångssätt för beslutsfattande

Tillvägagångssätt för beslutsfattande

Liksom all miljölagstiftning inom EU bygger habitatdirektivet på försiktighetsprincipen (8), dvs. att avsaknad av vetenskapliga belägg för en åtgärds betydande negativa effekter inte kan användas som motivering för att godkänna åtgärden. Vid tillämpning av artikel 6.3 innebär försiktighetsprincipen att frånvaron av negativa effekter på Natura 2000-områden måste påvisas innan en plan eller ett projekt kan godkännas. Om det med andra ord råder osäkerhet om huruvida det kommer att uppstå några negativa effekter kan planen eller projektet inte godkännas.

försiktighetsprincipen

8

I praktiken innebär detta att bevisbördan ligger hos plan- eller projektexploatören. De ska utan rimligt tvivel påvisa – vilket den behöriga myndigheten ska bekräfta – att följande gäller:

| — | Steg 1 (förhandsbedömning) – sannolik betydande påverkan kan uteslutas. eller |
| --- | --- |

—

Steg 1 (förhandsbedömning) – sannolik betydande påverkan kan uteslutas. eller

| — | Steg 2 (lämplig bedömning) – negativa konsekvenser för Natura 2000-områdets integritet kan uteslutas. |
| --- | --- |

—

Steg 2 (lämplig bedömning) – negativa konsekvenser för Natura 2000-områdets integritet kan uteslutas.

När negativa effekter på ett områdes integritet antingen är säkra eller inte kan uteslutas, kan planen eller projektet fortfarande godkännas genom undantag enligt artikel 6.4. Det kan ske under förutsättning att det inte finns några alternativ, om det är motiverat av tvingande skäl av väsentligt allmänintresse samt att tillräckliga kompensationsåtgärder kommer att vidtas för att Natura 2000-nätet ska förbli totalt sett sammanhängande. Försiktighetsprincipen kan också användas i sådana fall, särskilt när det gäller omfattningen av de kompensationsåtgärder som ska tillämpas (se avsnitt 3.3.3).

I habitatdirektivet hänvisas uttryckligen till ”områdets bevarandemål” som grund för tillämpningen av artikel 6.3. I sin dom i mål C-849/19, Europeiska kommissionen mot Republiken Grekland, bekräftade EU-domstolen att bevarandemålen måste fastställas formellt och att de måste vara områdesspecifika, hänvisa till de specifika värden som finns i området och vara exakta (9).

9

Domstolen har dessutom upprepade gånger hävdat att det är mot bakgrund av bevarandemålen som man ska fastställa omfattningen av skyldigheten att genomföra en lämplig bedömning som visar vilka konsekvenser en plan eller ett projekt får på ett skyddat område (10). Med andra ord bör beslutet om huruvida planen eller projektet sannolikt kommer att leda till betydande påverkan på ett Natura 2000-område fattas mot bakgrund av områdets bevarandemål (se avsnitt 3.1 ”Förhandsbedömning”). Det är därför viktigt att områdesspecifika bevarandemål utan dröjsmål fastställs för samtliga Natura 2000-områden och att dessa offentliggörs.

10

Det är därför viktigt att områdesspecifika bevarandemål utan dröjsmål fastställs för samtliga Natura 2000-områden och att dessa offentliggörs

Såsom förklaras i avsnitt 3.2.2 måste områdesspecifika bevarandemål fastställas för alla skyddade livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området (dvs. livsmiljöer och arter med beteckningen A, B eller C, men inte D, enligt bedömningen i standarddatablanketten för området (11)). Bevarandemålen måste specificera vilka mål som ska uppnås för vart och ett av de attribut/parametrar som avgör bevarandetillståndet för de skyddade naturelementen.

11

Bedömningarna måste granskas om planen eller projektet ändras eller vidareutvecklas under förberedelseprocessen. Det gäller både under förhandsbedömningen och under den lämpliga bedömningen. Om förhandsbedömningen t.ex. visar att det inte kan uteslutas att det finns en sannolikhet för betydande påverkan, kan exploatören för planen/projektet besluta att revidera planens/projektets utformning för att utesluta risken för eventuella betydande effekter. I sådana fall bör den ändrade planen/projektet förhandsbedömas på nytt för att avgöra om det fortfarande är sannolikt att planen/projektet kommer att leda till betydande påverkan på området.

| Ruta 1


  Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning

  De behöriga myndigheterna har ansvaret för att fatta beslut om huruvida planen/projektet ska godkännas eller inte. Beslutet ska fattas mot bakgrund av slutsatserna i den lämpliga bedömningen av konsekvenserna av planen/projektet för det berörda Natura 2000-området. Godkännande kan göras först efter det att de har försäkrat sig om att Natura 2000-områdets integritet inte kommer att ta skada av planen/projektet. Så är fallet när det ur ett vetenskapligt perspektiv inte kvarstår några rimliga tvivel om att verksamheten inte kan ha en skadlig inverkan (12).

  Fokus ligger därför på att bevisa frånvaron av skadliga effekter snarare än förekomsten av dem, vilket speglar försiktighetsprincipen (13). Den lämpliga bedömningen ska därför vara tillräckligt detaljerad och motiverad för att visa att det mot bakgrund av de bästa vetenskapliga rönen på området inte föreligger några negativa effekter (14).
  Samma grad av säkerhet krävs om beslutet fattas under förhandsbedömningen. I detta skede bör det inte heller råda några rimliga tvivel om att det inte finns några sannolika betydande effekter. |
| --- |

Ruta 1

Ruta 1

Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning

Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning

De behöriga myndigheterna har ansvaret för att fatta beslut om huruvida planen/projektet ska godkännas eller inte. Beslutet ska fattas mot bakgrund av slutsatserna i den lämpliga bedömningen av konsekvenserna av planen/projektet för det berörda Natura 2000-området. Godkännande kan göras först efter det att de har försäkrat sig om att Natura 2000-områdets integritet inte kommer att ta skada av planen/projektet. Så är fallet när det ur ett vetenskapligt perspektiv inte kvarstår några rimliga tvivel om att verksamheten inte kan ha en skadlig inverkan (12).

de har försäkrat sig om att Natura 2000-områdets integritet inte kommer att ta skada av planen/projektet

12

Fokus ligger därför på att bevisa frånvaron av skadliga effekter snarare än förekomsten av dem, vilket speglar försiktighetsprincipen (13). Den lämpliga bedömningen ska därför vara tillräckligt detaljerad och motiverad för att visa att det mot bakgrund av de bästa vetenskapliga rönen på området inte föreligger några negativa effekter (14).

Fokus ligger därför på att bevisa frånvaron av skadliga effekter

13

mot bakgrund av de bästa vetenskapliga rönen på området

14

Samma grad av säkerhet krävs om beslutet fattas under förhandsbedömningen. I detta skede bör det inte heller råda några rimliga tvivel om att det inte finns några sannolika betydande effekter.

3.   METODIKEN I ARTIKLARNA 6.3 OCH 6.4

METODIKEN I ARTIKLARNA 6.3 OCH 6.4

3.1   Steg 1: Förhandsbedömning

Steg 1: Förhandsbedömning

I detta första skede undersöks sannolikheten för att en plan eller ett projekt leder till betydande effekter på ett Natura 2000-område, antingen enskilt eller i kombination med andra planer/projekt. Om sannolika betydande effekter inte kan uteslutas utom rimligt tvivel måste planen eller projektet genomgå en fullständig lämplig bedömning enligt artikel 6.3.

sannolikheten för att en plan eller ett projekt leder till betydande effekter

| Termerna ”plan” och ”projekt” bör tolkas i vid mening.

  Ett
  projekt
  kan omfatta byggnads- eller anläggningsarbeten eller andra installationer och ingrepp i naturmiljön, inklusive verksamhet som syftar till att utvinna naturresurser.


  Termen
  plan
  har också en potentiellt vid betydelse vid tillämpningen av artikel 6.3. Den omfattar planer för markanvändning, fysisk planering och sektorsplaner (t.ex. för transport, energi, avfallshantering, vattenförvaltning, skogsbruk osv.).


  I direktivet begränsas inte en plans eller ett projekts räckvidd till särskilda kategorier. Den viktigaste utlösande faktorn är i stället
  sannolikheten för att de kommer att påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitten 4.4.1 och 4.4.2. |
| --- |

Termerna ”plan” och ”projekt” bör tolkas i vid mening.

Ett
  projekt
  kan omfatta byggnads- eller anläggningsarbeten eller andra installationer och ingrepp i naturmiljön, inklusive verksamhet som syftar till att utvinna naturresurser.

Ett

projekt

kan omfatta byggnads- eller anläggningsarbeten eller andra installationer och ingrepp i naturmiljön, inklusive verksamhet som syftar till att utvinna naturresurser.

Termen
  plan
  har också en potentiellt vid betydelse vid tillämpningen av artikel 6.3. Den omfattar planer för markanvändning, fysisk planering och sektorsplaner (t.ex. för transport, energi, avfallshantering, vattenförvaltning, skogsbruk osv.).

Termen

plan

har också en potentiellt vid betydelse vid tillämpningen av artikel 6.3. Den omfattar planer för markanvändning, fysisk planering och sektorsplaner (t.ex. för transport, energi, avfallshantering, vattenförvaltning, skogsbruk osv.).

I direktivet begränsas inte en plans eller ett projekts räckvidd till särskilda kategorier. Den viktigaste utlösande faktorn är i stället
  sannolikheten för att de kommer att påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt.

I direktivet begränsas inte en plans eller ett projekts räckvidd till särskilda kategorier. Den viktigaste utlösande faktorn är i stället

sannolikheten för att de kommer att påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitten 4.4.1 och 4.4.2.

Eftersom förhandsbedömningen är ett första steg kan den i normala fall baseras på befintlig information, inbegripet expertutlåtanden (t.ex. från behöriga miljömyndigheter) eller publicerat material (t.ex. kartor över livsmiljöer eller inventeringar av arter), snarare än att detaljerade nya belägg samlas in. Om det inte finns tillräcklig information, t.ex. om förekomsten av skyddade livsmiljöer och arter i det område som kan påverkas av en plan eller ett projekt, eller om informationen är föråldrad, kan det dock bli nödvändigt att samla in och analysera ytterligare uppgifter för att avgöra om det är sannolikt att betydande effekter kan uppstå. Om det inte finns någon information, måste utgångspunkten vara att det finns en sannolikhet för betydande effekter och att en lämplig bedömning krävs.

Förhandsbedömningen ska genomföras i ett tidigt skede, i normala fall innan alla detaljer i en plan eller ett projekt har fastställts, till exempel när projektets lokalisering och allmänna karaktär är känd men då utformningen ännu inte har inletts. Tidig förhandsbedömning har flera fördelar:

Tidig förhandsbedömning

| — | Det kan minska risken för förseningar och merkostnader längre fram när planen/projektet handläggs för exploateringstillstånd. |
| --- | --- |

—

Det kan minska risken för förseningar och merkostnader längre fram när planen/projektet handläggs för exploateringstillstånd.

| — | Det möjliggör tidiga samråd och informationsutbyten mellan plan- och/eller projektansvariga, behöriga myndigheter och andra berörda parter som har relevanta uppgifter och expertis. |
| --- | --- |

—

Det möjliggör tidiga samråd och informationsutbyten mellan plan- och/eller projektansvariga, behöriga myndigheter och andra berörda parter som har relevanta uppgifter och expertis.

| — | Exploatörerna som utvecklar planen eller projektet kan redan i ett tidigt skede överväga vilka åtgärder som krävs i nästa steg, utan att behöva lägga ned alltför mycket pengar eller tid. |
| --- | --- |

—

Exploatörerna som utvecklar planen eller projektet kan redan i ett tidigt skede överväga vilka åtgärder som krävs i nästa steg, utan att behöva lägga ned alltför mycket pengar eller tid.

| — | Det ger en möjlighet att identifiera och förutse potentiella risker, både för Natura 2000-området och för planen/projektet i sig. En tidig förhandsbedömning kan t.ex. belysa behovet av en alternativ lokalisering eller utformning av planen/projektet för att undvika eller minska eventuella skador, eller visa att ytterligare uppgifter behövs för att bedöma situationen så snabbt som möjligt. Även om de viktigaste aspekterna av den tidiga planeringen bör vara tydliga, bör det också finnas utrymme för att anpassa planen eller projektet. |
| --- | --- |

—

Det ger en möjlighet att identifiera och förutse potentiella risker, både för Natura 2000-området och för planen/projektet i sig. En tidig förhandsbedömning kan t.ex. belysa behovet av en alternativ lokalisering eller utformning av planen/projektet för att undvika eller minska eventuella skador, eller visa att ytterligare uppgifter behövs för att bedöma situationen så snabbt som möjligt. Även om de viktigaste aspekterna av den tidiga planeringen bör vara tydliga, bör det också finnas utrymme för att anpassa planen eller projektet.

När en plan eller ett projekt förhandsbedöms i ett tidigt skede kan det bli nödvändigt att revidera förhandsbedömningen i ett senare skede när mer information om planen eller projektet blir tillgänglig. Omfattningen av analysen under förhandsbedömningen kan variera mellan olika planer och projekt beroende på exploateringens storlek och sannolika effekter.

Analysen omfattar fyra steg:

| 1. | Den ska säkerställa huruvida projektet eller planen direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av Natura 2000-området. |
| --- | --- |

1.

Den ska säkerställa huruvida projektet eller planen direkt hänger samman med eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av Natura 2000-området.

| 2. | Den ska identifiera planens/projektets relevanta delar och sannolika effekter. |
| --- | --- |

2.

Den ska identifiera planens/projektets relevanta delar och sannolika effekter.

| 3. | Den ska identifiera de Natura 2000-områden (om några) som kan påverkas, med hänsyn till planens/projektets eventuella effekter, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt. |
| --- | --- |

3.

Den ska identifiera de Natura 2000-områden (om några) som kan påverkas, med hänsyn till planens/projektets eventuella effekter, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt.

| 4. | Den ska bedöma om det kan uteslutas att Natura 2000-området påverkas på ett betydande sätt, mot bakgrund av områdets bevarandemål. |
| --- | --- |

4.

Den ska bedöma om det kan uteslutas att Natura 2000-området påverkas på ett betydande sätt, mot bakgrund av områdets bevarandemål.

I följande avsnitt beskrivs närmare vart och ett av de fyra stegen, tillsammans med resultatet av förhandsbedömningen och tillhörande dokumentation.

I tabell 1 visas de viktigaste skillnaderna mellan etapperna förhandsbedömning och lämplig bedömning enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet.

Tabell 1

Tabell 1

Skillnader mellan förhandsbedömning och lämplig bedömning

Skillnader mellan förhandsbedömning och lämplig bedömning

| Förhandsbedömning | Lämplig bedömning |
| --- | --- |
| Fastställer huruvida betydande negativa effekter på Natura 2000-området är sannolika som följd av att planen/projektet genomförs mot bakgrund av områdets bevarandemål. | Bedömer de sannolika effekterna på Natura 2000-området mot bakgrund av dess bevarandemål och bedömer om negativa effekter på områdets integritet kommer att eller kan uppstå. |
| Om förekomsten av betydande effekter inte kan uteslutas med säkerhet måste planen eller projektet genomgå en lämplig bedömning. | Planen eller projektet kan endast godkännas om negativa effekter på Natura 2000-områdets integritet kan uteslutas. |
| Vanligtvis baserat på befintliga uppgifter, tillgänglig kunskap och erfarenhet samt expertutlåtande. | Kräver en detaljerad undersökning, ofta fältundersökningar, expertutlåtanden och en expertbedömning av det specifika fallet. |
| Begränsande åtgärder får inte beaktas (15). | Bedömer begränsande åtgärder för att eliminera eller minska negativa effekter. |

Förhandsbedömning

Lämplig bedömning

Fastställer huruvida betydande negativa effekter på Natura 2000-området är sannolika som följd av att planen/projektet genomförs mot bakgrund av områdets bevarandemål.

Bedömer de sannolika effekterna på Natura 2000-området mot bakgrund av dess bevarandemål och bedömer om negativa effekter på områdets integritet kommer att eller kan uppstå.

Om förekomsten av betydande effekter inte kan uteslutas med säkerhet måste planen eller projektet genomgå en lämplig bedömning.

Planen eller projektet kan endast godkännas om negativa effekter på Natura 2000-områdets integritet kan uteslutas.

Vanligtvis baserat på befintliga uppgifter, tillgänglig kunskap och erfarenhet samt expertutlåtande.

Kräver en detaljerad undersökning, ofta fältundersökningar, expertutlåtanden och en expertbedömning av det specifika fallet.

Begränsande åtgärder får inte beaktas (15).

15

Bedömer begränsande åtgärder för att eliminera eller minska negativa effekter.

3.1.1   
  Steg 1: Säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller är nödvändiga för förvaltningen av ett Natura 2000-område

Steg 1: Säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller är nödvändiga för förvaltningen av ett Natura 2000-område

I detta steg fastställs om planen/projektet hänger samman med eller krävs för skötseln och förvaltningen av ett område, dvs. om planen/projektet bidrar till att uppnå områdets bevarandemål.

| Med ”förvaltning” avses bevarandeförvaltningen av ett område, dvs. termen ska tolkas enligt den betydelse som används i artikel 6.1. Om en verksamhet har ett direkt samband med och är nödvändig för att uppnå bevarandemålen är den därför undantagen från kravet på bedömning.


  Planer och projekt som har ett direkt samband med bevarandeförvaltningen av Natura 2000-områden bör i allmänhet undantas från bestämmelserna i artikel 6.3, men de beståndsdelar som inte avser bevarande kan fortfarande kräva en bedömning.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.4.3. |
| --- |

Med ”förvaltning” avses bevarandeförvaltningen av ett område, dvs. termen ska tolkas enligt den betydelse som används i artikel 6.1. Om en verksamhet har ett direkt samband med och är nödvändig för att uppnå bevarandemålen är den därför undantagen från kravet på bedömning.

Med ”förvaltning” avses bevarandeförvaltningen av ett område, dvs. termen ska tolkas enligt den betydelse som används i artikel 6.1. Om en verksamhet har ett direkt samband med och är nödvändig för att uppnå bevarandemålen är den därför undantagen från kravet på bedömning.

Planer och projekt som har ett direkt samband med bevarandeförvaltningen av Natura 2000-områden bör i allmänhet undantas från bestämmelserna i artikel 6.3, men de beståndsdelar som inte avser bevarande kan fortfarande kräva en bedömning.

Planer och projekt som har ett direkt samband med bevarandeförvaltningen av Natura 2000-områden bör i allmänhet undantas från bestämmelserna i artikel 6.3, men de beståndsdelar som inte avser bevarande kan fortfarande kräva en bedömning.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.4.3.

En del av en plan eller ett projekt som inte avser bevarande kan kräva en lämplig bedömning om planen eller projektet som helhet har bevarande som ett av sina mål. Skogsavverkning kan till exempel utgöra en del av förvaltningsplanen för bevarande av ett skogsområde som utsetts till Natura 2000-område. Den del av verksamheten som inte är nödvändig för områdets bevarandeförvaltning bör bli föremål för en lämplig bedömning (16).

16

Det kan också finnas situationer då en plan eller ett projekt som har direkt samband med eller är nödvändigt för skötseln och förvaltningen av ett område (målområdet) kan leda till negativa effekter för ett annat område. Ett exempel: För att förbättra åtgärderna mot översvämning i ett målområde beslutar man i en plan att bygga en fördämning i ett annat område, vilket kan få betydande negativa konsekvenser för det senare. Därför bör planen eller projektet bli föremål för en bedömning av de eventuella betydande effekterna på det andra området.

De planer eller projekt som kommer att ha en direkt koppling till Natura 2000-områdena eller är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av dessa områden enligt fågel- och habitatdirektiven ska syfta till och bidra till att bevara de skyddade livsmiljöerna och arterna i dessa områden, samt i förekommande fall även återställa dem till ett gynnsamt bevarandetillstånd.

| Ruta 2


  Exempel på kriterier för att säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller krävs för skötseln och förvaltningen av ett Natura 2000-område







  — | De åtgärder som ingår i planen eller projektet inkluderas i förvaltningsplanen för det berörda Natura 2000-området eller föreslås som en del av andra lagstadgade, administrativa eller avtalsenliga åtgärder som krävs för att bevara och vid behov återställa området, dess livsmiljötyper och arter så att de uppnår en god bevarandestatus. |
| --- | --- |

Ruta 2

Ruta 2

Exempel på kriterier för att säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller krävs för skötseln och förvaltningen av ett Natura 2000-område

Exempel på kriterier för att säkerställa huruvida projektet eller planen har ett direkt samband med eller krävs för skötseln och förvaltningen av ett Natura 2000-område

—

De åtgärder som ingår i planen eller projektet inkluderas i förvaltningsplanen för det berörda Natura 2000-området eller föreslås som en del av andra lagstadgade, administrativa eller avtalsenliga åtgärder som krävs för att bevara och vid behov återställa området, dess livsmiljötyper och arter så att de uppnår en god bevarandestatus.

| — | Det ska finnas en motiverad förklaring från det lagstadgade organ som ansvarar för förvaltningen av Natura 2000-området om att verksamheten har ett direkt samband med och är nödvändig för skötseln och förvaltningen av målområdet. Verksamheten ska vara klart relaterad till att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för livsmiljötyper och/eller arter i området. |
| --- | --- |

—

Det ska finnas en motiverad förklaring från det lagstadgade organ som ansvarar för förvaltningen av Natura 2000-området om att verksamheten har ett direkt samband med och är nödvändig för skötseln och förvaltningen av målområdet. Verksamheten ska vara klart relaterad till att bibehålla eller förbättra bevarandestatusen för livsmiljötyper och/eller arter i området.

3.1.2   
  Steg 2: Beskrivning av projektet/planen och dess påverkansfaktorer

Steg 2: Beskrivning av projektet/planen och dess påverkansfaktorer

När planen eller projektet beskrivs är det nödvändigt att identifiera alla aspekter som kan påverka Natura 2000-området, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt.

Alla etapper av projektet måste beaktas, inklusive uppbyggnad, drift och avveckling.

När det gäller planer måste lämpliga uppgifter om de verksamheter som bedrivs inom planen samlas in och analyseras för att se om de enskilt eller sammantaget kan ha betydande inverkan på Natura 2000-områdena, även i kombination med andra planer eller projekt.

I ruta 3 anges de viktigaste parametrarna som ska identifieras för planen eller projektet. Dessa faktorer är endast vägledande och ska anpassas eller kompletteras för att passa i varje enskilt fall. För vissa projekt eller planer kan det vara nödvändigt att identifiera parametrarna separat för uppbyggnads-, drifts- och avvecklingsfaserna.

| Ruta 3


  Exempel på beståndsdelar i planen eller projektet som ska beaktas under förhandsbedömningen







  — | Storlek (t.ex. i förhållande till direkt markexploatering). |
| --- | --- |

Ruta 3

Ruta 3

Exempel på beståndsdelar i planen eller projektet som ska beaktas under förhandsbedömningen

Exempel på beståndsdelar i planen eller projektet som ska beaktas under förhandsbedömningen

—

Storlek (t.ex. i förhållande till direkt markexploatering).

| — | Område som påverkas totalt, inklusive det område som påverkas indirekt (t.ex. av buller, vattengrumling, vibrationer). |
| --- | --- |

—

Område som påverkas totalt, inklusive det område som påverkas indirekt (t.ex. av buller, vattengrumling, vibrationer).

| — | Fysiska förändringar i miljön (t.ex. modifiering av flodbäddar eller morfologi i andra vattenförekomster, förändringar i skogstäckets täthet). |
| --- | --- |

—

Fysiska förändringar i miljön (t.ex. modifiering av flodbäddar eller morfologi i andra vattenförekomster, förändringar i skogstäckets täthet).

| — | Förändringar i intensiteten hos ett befintligt tryck (t.ex. ökning av buller, föroreningar och/eller trafik). |
| --- | --- |

—

Förändringar i intensiteten hos ett befintligt tryck (t.ex. ökning av buller, föroreningar och/eller trafik).

| — | Resurskrav (t.ex. vattenuttag, mineralutvinning). |
| --- | --- |

—

Resurskrav (t.ex. vattenuttag, mineralutvinning).

| — | Utsläpp (t.ex. kvävenedfall) och avfall (samt om bortskaffandet sker på land, i vatten eller via luften). |
| --- | --- |

—

Utsläpp (t.ex. kvävenedfall) och avfall (samt om bortskaffandet sker på land, i vatten eller via luften).

| — | Transportkrav (t.ex. tillfartsvägar). |
| --- | --- |

—

Transportkrav (t.ex. tillfartsvägar).

| — | Varaktigheten vid uppbyggnad, drift, avveckling osv. |
| --- | --- |

—

Varaktigheten vid uppbyggnad, drift, avveckling osv.

| — | Tidsaspekter (tidsplan för planens eller projektets olika etapper). |
| --- | --- |

—

Tidsaspekter (tidsplan för planens eller projektets olika etapper).

| — | Avstånd från Natura 2000-områden, särskilt avståndet från de naturelement som ligger till grund för att området utsetts (centrala naturvärden). |
| --- | --- |

—

Avstånd från Natura 2000-områden, särskilt avståndet från de naturelement som ligger till grund för att området utsetts (centrala naturvärden).

centrala naturvärden

| — | Kumulativa effekter på andra projekt och planer. |
| --- | --- |

—

Kumulativa effekter på andra projekt och planer.

3.1.3   
  Steg 3: Identifiera vilka Natura 2000-områden som kan påverkas av planen eller projektet

Steg 3: Identifiera vilka Natura 2000-områden som kan påverkas av planen eller projektet

Kartläggningen av de Natura 2000-områden som kan påverkas bör göras med beaktande av alla aspekter av planen eller projektet som kan leda till eventuella effekter på samtliga Natura 2000-områden inom det område som berörs av planen eller projektet. Kartläggningen bör ta hänsyn till samtliga centrala naturvärden (arter, livsmiljötyper) som har en betydande förekomst i områdena och deras bevarandemål.

Den bör särskilt identifiera följande:

| — | Samtliga Natura 2000-områden som geografiskt sett sammanfaller med några av planens eller projektets åtgärder eller aspekter, under eller i anslutning till någon av etapperna. |
| --- | --- |

—

Samtliga Natura 2000-områden som geografiskt sett sammanfaller med några av planens eller projektets åtgärder eller aspekter, under eller i anslutning till någon av etapperna.

| — | Samtliga Natura 2000-områden som är belägna inom det område som berörs av planen eller projektet. Natura 2000-områden i närheten av planen eller projektet (eller på visst avstånd) som fortfarande kan påverkas indirekt av aspekter av projektet, inbegripet användning av naturresurser (t.ex. vatten) och olika typer av avfall, utsläpp eller emissioner av ämnen eller energi. |
| --- | --- |

—

Samtliga Natura 2000-områden som är belägna inom det område som berörs av planen eller projektet. Natura 2000-områden i närheten av planen eller projektet (eller på visst avstånd) som fortfarande kan påverkas indirekt av aspekter av projektet, inbegripet användning av naturresurser (t.ex. vatten) och olika typer av avfall, utsläpp eller emissioner av ämnen eller energi.

| — | Natura 2000-områden som är belägna i närheten av platsen för projektet eller planen (eller på ett visst avstånd), där det finns djur som kan förflytta sig till projektområdet och då kan dö eller drabbas på annat sätt. Det kan t.ex. gälla förlust av födosöksområden eller minskning av hemområden. |
| --- | --- |

—

Natura 2000-områden som är belägna i närheten av platsen för projektet eller planen (eller på ett visst avstånd), där det finns djur som kan förflytta sig till projektområdet och då kan dö eller drabbas på annat sätt. Det kan t.ex. gälla förlust av födosöksområden eller minskning av hemområden.

| — | Natura 2000-områden vars ekologiska konnektivitet eller kontinuitet kan påverkas av planen eller projektet. |
| --- | --- |

—

Natura 2000-områden vars ekologiska konnektivitet eller kontinuitet kan påverkas av planen eller projektet.

I vilken omfattning Natura 2000-områdena ska bedömas, dvs. de områden där planen eller projektet kan leda till påverkan, bestäms av planens/projektets art och på vilket avstånd effekterna kan uppstå. Det finns Natura 2000-områden som ligger nedströms längs vattendrag eller våtmarker som får sitt vatten från akviferer. I dessa fall kan en plan eller ett projekt påverka vattenflöden, fiskvandring, osv. även på mycket långt avstånd. Utsläpp av föroreningar kan också ha effekter på långt avstånd.

Vissa planer eller projekt som inte direkt påverkar Natura 2000-områden kan ändå leda till en betydande påverkan om de orsakar en barriäreffekt eller hindrar områdets ekologiska kopplingar. Detta kan t.ex. inträffa när planerna påverkar element i landskapet som förbinder Natura 2000-områden och som kan hindra arters förflyttningar eller störa kontinuiteten i vattendrags eller skogars ekosystem.

För att fastställa planens eller projektets eventuella effekter på Natura 2000-områden är det nödvändigt att identifiera de relevanta områdena, men även att kartlägga de livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i dessa områden, samt de områdesspecifika bevarandemålen.

I ruta 4 finns exempel på de datakällor som kan användas för det ändamålet.

| Ruta 4


  Källor som kan användas för att identifiera påverkan på ett Natura 2000-område







  — | Den standardiserade datablanketten för Natura 2000 som gäller för området. |
| --- | --- |

Ruta 4

Ruta 4

Källor som kan användas för att identifiera påverkan på ett Natura 2000-område

Källor som kan användas för att identifiera påverkan på ett Natura 2000-område

—

Den standardiserade datablanketten för Natura 2000 som gäller för området.

| — | Områdesspecifika bevarandemål (som fastställs i akter om utseende av särskilda bevarandeområden (SAC), i akter om klassificering av särskilda skyddsområden (SPA), i förvaltningsplanen för området eller i en separat akt). |
| --- | --- |

—

Områdesspecifika bevarandemål (som fastställs i akter om utseende av särskilda bevarandeområden (SAC), i akter om klassificering av särskilda skyddsområden (SPA), i förvaltningsplanen för området eller i en separat akt).

| — | Förvaltningsplaner för området (t.ex. kartläggning av påverkansfaktorer och hot i området). |
| --- | --- |

—

Förvaltningsplaner för området (t.ex. kartläggning av påverkansfaktorer och hot i området).

| — | Befintliga undersökningar och övervakningsdata om relevanta arter och livsmiljötyper, deras fördelning i och runt området, bevarandestatus, påverkansfaktorer och hot. |
| --- | --- |

—

Befintliga undersökningar och övervakningsdata om relevanta arter och livsmiljötyper, deras fördelning i och runt området, bevarandestatus, påverkansfaktorer och hot.

| — | Nuvarande och tidigare kartor över området. |
| --- | --- |

—

Nuvarande och tidigare kartor över området.

| — | Planer över markanvändning och andra relevanta befintliga planer. |
| --- | --- |

—

Planer över markanvändning och andra relevanta befintliga planer.

| — | Befintligt material från inventeringar av området. |
| --- | --- |

—

Befintligt material från inventeringar av området.

| — | Befintliga uppgifter om hydrogeologi. |
| --- | --- |

—

Befintliga uppgifter om hydrogeologi.

| — | Befintliga uppgifter om relevanta ämnen (t.ex. nedfall av kväve, sammansättningen av utsläppt avloppsvatten). |
| --- | --- |

—

Befintliga uppgifter om relevanta ämnen (t.ex. nedfall av kväve, sammansättningen av utsläppt avloppsvatten).

| — | Miljökonsekvensbedömningar för liknande projekt eller planer. |
| --- | --- |

—

Miljökonsekvensbedömningar för liknande projekt eller planer.

| — | Relevanta miljörapporters status. |
| --- | --- |

—

Relevanta miljörapporters status.

| — | Kartor och geografiska informationssystem. |
| --- | --- |

—

Kartor och geografiska informationssystem.

| — | Historisk dokumentation av området, osv. |
| --- | --- |

—

Historisk dokumentation av området, osv.

Den information som tillhandahålls i den standardiserade datablanketten för Natura 2000 (17) är utgångspunkten för att identifiera de livsmiljötyper och arter som har en betydande förekomst i området och som kan påverkas av planen eller projektet, samt alla befintliga påverkansfaktorer för området. Annan information på områdesnivå kan erhållas från källor som Natura 2000-områdets förvaltningsplan, förteckningar över insatser som kan orsaka skada eller försämring, resultaten av övervakningsundersökningar av livsmiljöer och arter inom området samt källor utanför Natura 2000-området på biogeografisk, nationell och lokal nivå.

17

Det är viktigt att dessa uppgifter och denna information offentliggörs, t.ex. genom en central databas eller via nätportaler och webbplatser från nationella eller regionala myndigheter. Uppgifterna bör uppdateras regelbundet, så att alla berörda parter och myndigheter lätt kan få tillgång till dem.

| Ruta 5


  Viktiga informationskällor om Natura 2000-områdenas centrala naturvärden


  En standardiserad datablankett är tillgänglig för varje Natura 2000-område. Den innehåller information om de EU-skyddade arter och livsmiljötyper som förekommer i området samt en allmän bedömning av tillståndet för varje art eller livsmiljötyp i området (på en skala från A till D). Datablanketten ger information om areal, representativitet och bevarandestatus för de livsmiljöer som förekommer i området och innehåller en övergripande bedömning av områdets värde för att bevara de berörda livsmiljötyperna. Datablanketten ger information om de arter som förekommer i området, deras populationer, status (bofast, reproducerande, övervintrande, rastande) och om områdets värde för de berörda arterna.
  Blanketten innehåller även relevant kontextuell information om området, bland annat om






  — | områdets allmänna egenskaper, kvalitet och betydelse, |
| --- | --- |

Ruta 5

Ruta 5

Viktiga informationskällor om Natura 2000-områdenas centrala naturvärden

Viktiga informationskällor om Natura 2000-områdenas centrala naturvärden

En standardiserad datablankett är tillgänglig för varje Natura 2000-område. Den innehåller information om de EU-skyddade arter och livsmiljötyper som förekommer i området samt en allmän bedömning av tillståndet för varje art eller livsmiljötyp i området (på en skala från A till D). Datablanketten ger information om areal, representativitet och bevarandestatus för de livsmiljöer som förekommer i området och innehåller en övergripande bedömning av områdets värde för att bevara de berörda livsmiljötyperna. Datablanketten ger information om de arter som förekommer i området, deras populationer, status (bofast, reproducerande, övervintrande, rastande) och om områdets värde för de berörda arterna.

En standardiserad datablankett

Blanketten innehåller även relevant kontextuell information om området, bland annat om

—

områdets allmänna egenskaper, kvalitet och betydelse,

| — | sårbarhet (belastning på området från mänsklig påverkan och annan påverkan samt livsmiljöernas och ekosystemens ömtålighet), |
| --- | --- |

—

sårbarhet (belastning på området från mänsklig påverkan och annan påverkan samt livsmiljöernas och ekosystemens ömtålighet),

| — | effekter som har samband med mänsklig verksamhet och naturliga processer som kan ha en positiv eller negativ inverkan på bevarandet och förvaltningen av området samt den andel av området som berörs, |
| --- | --- |

—

effekter som har samband med mänsklig verksamhet och naturliga processer som kan ha en positiv eller negativ inverkan på bevarandet och förvaltningen av området samt den andel av området som berörs,

| — | förvaltningsorganet som ansvarar för området, |
| --- | --- |

—

förvaltningsorganet som ansvarar för området,

| — | områdets förvaltningsplaner och förvaltningsmetoder, inbegripet traditionell mänsklig verksamhet, |
| --- | --- |

—

områdets förvaltningsplaner och förvaltningsmetoder, inbegripet traditionell mänsklig verksamhet,

| — | samt en karta över området. |
| --- | --- |

—

samt en karta över området.

Bevarandeåtgärder och förvaltningsplaner

Bevarandeåtgärder och förvaltningsplaner

Vad gäller särskilda bevarandeområden måste medlemsstaterna utarbeta bevarandeåtgärder som motsvarar de ekologiska kraven för livsmiljötyperna i bilaga I och de arter i bilaga II som finns i området (artikel 6.1 i habitatdirektivet). I detta ingår att vid behov tillämpa förvaltningsplaner som särskilt utformats för områdena eller som har integrerats i andra exploateringsplaner och/eller annan lagstiftning, administrativa eller avtalsmässiga åtgärder.

På samma sätt måste särskilda bevarandeområden också bli föremål för riktade bevarandeåtgärder. Om det finns tillgängliga förvaltningsplaner för Natura 2000 kan dessa ge information om områdets bevarandemål, lokalisering och status för de arter och livsmiljöer som förekommer i området, hot mot dem samt de bevarandeåtgärder som krävs för att förbättra deras bevarandestatus i området. Samtliga uppgifter kan vara användbara under förhandsbedömningen samt för den lämpliga bedömningen.

På kommissionens webbplats finns uppgifter och kartor för alla Natura 2000-områden i EU via Natura 2000 Viewer och den offentliga databasen för Natura 2000: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/data/index_en.htm. De flesta medlemsstater har också offentligt tillgänglig information om Natura 2000-områden och deras naturelement. Geografiska informationssystem (GIS) kan också bidra till förståelsen av förhållandet mellan aspekter av en plan eller ett projekt och Natura 2000-områdets särdrag.

Det finns praktiska verktyg och informationssystem i olika länder för att identifiera hur olika typer av projekt och planer potentiellt kan påverka Natura 2000-områden. I ruta 6 finns några exempel på sådana verktyg.

praktiska verktyg och informationssystem

| Ruta 6


  Exempel på informationssystem för att identifiera potentiell påverkan från olika typer av projekt och planer på Natura 2000-områden


  Tyskland

  Den information som behövs för att bedöma de potentiella negativa effekterna av nästan alla typer av projekt tillhandahålls av informationssystemet FFH-VP- Info, som utarbetats av den federala naturvårdsmyndigheten. Den är värd för en omfattande databas över potentiella konsekvenser och effekter som kan påverka specifika livsmiljötyper och arter. Databasen kan användas för förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar. Den ger detaljerad information om känsligheten och de potentiella effekterna av påverkansfaktorer för nästan alla livsmiljöer och arter som skyddas enligt naturdirektiven i Tyskland. Den innehåller också checklistor med bedömningar av hur allvarlig/relevant en viss påverkan är för livsmiljötyper och arter.
  Se: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

  Irland

  En GeoTool-app är tillgänglig i Irland för att stödja datainsamlingen under steg 1 (förhandsbedömning) och steg 2 (lämplig bedömning). Med hjälp av appen kan användaren välja en punkt på kartan och sedan söka efter särskilda bevarandeområden (SAC) och särskilda skyddsområden (SPA) inom ett angivet avstånd från punkten, som användaren kan välja beroende på vilken nivå av potentiell miljöpåverkan som följer av en plan eller ett projekt. Informationen som ges för varje Natura 2000-område inom det valda området innehåller en förteckning över de livsmiljöer och arter för vilka områdena har utsetts och en länk till bevarandemålen för varje område.
  Se: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

  Nederländerna

  Den nederländska regeringen har tagit fram ett verktyg för att snabbt bedöma projektets potentiella påverkan under den inledande fasen. Verktyget beskriver de steg som krävs om en bedömning av effekterna på Natura 2000-områden eller skyddade arter ingår i förfarandet för att erhålla tillstånd. Det bidrar till att identifiera potentiella effekter på enskilda arter och livsmiljötyper och ger information om känslighet hos arter och livsmiljötyper för olika verksamheter.
  Se: www.natura2000.nl (under ”routeplanner beschermde natuur” och ”effectenindicator Natura 2000-gebieden”).

  Belgien

  I Belgien erbjuds en interaktiv online-app som genomför en första förhandsbedömning. I den bedöms försurning och eutrofiering genom luftdeposition, dvs. deponering av kväveoxider (NOx) och ammoniak (NH3) kopplad till verksamheter som intensivt jordbruk, industriella uppvärmnings- och energiprocesser samt mobilitet. Det är ett snabbsökningsverktyg för att identifiera potentiella effekter. Om sökningen visar grönt ljus kan ingen skadlig påverkan förväntas. Om verktyget visar rött ljus kan det tyda på skadlig påverkan som kräver närmare granskning genom en lämplig bedömning.
  Se: https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

  Ytterligare uppgifter om information och praktiska verktyg till stöd för förhandsbedömningen och den lämpliga bedömningen finns i bilagan till denna vägledning (avsnitt 1.1). |
| --- |

Ruta 6

Ruta 6

Exempel på informationssystem för att identifiera potentiell påverkan från olika typer av projekt och planer på Natura 2000-områden

Exempel på informationssystem för att identifiera potentiell påverkan från olika typer av projekt och planer på Natura 2000-områden

Tyskland

Tyskland

Den information som behövs för att bedöma de potentiella negativa effekterna av nästan alla typer av projekt tillhandahålls av informationssystemet FFH-VP- Info, som utarbetats av den federala naturvårdsmyndigheten. Den är värd för en omfattande databas över potentiella konsekvenser och effekter som kan påverka specifika livsmiljötyper och arter. Databasen kan användas för förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar. Den ger detaljerad information om känsligheten och de potentiella effekterna av påverkansfaktorer för nästan alla livsmiljöer och arter som skyddas enligt naturdirektiven i Tyskland. Den innehåller också checklistor med bedömningar av hur allvarlig/relevant en viss påverkan är för livsmiljötyper och arter.

Se: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

Irland

Irland

En GeoTool-app är tillgänglig i Irland för att stödja datainsamlingen under steg 1 (förhandsbedömning) och steg 2 (lämplig bedömning). Med hjälp av appen kan användaren välja en punkt på kartan och sedan söka efter särskilda bevarandeområden (SAC) och särskilda skyddsområden (SPA) inom ett angivet avstånd från punkten, som användaren kan välja beroende på vilken nivå av potentiell miljöpåverkan som följer av en plan eller ett projekt. Informationen som ges för varje Natura 2000-område inom det valda området innehåller en förteckning över de livsmiljöer och arter för vilka områdena har utsetts och en länk till bevarandemålen för varje område.

Se: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

Nederländerna

Nederländerna

Den nederländska regeringen har tagit fram ett verktyg för att snabbt bedöma projektets potentiella påverkan under den inledande fasen. Verktyget beskriver de steg som krävs om en bedömning av effekterna på Natura 2000-områden eller skyddade arter ingår i förfarandet för att erhålla tillstånd. Det bidrar till att identifiera potentiella effekter på enskilda arter och livsmiljötyper och ger information om känslighet hos arter och livsmiljötyper för olika verksamheter.

Se: www.natura2000.nl (under ”routeplanner beschermde natuur” och ”effectenindicator Natura 2000-gebieden”).

routeplanner beschermde natuur

effectenindicator Natura 2000-gebieden

Belgien

Belgien

I Belgien erbjuds en interaktiv online-app som genomför en första förhandsbedömning. I den bedöms försurning och eutrofiering genom luftdeposition, dvs. deponering av kväveoxider (NOx) och ammoniak (NH3) kopplad till verksamheter som intensivt jordbruk, industriella uppvärmnings- och energiprocesser samt mobilitet. Det är ett snabbsökningsverktyg för att identifiera potentiella effekter. Om sökningen visar grönt ljus kan ingen skadlig påverkan förväntas. Om verktyget visar rött ljus kan det tyda på skadlig påverkan som kräver närmare granskning genom en lämplig bedömning.

3

Se: https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

Ytterligare uppgifter om information och praktiska verktyg till stöd för förhandsbedömningen och den lämpliga bedömningen finns i bilagan till denna vägledning (avsnitt 1.1).

Ytterligare uppgifter om information och praktiska verktyg till stöd för förhandsbedömningen och den lämpliga bedömningen finns i bilagan till denna vägledning (avsnitt 1.1).

3.1.4   
  Steg 4: Att bedöma om sannolika betydande effekter kan uteslutas med tanke på områdets bevarandemål

Steg 4: Att bedöma om sannolika betydande effekter kan uteslutas med tanke på områdets bevarandemål

Nästa steg under förhandsbedömningen är att bedöma sannolikheten för och den potentiella betydelsen av de effekter som identifierades i föregående steg. Samtidigt ska potentiella kumulativa effekter med andra planer eller projekt beaktas.

Bedömning av sannolikheten för betydande effekter

Bedömning av sannolikheten för betydande effekter

Med en sannolik betydande effekt avses i detta sammanhang alla effekter som rimligen kan förutses till följd av en plan eller ett projekt. Det är effekter som skulle medföra negativ och betydande påverkan på de bevarandemål som fastställts för de livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i Natura 2000-området. Detta kan vara en följd av verksamheter på eller utanför området eller i kombination med andra planer eller projekt.

Det bör noteras att om sannolika betydande effekter inte kan uteslutas utom rimligt tvivel måste planen eller projektet genomgå en fullständig lämplig bedömning enligt artikel 6.3. (Se avsnitt 3.2.2.b för ytterligare detaljer om bedömning av potentiella effekter.)

Effekternas betydelse kommer att variera beroende på faktorer som storlek, typ, omfattning, varaktighet, intensitet, tidpunkt, sannolikhet, kumulativa effekter och sårbarheten hos de berörda livsmiljöerna och arterna.

I ruta 7 finns exempel på indikatorer för att kvantifiera betydelsen av dessa effekter.

| Ruta 7


  Exempel på betydelseindikatorer








  Typ av påverkan | Betydelseindikator |
| --- | --- |
| Förlust av livsmiljöområde
  Försämring | Förlorad livsmiljö i hektar (ha), förlorad livsmiljö i procentandel.
  Areal (i absoluta tal och procent) där de attribut som används för att fastställa bevarandestatus för arten eller livsmiljön har försämrats samt nedbrytningens omfattning för varje attribut. |
| Störning | Grad av intensitet, varaktighet eller beständighet för störningsfaktorn, avstånd till fortplantningsområden. |
| Fragmentering | Förändring i jämförelse med det ursprungliga, önskade tillståndet, t.ex. om flera små habitatfläckar skapas i stället för ett enda stort habitat, samt antal hektar av livsmiljöer som exponeras för kanteffekten. |
| Indirekta effekter: | I vilken utsträckning området är öppet för andra hot (invasiva främmande arter, människor och djur som gör intrång, ytterligare exploatering). |

Ruta 7

Ruta 7

Exempel på betydelseindikatorer

Exempel på betydelseindikatorer

Typ av påverkan

Typ av påverkan

Betydelseindikator

Betydelseindikator

Förlust av livsmiljöområde

Försämring

Förlorad livsmiljö i hektar (ha), förlorad livsmiljö i procentandel.

Areal (i absoluta tal och procent) där de attribut som används för att fastställa bevarandestatus för arten eller livsmiljön har försämrats samt nedbrytningens omfattning för varje attribut.

Störning

Grad av intensitet, varaktighet eller beständighet för störningsfaktorn, avstånd till fortplantningsområden.

Fragmentering

Förändring i jämförelse med det ursprungliga, önskade tillståndet, t.ex. om flera små habitatfläckar skapas i stället för ett enda stort habitat, samt antal hektar av livsmiljöer som exponeras för kanteffekten.

Indirekta effekter:

I vilken utsträckning området är öppet för andra hot (invasiva främmande arter, människor och djur som gör intrång, ytterligare exploatering).

Informationskällor för att bedöma effekternas betydelse kan vara evidensbaserade uppgifter om liknande verksamheter som påverkar områden med liknande centrala naturvärden, med liknande bevarandestatus och/eller bevarandemål, samt expertutlåtanden baserade på tillgängliga belägg. Eftersom varje fall nödvändigtvis skiljer sig åt måste hänsyn tas till de lokala omständigheterna. Bedömningen måste därför alltid göras från fall till fall.

Som framgår av vägledningen om artikel 6 kan det som är av stor betydelse för ett område vara av mindre betydelse för ett annat. Exempelvis kan en förlust av hundra kvadratmeter livsmiljö vara betydande för ett litet område med sällsynta orkidéer, medan en liknande förlust på ett stort stäppområde kan vara obetydlig om den inte påverkar bevarandemålen för området.

När det gäller planer kan det vara svårt att bedöma omfattningen och betydelsen av alla potentiella effekter på enskilda områden i detta skede. Det beror på i vilken utsträckning planens olika aspekter och komponenter har definierats och beskrivits i detalj. Sannolikheten för betydande effekter på Natura 2000-området kan dock fortfarande bedömas mot bakgrund av planens eller projektets typ och dess potentiella influensområde.

Sannolikheten

Planerna måste därför kontrolleras med tillräckligt hög grad av försiktighet (utom rimligt tvivel) och mot bakgrund av försiktighetsprincipen. Detta görs för att undvika att komponenter eller åtgärder som potentiell kan påverka ett Natura 2000-område utesluts från ytterligare granskning i den lämpliga bedömningen.

När det gäller bedömningen av begränsande åtgärder (18) vid tillämpningen av artikel 6.3-förfarandet, har domstolen fastställt ”att det vid fastställandet av huruvida det är nödvändigt att genomföra en lämplig bedömning av en plans eller ett projekts konsekvenser för ett område, är olämpligt att i det inledande skedet av den föregående prövningen beakta åtgärder som syftar till att undvika eller begränsa planens eller projektets skadliga effekter på detta område” (domstolens dom i mål C-323/17).

av begränsande åtgärder

18

Projektexploatörer kan dock ibland utforma projekt på ett sätt som gör att potentiella effekter undviks eller minimeras från början. Detta kan göras genom att bästa tillgängliga teknik används eller förebyggande åtgärder tillämpas, inbegripet lagstadgade åtgärder (t.ex. områden med tillträdesförbud) som föreskrivs i sektorsspecifika förordningar, förvaltningsplaner för Natura 2000 eller i planer för fysisk planering/zonindelning.

Sådana generiska delar av projektet kan beaktas vid förhandsbedömningen. Däremot får plan- eller projektspecifika begränsande åtgärder inte beaktas i detta skede. Dessa komponenter bör tydligt anges i projektbeskrivningen. Särskilda begränsande åtgärder, t.ex. gröna broar (ekodukter) för att möjliggöra migrering av arter som det utsedda området ska skydda, särskilt om denna åtgärd införts av den behöriga myndigheten, bör endast beaktas vid den lämpliga bedömningen, såsom beskrivs i avsnitt 3.2.5.

Bedömning av eventuella kumulativa effekter i kombination med andra planer och projekt

Bedömning av eventuella kumulativa effekter i kombination med andra planer och projekt

Under förhandsbedömningen bör man bedöma sannolikheten för att planen/projektet får potentiellt betydande effekter, antingen enskilt eller i kombination med andra projekt eller planer. Bedömningen av sådana kumulativa effekter är ofta mindre detaljerad vid förhandsbedömningen än vid den lämpliga bedömningen. Men det finns fortfarande ett behov av att identifiera alla andra planer eller projekt som skulle kunna ge upphov till kumulativa effekter för planen eller projektet i fråga.

antingen enskilt eller i kombination med andra projekt eller planer

kumulativa effekter

En förhandsbedömning ”i kombination” med andra projekt/planer måste identifiera andra planer och projekt som kan ha potentiella effekter på samma Natura 2000-områden. Därefter bedöms huruvida de kan orsaka betydande effekter när de beaktas tillsammans med planen/projektet som förhandsbedöms. Om denna analys inte leder till definitiva slutsatser bör den åtminstone identifiera andra relevanta planer och projekt som bör granskas mer ingående under den lämpliga bedömningen.

| Bedömning av kumulativa effekter under förhandsbedömningen



  En rad individuellt obetydliga effekter kan leda till en betydande effekt om de kombineras. När man fastställer sannolika betydande effekter bör kombinationen med andra planer och/eller projekt också beaktas med hänsyn till kumulativa effekter vid bedömningen av planen eller projektet.


  Bestämmelsen om att bedömning ska ske i kombination gäller andra planer eller projekt som redan
  har slutförts, eller som har godkänts men inte slutförts eller som har föreslagits
  (dvs. för vilka en ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in). Det är dessutom viktigt att notera att bedömningen av kumulativa effekter
  inte begränsas till en bedömning av liknande typer av planer eller projekt
  som omfattar samma verksamhetssektor. Alla typer av planer eller projekt som i kombination med planen eller projektet i fråga kan få en betydande effekt bör beaktas vid bedömningen.


  Vid bedömningen bör man inte heller enbart beakta de kumulativa effekterna inbördes mellan projekt eller inbördes mellan planer utan även
  mellan projekt och planer (och vice versa)
  . Till exempel kan det hända att ett nytt projekt för att bygga en större motorväg genom ett område på egen hand inte inverkar negativt på området, men när det beaktas i kombination med en redan godkänd plan för bostadsutveckling för samma område kan dessa effekter komma att bli tillräckligt betydande för att påverka området på ett ogynnsamt sätt. Å andra sidan kan det hända att en plan, som inte har någon betydande inverkan på Natura 2000-områdena på egen hand, bedöms annorlunda om den beaktas i kombination med ett redan föreslaget eller godkänt större exploateringsprojekt som inte ingår i planen.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.5.3. |
| --- |

Bedömning av kumulativa effekter under förhandsbedömningen

Bedömning av kumulativa effekter under förhandsbedömningen

En rad individuellt obetydliga effekter kan leda till en betydande effekt om de kombineras. När man fastställer sannolika betydande effekter bör kombinationen med andra planer och/eller projekt också beaktas med hänsyn till kumulativa effekter vid bedömningen av planen eller projektet.

En rad individuellt obetydliga effekter kan leda till en betydande effekt om de kombineras. När man fastställer sannolika betydande effekter bör kombinationen med andra planer och/eller projekt också beaktas med hänsyn till kumulativa effekter vid bedömningen av planen eller projektet.

Bestämmelsen om att bedömning ska ske i kombination gäller andra planer eller projekt som redan
  har slutförts, eller som har godkänts men inte slutförts eller som har föreslagits
  (dvs. för vilka en ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in). Det är dessutom viktigt att notera att bedömningen av kumulativa effekter
  inte begränsas till en bedömning av liknande typer av planer eller projekt
  som omfattar samma verksamhetssektor. Alla typer av planer eller projekt som i kombination med planen eller projektet i fråga kan få en betydande effekt bör beaktas vid bedömningen.

Bestämmelsen om att bedömning ska ske i kombination gäller andra planer eller projekt som redan

har slutförts, eller som har godkänts men inte slutförts eller som har föreslagits

(dvs. för vilka en ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in). Det är dessutom viktigt att notera att bedömningen av kumulativa effekter

inte begränsas till en bedömning av liknande typer av planer eller projekt

som omfattar samma verksamhetssektor. Alla typer av planer eller projekt som i kombination med planen eller projektet i fråga kan få en betydande effekt bör beaktas vid bedömningen.

Vid bedömningen bör man inte heller enbart beakta de kumulativa effekterna inbördes mellan projekt eller inbördes mellan planer utan även
  mellan projekt och planer (och vice versa)
  . Till exempel kan det hända att ett nytt projekt för att bygga en större motorväg genom ett område på egen hand inte inverkar negativt på området, men när det beaktas i kombination med en redan godkänd plan för bostadsutveckling för samma område kan dessa effekter komma att bli tillräckligt betydande för att påverka området på ett ogynnsamt sätt. Å andra sidan kan det hända att en plan, som inte har någon betydande inverkan på Natura 2000-områdena på egen hand, bedöms annorlunda om den beaktas i kombination med ett redan föreslaget eller godkänt större exploateringsprojekt som inte ingår i planen.

Vid bedömningen bör man inte heller enbart beakta de kumulativa effekterna inbördes mellan projekt eller inbördes mellan planer utan även

mellan projekt och planer (och vice versa)

. Till exempel kan det hända att ett nytt projekt för att bygga en större motorväg genom ett område på egen hand inte inverkar negativt på området, men när det beaktas i kombination med en redan godkänd plan för bostadsutveckling för samma område kan dessa effekter komma att bli tillräckligt betydande för att påverka området på ett ogynnsamt sätt. Å andra sidan kan det hända att en plan, som inte har någon betydande inverkan på Natura 2000-områdena på egen hand, bedöms annorlunda om den beaktas i kombination med ett redan föreslaget eller godkänt större exploateringsprojekt som inte ingår i planen.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.5.3.

Det kan vara svårt att få information om andra planer och projekt som i kombination kan skapa kumulativa effekter på Natura 2000-området. Det är mycket användbart att ha tillgång till databaser eller informationssystem som kan tillhandahålla denna information inom ett utvalt område, vilket vissa länder redan har eller håller på att utveckla (19). Befintliga databaser som informerar allmänheten om strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbedömningar av planer och projekt kan också användas för att identifiera möjliga kumulativa effekter (20).

19

20

Under alla omständigheter bör de behöriga myndigheterna (miljö- och sektorsspecifika) rådfrågas och bör kunna lämna information om andra planer/projekt som ska beaktas under förhandsbedömningen.

I tabell 2 anges de viktigaste stegen för att bedöma kumulativa effekter på ett Natura 2000-området.

Tabell 2

Tabell 2

Kumulativ konsekvensbedömning

Kumulativ konsekvensbedömning

| Steg i bedömningen | Uppgifter att slutföra |
| --- | --- |
| Fastställ geografiska gränser och bedömningens tidsram | Fastställ gränser för undersökningen av kumulativa effekter. Notera att avgränsningarna kommer att skilja sig åt för olika typer av effekter (till exempel effekter på vattenresurser, buller) och kan inbegripa avlägsna områden utanför området. |
| Identifiera alla projekt/planer som kan verka i kombination | Identifiera alla tänkbara källor som kan ge upphov till effekter från projektet eller planen i fråga, tillsammans med andra källor i den befintliga miljön och andra effekter som kan uppkomma av andra föreslagna projekt eller planer. Tidsplanering och indelning av projekt eller planer i etapper. |
| Identifiering av effekter | Identifiera de typer av påverkan (t.ex. buller, minskning av vattenresurser, kemikalieutsläpp) som kan påverka strukturen och funktionerna på det område som är sårbart vid förändring. |
| Identifiering av utsläppsvägar | Identifiera potentiella kumulativa utsläppsvägar (21) (t.ex. via vatten, luft, ackumulering av effekter i tid eller rum). Undersök områdets förhållanden för att identifiera var sårbara aspekter av områdets struktur och funktion är hotade. |
| Förutsägande | Förutsäg hur långtgående/omfattande de identifierade sannolika kumulativa effekterna är. |
| Bedömning | Förklara om de potentiella kumulativa effekterna sannolikt kommer att bli betydande eller inte, med beaktande av den information som samlats in under steget ”bedömning av betydande effekter”. |

Steg i bedömningen

Uppgifter att slutföra

Fastställ geografiska gränser och bedömningens tidsram

Fastställ gränser för undersökningen av kumulativa effekter. Notera att avgränsningarna kommer att skilja sig åt för olika typer av effekter (till exempel effekter på vattenresurser, buller) och kan inbegripa avlägsna områden utanför området.

Identifiera alla projekt/planer som kan verka i kombination

Identifiera alla tänkbara källor som kan ge upphov till effekter från projektet eller planen i fråga, tillsammans med andra källor i den befintliga miljön och andra effekter som kan uppkomma av andra föreslagna projekt eller planer. Tidsplanering och indelning av projekt eller planer i etapper.

Identifiering av effekter

Identifiera de typer av påverkan (t.ex. buller, minskning av vattenresurser, kemikalieutsläpp) som kan påverka strukturen och funktionerna på det område som är sårbart vid förändring.

Identifiering av utsläppsvägar

Identifiera potentiella kumulativa utsläppsvägar (21) (t.ex. via vatten, luft, ackumulering av effekter i tid eller rum). Undersök områdets förhållanden för att identifiera var sårbara aspekter av områdets struktur och funktion är hotade.

21

Förutsägande

Förutsäg hur långtgående/omfattande de identifierade sannolika kumulativa effekterna är.

Bedömning

Förklara om de potentiella kumulativa effekterna sannolikt kommer att bli betydande eller inte, med beaktande av den information som samlats in under steget ”bedömning av betydande effekter”.

bedömning av betydande effekter

När en skyddad livsmiljö eller skyddade arter i området redan befinner sig i ett ogynnsamt tillstånd eller när kritiska trösklar för påverkan på livsmiljöns eller artens specifika attribut överskrids (eller om området är utsatt för kumulativa effekter som kommer att leda till någon av dessa tillstånd), kommer eventuella ytterligare planer eller projekt som, antingen enskilt eller i kombination, lägger till ytterligare effekter på dessa nivåer sannolikt att leda till en betydande påverkan på Natura 2000-området.

3.1.5   
  Slutsatser: Beslut baserat på förhandsbedömningens resultat

Slutsatser: Beslut baserat på förhandsbedömningens resultat

Att besluta om huruvida en plan eller ett projekt sannolikt kommer att påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt får praktiska och rättsliga konsekvenser. Planer och projekt som sannolikt (och utom rimligt tvivel) inte får betydande effekter kan behandlas utan hänvisning till de efterföljande stegen i artikel 6.3.

Precis som under den lämpliga bedömningen måste förhandsbedömningen avslutas med ett skriftligt motiverat beslut från den behöriga myndigheten som ska ange skälen till denna slutsats. Ett yttrande med ståndpunkter från Natura 2000-områdets förvaltningsorgan bör också beaktas vid utarbetandet av slutsatserna.

Beslutet bör också offentliggöras. Även om texten i direktivet inte uttryckligen hänvisar till detta har domstolen erkänt att allmänhetens deltagande även krävs under förhandsbedömningen av artikel 6.3 (mål C-243/15, punkterna 46-49). Domstolen har dessutom erkänt att icke-statliga organisationer har rätt att bestrida myndigheternas beslut vid förhandsbedömningen (mål C-243/15, punkterna 56-61).

Det är tillräckligt att det finns en möjlighet till en betydande påverkan på området för att utlösa behovet av en lämplig bedömning. Därför kan detta beslut fattas antingen efter en grundlig granskning av planen eller projektet, eller på grundval av en enkel analys som redan i förväg utgår från att betydande påverkan kan förväntas. Orsaken till det kan vara planens eller projektets typ, storlek eller omfattning, Natura 2000-områdets egenskaper eller en hög risk för kombinerade effekter med andra planer eller projekt. Detta kommer att göra det möjligt att påbörja den lämpliga bedömningen så snart som möjligt.

I tveksamma fall, dvs. när det på grundval av objektiv information inte kan uteslutas att ett projekt eller en plan kan påverka ett eller flera Natura 2000-områden på ett betydande sätt, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt, måste planen eller projektet genomgå en lämplig bedömning.

Beslutet om förhandsbedömning bör också helst ge viss vägledning om omfattningen av den efterföljande lämpliga bedömningen och vilka sannolika betydande effekter som ska undersökas (22). När det gäller en viss plan bör den också omfatta alla Natura 2000-områden som kan påverkas av planen.

22

Ruta 8 innehåller en analysmall för förhandsbedömning.

| Ruta 8


  Analysmall vid förhandsbedömning

  Kortfattad beskrivning av planen eller projektet och huvudaspekter som sannolikt kan orsaka påverkan
  Planens eller projektets mål och huvudsakliga egenskaper/verksamhet under olika etapper (t.ex. uppbyggnad, drift och avveckling, i förekommande fall).
  Sammanfattande beskrivning av Natura 2000-områdena och deras viktigaste särdrag
  Livsmiljöer och arter som områdena är avsedda för och deras bevarandemål.
  Beskrivning av enskilda aspekter i planen eller projektet som kan ge upphov till påverkan på Natura 2000-områden, bland annat:






  — | Storlek och skala. |
| --- | --- |

Ruta 8

Ruta 8

Analysmall vid förhandsbedömning

Analysmall vid förhandsbedömning

Kortfattad beskrivning av planen eller projektet och huvudaspekter som sannolikt kan orsaka påverkan

Planens eller projektets mål och huvudsakliga egenskaper/verksamhet under olika etapper (t.ex. uppbyggnad, drift och avveckling, i förekommande fall).

Sammanfattande beskrivning av Natura 2000-områdena och deras viktigaste särdrag

Livsmiljöer och arter som områdena är avsedda för och deras bevarandemål.

Beskrivning av enskilda aspekter i planen eller projektet som kan ge upphov till påverkan på Natura 2000-områden, bland annat:

—

Storlek och skala.

| — | Avstånd från Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

—

Avstånd från Natura 2000-områden.

| — | Markexploatering (direkt/indirekt). |
| --- | --- |

—

Markexploatering (direkt/indirekt).

| — | Resurskrav (t.ex. vattenuttag, jord-/mineralutgrävning). |
| --- | --- |

—

Resurskrav (t.ex. vattenuttag, jord-/mineralutgrävning).

| — | Utsläpp (bortskaffande till mark, vatten eller luft). |
| --- | --- |

—

Utsläpp (bortskaffande till mark, vatten eller luft).

| — | Transportkrav. |
| --- | --- |

—

Transportkrav.

| — | Varaktighet och tidpunkt för uppbyggnad, drift och avveckling. |
| --- | --- |

—

Varaktighet och tidpunkt för uppbyggnad, drift och avveckling.

| — | Olika typer av påverkansfaktorer (t.ex. buller, kvävenedfall, grumlighet). |
| --- | --- |

—

Olika typer av påverkansfaktorer (t.ex. buller, kvävenedfall, grumlighet).

Beskrivning av sannolika effekter på Natura 2000-områdena med tanke på de särskilda bevarandemål som fastställts för dessa områdens centrala naturvärden, bl.a. följande:

| — | Minskning av livsmiljöareal, försämring eller fragmentering av livsmiljöer. |
| --- | --- |

—

Minskning av livsmiljöareal, försämring eller fragmentering av livsmiljöer.

| — | Störning av arter, minskning av arters populationsstorlek och täthet. |
| --- | --- |

—

Störning av arter, minskning av arters populationsstorlek och täthet.

| — | Förändringar av ekologiska funktioner och/eller element som är väsentliga för de ekologiska behoven hos livsmiljöer och arter (t.ex. vattenkvalitet och vattenmängd). |
| --- | --- |

—

Förändringar av ekologiska funktioner och/eller element som är väsentliga för de ekologiska behoven hos livsmiljöer och arter (t.ex. vattenkvalitet och vattenmängd).

| — | Störning av nyckelrelationer som definierar områdets struktur och funktion. |
| --- | --- |

—

Störning av nyckelrelationer som definierar områdets struktur och funktion.

Beskrivning av sannolik påverkan i kombination med andra planer eller projekt.

| — | Påverkansfaktorer som ska beaktas för kumulativa effekter. |
| --- | --- |

—

Påverkansfaktorer som ska beaktas för kumulativa effekter.

| — | Förteckning över och beskrivning av projekt som kan bidra till kumulativa effekter. |
| --- | --- |

—

Förteckning över och beskrivning av projekt som kan bidra till kumulativa effekter.

| — | Bedömning av omfattningen och betydelsen av kumulativa effekter med hänsyn till områdesspecifika bevarandemål. |
| --- | --- |

—

Bedömning av omfattningen och betydelsen av kumulativa effekter med hänsyn till områdesspecifika bevarandemål.

Kriterier för bedömning av betydelse, betydelseindikatorer, med hänsyn till områdesspecifika bevarandemål, t.ex.

| — | Grad av livsmiljöförlust (absolut, relativ), förändringar i livsmiljöstrukturen. |
| --- | --- |

—

Grad av livsmiljöförlust (absolut, relativ), förändringar i livsmiljöstrukturen.

| — | Risk för undanträngning av arters populationer, störningsgrad, minskning av arternas hemområden, födosöksområden, tillflyktsområden, ändring av gynnsamma villkor för fortplantning. |
| --- | --- |

—

Risk för undanträngning av arters populationer, störningsgrad, minskning av arternas hemområden, födosöksområden, tillflyktsområden, ändring av gynnsamma villkor för fortplantning.

| — | Betydelsen av påverkade livsmiljöer och arter, t.ex. representativitet, lokala variationer. |
| --- | --- |

—

Betydelsen av påverkade livsmiljöer och arter, t.ex. representativitet, lokala variationer.

| — | Områdets betydelse (t.ex. gräns för vissa livsmiljöers och arters utbredningsområde, förbindelselänk eller viktig för ekologisk konnektivitet). |
| --- | --- |

—

Områdets betydelse (t.ex. gräns för vissa livsmiljöers och arters utbredningsområde, förbindelselänk eller viktig för ekologisk konnektivitet).

| — | Störning eller ändring av ekologiska funktioner. |
| --- | --- |

—

Störning eller ändring av ekologiska funktioner.

| — | Förändringar av områdets viktigaste ekologiska förhållanden (t.ex. vattenkvalitet). |
| --- | --- |

—

Förändringar av områdets viktigaste ekologiska förhållanden (t.ex. vattenkvalitet).

Slutsatser: En beskrivning på grundval av ovanstående information av de aspekter av planen/projektet eller en kombination av aspekter som sannolikt kommer att orsaka betydande effekter. Beskrivningen ska även omfatta de aspekter där arten eller omfattningen av påverkan inte är känd.

| Sannolika betydande effekter: | ☐ Nej | ☐ Ja eller ovisst |
| --- | --- | --- |

Sannolika betydande effekter:

☐ Nej

☐ Ja eller ovisst

3.2   Steg 2: Lämplig bedömning

Steg 2: Lämplig bedömning

| Syftet med den lämpliga bedömningen är att bedöma planens eller projektets konsekvenser för områdets bevarandemål, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt.


  Slutsatserna bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att försäkra sig om att det berörda området inte kommer att ta skada av planen eller projektet. En lämplig bedömning är därför särskilt inriktad på de arter och/eller livsmiljöer för vilka Natura 2000-området har utsetts.

  Vägledning om artikel 6 – avsnitt 4.6.1. |
| --- |

Syftet med den lämpliga bedömningen är att bedöma planens eller projektets konsekvenser för områdets bevarandemål, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt.

Syftet med den lämpliga bedömningen är att bedöma planens eller projektets konsekvenser för områdets bevarandemål, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt.

Slutsatserna bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att försäkra sig om att det berörda området inte kommer att ta skada av planen eller projektet. En lämplig bedömning är därför särskilt inriktad på de arter och/eller livsmiljöer för vilka Natura 2000-området har utsetts.

Slutsatserna bör göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att försäkra sig om att det berörda området inte kommer att ta skada av planen eller projektet. En lämplig bedömning är därför särskilt inriktad på de arter och/eller livsmiljöer för vilka Natura 2000-området har utsetts.

Vägledning om artikel 6 – avsnitt 4.6.1.

Den lämpliga bedömningen gäller både projekt och planer. Den kan samordnas med eller integreras i andra miljöbedömningar, t.ex. miljökonsekvensbedömningen (MKB) för projekt, den strategiska miljöbedömningen (SMB) för planer och program och bedömningar som görs inom ramen för vattendirektivet (se avsnitt 5.2).

Exploatören som är initiativtagare till planen eller projektet lämnar vanligtvis in en rapport från den lämpliga bedömningen till den behöriga myndigheten för granskning, precis som under MKB- och SMB-processerna. Om bedömningen visar på negativ påverkan eller sannolikhet för sådana effekter kan exploatören i detta skede också införa begränsande åtgärder för att minska effekterna.

Det är sedan den behöriga myndighetens ansvar att kontrollera om planen eller projektet kommer att påverka den berörda platsens integritet negativt eller inte, samt om planen eller projektet kan godkännas eller inte. Den behöriga myndigheten kan också fastställa villkor för godkännande och vid behov inhämta ett yttrande från allmänheten i förväg. Ytterligare information om samråd inom ramen för den lämpliga bedömningen finns i avsnitt 3.2.7.

Under bedömningen inhämtar och bedömer myndigheten information från flera berörda aktörer, bland annat naturvårdsmyndigheter på nationell, regional och lokal nivå, vetenskaplig expertis och icke-statliga organisationer. Den behöriga myndigheten kan även använda de uppgifter som har lämnats in av exploatören för planen eller projektet för samråd med interna och externa experter och andra berörda aktörer.

Det uppkommer ibland situationer när den behöriga myndigheten kan behöva begära in ytterligare information för att försäkra sig om att den slutliga bedömningen är så heltäckande och objektiv som möjligt. Det bör noteras att den lämpliga bedömningen måste vara tillräckligt detaljerad och motiverad för att visa att det mot bakgrund av de bästa vetenskapliga rönen på området inte alls föreligger några negativa effekter.

inte alls föreligger

Den lämpliga bedömningen omfattar följande steg i korthet:

| 1. | Insamling av information om projektet och de Natura 2000-områden som berörs. |
| --- | --- |

1.

Insamling av information om projektet och de Natura 2000-områden som berörs.

| 2. | Bedömning av planens eller projektets konsekvenser för områdets bevarandemål, antingen var för sig eller i kombination med andra planer eller projekt. |
| --- | --- |

2.

Bedömning av planens eller projektets konsekvenser för områdets bevarandemål, antingen var för sig eller i kombination med andra planer eller projekt.

| 3. | Fastställande av huruvida planen eller projektet kan påverka områdets integritet på ett betydande sätt. |
| --- | --- |

3.

Fastställande av huruvida planen eller projektet kan påverka områdets integritet på ett betydande sätt.

| 4. | Beaktande av begränsande åtgärder (bland annat övervakning av åtgärderna). |
| --- | --- |

4.

Beaktande av begränsande åtgärder (bland annat övervakning av åtgärderna).

Förfarandet är iterativt, vilket innebär att det kan vara nödvändigt att återgå till vissa steg beroende på resultatet av efterföljande steg. Varje steg beskrivs i följande avsnitt. Ytterligare aspekter, såsom offentliga samråd och kvalitetssäkring av lämpliga bedömningar, behandlas i slutet av detta kapitel.

3.2.1   
  Steg 1: Inhämta information om planen eller projektet och de berörda Natura 2000-områdena.

Steg 1: Inhämta information om planen eller projektet och de berörda Natura 2000-områdena.

Den information som krävs för den lämpliga bedömningen omfattar en beskrivning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas, de arter och livsmiljöer som har en betydande förekomst i området (centrala naturvärden) och deras bevarandemål, samt en beskrivning av planen eller projektet och dess eventuella effekter på områdets bevarandemål. En del av denna information kan redan ha samlats in under förbedömningen, men informationen måste vanligtvis vara mer detaljerad vid den lämpliga bedömningen.

Enligt artikel 5.2 i MKB-direktivet och artikel 5.4 i SMB-direktivet bör den behöriga myndigheten på exploatörens begäran fastställa miljökonsekvensbedömningens räckvidd (fastställande av omfattning). Syftet med att fastställa omfattningen är att identifiera vilka delar som bör ingå i den miljöbedömningsrapport som utarbetas av exploatören och överlämnas till den behöriga myndigheten. I synnerhet bör fastställandet av omfattningen bidra till att identifiera de viktigaste delarna som ska undersökas så att dessa kan behandlas mer detaljerat (23).

fastställande av omfattning

23

Omfattningen kommer att variera beroende på planen/projektet och de berörda områdena. Den kommer dock normalt att innehålla en beskrivning av området, en beskrivning av planen/projektet och en identifiering av dess potentiella påverkan på området mot bakgrund av områdets bevarandemål. Oberoende av om den lämpliga bedömningen är integrerad i MKB/SMB eller inte, bör omfattningen ange de ursprungliga förhållanden som råder inom området (dvs. villkoren för skyddade livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området, de områdesspecifika bevarandemålen samt andra faktorer som avgör områdets integritet och dess betydelse för att Natura 2000-nätet förblir totalt sett sammanhängande). Däri ingår förhållanden som kommer att behöva identifieras och studeras under den lämpliga bedömningen, analysens detaljnivå, metoder, kriterier för att utvärdera områdets betydelse, begränsande åtgärder och alternativ som bör analyseras, osv.

| Artikel 5.2 i MKB-direktivet (direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU)


  Om exploatören så begär ska den ansvariga myndigheten, med beaktande av den information som exploatören lämnat i synnerhet om projektets specifika egenskaper, däribland dess lokalisering och tekniska kapacitet, och den miljöpåverkan det antas medföra, avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. Den ansvariga myndigheten ska samråda med de myndigheter som avses i artikel 6.1 innan den avger sitt yttrande.


  Medlemsstaterna får även kräva att de ansvariga myndigheterna avger ett yttrande som avses i första stycket, oberoende av om exploatören begär det eller inte.


  Artikel 5.4 i SMB-direktivet (direktiv 2001/42/EG)


  Samråd skall äga rum med de myndigheter som avses i artikel 6.3 när beslut fattas om omfattningen av och graden av detaljeringsgraden för de uppgifter som måste ingå i miljörapporten. |
| --- |

Artikel 5.2 i MKB-direktivet (direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU)

Artikel 5.2 i MKB-direktivet (direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU)

Om exploatören så begär ska den ansvariga myndigheten, med beaktande av den information som exploatören lämnat i synnerhet om projektets specifika egenskaper, däribland dess lokalisering och tekniska kapacitet, och den miljöpåverkan det antas medföra, avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. Den ansvariga myndigheten ska samråda med de myndigheter som avses i artikel 6.1 innan den avger sitt yttrande.

Om exploatören så begär ska den ansvariga myndigheten, med beaktande av den information som exploatören lämnat i synnerhet om projektets specifika egenskaper, däribland dess lokalisering och tekniska kapacitet, och den miljöpåverkan det antas medföra, avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen, i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. Den ansvariga myndigheten ska samråda med de myndigheter som avses i artikel 6.1 innan den avger sitt yttrande.

Medlemsstaterna får även kräva att de ansvariga myndigheterna avger ett yttrande som avses i första stycket, oberoende av om exploatören begär det eller inte.

Medlemsstaterna får även kräva att de ansvariga myndigheterna avger ett yttrande som avses i första stycket, oberoende av om exploatören begär det eller inte.

Artikel 5.4 i SMB-direktivet (direktiv 2001/42/EG)

Artikel 5.4 i SMB-direktivet (direktiv 2001/42/EG)

Samråd skall äga rum med de myndigheter som avses i artikel 6.3 när beslut fattas om omfattningen av och graden av detaljeringsgraden för de uppgifter som måste ingå i miljörapporten.

Samråd skall äga rum med de myndigheter som avses i artikel 6.3 när beslut fattas om omfattningen av och graden av detaljeringsgraden för de uppgifter som måste ingå i miljörapporten.

Hur omfattande och detaljerade uppgifter som krävs vid datainsamling, analyser och undersökningar kommer att variera beroende på projektet och området/områdena som berörs. Beslut om detta måste därför fattas från fall till fall. Det kan t.ex. bero på projektets och områdets komplexitet, liksom betydelsen för de arter och livsmiljöer för vilka området har utsetts. Det kommer också att bero på de uppgifter som redan finns tillgängliga om området och om de arter och livsmiljöer som har en betydande förekomst där, samt på information från tidigare bedömningar osv.

Harmoniserad geografisk information av hög kvalitet underlättar för det mesta arbetet för exploatörerna, myndigheterna och de berörda parterna. Det är särskilt viktigt i samband med gränsöverskridande projekt och effekter. Det kan t.ex. gälla ett projekt som påverkar en gränsöverskridande flod eller en anläggning som potentiellt kan skapa gränsöverskridande föroreningar. I sådana fall är det mycket viktigt med gemensamma standarder för att identifiera, bedöma och begränsa dessa effekter. EU-direktivet Inspire (om upprättandet av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen) syftar till att sådana standardiserade data ska göras tillgängliga och användas (24).

24

I tabell 3 finns en vägledande checklista över den grundläggande information som krävs för den lämpliga bedömningen, medan tabell 4 ger ett exempel på information som ska samlas in vid bedömningen av planers och projekts effekter på Natura 2000.

Tabell 3

Tabell 3

Vägledande checklista för den grundläggande information som krävs för den lämpliga bedömningen

Vägledande checklista för den grundläggande information som krävs för den lämpliga bedömningen

| Grundläggande information om Natura 2000-områden och deras egenskaper | Informationskällor | Finns på/hämtas från |
| --- | --- | --- |
| Bevarandemål för Natura 2000-områden.
  Bevarandeåtgärder som fastställts för områdena.
  Markanvändning, förbjuden och tillåten verksamhet i områdena.
  De största hoten och påverkansfaktorerna som identifierats i områdena.
  Kartor över Natura 2000-områden (som visar områdenas gränser och läget för relevanta naturelement) | Standardiserad datablankett för Natura 2000
  Lagstiftning för att inrätta ett särskilt bevarandeområde (SAC) och särskilt skyddsområde (SPA).
  Förvaltningsplaner och andra dokument/instrument för områdesförvaltning (förordningar, avtal, överenskommelser) | Nationella/regionala onlineportaler
  Författningssamlingar
  Naturvårdsmyndigheter/organ
  Natura 2000 Viewer (25)

  Natura 2000-databas (26)

  Nationella databaser |
| Förekomst och tillstånd för de livsmiljötyper och arter som förekommer i dessa områden. Bevarandestatus, representativitet osv.
  Betydelsen av områdena för de livsmiljöer och arter som förekommer där.
  De viktigaste ekologiska kraven, livsmiljötypens och arternas sårbarhet och känslighet. | Standardiserad datablankett för Natura 2000
  Skötsel- och förvaltningsplaner för området
  Handlingar om utseende av områden
  Lagstadgade planer och strategier för naturvård på nationell/regional/lokal nivå
  Åtgärdsprogram för bevarande av arter och livsmiljöer
  Aktuella och historiska kartor, inventeringar osv.
  Expertbaserad information | Nationella/regionala onlineportaler
  Natura 2000 Viewer
  Natura 2000-databas
  Nationella databaser
  Behöriga myndigheter
  Tillgänglig litteratur
  Forskningsinstitutioner |
| Bevarandestatus för livsmiljöer och arter, trender, de största hoten och påfrestningarna som de utsätts för (i den biogeografiska regionen och på nationell nivå). | Nationella rapporter om bevarandestatus enligt artikel 17 i habitatdirektivet och artikel 12 i fågeldirektivet | Onlinerapporter (27) |
| Grundläggande information om projektet/planen | Informationskällor | Finns på/hämtas från |
| En fullständig beskrivning av planens/projektets egenskaper: Total areal som påverkas av projektet, projektverksamhet, utsläpp, användning av naturresurser, etapper, tidsplanering osv.
  Förhållandet (t.ex. viktiga avstånd och/eller förbindelsevägar) mellan planen/projektet och Natura 2000-området. | Plan- eller projektdokument (ritningar, kartor osv.)
  Kartor, GIS | Planens/projektets byggherre
  Natura 2000 Viewer |
| Karaktäristiska egenskaper hos andra planer eller projekt (genomförda, godkända eller föreslagna) som kan orsaka kombinerade eller kumulativa effekter tillsammans med projektet som bedöms på Natura 2000-områden. | Databaser, t.ex. kring SMB, MKB, lämpliga bedömningar av planer/projekt, regionala eller kommunala planer, lokala myndigheters bygglovsansökningar. | Behöriga myndigheter
  Onlineplattformar. |
| Information om andra bedömningar som krävs för ett medgivande till projektet eller godkännande av planen. | Nationell lagstiftning | Behöriga myndigheter
  Författningssamlingar |
| Organisationer som är engagerade i eller berörs av planens eller projektets bransch/sektor/verksamhet. | Bransch- och sektorsorganisationer/sammanslutningar | Projektets/planens exploatör
  Behöriga myndigheter |
| Bedömning av liknande planer eller projekt. | MKB- och SMB-utlåtanden, rapporter från lämpliga bedömningar och andra skriftliga belägg från liknande planer eller projekt som bedömts tidigare. | Författningssamlingar
  Behöriga myndigheter, berörda organ och andra institutioner |

Grundläggande information om Natura 2000-områden och deras egenskaper

Informationskällor

Finns på/hämtas från

Bevarandemål för Natura 2000-områden.

Bevarandeåtgärder som fastställts för områdena.

Markanvändning, förbjuden och tillåten verksamhet i områdena.

De största hoten och påverkansfaktorerna som identifierats i områdena.

Kartor över Natura 2000-områden (som visar områdenas gränser och läget för relevanta naturelement)

Standardiserad datablankett för Natura 2000

Lagstiftning för att inrätta ett särskilt bevarandeområde (SAC) och särskilt skyddsområde (SPA).

Förvaltningsplaner och andra dokument/instrument för områdesförvaltning (förordningar, avtal, överenskommelser)

Nationella/regionala onlineportaler

Författningssamlingar

Naturvårdsmyndigheter/organ

Natura 2000 Viewer (25)

25

Natura 2000-databas (26)

26

Nationella databaser

Förekomst och tillstånd för de livsmiljötyper och arter som förekommer i dessa områden. Bevarandestatus, representativitet osv.

Betydelsen av områdena för de livsmiljöer och arter som förekommer där.

De viktigaste ekologiska kraven, livsmiljötypens och arternas sårbarhet och känslighet.

Standardiserad datablankett för Natura 2000

Skötsel- och förvaltningsplaner för området

Handlingar om utseende av områden

Lagstadgade planer och strategier för naturvård på nationell/regional/lokal nivå

Åtgärdsprogram för bevarande av arter och livsmiljöer

Aktuella och historiska kartor, inventeringar osv.

Expertbaserad information

Nationella/regionala onlineportaler

Natura 2000 Viewer

Natura 2000-databas

Nationella databaser

Behöriga myndigheter

Tillgänglig litteratur

Forskningsinstitutioner

Bevarandestatus för livsmiljöer och arter, trender, de största hoten och påfrestningarna som de utsätts för (i den biogeografiska regionen och på nationell nivå).

Nationella rapporter om bevarandestatus enligt artikel 17 i habitatdirektivet och artikel 12 i fågeldirektivet

Onlinerapporter (27)

27

Grundläggande information om projektet/planen

Informationskällor

Finns på/hämtas från

En fullständig beskrivning av planens/projektets egenskaper: Total areal som påverkas av projektet, projektverksamhet, utsläpp, användning av naturresurser, etapper, tidsplanering osv.

Förhållandet (t.ex. viktiga avstånd och/eller förbindelsevägar) mellan planen/projektet och Natura 2000-området.

Plan- eller projektdokument (ritningar, kartor osv.)

Kartor, GIS

Planens/projektets byggherre

Natura 2000 Viewer

Karaktäristiska egenskaper hos andra planer eller projekt (genomförda, godkända eller föreslagna) som kan orsaka kombinerade eller kumulativa effekter tillsammans med projektet som bedöms på Natura 2000-områden.

Databaser, t.ex. kring SMB, MKB, lämpliga bedömningar av planer/projekt, regionala eller kommunala planer, lokala myndigheters bygglovsansökningar.

Behöriga myndigheter

Onlineplattformar.

Information om andra bedömningar som krävs för ett medgivande till projektet eller godkännande av planen.

Nationell lagstiftning

Behöriga myndigheter

Författningssamlingar

Organisationer som är engagerade i eller berörs av planens eller projektets bransch/sektor/verksamhet.

Bransch- och sektorsorganisationer/sammanslutningar

Projektets/planens exploatör

Behöriga myndigheter

Bedömning av liknande planer eller projekt.

MKB- och SMB-utlåtanden, rapporter från lämpliga bedömningar och andra skriftliga belägg från liknande planer eller projekt som bedömts tidigare.

Författningssamlingar

Behöriga myndigheter, berörda organ och andra institutioner

Tabell 4

Tabell 4

Information som ska samlas in vid bedömning av planers och projekts effekter på Natura 2000-områden (riktlinjer i Spanien)

Information som ska samlas in vid bedömning av planers och projekts effekter på Natura 2000-områden (riktlinjer i Spanien)

| Element | Räckvidd | Information som ska samlas in |
| --- | --- | --- |
| Natura 2000-områden | Livsmiljöer | Allmänt | — | Kod, namn, prioritetstyp. |

Element

Räckvidd

Information som ska samlas in

Natura 2000-områden

Natura 2000-områden

Livsmiljöer

Livsmiljöer

Allmänt

—

Kod, namn, prioritetstyp.

| — | Karakteristiska arter. |
| --- | --- |

—

Karakteristiska arter.

| — | Relevanta variabler för struktur, funktion och ekologiska krav. |
| --- | --- |

—

Relevanta variabler för struktur, funktion och ekologiska krav.

Biogeografisk region (nationell nivå)

| — | Livsmiljöns bevarandestatus i den biogeografiska regionen (nationell). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns bevarandestatus i den biogeografiska regionen (nationell).

| — | Områdets roll och betydelse för bevarandet av livsmiljöer. |
| --- | --- |

—

Områdets roll och betydelse för bevarandet av livsmiljöer.

Natura 2000-område

| — | Bevarandegrad och representativitet för livsmiljön i området. |
| --- | --- |

—

Bevarandegrad och representativitet för livsmiljön i området.

| — | Bevarandemål som fastställts för livsmiljön i området. |
| --- | --- |

—

Bevarandemål som fastställts för livsmiljön i området.

| — | Livsmiljöns utbredningsareal i området (inklusive kartläggning), i procent av den totala arealen (land/region). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns utbredningsareal i området (inklusive kartläggning), i procent av den totala arealen (land/region).

| — | Påfrestningar, hot och påverkan som påverkar livsmiljön i området. |
| --- | --- |

—

Påfrestningar, hot och påverkan som påverkar livsmiljön i området.

| — | Områdets sårbarhet för projektets potentiella påverkan. |
| --- | --- |

—

Områdets sårbarhet för projektets potentiella påverkan.

Arter

Arter

Allmänt

| — | Kod, namn, prioritetstyp, skyddsstatus i regionen/landet. |
| --- | --- |

—

Kod, namn, prioritetstyp, skyddsstatus i regionen/landet.

| — | Ekologiska krav och faktorer som påverkar artens populationsdynamik. |
| --- | --- |

—

Ekologiska krav och faktorer som påverkar artens populationsdynamik.

Biogeografisk region (nationell nivå)

| — | Bevarandestatus för arten i den biogeografiska regionen (nationell). |
| --- | --- |

—

Bevarandestatus för arten i den biogeografiska regionen (nationell).

| — | Områdets roll och betydelse för artens bevarande. |
| --- | --- |

—

Områdets roll och betydelse för artens bevarande.

Natura 2000-område

| — | Bevarandetillstånd för arten i området. |
| --- | --- |

—

Bevarandetillstånd för arten i området.

| — | Bevarandemål som fastställts för arten i området. |
| --- | --- |

—

Bevarandemål som fastställts för arten i området.

| — | Artens utbredningsområde och användning av området (inklusive kartläggning). |
| --- | --- |

—

Artens utbredningsområde och användning av området (inklusive kartläggning).

| — | Population och trender i området. % av den totala populationen i landet/regionen. |
| --- | --- |

—

Population och trender i området. % av den totala populationen i landet/regionen.

| — | Befintliga påfrestningar och hot mot arten i området. |
| --- | --- |

—

Befintliga påfrestningar och hot mot arten i området.

| — | Artens sårbarhet för potentiella effekter (t.ex. känslighet för störningar). |
| --- | --- |

—

Artens sårbarhet för potentiella effekter (t.ex. känslighet för störningar).

Element i landskapet som är viktiga för att Natura 2000-nätet ska förbli sammanhängande

Element i landskapet som är viktiga för att Natura 2000-nätet ska förbli sammanhängande

Biogeografisk region (nationell nivå)

| — | Typ (ekologisk korridor, förbindelsefunktioner osv.). |
| --- | --- |

—

Typ (ekologisk korridor, förbindelsefunktioner osv.).

| — | Natura 2000 och andra områden som är länkade eller ekologiskt relaterade till varandra (inklusive kartläggning). |
| --- | --- |

—

Natura 2000 och andra områden som är länkade eller ekologiskt relaterade till varandra (inklusive kartläggning).

| — | Arter (och/eller livsmiljöer) som området är viktigt för, samt områdets betydelse för deras bevarande. |
| --- | --- |

—

Arter (och/eller livsmiljöer) som området är viktigt för, samt områdets betydelse för deras bevarande.

| — | Påfrestningar, hot och effekter som påverkar naturelementen. |
| --- | --- |

—

Påfrestningar, hot och effekter som påverkar naturelementen.

| — | Sårbarhet för projektet och potentiella konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Sårbarhet för projektet och potentiella konsekvenser.

Anpassat från: Rekommendationer om den information som ska ingå i den lämpliga bedömningen av projekt inom Natura 2000-nätet i MKB-dokumenten från den nationella förvaltningen i Spanien (Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, 2018). Finns på https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/evaluacion-ambiental/guias-directrices/.

Anpassat från:

3.2.2   
  Steg 2: Bedömning av planens eller projektets konsekvenser med tanke på områdets bevarandemål, enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt

Steg 2: Bedömning av planens eller projektets konsekvenser med tanke på områdets bevarandemål, enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt

| Den lämpliga bedömningen bör på ett uttömmande sätt identifiera alla potentiella konsekvenser av planen eller projektet som kan antas vara betydande för området. Den bör beakta kumulativa konsekvenser och andra konsekvenser som kan antas uppkomma när planen eller projektet som bedöms kombineras med andra planer eller projekt.

  (Vägledning om artikel 6 – avsnitt 4.6.2) |
| --- |

Den lämpliga bedömningen bör på ett uttömmande sätt identifiera alla potentiella konsekvenser av planen eller projektet som kan antas vara betydande för området. Den bör beakta kumulativa konsekvenser och andra konsekvenser som kan antas uppkomma när planen eller projektet som bedöms kombineras med andra planer eller projekt.

Den lämpliga bedömningen bör på ett uttömmande sätt identifiera alla potentiella konsekvenser av planen eller projektet som kan antas vara betydande för området. Den bör beakta kumulativa konsekvenser och andra konsekvenser som kan antas uppkomma när planen eller projektet som bedöms kombineras med andra planer eller projekt.

(Vägledning om artikel 6 – avsnitt 4.6.2)

Den lämpliga bedömningen bör säkerställa att alla strukturella och funktionella aspekter som bidrar till områdets integritet beaktas fullt ut, både vid bestämningen av referensförhållandet och när åtgärder vidtas för att fastställa potentiella konsekvenser, begränsande åtgärder och kvarstående konsekvenser när de begränsande åtgärderna har genomförts.

I Steg 2 ingår följande uppgifter:

| — | Att fastställa bevarandemålen för de Natura 2000-områden som berörs av planen eller projektet. |
| --- | --- |

—

Att fastställa bevarandemålen för de Natura 2000-områden som berörs av planen eller projektet.

| — | Att fastställa och bedöma planens eller projektets effekter i förhållande till områdenas bevarandemål, |
| --- | --- |

—

Att fastställa och bedöma planens eller projektets effekter i förhållande till områdenas bevarandemål,

| — | Att beakta kumulativa effekter med andra planer och projekt. |
| --- | --- |

—

Att beakta kumulativa effekter med andra planer och projekt.

a)   
  Fastställande av bevarandemål för de Natura 2000-områden som berörs av planen eller projektet

Fastställande av bevarandemål för de Natura 2000-områden som berörs av planen eller projektet

I den lämpliga bedömningen måste effekterna av en plan eller ett projekt bedömas mot de bevarandemål som fastställts för de skyddade livsmiljöer och arter som finns i Natura 2000-områdena.

De behöriga myndigheterna måste fastställa bevarandemål för varje område. Målen måste fastställas för alla arter och livsmiljötyper av gemenskapsintresse enligt habitatdirektivet och för fågelarter som anges i bilaga I till fågeldirektivet och som har en betydande förekomst i ett Natura 2000-område samt för regelbundet förekommande flyttfågelarter.

| Bevarandemålen på områdesnivå är en uppsättning specifika mål som ska uppnås i ett område för att säkerställa att området på bästa möjliga sätt bidrar till att uppnå en gynnsam bevarandestatus på lämplig nivå (med beaktande av arternas eller livsmiljötypernas naturliga utbredningsområden).

  Bevarandemålen på områdesnivå bör definiera det önskvärda bevarandetillståndet för områdets arter och livsmiljötyper, i syfte att maximera områdets bidrag till att uppnå FCS [gynnsam bevarandestatus] på lämplig nivå. Dessa definieras ibland som en uppsättning mål som ska uppnås under en viss tidsperiod. Dessa mål bör fastställas i enlighet med bedömningen av bevarandestatusen för varje art och livsmiljötyp i området enligt SDF [den standardiserade datablanketten].
  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 2.3.1, och kommissionens not om fastställande av bevarandemål (som finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm). |
| --- |

Bevarandemålen på områdesnivå är en uppsättning specifika mål som ska uppnås i ett område för att säkerställa att området på bästa möjliga sätt bidrar till att uppnå en gynnsam bevarandestatus på lämplig nivå (med beaktande av arternas eller livsmiljötypernas naturliga utbredningsområden).

Bevarandemålen på områdesnivå är en uppsättning specifika mål som ska uppnås i ett område för att säkerställa att området på bästa möjliga sätt bidrar till att uppnå en gynnsam bevarandestatus på lämplig nivå (med beaktande av arternas eller livsmiljötypernas naturliga utbredningsområden).

Bevarandemålen på områdesnivå bör definiera det önskvärda bevarandetillståndet för områdets arter och livsmiljötyper, i syfte att maximera områdets bidrag till att uppnå FCS [gynnsam bevarandestatus] på lämplig nivå. Dessa definieras ibland som en uppsättning mål som ska uppnås under en viss tidsperiod. Dessa mål bör fastställas i enlighet med bedömningen av bevarandestatusen för varje art och livsmiljötyp i området enligt SDF [den standardiserade datablanketten].

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 2.3.1, och kommissionens not om fastställande av bevarandemål (som finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Bevarandemålen för ett Natura 2000-område fastställs vanligtvis i förvaltningsplanerna eller relevanta förvaltningsinstrument eller i andra dokument som offentliggörs för områdena (t.ex. rättsakter som offentliggörs i författningssamlingar). De bör även vara offentligt tillgängliga.

Bevarandemålen för var och en av de livsmiljötyper och arter som finns i området bör vara kopplade till deras ekologiska krav och fastställas med hänsyn till parametrarna som definierar bevarandeförhållandena i området (t.ex. areal, struktur, funktioner och/eller populationer). De bör specificera vilka mål som ska uppnås för vart och ett av dessa attribut/parametrar. De bör också omfatta mål/gränser för de ekologiska funktioner och processer som livsmiljöer och arter är beroende av (t.ex. fastställa vilken vattenkvalitet och vattenmängd som krävs för vattenlevande arter).

| Bevarandemålen måste vara







  — | specifika

  – dvs. avse ett visst naturelement (art eller livsmiljötyp) och definiera de villkor som krävs för att uppfylla bevarandemålet, |
| --- | --- |

Bevarandemålen måste vara

Bevarandemålen måste vara

—

specifika

  – dvs. avse ett visst naturelement (art eller livsmiljötyp) och definiera de villkor som krävs för att uppfylla bevarandemålet,

specifika

– dvs. avse ett visst naturelement (art eller livsmiljötyp) och definiera de villkor som krävs för att uppfylla bevarandemålet,

| — | mätbara och möjliga att rapportera

  – dvs. inkludera kvantitativa mål (eventuellt kompletterade med kvalitativa mål, t.ex. en beskrivning av en livsmiljö eller en populationsstruktur vars tillstånd är gott), som gör det möjligt att bedöma om bevarandemålen uppfylls i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet, |
| --- | --- |

—

mätbara och möjliga att rapportera

  – dvs. inkludera kvantitativa mål (eventuellt kompletterade med kvalitativa mål, t.ex. en beskrivning av en livsmiljö eller en populationsstruktur vars tillstånd är gott), som gör det möjligt att bedöma om bevarandemålen uppfylls i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet,

mätbara och möjliga att rapportera

– dvs. inkludera kvantitativa mål (eventuellt kompletterade med kvalitativa mål, t.ex. en beskrivning av en livsmiljö eller en populationsstruktur vars tillstånd är gott), som gör det möjligt att bedöma om bevarandemålen uppfylls i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet,

| — | realistiska

  – dvs. tilldelas en rimlig tidsram och tillämpning av resurser, |
| --- | --- |

—

realistiska

  – dvs. tilldelas en rimlig tidsram och tillämpning av resurser,

realistiska

– dvs. tilldelas en rimlig tidsram och tillämpning av resurser,

| — | konsekventa i tillvägagångssättet

  – dvs. bevarandemålens struktur bör i möjligaste mån vara densamma för alla områden, och tillämpa liknande attribut och mål för att beskriva gynnsamma förhållanden på områden som stöder samma naturelement samt |
| --- | --- |

—

konsekventa i tillvägagångssättet

  – dvs. bevarandemålens struktur bör i möjligaste mån vara densamma för alla områden, och tillämpa liknande attribut och mål för att beskriva gynnsamma förhållanden på områden som stöder samma naturelement samt

konsekventa i tillvägagångssättet

– dvs. bevarandemålens struktur bör i möjligaste mån vara densamma för alla områden, och tillämpa liknande attribut och mål för att beskriva gynnsamma förhållanden på områden som stöder samma naturelement samt

| — | uttömmande

  – dvs. attributen och målen bör omfatta egenskaperna hos ett element som krävs för att beskriva dess tillstånd som antingen gynnsamt eller ogynnsamt. |
| --- | --- |

—

uttömmande

  – dvs. attributen och målen bör omfatta egenskaperna hos ett element som krävs för att beskriva dess tillstånd som antingen gynnsamt eller ogynnsamt.

uttömmande

– dvs. attributen och målen bör omfatta egenskaperna hos ett element som krävs för att beskriva dess tillstånd som antingen gynnsamt eller ogynnsamt.

Målen måste också ange om de syftar till att”
  återställa

  ” eller ”

  bibehålla

  ” bevarandestatusen för ett visst element i området (dvs. ambitionsnivån som på förhand avgör vilka bevarandeåtgärder som krävs).

Målen måste också ange om de syftar till att

återställa

” eller ”

bibehålla

” bevarandestatusen för ett visst element i området (dvs. ambitionsnivån som på förhand avgör vilka bevarandeåtgärder som krävs).

Anpassad version av ”Kommissionens not om fastställande av bevarandemål” (som finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Efterlevnaden av kraven i artikel 6.3 äventyras om det saknas områdesspecifika bevarandemål eller om de fastställda bevarandemålen inte överensstämmer med den standard som beskrivs ovan.

I ruta 9 ges exempel på bevarandemål för områden.

| Ruta 9


  Exempel på bevarandemål för livsmiljötyper och arter i Natura 2000-områden


  Rev (1170)








  — | Det permanenta livsmiljöområdet (xx ha) är stabilt eller ökar, med förbehåll för naturliga processer. |
| --- | --- |

Ruta 9

Ruta 9

Exempel på bevarandemål för livsmiljötyper och arter i Natura 2000-områden

Exempel på bevarandemål för livsmiljötyper och arter i Natura 2000-områden

Rev (1170)

Rev (1170)

—

Det permanenta livsmiljöområdet (xx ha) är stabilt eller ökar, med förbehåll för naturliga processer.

| — | Revets utbredningsområde är stabilt eller ökar (karta bifogas). |
| --- | --- |

—

Revets utbredningsområde är stabilt eller ökar (karta bifogas).

| — | Följande typer av ekologiska samhällen bevaras i naturligt tillstånd: Exponerat revsamhälle med komplex struktur i tidvattenzon (xx ha) Exponerat revsamhälle med komplex struktur i undervattenzon (xx ha) (en beskrivning av respektive samhälle bifogas). |
| --- | --- |

—

Följande typer av ekologiska samhällen bevaras i naturligt tillstånd: Exponerat revsamhälle med komplex struktur i tidvattenzon (xx ha) Exponerat revsamhälle med komplex struktur i undervattenzon (xx ha) (en beskrivning av respektive samhälle bifogas).

Kustnära vandrande sanddyner med sandrör Ammophila arenaria (”vita sanddyner”) (2120)

Kustnära vandrande sanddyner med sandrör Ammophila arenaria (”vita sanddyner”) (2120)

| — | Livsmiljöområdet (xx ha) är stabilt eller ökar och dess utbredning minskar inte (karta bifogas), med förbehåll för naturliga processer. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöområdet (xx ha) är stabilt eller ökar och dess utbredning minskar inte (karta bifogas), med förbehåll för naturliga processer.

| — | Den naturliga cirkulationen av sediment och organiskt material bibehålls utan några fysiska hinder (t.ex. fysiska barriärer). |
| --- | --- |

—

Den naturliga cirkulationen av sediment och organiskt material bibehålls utan några fysiska hinder (t.ex. fysiska barriärer).

| — | Närvaron av artfattiga samhällen som domineras av Ammophila arenaria bibehålls. |
| --- | --- |

—

Närvaron av artfattiga samhällen som domineras av Ammophila arenaria bibehålls.

Ammophila arenaria

| — | Negativa indikatorarter (inbegripet icke-inhemska arter, arter som indikerar förändringar i näringsstatus och arter som inte anses vara karakteristiska för livsmiljön) täcker mindre än 5 %. |
| --- | --- |

—

Negativa indikatorarter (inbegripet icke-inhemska arter, arter som indikerar förändringar i näringsstatus och arter som inte anses vara karakteristiska för livsmiljön) täcker mindre än 5 %.

Torra hedar (4030)

Torra hedar (4030)

| — | Den aktuella arealen (xx ha) och livsmiljöns utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas). |
| --- | --- |

—

Den aktuella arealen (xx ha) och livsmiljöns utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas).

| — | Den rika förekomsten av typiska arter bibehålls (förteckning bifogas). |
| --- | --- |

—

Den rika förekomsten av typiska arter bibehålls (förteckning bifogas).

| — | En låg täckning av spridda inhemska träd och buskar (< 10 %) bibehålls. |
| --- | --- |

—

En låg täckning av spridda inhemska träd och buskar (< 10 %) bibehålls.

| — | Minst 1 % men högst 10 % av livsmiljöns areal består av bar jord. |
| --- | --- |

—

Minst 1 % men högst 10 % av livsmiljöns areal består av bar jord.

| — | Kvävedeponeringen bibehålls under de kritiska belastningsvärden som definieras för området (t.ex. 10–20 kg N/ha/år). |
| --- | --- |

—

Kvävedeponeringen bibehålls under de kritiska belastningsvärden som definieras för området (t.ex. 10–20 kg N/ha/år).

Molinia-ängar på kalk-, torv- eller ler- och dyrika jordar (Molinion caeruleae) (6410)

Molinia

Molinion caeruleae

| — | Livsmiljöns aktuella areal (xx ha) och utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns aktuella areal (xx ha) och utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas).

| — | Vegetationens sammansättning förbättras: Det finns minst xx positiva indikatorarter, inklusive en art av ”hög kvalitet”, de negativa indikatorarterna täcker tillsammans högst 20 %, en enskild art täcker mindre än 10 %, och icke-inhemska arter täcker högst 1 %. |
| --- | --- |

—

Vegetationens sammansättning förbättras: Det finns minst xx positiva indikatorarter, inklusive en art av ”hög kvalitet”, de negativa indikatorarterna täcker tillsammans högst 20 %, en enskild art täcker mindre än 10 %, och icke-inhemska arter täcker högst 1 %.

| — | Vegetationens struktur förbättras. Täckningen av vedartade växter och örnbräken (Pteridium aquilinum) uppgår till högst 5 %, örternas andel av vegetationen är mellan 40 och 90 %. Minst 30 % av grässvålen är mellan 10 och 80 cm hög, |
| --- | --- |

—

Vegetationens struktur förbättras. Täckningen av vedartade växter och örnbräken (Pteridium aquilinum) uppgår till högst 5 %, örternas andel av vegetationen är mellan 40 och 90 %. Minst 30 % av grässvålen är mellan 10 och 80 cm hög,

Pteridium aquilinum

| — | Den fysiska strukturen upprätthålls Högst 10 % bar jord. |
| --- | --- |

—

Den fysiska strukturen upprätthålls Högst 10 % bar jord.

Aktiva högmossar (7110)

Aktiva högmossar (7110)

| — | Livsmiljöns areal i området utökas (t.ex. genom att den nuvarande arealen ökas med 10 % – från xx ha till yy ha) och dess tillstånd förbättras (t.ex. genom att täckningsgraden för de karakteristiska vitmossorna – Sphagnum-arter – ökas till minst x %). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns areal i området utökas (t.ex. genom att den nuvarande arealen ökas med 10 % – från xx ha till yy ha) och dess tillstånd förbättras (t.ex. genom att täckningsgraden för de karakteristiska vitmossorna – Sphagnum-arter – ökas till minst x %).

Sphagnum

| — | Lämpliga vattennivåer återställs i hela området till en genomsnittlig vattennivå som ligger nära eller över mossens yta under större delen av året, Säsongsvariationerna bör inte överstiga 20 cm och bör endast ligga 10 cm under ytan, med undantag för mycket korta tidsperioder. |
| --- | --- |

—

Lämpliga vattennivåer återställs i hela området till en genomsnittlig vattennivå som ligger nära eller över mossens yta under större delen av året, Säsongsvariationerna bör inte överstiga 20 cm och bör endast ligga 10 cm under ytan, med undantag för mycket korta tidsperioder.

| — | Markens pH och lämpliga näringshalter bibehålls (relevanta näringsämnen och deras naturliga nivåer anges för området). |
| --- | --- |

—

Markens pH och lämpliga näringshalter bibehålls (relevanta näringsämnen och deras naturliga nivåer anges för området).

| — | Spridda inhemska träd och buskar täcker mindre än 10 %. |
| --- | --- |

—

Spridda inhemska träd och buskar täcker mindre än 10 %.

Näringsfattig bokskog av fryle-typ (9110)

Näringsfattig bokskog av fryle-typ (9110)

| — | Den nuvarande bevarandestatusen bibehålls (gynnsam), |
| --- | --- |

—

Den nuvarande bevarandestatusen bibehålls (gynnsam),

| — | Livsmiljöns aktuella areal i området xx ha bibehålls. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns aktuella areal i området xx ha bibehålls.

| — | Karakteristiska trädarter bibehålls: Minst 70 % av krontäckningen består av Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba i olika proportioner, med sällsynt förekomst av Betula pendula, Sorbus aucuparia, med 80–90 % täckning och 22–30 m höjd för gran och ädelgran, 18–24 m för bok vid 100 års ålder. |
| --- | --- |

—

Karakteristiska trädarter bibehålls: Minst 70 % av krontäckningen består av Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica, Abies alba i olika proportioner, med sällsynt förekomst av Betula pendula, Sorbus aucuparia, med 80–90 % täckning och 22–30 m höjd för gran och ädelgran, 18–24 m för bok vid 100 års ålder.

Picea abies, Fagus sylvatica

sylvatica, Abies alba

Betula pendula

Sorbus aucuparia

| — | Karakteristiska arter i örtskiktet bibehålls: Örtskikt som består av minst tre arter/1 000 m2 av följande arter: Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis; |
| --- | --- |

—

Karakteristiska arter i örtskiktet bibehålls: Örtskikt som består av minst tre arter/1 000 m2 av följande arter: Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis;

2

Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum, Veronica officinalis;

| — | Invasiva och introducerade trädarter, inklusive icke-motsvarande ekotyper, har en täckning som understiger 20 %. Kvarlämnade träd vid avverkning (hänsynsträd): Minst tre träd/ha. Volym död ved: Minst 20 m3/ha. |
| --- | --- |

—

Invasiva och introducerade trädarter, inklusive icke-motsvarande ekotyper, har en täckning som understiger 20 %. Kvarlämnade träd vid avverkning (hänsynsträd): Minst tre träd/ha. Volym död ved: Minst 20 m3/ha.

Näringsrik bokskog av Asperulo-Fagetum-typ (9130)

Näringsrik bokskog av Asperulo-Fagetum-typ (9130)

| — | Livsmiljöns aktuella areal (xx ha) och utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns aktuella areal (xx ha) och utbredning inom området ökas med x % (karta bifogas).

| — | Livsmiljöns kvalitet (i fråga om ekologisk struktur och funktion) förbättras genom att följande säkerställs: Minst 95 % av de träd som bildar kronskiktet är lokalt inhemska arter som bok, ask och ek, där minst 50 % är Fagus sylvatica. Ungefär 10 % av kronskiktet uppvisar ett dynamiskt mönster av skiftande luckor som uppmuntrar naturlig föryngring av trädarter i alla åldrar. Minst X mogna träd/ha och minst X relevanta växtarter i fält- och bottenskiktet/ha (förteckning över relevanta arter bifogas). |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns kvalitet (i fråga om ekologisk struktur och funktion) förbättras genom att följande säkerställs: Minst 95 % av de träd som bildar kronskiktet är lokalt inhemska arter som bok, ask och ek, där minst 50 % är Fagus sylvatica. Ungefär 10 % av kronskiktet uppvisar ett dynamiskt mönster av skiftande luckor som uppmuntrar naturlig föryngring av trädarter i alla åldrar. Minst X mogna träd/ha och minst X relevanta växtarter i fält- och bottenskiktet/ha (förteckning över relevanta arter bifogas).

Fagus sylvatica

| — | Antalet döda träd och ved, som står kvar eller har fallit, utökas om möjligt för att tillhandahålla en livsmiljö för ryggradslösa djur, svampar och andra skogslevande arter, (fallna träd och grenar, döda grenar på levande träd eller stående döda träd, samtliga med en diameter på > 20 cm, minsta volym anges). |
| --- | --- |

—

Antalet döda träd och ved, som står kvar eller har fallit, utökas om möjligt för att tillhandahålla en livsmiljö för ryggradslösa djur, svampar och andra skogslevande arter, (fallna träd och grenar, döda grenar på levande träd eller stående döda träd, samtliga med en diameter på > 20 cm, minsta volym anges).

Utter (Lutra lutra)

Utter (Lutra lutra

| — | Den nuvarande populationen (xx individer) bibehålls. |
| --- | --- |

—

Den nuvarande populationen (xx individer) bibehålls.

| — | Sötvattenslivsmiljöns (vattendragets) ekologiska kvalitet förbättras (över xx km). |
| --- | --- |

—

Sötvattenslivsmiljöns (vattendragets) ekologiska kvalitet förbättras (över xx km).

| — | Antalet boplatser och gryt (antal anges) bibehålls och det finns ingen betydande minskning av tillgänglig fiskbiomassa (xx kg). |
| --- | --- |

—

Antalet boplatser och gryt (antal anges) bibehålls och det finns ingen betydande minskning av tillgänglig fiskbiomassa (xx kg).

| — | Konnektiviteten till andra utterpopulationer längs vattendraget förbättras. |
| --- | --- |

—

Konnektiviteten till andra utterpopulationer längs vattendraget förbättras.

Tumlare (Phocoena phocoena)

Tumlare (Phocoena phocoena

| — | Den nuvarande populationen av arten i området bevaras (xx individer). |
| --- | --- |

—

Den nuvarande populationen av arten i området bevaras (xx individer).

| — | Maximalt undervattensbuller begränsas till xx dB. |
| --- | --- |

—

Maximalt undervattensbuller begränsas till xx dB.

| — | Artens utbredning inom området bevaras genom att man säkerställer att det inte finns artificiella hinder som kan begränsa deras användning av området. |
| --- | --- |

—

Artens utbredning inom området bevaras genom att man säkerställer att det inte finns artificiella hinder som kan begränsa deras användning av området.

| — | Tillgången till och tätheten av byte inom området bibehålls (t.ex. tobisfiskar, vitling, sill och skarpsill). |
| --- | --- |

—

Tillgången till och tätheten av byte inom området bibehålls (t.ex. tobisfiskar, vitling, sill och skarpsill).

| — | Bifångst av tumlare i fiskeredskap i området förhindras. |
| --- | --- |

—

Bifångst av tumlare i fiskeredskap i området förhindras.

Dvärghästskonäsa (Rhinolophus hipposideros)

Dvärghästskonäsa (Rhinolophus hipposideros

| — | Populationen bibehålls, med ett minsta antal om xx fladdermöss på deras sommarboplatser. |
| --- | --- |

—

Populationen bibehålls, med ett minsta antal om xx fladdermöss på deras sommarboplatser.

| — | Antalet sommarboplatser och extra boplatser bibehålls under samma förhållanden. |
| --- | --- |

—

Antalet sommarboplatser och extra boplatser bibehålls under samma förhållanden.

| — | Utbredning av potentiellt födosökshabitat (xx ha) och linjära element (xx km) upprätthålls utan betydande minskning eller förlust inom 2,5 km från boplatsen (karta bifogas). |
| --- | --- |

—

Utbredning av potentiellt födosökshabitat (xx ha) och linjära element (xx km) upprätthålls utan betydande minskning eller förlust inom 2,5 km från boplatsen (karta bifogas).

| — | Det finns ingen betydande ökning av den artificiella ljusintensiteten nära boplatsen eller längs vägarna inom 2,5 km från boplatsen. |
| --- | --- |

—

Det finns ingen betydande ökning av den artificiella ljusintensiteten nära boplatsen eller längs vägarna inom 2,5 km från boplatsen.

Vid avsaknad av bevarandemål (28) bör den lämpliga bedömningen som ett minimum utgå från att målet är att säkerställa att de livsmiljötyper eller habitat för arter som har en betydande förekomst i området inte försämras under den nuvarande nivån (vid tidpunkten för bedömningen) och att arterna inte störs i någon större utsträckning, i enlighet med kraven i artikel 6.2 (29).

28

29

Även om bedömningen bör inriktas på fåglarna och de arter och livsmiljötyper av gemenskapsintresse som har en betydande förekomst i området, bör det inte glömmas bort att dessa målegenskaper också samverkar med andra arter, livsmiljötyper och med den naturliga miljön på komplexa sätt. När de potentiella effekterna på skyddade livsmiljöer undersöks kan i detta avseende även andra arter vara relevanta, om de utgör typiska växt- och djurarter i denna livsmiljötyp (30) eller spelar en viktig roll i den näringskedja som Natura 2000-områdets målegenskap är beroende av. Detta kommer att återspeglas i områdets bevarandemål. I den lämpliga bedömningen bör man också undersöka planens eller projektets eventuella effekter på dessa andra arter i förekommande fall.

30

Element i landskapet som bidrar till att nätet förblir ekologiskt sammanhängande, inbegripet dess konnektivitet, bör i tillämpliga fall också beaktas vid bedömningen av planernas och projektens effekter på Natura 2000 (se tabell 4).

b)   
  Identifiering och bedömning av planens eller projektets effekter med hänsyn till områdets bevarandemål

Identifiering och bedömning av planens eller projektets effekter med hänsyn till områdets bevarandemål

| Alla aspekter av planen eller projektet som, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt, kan påverka områdets bevarandemål måste identifieras mot bakgrund av bästa vetenskapliga kunskap på området.


  Bedömningen av effekterna måste grunda sig på objektiva och, om möjligt, kvantifierbara kriterier. Effekterna bör förutses så exakt som möjligt, och grunden för dessa prognoser bör klargöras och registreras i en rapport från den lämpliga bedömningen.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6. |
| --- |

Alla aspekter av planen eller projektet som, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt, kan påverka områdets bevarandemål måste identifieras mot bakgrund av bästa vetenskapliga kunskap på området.

Alla aspekter av planen eller projektet som, antingen enskilt eller i kombination med andra planer eller projekt, kan påverka områdets bevarandemål måste identifieras mot bakgrund av bästa vetenskapliga kunskap på området.

Bedömningen av effekterna måste grunda sig på objektiva och, om möjligt, kvantifierbara kriterier. Effekterna bör förutses så exakt som möjligt, och grunden för dessa prognoser bör klargöras och registreras i en rapport från den lämpliga bedömningen.

Bedömningen av effekterna måste grunda sig på objektiva och, om möjligt, kvantifierbara kriterier. Effekterna bör förutses så exakt som möjligt, och grunden för dessa prognoser bör klargöras och registreras i en rapport från den lämpliga bedömningen.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.

Bedömningen ska omfatta hela planens eller projektets påverkan, alla de verksamheter som omfattas och alla etapper (förberedelse, uppbyggnad, drift och, i förekommande fall, avveckling och/eller återställning). Bedömningen måste identifiera och skilja mellan olika typer av effekter, inbegripet direkta och indirekta effekter, tillfälliga eller permanenta effekter, kort- och långsiktiga effekter samt kumulativa effekter.

Bedömningen omfattar normalt en analys av följande möjliga effekter som kan påverka området:

| — | Direkt förlust: Minskad av livsmiljöns täckning till följd av dess fysiska förstörelse (t.ex. på grund av att livsmiljön avlägsnas eller deponering av byggnadsmaterial eller sediment). förlust av arters reproduktions-, födosöks- och rastplatser. |
| --- | --- |

—

Direkt förlust: Minskad av livsmiljöns täckning till följd av dess fysiska förstörelse (t.ex. på grund av att livsmiljön avlägsnas eller deponering av byggnadsmaterial eller sediment). förlust av arters reproduktions-, födosöks- och rastplatser.

Direkt förlust:

| — | Försämring: Försämrad livsmiljökvalitet, vilket leder till en minskad förekomst av karakteristiska arter och/eller en förändrad samhällsstruktur (artsammansättning). Detta kan orsakas av förändringar i abiotiska förhållanden (t.ex. vattennivåer eller en ökning av suspenderade sediment, föroreningar eller dammavlagring). försämring av arters reproduktions-, födosöks- och rastplatser. |
| --- | --- |

—

Försämring: Försämrad livsmiljökvalitet, vilket leder till en minskad förekomst av karakteristiska arter och/eller en förändrad samhällsstruktur (artsammansättning). Detta kan orsakas av förändringar i abiotiska förhållanden (t.ex. vattennivåer eller en ökning av suspenderade sediment, föroreningar eller dammavlagring). försämring av arters reproduktions-, födosöks- och rastplatser.

Försämring:

| — | Störning: En förändring av befintliga miljöförhållanden (t.ex. ökande buller eller ljusförorening, ökad frekvens av människor och fordon). Störningar kan bland annat orsaka undanträngning av individer inom arter, förändringar i artens beteende eller utgöra en risk för sjuklighet eller dödlighet. |
| --- | --- |

—

Störning: En förändring av befintliga miljöförhållanden (t.ex. ökande buller eller ljusförorening, ökad frekvens av människor och fordon). Störningar kan bland annat orsaka undanträngning av individer inom arter, förändringar i artens beteende eller utgöra en risk för sjuklighet eller dödlighet.

Störning:

| — | Fragmentering: Leder till ändringar av berörda livsmiljöers och arters utbredning i området, t.ex. genom att fysiska eller ekologiska hinder skapas i områden som är fysiskt förbundna med varandra eller genom att de delas upp i mindre, mer isolerade enheter. |
| --- | --- |

—

Fragmentering: Leder till ändringar av berörda livsmiljöers och arters utbredning i området, t.ex. genom att fysiska eller ekologiska hinder skapas i områden som är fysiskt förbundna med varandra eller genom att de delas upp i mindre, mer isolerade enheter.

Fragmentering:

| — | Andra indirekta effekter: Indirekt förändring av miljöns kvalitet (t.ex. till följd av en förändrad tillgång på näringsämnen och ljus, eller att områdets sårbarhet ökar för andra nya hot såsom invasiva främmande arter eller intrång från människor och djur). |
| --- | --- |

—

Andra indirekta effekter: Indirekt förändring av miljöns kvalitet (t.ex. till följd av en förändrad tillgång på näringsämnen och ljus, eller att områdets sårbarhet ökar för andra nya hot såsom invasiva främmande arter eller intrång från människor och djur).

Andra indirekta effekter:

Dessa effekter bör analyseras mot bakgrund av de områdesspecifika bevarandemålen. Det innebär att analysen inte bara ska göras i förhållande till det aktuella tillståndet för de livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området, utan även relatera till det önskade tillståndet enligt bevarandemålen, (t.ex. en ökning av populationens storlek eller en ökning av livsmiljöns täckningsareal med x %).

En analys av effekterna med hänsyn till de områdesspecifika bevarandemålen måste därför också göras på grundval av de specifika attribut eller parametrar som bestämmer bevarandetillståndet för de skyddade elementen (t.ex. utbredningsområde, livsmiljö, struktur och funktion, populationsstorlek, framtidsutsikter).

Varje aspekt av planen eller projektet bör granskas i tur och ordning och dess potentiella effekter bör beaktas i förhållande till områdets bevarandemål. Sedan bör effekterna på alla berörda livsmiljöer och arter granskas tillsammans och i förhållande till varandra, så att även samspelet mellan dem kan beaktas.

Olika metoder kan användas för att förutsäga planens eller projektets potentiella påverkan. I ruta 10 anges några exempel på metoder som kan användas för att förutse effekterna och deras omfattning.

| Ruta 10


  Exempel på metoder för att förutsäga effekter


  Direkta mätningar, t.ex. av hur stor areal av livsmiljön som förlorats eller påverkats, kan identifiera proportionella förluster av artpopulationer, livsmiljöer och samhällen.

  Flödesscheman, nätverk och systemdiagram identifierar kedjor för påverkan till följd av direkta och indirekta effekter, i linje med hur de orsakas, och illustrerar inbördes relationer och processvägar.

  Kvantitativa prediktiva modeller tillhandahåller matematiskt härledda prognoser baserade på data och antaganden om de påverkande effekternas kraft och riktning. Modeller kan extrapolera prognoser som överensstämmer med tidigare och nuvarande data (trendanalyser, scenarier och analogier som överför information från andra berörda platser) samt intuitiva prognoser. Vissa vanliga modeller förutspår spridningen av föroreningar i luft, markerosion, sedimentavlagringar i strömmande vatten och syrebrist i förorenade vattendrag.

  Geografiska informationssystem (GIS) kan användas för att ta fram modeller för rumsliga relationer, såsom överlappningsanalyser, eller för att kartlägga känsliga områden och platser där livsmiljöer går förlorade. GIS är en kombination av datoriserad kartografi, lagring av kartdata och ett hanteringssystem för databaser, som lagrar attribut såsom markanvändning eller lutning. GIS gör det möjligt att snabbt visa, kombinera och analysera de lagrade variablerna.

  Information från tidigare liknande projekt kan vara användbar, särskilt om kvantitativa prognoser gjordes redan från början och sedan har övervakats under driften.

  Expertutlåtanden och expertbedömningar kan härledas från tidigare erfarenheter och samråd. |
| --- |

Ruta 10

Ruta 10

Exempel på metoder för att förutsäga effekter

Exempel på metoder för att förutsäga effekter

Direkta mätningar, t.ex. av hur stor areal av livsmiljön som förlorats eller påverkats, kan identifiera proportionella förluster av artpopulationer, livsmiljöer och samhällen.

Direkta mätningar

Flödesscheman, nätverk och systemdiagram identifierar kedjor för påverkan till följd av direkta och indirekta effekter, i linje med hur de orsakas, och illustrerar inbördes relationer och processvägar.

Flödesscheman, nätverk och systemdiagram

Kvantitativa prediktiva modeller tillhandahåller matematiskt härledda prognoser baserade på data och antaganden om de påverkande effekternas kraft och riktning. Modeller kan extrapolera prognoser som överensstämmer med tidigare och nuvarande data (trendanalyser, scenarier och analogier som överför information från andra berörda platser) samt intuitiva prognoser. Vissa vanliga modeller förutspår spridningen av föroreningar i luft, markerosion, sedimentavlagringar i strömmande vatten och syrebrist i förorenade vattendrag.

Kvantitativa prediktiva modeller

Geografiska informationssystem (GIS) kan användas för att ta fram modeller för rumsliga relationer, såsom överlappningsanalyser, eller för att kartlägga känsliga områden och platser där livsmiljöer går förlorade. GIS är en kombination av datoriserad kartografi, lagring av kartdata och ett hanteringssystem för databaser, som lagrar attribut såsom markanvändning eller lutning. GIS gör det möjligt att snabbt visa, kombinera och analysera de lagrade variablerna.

Geografiska informationssystem (GIS)

Information från tidigare liknande projekt kan vara användbar, särskilt om kvantitativa prognoser gjordes redan från början och sedan har övervakats under driften.

Information från tidigare liknande projekt

Expertutlåtanden och expertbedömningar kan härledas från tidigare erfarenheter och samråd.

Expertutlåtanden

I tabell 5 ges ett exempel på en systematisk korsanalys mellan projektdelarna och de skyddade elementen i ett Natura 2000-område.

Tabell 5

Tabell 5

Exempel på systematisk korsanalys mellan projektkomponenter och skyddade element i ett Natura 2000-område – förenklat exempel från en fiskodling

Exempel på systematisk korsanalys mellan projektkomponenter och skyddade element i ett Natura 2000-område – förenklat exempel från en fiskodling

| Projektfas | Projektkomponent | Livsmiljö 1
  Flod | Livsmiljö 2
  Svämskogar | Livsmiljö 3
  Fukthedar | Art(1)
  Fisk | Art(2)
  Ryggradslösa djur | Art(3)
  Fåglar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uppbyggnad | Dammar | Modifiering av flodbädd och flöde
  (längd om xx m) | Förlust av areal
  (xx m2) | Förlust av areal (xx m2) | | Förändringar i artsamhällen | Störning, undanträngning av individer.
  Förlust av livsmiljöer för fortplantning |
| Byggnader | | | Förlust av areal (xx m2) | | Förlust och försämring av livsmiljöer | |
| Vägar | | Lokala förändringar i vattenflödet | Förlust av areal (xx m2) | | Förlust och försämring av livsmiljöer | |
| Verksamhet | Fiskutfodring och behandlingar | Vattenförorening genom organiska och kemiska produkter | | | Förändrad livsmiljökvalitet på grund av vattenförorening | | Störning, undanträngning av individer |
| Uttag av vatten | Förändring av livsmiljön på grund av flödesminskning | | Försämring av livsmiljön på grund av flödesminskning | Försämring av livsmiljön på grund av flödesminskning | | |
| Belysning | | | | | Störning, undanträngning av individer | Störning, undanträngning av individer |
| Buller | | | | | | Undanträngning av individer |

Projektfas

Projektkomponent

Livsmiljö 1

Flod

Livsmiljö 2

Svämskogar

Livsmiljö 3

Fukthedar

Art(1)

Fisk

Art(2)

Ryggradslösa djur

Art(3)

Fåglar

Uppbyggnad

Dammar

Modifiering av flodbädd och flöde

(längd om xx m)

Förlust av areal

(xx m2)

2

Förlust av areal (xx m2)

2

Förändringar i artsamhällen

Störning, undanträngning av individer.

Förlust av livsmiljöer för fortplantning

Byggnader

Förlust av areal (xx m2)

2

Förlust och försämring av livsmiljöer

Vägar

Lokala förändringar i vattenflödet

Förlust av areal (xx m2)

2

Förlust och försämring av livsmiljöer

Verksamhet

Fiskutfodring och behandlingar

Vattenförorening genom organiska och kemiska produkter

Förändrad livsmiljökvalitet på grund av vattenförorening

Störning, undanträngning av individer

Uttag av vatten

Förändring av livsmiljön på grund av flödesminskning

Försämring av livsmiljön på grund av flödesminskning

Försämring av livsmiljön på grund av flödesminskning

Belysning

Störning, undanträngning av individer

Störning, undanträngning av individer

Buller

Undanträngning av individer

Bedömningen måste baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap på området. Detta innebär att informationen måste vara fullständig och aktuell. Därför är det ofta nödvändigt att genomföra fältundersökningar för att fylla i informationsluckor och samla in exakta uppgifter. Detta kan t.ex. innebära att området undersöks (med hjälp av provtagningsmetoder, census, inventeringar osv.) för att identifiera eller bekräfta exakt lokalisering och fördelning av naturelement, samt deras bevarandetillstånd, i förhållande till planens/projektets planerade verksamhet.

fältundersökningar

Det kan vara till hjälp att genomföra en föregående skrivbordsstudie för att granska tillgänglig kunskap och kartlägga de informationsbehov som motiverar ytterligare fältundersökningar. Skrivbordsstudien kan visa sig vara en användbar metod om den påvisar att det finns sårbara livsmiljöer som har en sällsynt sammansättning av flora och/eller fauna, eller att det område som ska påverkas är värd för arter som är avgörande för områdets bevarandemål.

Data från fältundersökningar bör utgöra en objektiv grund för bedömningsprocessen, som måste genomföras med hänsyn till de områdesspecifika bevarandemålen. För att fullständiga fältdata ska kunna samlas in måste en tidsram fastställas som är tillräcklig, t.ex. För en studie som ska pågå under ett eller flera år och som omfattar en komplett vegetationscykel och som beaktar naturens säsongsbetingelser eller att undersökningar av faunan kan behöva upprepas för att bekräfta populationer och trender under en viss tidsperiod.

För större exploateringar såsom motorvägar, järnvägar, vindkraftverk, hamnar, vattenvägar osv., som på grund av sin omfattning och natur förväntas leda till betydande effekter på ett område, krävs nästan alltid fältstudier. De måste omfatta en detaljerad kartläggning av skyddade livsmiljöer, av arternas fortplantnings- och rastplatser osv. (Detta gäller under förutsättning att inte någon av dessa undersökningar och studier redan har genomförts på senare tid, t.ex. under utarbetandet eller uppdateringen av en förvaltningsplan eller vid bedömningen av ett annat större exploateringsprojekt i området).

Påverkan bör kvantifieras eller registreras med hjälp av parametrar som gör det möjligt att bedöma hur stora och allvarliga effekterna blir för de specifika bevarandemålen för de livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området.(Se även ruta 7 i avsnitt 3.1.4 som innehåller indikatorer av betydelse.) Där skulle exempelvis följande parametrar kunna ingå:

Påverkan bör kvantifieras eller registreras med hjälp av parametrar

| — | Den areal av livsmiljön eller livsmiljön för de arter som permanent gått förlorade (t.ex. genom att vegetation röjts eller lämpliga fortplantnings- eller häckningsplatser avlägsnats) ska bedömas mot livsmiljöns areal i området, på regional, nationell och biogeografisk nivå. Den förlorade livsmiljöns areal ska anges i procentandel och bedömas i förhållande till målet som fastställs i det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande). |
| --- | --- |

—

Den areal av livsmiljön eller livsmiljön för de arter som permanent gått förlorade (t.ex. genom att vegetation röjts eller lämpliga fortplantnings- eller häckningsplatser avlägsnats) ska bedömas mot livsmiljöns areal i området, på regional, nationell och biogeografisk nivå. Den förlorade livsmiljöns areal ska anges i procentandel och bedömas i förhållande till målet som fastställs i det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande).

| — | Den areal av livsmiljön eller livsmiljön för de berörda arterna som påverkas (t.ex. genom föroreningar, buller, försämring av andra ekologiska förhållanden) ska bedömas mot livsmiljöns areal i området, på regional, nationell och biogeografisk nivå. Den berörda livsmiljöns areal ska anges i procentandel och bedömas i förhållande till det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande). |
| --- | --- |

—

Den areal av livsmiljön eller livsmiljön för de berörda arterna som påverkas (t.ex. genom föroreningar, buller, försämring av andra ekologiska förhållanden) ska bedömas mot livsmiljöns areal i området, på regional, nationell och biogeografisk nivå. Den berörda livsmiljöns areal ska anges i procentandel och bedömas i förhållande till det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande).

| — | Storleken på de populationer av inhemska och migrerande arter som berörs, ska bedömas mot de lokala, regionala, nationella och internationella populationerna (i procent av den berörda populationen). De ska även bedömas mot det mål som fastställs i det områdesspecifika bevarandemålet (vilket kan inbegripa ett mål för en ökning av populationens storlek inom området). |
| --- | --- |

—

Storleken på de populationer av inhemska och migrerande arter som berörs, ska bedömas mot de lokala, regionala, nationella och internationella populationerna (i procent av den berörda populationen). De ska även bedömas mot det mål som fastställs i det områdesspecifika bevarandemålet (vilket kan inbegripa ett mål för en ökning av populationens storlek inom området).

| — | Omfattningen av påverkan (t.ex. på grund av föroreningar, buller, försämring av andra ekologiska förhållanden) på livsmiljöns kvalitet eller på de berörda arternas livsmiljökvalitet eller på de berörda arternas överlevnad, ska bedömas med tanke på deras ekologiska behov i området enligt definitionen i det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande). |
| --- | --- |

—

Omfattningen av påverkan (t.ex. på grund av föroreningar, buller, försämring av andra ekologiska förhållanden) på livsmiljöns kvalitet eller på de berörda arternas livsmiljökvalitet eller på de berörda arternas överlevnad, ska bedömas med tanke på deras ekologiska behov i området enligt definitionen i det områdesspecifika bevarandemålet (som kan inbegripa ett mål för återställande).

Såsom redan nämnts i punkterna ovan bör man vid bedömningen av eventuella negativa effekter inte bara beakta negativa förändringar av den nuvarande statusen, utan även förändringar som kan förhindra att bevarandemålen uppnås i den mån de kräver en förbättring av de nuvarande villkoren.

c)   
  Bedömning av kumulativa effekter med andra planer och projekt

Bedömning av kumulativa effekter med andra planer och projekt

Kumulativa effekter kan bero på de successiva, tillkommande och/eller kombinerade effekterna av en exploateringsplan eller -projekt när de adderas till annan befintlig, planerad och/eller rimligen förutsedd exploatering. (Se även avsnitt 3.1.4, tabell 2 om de viktigaste stegen för att bedöma kumulativa effekter på ett Natura 2000-område). Följande är exempel på kumulativa effekter:

| — | Ökad koncentration av föroreningar (särskilt i vatten och mark), utöver nivåer som är förenliga med de ekologiska kraven för de livsmiljöer eller arter som skyddas i området. |
| --- | --- |

—

Ökad koncentration av föroreningar (särskilt i vatten och mark), utöver nivåer som är förenliga med de ekologiska kraven för de livsmiljöer eller arter som skyddas i området.

| — | Minskning av vattenflödet i ett avrinningsområde på grund av flera uttag, under den nivå som är förenlig med de ekologiska kraven för de livsmiljöer eller arter som skyddas i området. |
| --- | --- |

—

Minskning av vattenflödet i ett avrinningsområde på grund av flera uttag, under den nivå som är förenlig med de ekologiska kraven för de livsmiljöer eller arter som skyddas i området.

| — | Störning av migrationsvägar eller vilda djurs förflyttningar. |
| --- | --- |

—

Störning av migrationsvägar eller vilda djurs förflyttningar.

| — | Ökat tryck på livsmiljöer och arter i ett ekosystem till följd av olika exploateringar. |
| --- | --- |

—

Ökat tryck på livsmiljöer och arter i ett ekosystem till följd av olika exploateringar.

Kumulativa effekter omfattar ett brett spektrum av effekter med olika geografiska dimensioner och tidsramar. I vissa fall uppstår kumulativa effekter på grund av att en rad projekt av samma typ genomförs samtidigt. Följande är belysande exempel:

projekt av samma typ

| — | När flera vattenkraftsprojekt byggs eller planeras vid samma vattendrag eller inom samma avrinningsområde, |
| --- | --- |

—

När flera vattenkraftsprojekt byggs eller planeras vid samma vattendrag eller inom samma avrinningsområde,

| — | när flera olje- och gasprojekt eller mineralutvinningsprojekt utvecklas nära varandra eller |
| --- | --- |

—

när flera olje- och gasprojekt eller mineralutvinningsprojekt utvecklas nära varandra eller

| — | när ett antal vindkraftparker byggs eller planeras längs samma flygväg för fåglar eller i samma region. |
| --- | --- |

—

när ett antal vindkraftparker byggs eller planeras längs samma flygväg för fåglar eller i samma region.

I andra fall uppstår kumulativa effekter på grund av de kombinerade effekterna av olika typer av projekt inom samma område, såsom exploatering av ett område för utvinning av mineral, utbyggnad av tillfartsvägar, överföringsledningar och annan angränsande markanvändning. I vissa situationer genomförs och bedöms olika komponenter i samband med samma exploatering separat, vilket innebär att de kumulativa effekterna av dessa komponenter också bör bli föremål för en kumulativ konsekvensbedömning.

Andra planer eller projekt som, i kombination med den plan eller det projekt som undersöks, skulle kunna leda till en betydande påverkan på ett område måste beaktas vid den lämpliga bedömningen. Ett exempel: En föreslagen väg kommer att passera på ett visst avstånd från ett Natura 2000-område och den störning som den kommer att orsaka (t.ex. buller) kommer inte att påverka fågelarter som skyddas i någon större utsträckning i området. Om det emellertid finns andra befintliga eller föreslagna projekt eller planer (t.ex. en väg på andra sidan Natura 2000-området) kan de totala bullernivåerna från samtliga dessa projekt tillsammans orsaka en betydande störning för dessa fågelarter, genom bullernivåer som är högre än vad som är förenligt med artens ekologiska krav.

Observera också att kumulativa effekter kan uppstå när påverkade områden interagerar. Ett exempel på detta kan vara att ett föreslaget projekt sannolikt minskar vattennivåerna i ett Natura 2000-område. Även om denna resursminskning i sig inte är betydande, kan de lägre vattennivåerna innebära högre koncentrationer av förorenande ämnen vid avrinning. Det kan bli fallet om gödselmedel och rester av bekämpningsmedel når området från ett närliggande intensivt odlingsområde i en sådan utsträckning att den kombinerade effekten blir betydande. Det kan innebära koncentrationer av förorenande ämnen som når utöver de nivåer som är förenliga med de ekologiska kraven för den livsmiljö eller de arter som skyddas i området.

Sådana kombinerade effekter borde redan ha undersökts under förbedömningen (avsnitt 3.2), då alla andra planer och projekt som kan leda till kombinerade effekter borde ha identifierats. Bedömningen kan ha förenklats under förbedömningen, men under den lämpligt bedömningen bör de identifierade effekterna av andra projekt eller planer som kan verka i kombination med planen eller projektet som bedöms utvärderas ordentligt. Detta kräver att man kvantifierar och/eller kvalificerar dessa övriga effekter och identifierar de berörda elementen i Natura 2000-områdena.

Som anges i avsnitt 3.1.4 gäller kombinationsbestämmelsen andra planer eller projekt som redan har slutförts, godkänts men ännu inte slutförts eller lämnats in för godkännande.

andra planer eller projekt som redan har slutförts, godkänts men ännu inte slutförts eller lämnats in för godkännande.

| Utöver effekterna av de planer eller projekt som är huvudfokus för bedömningen kan det vara lämpligt att beakta effekterna av redan genomförda planer och projekt, inklusive de som genomfördes före direktivets införlivandedatum eller det datum då området utsågs. Effekterna av sådana slutförda planer och projekt bör normalt utgöra en del av områdets referenstillstånd som beaktas i detta skede.


  Planer och projekt som har godkänts tidigare men ännu inte genomförts eller slutförts bör också inkluderas i kombinationsbestämmelsen. I fråga om andra föreslagna planer eller projekt är det av rättssäkerhetsskäl lämpligt att begränsa kombinationsbestämmelsen till planer som faktiskt har föreslagits, dvs. vars ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in. Samtidigt måste det vara uppenbart att medlemsstaterna vid bedömningen av en plan eller ett projekt inte skapar en presumtion till fördel för andra framtida planer eller projekt som ännu inte har föreslagits.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 4.5.3. |
| --- |

Utöver effekterna av de planer eller projekt som är huvudfokus för bedömningen kan det vara lämpligt att beakta effekterna av redan genomförda planer och projekt, inklusive de som genomfördes före direktivets införlivandedatum eller det datum då området utsågs. Effekterna av sådana slutförda planer och projekt bör normalt utgöra en del av områdets referenstillstånd som beaktas i detta skede.

Utöver effekterna av de planer eller projekt som är huvudfokus för bedömningen kan det vara lämpligt att beakta effekterna av redan genomförda planer och projekt, inklusive de som genomfördes före direktivets införlivandedatum eller det datum då området utsågs. Effekterna av sådana slutförda planer och projekt bör normalt utgöra en del av områdets referenstillstånd som beaktas i detta skede.

Planer och projekt som har godkänts tidigare men ännu inte genomförts eller slutförts bör också inkluderas i kombinationsbestämmelsen. I fråga om andra föreslagna planer eller projekt är det av rättssäkerhetsskäl lämpligt att begränsa kombinationsbestämmelsen till planer som faktiskt har föreslagits, dvs. vars ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in. Samtidigt måste det vara uppenbart att medlemsstaterna vid bedömningen av en plan eller ett projekt inte skapar en presumtion till fördel för andra framtida planer eller projekt som ännu inte har föreslagits.

Planer och projekt som har godkänts tidigare men ännu inte genomförts eller slutförts bör också inkluderas i kombinationsbestämmelsen. I fråga om andra föreslagna planer eller projekt är det av rättssäkerhetsskäl lämpligt att begränsa kombinationsbestämmelsen till planer som faktiskt har föreslagits, dvs. vars ansökan om godkännande eller godkännande har lämnats in. Samtidigt måste det vara uppenbart att medlemsstaterna vid bedömningen av en plan eller ett projekt inte skapar en presumtion till fördel för andra framtida planer eller projekt som ännu inte har föreslagits.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 4.5.3.

Den geografiska räckvidd som ska tillämpas vid granskningen av kumulativa effekter beror på typen av plan eller projekt och de livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området. Den kan till exempel omfatta en viss radie, ett visst avrinningsområde eller längs en flyttled för fåglar. Räckvidden bör dock omfatta hela det geografiska området för samtliga planer och/eller projektverksamheter och deras kumulativa effekter som sannolikt kommer att påverka bevarandemålen för Natura 2000-områdena i fråga.

geografiska räckvidd

Bedömningar på plannivå är särskilt lämpliga för att bedöma kumulativa effekter och synergieffekter, eftersom de kan förebygga problem längre fram i projektskedet. Det gäller t.ex. planer för specifika sektorer såsom transport, energi, vattenförvaltning samt regionala planer och strategier, markanvändningsplaner osv. I detta sammanhang kan det vara särskilt lämpligt att konsultera miljöbedömningar av andra befintliga planer och projekt som påverkar samma område (strategiska miljöbedömningar och lämpliga bedömningar, om sådana finns tillgängliga).

plannivå

I den lämpliga bedömningen av dessa planer kan man också avgöra omfattningen av den lämpliga bedömningen vid granskningen av enskilda komponenter i planen (projekt) avseende deras kumulativa effekter. Ett exempel: När en lämplig bedömning görs av en plan för mineralutvinning kan det vara lämpligt att fastställa i vilken omfattning eller utsträckning ett större nät av tillfartsvägar till utvinningsområden kan bidra till de kumulativa effekterna, t.ex. i förhållande till habitatfragmentering som påverkar populationer av arter.

Tabell 3 belyser de källor som kan ge information om andra planer och projekt som kan ge upphov till kumulativa effekter. Verktyg för att sammanställa kumulativa effekter, t.ex. databaser som registrerar de projekt och planer som ska beaktas, bidrar till att effektivisera bedömningen av kumulativa effekter. Det är t.ex. mycket lättare att få en översikt över olika verksamheter om det finns en aktuell nationell eller regional databas, helst inklusive en dynamisk karta, som gör att användare kan söka i samtliga projekt, även de som fortfarande befinner sig i planeringsfasen. För att dessa databaser ska vara användbara vid den lämpliga bedömningen bör de behöriga myndigheterna sträva efter att arkivera de relevanta dokumenten online, (t.ex. konsekvensbedömningar, genomförda begränsande åtgärder eller villkor som fastställts för godkännande) även efter det att tillstånd har beviljats.

databaser

Behöriga myndigheter (naturvårds- och sektorsmyndigheter) bör rådfrågas för att samla in information om andra planer/projekt som bör beaktas vid bedömningen. De behöriga myndigheterna kan också bidra till eller stödja bedömningen av kumulativa effekter, eftersom de har den bästa översikten och kunskapen om annan verksamhet inom större områden. De kan också samla in all relevant information och lämna denna till projektexploatörerna och konsulterna.

Behöriga myndigheter

Bedömningen av kumulativa effekter kan bygga på information från olika källor, inbegripet miljöstudier och miljöprogram, strategiska, sektoriella och regionala miljöbedömningar, miljöbedömningar på projektnivå, kumulativa konsekvensbedömningar från liknande situationer och riktade studier om specifika frågor. Råd från expertis kan också vara en god källa till information om kumulativa effekter.

källor

En mängd olika metoder och verktyg kan användas för att bedöma kumulativa effekter, som vanligen innehåller en fas då man fastställer omfattningen och en utvärderingsfas (se figur 2).

metoder och verktyg

| Källa: European Commission, 1999. Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions. |
| --- |

Image 2

Källa: European Commission, 1999. Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions.

Källa:

Samråd, checklistor, överlagringskartor, nätverks- och systemanalyser kan vara lämpliga verktyg under processen som fastställer omfattningen. Den kommer att identifiera de potentiella effekter som ska undersökas ytterligare i bedömningen av de kumulativa effekterna.

| — | Nätverks- och systemanalyser bygger på konceptet att det finns länkar och interaktionsvägar i samspelet mellan enskilda element i miljön och när ett element påverkas specifikt kommer det också att påverka andra egenskaper som interagerar med det. |
| --- | --- |

—

Nätverks- och systemanalyser bygger på konceptet att det finns länkar och interaktionsvägar i samspelet mellan enskilda element i miljön och när ett element påverkas specifikt kommer det också att påverka andra egenskaper som interagerar med det.

Nätverks- och systemanalyser

| — | Rumsliga analyser använder geografiska informationssystem (GIS) och överlagringskartor för att fastställa var de kumulativa effekterna av ett antal olika åtgärder kan uppstå, samt identifierar interaktioner. Dessa analyser kan också överlappa ett projekts påverkan på utvalda mottagare, element och/eller resurser för att identifiera var effekten skulle vara störst. |
| --- | --- |

—

Rumsliga analyser använder geografiska informationssystem (GIS) och överlagringskartor för att fastställa var de kumulativa effekterna av ett antal olika åtgärder kan uppstå, samt identifierar interaktioner. Dessa analyser kan också överlappa ett projekts påverkan på utvalda mottagare, element och/eller resurser för att identifiera var effekten skulle vara störst.

Rumsliga analyser

| — | Känslighetskartläggning kan också vara en användbar metod, eftersom den kan bidra till att förutse vissa verksamheters potentiella kumulativa effekter på naturelement som är sårbara för dessa verksamheter. (Se ytterligare detaljer i avsnitt 4.2.2 i denna vägledning) (31). |
| --- | --- |

—

Känslighetskartläggning kan också vara en användbar metod, eftersom den kan bidra till att förutse vissa verksamheters potentiella kumulativa effekter på naturelement som är sårbara för dessa verksamheter. (Se ytterligare detaljer i avsnitt 4.2.2 i denna vägledning) (31).

Känslighetskartläggning

31

| — | Expertpaneler kan inrättas för att identifiera och bedöma kumulativa effekter. Matriser kan användas för att utvärdera effekter och för att beakta de kumulativa effekterna av flera aktiviteter på ett område eller element, samt interaktioner mellan effekter. |
| --- | --- |

—

Expertpaneler kan inrättas för att identifiera och bedöma kumulativa effekter. Matriser kan användas för att utvärdera effekter och för att beakta de kumulativa effekterna av flera aktiviteter på ett område eller element, samt interaktioner mellan effekter.

Expertpaneler

Matriser

| — | Modellering är ett analytiskt verktyg för att kvantifiera samband mellan orsak och verkan genom simulering av miljöförhållanden. Det kan omfatta allt från modellering av luftkvalitet och buller till modellering som representerar ett komplext natursystem. |
| --- | --- |

—

Modellering är ett analytiskt verktyg för att kvantifiera samband mellan orsak och verkan genom simulering av miljöförhållanden. Det kan omfatta allt från modellering av luftkvalitet och buller till modellering som representerar ett komplext natursystem.

Modellering

| — | Analyser av bärförmåga (32) undersöker ackumulerade effekter på tröskelvärden. Det är dock inte alltid möjligt att ställa in tröskelvärdet eller bärförmågan för ett visst element eller en viss mottagare. |
| --- | --- |

—

Analyser av bärförmåga (32) undersöker ackumulerade effekter på tröskelvärden. Det är dock inte alltid möjligt att ställa in tröskelvärdet eller bärförmågan för ett visst element eller en viss mottagare.

Analyser av bärförmåga

32

Oavsett vilka metoder som väljs bör de anpassas till den information som är tillgänglig för analysen och alltid tillhandahålla en kvantitativ uppskattning av den kumulativa effekten, när så är möjligt. Om kvalitativa uppskattningar av kumulativa effekter ska tas fram bör de baseras på en uppskattning från en oberoende expertpanel som yttrar sig i samförstånd, snarare än på ett yttrande från en enskild expert. En panel kan även vara till hjälp eller till och med nödvändig. t.ex. när de kumulativa effekter som ska bedömas kommer från olika projekt. Det kan t.ex. gälla utbyggnad av vattenkraft, muddring och bevattning vid samma vattendrag.

Den valda metoden behöver inte vara komplicerad. Syftet bör vara att presentera resultaten på ett sätt som lätt kan förstås av exploatören, beslutsfattaren (dvs. behörig myndighet) och allmänheten. Regeringarna kan spela en viktig roll genom att tillhandahålla och genomföra främjande ramverk som vägleder detta arbete och bidrar till att identifiera och hantera kumulativa effekter.

Ruta 11 innehåller ett exempel på en stegvis process för kumulativ konsekvensbedömning. Processen måste tillämpas på ett flexibelt sätt, dvs. stegen kan tas i en annan ordningsföljd och kan behöva genomföras iterativt, där vissa steg omarbetas som ett svar på resultatet från andra steg.

| Ruta 11


  Exempel på en process för att genomföra den kumulativa konsekvensbedömningen



  Steg 1. Omfattning








  — | Fastställ den kumulativa konsekvensbedömningens geografiska gränser och tidsram. |
| --- | --- |

Ruta 11

Ruta 11

Exempel på en process för att genomföra den kumulativa konsekvensbedömningen

Exempel på en process för att genomföra den kumulativa konsekvensbedömningen

Steg 1. Omfattning

Steg 1. Omfattning

—

Fastställ den kumulativa konsekvensbedömningens geografiska gränser och tidsram.

| — | Identifiera de skyddade livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området och de ekologiska processer som ska beaktas, |
| --- | --- |

—

Identifiera de skyddade livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området och de ekologiska processer som ska beaktas,

| — | Identifiera andra befintliga och planerade planer och projekt (samt mänsklig verksamhet) som påverkar/skulle påverka de naturelement som ska ingå i konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

—

Identifiera andra befintliga och planerade planer och projekt (samt mänsklig verksamhet) som påverkar/skulle påverka de naturelement som ska ingå i konsekvensbedömningen.

| — | Identifiera naturliga miljödrivkrafter som också påverkar tillståndet hos de element som ska beaktas i konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

—

Identifiera naturliga miljödrivkrafter som också påverkar tillståndet hos de element som ska beaktas i konsekvensbedömningen.

Steg 2. Bedöm kumulativa effekter på de skyddade livsmiljöerna och arterna

Steg 2. Bedöm kumulativa effekter på de skyddade livsmiljöerna och arterna

| — | Samla in tillgänglig information om hur andra planer, projekt, verksamheter och naturliga drivkrafter påverkar de områdesspecifika bevarandemål som fastställts för områdets naturelement, |
| --- | --- |

—

Samla in tillgänglig information om hur andra planer, projekt, verksamheter och naturliga drivkrafter påverkar de områdesspecifika bevarandemål som fastställts för områdets naturelement,

| — | Uppskatta kumulativa effekter på de områdesspecifika bevarandemålen som fastställts för de skyddade elementen – dvs. den totala påverkan på de skyddade elementen när den granskade planens eller projektets påverkan kombineras med andra planer eller projekt. |
| --- | --- |

—

Uppskatta kumulativa effekter på de områdesspecifika bevarandemålen som fastställts för de skyddade elementen – dvs. den totala påverkan på de skyddade elementen när den granskade planens eller projektets påverkan kombineras med andra planer eller projekt.

Steg 3. Bedöm betydelsen av förväntade kumulativa effekter

Steg 3. Bedöm betydelsen av förväntade kumulativa effekter

| — | Bedöm betydelsen av de förväntade kumulativa effekterna på relevanta naturelement, med beaktande av bevarandemålen. Ett exempel: Om den kumulativa effekten på naturelementen närmar sig eller överskrider ett tröskelvärde för ett visst attribut som definieras i det relevanta bevarandemålet, innebär det att effekten är betydande. |
| --- | --- |

—

Bedöm betydelsen av de förväntade kumulativa effekterna på relevanta naturelement, med beaktande av bevarandemålen. Ett exempel: Om den kumulativa effekten på naturelementen närmar sig eller överskrider ett tröskelvärde för ett visst attribut som definieras i det relevanta bevarandemålet, innebär det att effekten är betydande.

Steg 4. Hantering av kumulativa effekter

Steg 4. Hantering av kumulativa effekter

| — | Identifiera (vid behov) ytterligare begränsande åtgärder för att minska en uppskattad kumulativ påverkan på de skyddade naturelementen. (Detta innebär att uppgifterna som beskrivs i steg 2 och 3 måste utföras för att bedöma värdet av ytterligare begränsande åtgärder). |
| --- | --- |

—

Identifiera (vid behov) ytterligare begränsande åtgärder för att minska en uppskattad kumulativ påverkan på de skyddade naturelementen. (Detta innebär att uppgifterna som beskrivs i steg 2 och 3 måste utföras för att bedöma värdet av ytterligare begränsande åtgärder).

3.2.3   
  Steg 3: Kontrollera planens eller projektets effekter på Natura 2000-områdets integritet

Steg 3: Kontrollera planens eller projektets effekter på Natura 2000-områdets integritet

Det bör nu vara möjligt att bedöma omfattningen av planens eller projektets effekter på områdets integritet, genom att tillämpa informationen som hämtas in och prognoserna som gjorts om graden och intensiteten av de effekter och förändringar som sannolikt kommer att bli följden av planens eller projektets olika stadier.

Beskrivningen av områdets integritet och konsekvensbedömningen bör baseras på de parametrar som fastställer bevarandemålen och som är specifika för områdets livsmiljöer och arter och deras ekologiska krav. De kan också vara till nytta vid den efterföljande övervakningen av planens eller projektets effekter under genomförandet.

| När det gäller innebörden av ”integritet” avser detta tydligt den ekologiska integriteten. Detta kan anses vara egenskapen eller förhållandet att vara hel eller komplett. I ett dynamiskt ekologiskt sammanhang kan det också tolkas som resiliens och förmåga att utvecklas på ett sätt som är gynnsamt för bevarandet.


  Begreppet ”områdets integritet” kan definieras som en sammanhängande summa av områdets ekologiska struktur, funktion och ekologiska processer i hela dess område, som gör det möjligt att bevara livsmiljöer, grupper av livsmiljöer och/eller populationer av arter för vilka området utsetts.


  Ett område kan anses ha en hög grad av integritet om den inneboende potentialen för att nå målsättningen för bevarandet av området uppnås, kapaciteten för självläkande och självförnyelse under dynamiska förhållanden bibehålls, och ett minimum av externt skötsel- och förvaltningsstöd behövs.

  Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.4 |
| --- |

När det gäller innebörden av ”integritet” avser detta tydligt den ekologiska integriteten. Detta kan anses vara egenskapen eller förhållandet att vara hel eller komplett. I ett dynamiskt ekologiskt sammanhang kan det också tolkas som resiliens och förmåga att utvecklas på ett sätt som är gynnsamt för bevarandet.

När det gäller innebörden av ”integritet” avser detta tydligt den ekologiska integriteten. Detta kan anses vara egenskapen eller förhållandet att vara hel eller komplett. I ett dynamiskt ekologiskt sammanhang kan det också tolkas som resiliens och förmåga att utvecklas på ett sätt som är gynnsamt för bevarandet.

Begreppet ”områdets integritet” kan definieras som en sammanhängande summa av områdets ekologiska struktur, funktion och ekologiska processer i hela dess område, som gör det möjligt att bevara livsmiljöer, grupper av livsmiljöer och/eller populationer av arter för vilka området utsetts.

Begreppet ”områdets integritet” kan definieras som en sammanhängande summa av områdets ekologiska struktur, funktion och ekologiska processer i hela dess område, som gör det möjligt att bevara livsmiljöer, grupper av livsmiljöer och/eller populationer av arter för vilka området utsetts.

Ett område kan anses ha en hög grad av integritet om den inneboende potentialen för att nå målsättningen för bevarandet av området uppnås, kapaciteten för självläkande och självförnyelse under dynamiska förhållanden bibehålls, och ett minimum av externt skötsel- och förvaltningsstöd behövs.

Ett område kan anses ha en hög grad av integritet om den inneboende potentialen för att nå målsättningen för bevarandet av området uppnås, kapaciteten för självläkande och självförnyelse under dynamiska förhållanden bibehålls, och ett minimum av externt skötsel- och förvaltningsstöd behövs.

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.4

Områdets ”integritet” avser således områdets bevarandemål, dess viktigaste naturelement, ekologiska struktur och funktion. Om områdets bevarandemål inte undergrävs av den föreslagna planen eller projektet (enskilt och i kombination med andra planer och projekt) anses områdets integritet inte påverkas negativt.

Områdets ”integritet” avser också de viktigaste ekologiska processer och faktorer som upprätthåller den långsiktiga förekomsten av arter och livsmiljöer i ett Natura 2000-område. De kommer normalt att ingå i bevarandemålen för området (t.ex. för att förbättra kvaliteten hos en livsmiljö eller utöka utbredningen av en art inom området). En försämring av dessa faktorer kan äventyra att dessa mål uppnås och ha en negativ effekt, även om arten eller livsmiljöerna inte påverkas direkt. Ett exempel är det hydrologiska systemet i ett vattendrag, fluviala morfologiska processer, erosion, sediment som transporteras och ackumuleras, som är avgörande faktorer för att bevara livsmiljöer och arter, vilket återspeglas i deras bevarandemål. Att inverka på dessa processer kan påverka områdets integritet, även om kända mindre områden med naturliga livsmiljöer och lokaler med bekräftad artförekomst inte påverkas direkt.

Om det går att identifiera en permanent förlust av en del av en livsmiljö eller arts population har en betydande förekomst i området, eller en långvarig försämring av områdets ekologiska struktur, funktion och processer som en effekt av planen/projektet, kan man dra slutsatsen att planen/projektet kommer att ha en negativ inverkan på områdets integritet.

Man bör dock även beakta att kapaciteten för självläkande eller resiliens i vissa fall kan leda till återhämtning av områdets ekologiska struktur och funktioner inom en relativt kort tidsperiod, t.ex. genom att ett artsamhälle eller en population återhämtar sig naturligt efter vissa tillfälliga störningar. I sådana fall kan man överväga slutsatsen att exploateringen inte skulle få några negativa effekter för områdets integritet. Kapaciteten för självläkande kan normalt återspeglas i bevarandemålen för de skyddade naturelementen, t.ex. genom att vissa tröskel- eller gränsvärden för förändring identifieras, som tillåter en viss grad av tillfällig grumlighet på grund av underhållsarbeten vid vattendrag och andra vattenförekomster.

Graden av tillfälliga negativa effekter kan avgöra om en negativ effekt på området kan fastställas. Om den tid som krävs för att återställa en livsmiljö uppskattas till dagar, veckor eller till och med några månader kan det anses att det inte kommer att uppstå några negativa effekter på områdets integritet. En kort period av störningar, som påverkar vissa livsmiljöer eller arter, behöver därför inte påverka områdets integritet negativt. Detta måste dock analyseras noggrant från fall till fall, med beaktande av ekosystemens cykler i det särskilda området, artsamhällenas struktur, ekologiska funktioner och processerna i området.

Bedömningen av effekterna på områdets integritet kan vara relativt enkel i små områden med endast en eller ett fåtal livsmiljöer eller arter och tydliga ekologiska funktioner. Men det är svårare att bedöma effekterna på stora områden med komplexa ekosystem och ekologiska funktioner, som hyser många livsmiljöer och arter.

För att bedöma effekterna på områdets integritet på ett systematiskt och objektivt sätt är det viktigt att fastställa tröskelvärden och mål för vart och ett av de attribut som definierar bevarandemålen för de livsmiljötyper och arter som skyddas i området. Ett stöd under processen för att fastställa om ett Natura 2000-områdes integritet påverkas presenteras i ruta 12. Den innehåller en vägledande checklista som återger de parametrar som används för att fastställa bevarandemålen för de livsmiljöer/arter som skyddas i dessa områden.

| Ruta 12


  Bedömning av effekterna på områdets integritet: Checklista med exempel

  Kan planen eller projektet potentiellt medföra följande:






  — | Orsakas hinder eller förseningar i det pågående arbetet med att uppnå områdets bevarandemål? |
| --- | --- |

Ruta 12

Ruta 12

Bedömning av effekterna på områdets integritet: Checklista med exempel

Bedömning av effekterna på områdets integritet: Checklista med exempel

Kan planen eller projektet potentiellt medföra följande:

—

Orsakas hinder eller förseningar i det pågående arbetet med att uppnå områdets bevarandemål?

| — | Minskas arealen eller kvaliteten på skyddade livsmiljötyper eller livsmiljöer för skyddade arter som finns i området? |
| --- | --- |

—

Minskas arealen eller kvaliteten på skyddade livsmiljötyper eller livsmiljöer för skyddade arter som finns i området?

| — | Minskas populationen av skyddade arter har en betydande förekomst i området? |
| --- | --- |

—

Minskas populationen av skyddade arter har en betydande förekomst i området?

| — | Uppstår störningar som kan påverka populationens storlek, täthet eller balansen mellan arter? |
| --- | --- |

—

Uppstår störningar som kan påverka populationens storlek, täthet eller balansen mellan arter?

| — | Orsakas undanträngning av skyddade arter har en betydande förekomst i området som därmed minskar utbredningsområdet för dessa arter i området? |
| --- | --- |

—

Orsakas undanträngning av skyddade arter har en betydande förekomst i området som därmed minskar utbredningsområdet för dessa arter i området?

| — | Blir följden en fragmentering av livsmiljöer eller habitat för arter som förtecknas i bilaga I? |
| --- | --- |

—

Blir följden en fragmentering av livsmiljöer eller habitat för arter som förtecknas i bilaga I?

| — | Blir följden en förlust eller minskning av viktiga element, naturliga processer eller resurser som är nödvändiga för att bevara eller återställa berörda livsmiljöer och arter i området (t.ex. trädtäckning, tidvattenexponering, årliga översvämningar, byten, födoresurser)? |
| --- | --- |

—

Blir följden en förlust eller minskning av viktiga element, naturliga processer eller resurser som är nödvändiga för att bevara eller återställa berörda livsmiljöer och arter i området (t.ex. trädtäckning, tidvattenexponering, årliga översvämningar, byten, födoresurser)?

| — | Störs de faktorer som bidrar till att bibehålla de gynnsamma förhållandena i området eller som behövs för att återställa dessa till ett gynnsamt skick inom området? |
| --- | --- |

—

Störs de faktorer som bidrar till att bibehålla de gynnsamma förhållandena i området eller som behövs för att återställa dessa till ett gynnsamt skick inom området?

| — | Störs balansen, utbredningen och tätheten bland de arter som är indikatorer för att gynnsamma förhållanden råder i området? |
| --- | --- |

—

Störs balansen, utbredningen och tätheten bland de arter som är indikatorer för att gynnsamma förhållanden råder i området?

3.2.4   
  Steg 4: Begränsande åtgärder

Steg 4: Begränsande åtgärder

| Om skadliga effekter på områdets integritet har konstaterats under den lämpliga bedömningen eller inte kan uteslutas, kan planen eller projektet i fråga inte godkännas. Beroende på vilken grad av påverkan som identifierats kan det dock vara möjligt att vidta begränsande åtgärder för att undvika dessa effekter eller minska dem till en nivå där de inte längre kommer att påverka områdets integritet negativt.

  Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.6 |
| --- |

Om skadliga effekter på områdets integritet har konstaterats under den lämpliga bedömningen eller inte kan uteslutas, kan planen eller projektet i fråga inte godkännas. Beroende på vilken grad av påverkan som identifierats kan det dock vara möjligt att vidta begränsande åtgärder för att undvika dessa effekter eller minska dem till en nivå där de inte längre kommer att påverka områdets integritet negativt.

Om skadliga effekter på områdets integritet har konstaterats under den lämpliga bedömningen eller inte kan uteslutas, kan planen eller projektet i fråga inte godkännas. Beroende på vilken grad av påverkan som identifierats kan det dock vara möjligt att vidta begränsande åtgärder för att undvika dessa effekter eller minska dem till en nivå där de inte längre kommer att påverka områdets integritet negativt.

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.6

Begränsande åtgärder får föreslås av plan- eller projektexploatören eller krävas av de behöriga nationella myndigheterna för att avlägsna, förebygga eller minska de effekter som identifierats i den lämpliga bedömningen till en nivå där de inte längre kommer att påverka områdets integritet.

I praktiken påvisas behovet av begränsande åtgärder ofta i ett tidigt skede då en plan/ett projekt utformas (till exempel under ett förberedande samtal mellan exploatören/sökanden och naturvårdsrådgivarna innan ansökan påbörjas) och inkluderas sedan som en del av ansökan om godkännande. Begränsande åtgärder kan visserligen inte beaktas vid förhandsbedömningen av planen eller projektet, men det faktum att de har identifierats som nödvändiga kan i hög grad bidra till att den lämpliga bedömningen genomförs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt och i rätt tid. Därmed bidrar de till beslutet om huruvida planen eller projektet kan godkännas enligt artikel 6.3.

Begränsande åtgärder har en ordningsföljd som i första hand innebär att undvika (dvs. förhindra att betydande effekter uppstår) och sedan minska effekterna (dvs. minska omfattningen och/eller sannolikheten för påverkan). Exempel finns i tabell 6:

undvika

minska

Tabell 6

Tabell 6

Exempel på typer av begränsande åtgärder

Exempel på typer av begränsande åtgärder

| Påverkan kan undvikas på följande sätt: |
| --- |
| — | Tekniska lösningar för att förhindra negativa effekter av planen eller projektet (t.ex. anordningar som dämpar buller, ljus eller damm). |

Påverkan kan undvikas på följande sätt:

—

Tekniska lösningar för att förhindra negativa effekter av planen eller projektet (t.ex. anordningar som dämpar buller, ljus eller damm).

| — | Lokalisering av projektelement för att undvika känsliga områden (hela Natura 2000-områden eller viktiga områden som ligger inom eller som förbinder Natura 2000-områden). |
| --- | --- |

—

Lokalisering av projektelement för att undvika känsliga områden (hela Natura 2000-områden eller viktiga områden som ligger inom eller som förbinder Natura 2000-områden).

| — | Skyddsstängsel och andra åtgärder för att förhindra skador på vegetationen och/eller vilda djur. |
| --- | --- |

—

Skyddsstängsel och andra åtgärder för att förhindra skador på vegetationen och/eller vilda djur.

| — | Arbeten undviks under känsliga perioder (t.ex. arternas fortplantningssäsong). |
| --- | --- |

—

Arbeten undviks under känsliga perioder (t.ex. arternas fortplantningssäsong).

| — | Optimerad samordning av arbeten för att undvika kumulativa effekter. |
| --- | --- |

—

Optimerad samordning av arbeten för att undvika kumulativa effekter.

Påverkan kan minska på följande sätt:

| — | Begränsning av utsläpp. |
| --- | --- |

—

Begränsning av utsläpp.

| — | Bullerbarriärer såsom skärmar. |
| --- | --- |

—

Bullerbarriärer såsom skärmar.

| — | Anordningar för avskiljning av föroreningar. |
| --- | --- |

—

Anordningar för avskiljning av föroreningar.

| — | Begränsat tillträde till känsliga områden under uppbyggnad/drift. |
| --- | --- |

—

Begränsat tillträde till känsliga områden under uppbyggnad/drift.

| — | Övergångsställen för vilda djur (t.ex. broar, tunnlar och ”ekodukter”). |
| --- | --- |

—

Övergångsställen för vilda djur (t.ex. broar, tunnlar och ”ekodukter”).

| — | Anpassning av aktiviteter som ger upphov till effekter för att dessa ska minska i möjligaste mån (t.ex. minskning av buller, ljus, damm, osv.). |
| --- | --- |

—

Anpassning av aktiviteter som ger upphov till effekter för att dessa ska minska i möjligaste mån (t.ex. minskning av buller, ljus, damm, osv.).

På plannivå kan begränsande åtgärder t.ex. inbegripa omlokalisering eller avlägsnande av komponenter i planen som visat sig ha betydande negativa effekter på områdets integritet. De föreslagna åtgärderna kan finjusteras under hela bedömningsprocessen. På en hög planeringsnivå (t.ex. i nationella/regionala planer) kan begränsningen innebära att man fastställer potentiella åtgärder som ska utarbetas mer detaljerat på en lägre nivå, enligt de ekologiska, lokala, tidsmässiga, rättsliga och finansiella parametrar som ska uppfyllas som en del av varje ansökan.

Begränsande åtgärder får inte förväxlas med kompensationsåtgärder som endast beaktas enligt artikel 6.4 (se avsnitt 3.3.3 i detta dokument).

får inte förväxlas med kompensationsåtgärder

| Begränsande åtgärder
  är åtgärder som syftar till att minimera eller till och med eliminera de negativa effekter som kan uppstå när en plan eller ett projekt genomförs så att områdets integritet inte påverkas negativt. Dessa åtgärder behandlas inom ramen för artikel 6.3 och utgör en integrerad del av specifikationerna för en plan eller ett projekt eller är beroende av dess godkännande.


  Kompensationsåtgärder
  är oberoende av projektet (inbegripet eventuella tillhörande begränsande åtgärder). De är avsedda att kompensera för den negativa påverkan av planen eller projektet, så att Natura 2000-nätet totalt sett förblir ekologiskt sammanhängande. De kan endast beaktas mot bakgrund av artikel 6.4.

  Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.4.1. |
| --- |

Begränsande åtgärder
  är åtgärder som syftar till att minimera eller till och med eliminera de negativa effekter som kan uppstå när en plan eller ett projekt genomförs så att områdets integritet inte påverkas negativt. Dessa åtgärder behandlas inom ramen för artikel 6.3 och utgör en integrerad del av specifikationerna för en plan eller ett projekt eller är beroende av dess godkännande.

Begränsande åtgärder

är åtgärder som syftar till att minimera eller till och med eliminera de negativa effekter som kan uppstå när en plan eller ett projekt genomförs så att områdets integritet inte påverkas negativt. Dessa åtgärder behandlas inom ramen för artikel 6.3 och utgör en integrerad del av specifikationerna för en plan eller ett projekt eller är beroende av dess godkännande.

Kompensationsåtgärder
  är oberoende av projektet (inbegripet eventuella tillhörande begränsande åtgärder). De är avsedda att kompensera för den negativa påverkan av planen eller projektet, så att Natura 2000-nätet totalt sett förblir ekologiskt sammanhängande. De kan endast beaktas mot bakgrund av artikel 6.4.

Kompensationsåtgärder

är oberoende av projektet (inbegripet eventuella tillhörande begränsande åtgärder). De är avsedda att kompensera för den negativa påverkan av planen eller projektet, så att Natura 2000-nätet totalt sett förblir ekologiskt sammanhängande. De kan endast beaktas mot bakgrund av artikel 6.4.

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.4.1.

Särskilt gäller detta för de åtgärder som inte utgör en funktionell del av projektet, såsom förbättringar och återställande av livsmiljöer (även om de bidrar till en nettoökning av livsmiljöarealen inom det drabbade området (33)) eller att fortplantnings- eller rastplatser upprättas eller förbättras för arterna. Dessa åtgärder ska inte betraktas som begränsande åtgärder, eftersom de inte minskar projektets negativa påverkan som sådan. Om dessa åtgärder går utöver den normala praxis som krävs för att bevara området uppfyller de snarare kriterierna för kompensationsåtgärder.

33

Varje begränsande åtgärd ska beskrivas i detalj, där det anges hur åtgärden kommer att eliminera eller minska de negativa effekter som identifierats, hur och när den kommer att genomföras, samt vem som kommer att genomföra den. Följande aspekter ska anges:

Varje begränsande åtgärd ska beskrivas i detalj

| — | De effekter som begränsande åtgärderna syftar till att ta itu med, inbegripet information om relevanta parametrar (t.ex. arealen för de livsmiljöer av gemenskapsintresse som utsätts för försämring och deras bevarandegrad i området, samt den art som är föremål för störningar). |
| --- | --- |

—

De effekter som begränsande åtgärderna syftar till att ta itu med, inbegripet information om relevanta parametrar (t.ex. arealen för de livsmiljöer av gemenskapsintresse som utsätts för försämring och deras bevarandegrad i området, samt den art som är föremål för störningar).

| — | De förväntade resultaten från genomförandet av de föreslagna begränsande åtgärderna, med hänvisning till varje parameter (t.ex. livsmiljöns areal, arters populationsstorlek eller struktur och funktioner). |
| --- | --- |

—

De förväntade resultaten från genomförandet av de föreslagna begränsande åtgärderna, med hänvisning till varje parameter (t.ex. livsmiljöns areal, arters populationsstorlek eller struktur och funktioner).

| — | Den tekniska och vetenskapliga genomförbarheten och graden av effektivitet som förväntas av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Den tekniska och vetenskapliga genomförbarheten och graden av effektivitet som förväntas av de föreslagna åtgärderna.

| — | Den person eller det organ som ansvarar för genomförandet. |
| --- | --- |

—

Den person eller det organ som ansvarar för genomförandet.

| — | Skötsel och förvaltning av det område där begränsande åtgärderna kommer att genomföras (metoder, varaktighet). |
| --- | --- |

—

Skötsel och förvaltning av det område där begränsande åtgärderna kommer att genomföras (metoder, varaktighet).

| — | Lokaliseringen och tidsplanen för åtgärderna i förhållande till planen/projektet. |
| --- | --- |

—

Lokaliseringen och tidsplanen för åtgärderna i förhållande till planen/projektet.

| — | Metoderna för att kontrollera genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Metoderna för att kontrollera genomförandet av åtgärderna.

| — | Finansieringen av åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Finansieringen av åtgärderna.

| — | Övervakningsprogrammet för att kontrollera åtgärdernas effektivitet och vid behov anpassa dem. |
| --- | --- |

—

Övervakningsprogrammet för att kontrollera åtgärdernas effektivitet och vid behov anpassa dem.

Begränsande åtgärdernas effektivitet måste påvisas, (t.ex. med hänvisning till de genomfördes på ett framgångsrikt sätt vid andra liknande exploateringar), och övervakas genom att ett system införs för att övervaka resultaten och vidta korrigerande åtgärder där brister upptäcks. Följande checklista kan användas för att bedöma effektiviteten:

Begränsande åtgärdernas effektivitet

| Ruta 13


  Bedömning av begränsande åtgärders effektivitet







  — | Är det möjligt att genomföra begränsande åtgärder inom ramen för den plan eller det projekt som utvärderas? |
| --- | --- |

Ruta 13

Ruta 13

Bedömning av begränsande åtgärders effektivitet

Bedömning av begränsande åtgärders effektivitet

—

Är det möjligt att genomföra begränsande åtgärder inom ramen för den plan eller det projekt som utvärderas?

| — | Är begränsande åtgärder tydligt inriktade på de effekter som identifierats i den lämpliga bedömningen? Kan åtgärderna på ett effektivt sätt minska effekterna till en nivå som inte är betydande? |
| --- | --- |

—

Är begränsande åtgärder tydligt inriktade på de effekter som identifierats i den lämpliga bedömningen? Kan åtgärderna på ett effektivt sätt minska effekterna till en nivå som inte är betydande?

| — | Finns det tillräckliga medel och resurser för att genomföra begränsande åtgärder? |
| --- | --- |

—

Finns det tillräckliga medel och resurser för att genomföra begränsande åtgärder?

| — | Finns det uppgifter om att de föreslagna begränsande åtgärderna genomförts på ett framgångsrikt sätt tidigare? |
| --- | --- |

—

Finns det uppgifter om att de föreslagna begränsande åtgärderna genomförts på ett framgångsrikt sätt tidigare?

| — | Finns det några indikationer på begränsande faktorer och som visar att de föreslagna åtgärderna kommer att bli framgångsrika eller misslyckas? |
| --- | --- |

—

Finns det några indikationer på begränsande faktorer och som visar att de föreslagna åtgärderna kommer att bli framgångsrika eller misslyckas?

| — | Finns det en övergripande plan för hur begränsande åtgärderna ska genomföras och upprätthållas (inklusive övervakning och utvärdering vid behov)? |
| --- | --- |

—

Finns det en övergripande plan för hur begränsande åtgärderna ska genomföras och upprätthållas (inklusive övervakning och utvärdering vid behov)?

Övervakning av begränsande åtgärder är avgörande för att kontrollera att de genomförs på ett framgångsrikt sätt och i rätt tid och för att upptäcka eventuella oväntade effekter som kräver ytterligare åtgärder.

Övervakning

De begränsande åtgärdernas effektivitet måste påvisas innan planen eller projektet godkänns. Om begränsningens effektivitet är beroende av att det föreligger stabila naturliga förhållanden eller naturliga processer som kan förändras (t.ex. på grund av översvämningar, torka, stormar eller andra händelser) bör dessutom övervakning användas för att kontrollera de förväntade resultaten och upptäcka eventuella ändringar som motiverar en anpassning eller omplanering av åtgärderna.

Resultaten av övervakningen bör delas med de behöriga myndigheterna för att de ska kunna hjälpa till att formulera lämpliga svarsalternativ vid behov. Det kan t.ex. vara för att åtgärda uppenbara brister i den begränsande åtgärden eller för att reagera på oväntade effekter eller på effekter för vilka endast en risk identifierats. I tabell 7 ges ett exempel på en matris som kan användas för att presentera information om begränsande åtgärder.

De förväntade resultaten vid genomförandet av den begränsande åtgärden för att förebygga eller minska de effekter som identifierats i bedömningen bör dokumenteras på lämpligt sätt.

I tabell 8 ges ett exempel på en matris för att presentera resultatet av bedömningen efter den begränsande åtgärden.

Tabell 7

Tabell 7

Information om begränsande åtgärder som föreslås för en plan eller ett projekt

Information om begränsande åtgärder som föreslås för en plan eller ett projekt

| Identifierade negativa effekter (förteckning) | Beskrivning av åtgärderna, närmare uppgifter om genomförande, ändamålsenlighet och övervakning |
| --- | --- |
| Effekt nr. 1 | Åtgärd nr. 1 |
| Namn/beskrivning | Förklara hur åtgärden kommer att bidra till att undvika/minska effekterna på områdets integritet. | Förklara hur åtgärden kommer att genomföras och av vem. | Påvisa dess effektivitet (t.ex. baserat på vetenskapliga belägg expertunderlag). | Ange en tidsplan för genomförandet i förhållande till planen eller projektet. | Ange det föreslagna övervakningssystemet och rapporteringskraven, inbegripet hur eventuella oväntade effekter kommer att hanteras. |
| | Redogör för den begränsande åtgärden och förklara vilka faktorer som kommer att leda till att de negativa effekterna begränsas. | Detta kan inbegripa detaljerade uppgifter om rättsligt bindande avtal som bör slutföras före godkännandet av planen eller projektet. | Detta kan inbegripa utvärdering av i) rapporter eller belägg från liknande projekt eller planer, ii) utlåtanden från relevanta experter, eller iii) stöd från den berörda naturvårdsmyndigheten. | En viss begränsning kan integreras i planen eller projektet. I vissa fall kommer detta att vara ytterligare en åtgärd som måste vidtas antingen före eller strax efter godkännandet av planen/projektet. | Detta kan ske genom rättsligt bindande avtal innan godkännandet av planen/projektet. |
| | | | | | |
| | | | | | |

Identifierade negativa effekter (förteckning)

Beskrivning av åtgärderna, närmare uppgifter om genomförande, ändamålsenlighet och övervakning

Effekt nr. 1

Effekt nr. 1

Åtgärd nr. 1

Åtgärd nr. 1

Namn/beskrivning

Förklara hur åtgärden kommer att bidra till att undvika/minska effekterna på områdets integritet.

Förklara hur åtgärden kommer att genomföras och av vem.

Påvisa dess effektivitet (t.ex. baserat på vetenskapliga belägg expertunderlag).

Ange en tidsplan för genomförandet i förhållande till planen eller projektet.

Ange det föreslagna övervakningssystemet och rapporteringskraven, inbegripet hur eventuella oväntade effekter kommer att hanteras.

Redogör för den begränsande åtgärden och förklara vilka faktorer som kommer att leda till att de negativa effekterna begränsas.

Redogör för den begränsande åtgärden och förklara vilka faktorer som kommer att leda till att de negativa effekterna begränsas.

Detta kan inbegripa detaljerade uppgifter om rättsligt bindande avtal som bör slutföras före godkännandet av planen eller projektet.

Detta kan inbegripa detaljerade uppgifter om rättsligt bindande avtal som bör slutföras före godkännandet av planen eller projektet.

Detta kan inbegripa utvärdering av i) rapporter eller belägg från liknande projekt eller planer, ii) utlåtanden från relevanta experter, eller iii) stöd från den berörda naturvårdsmyndigheten.

Detta kan inbegripa utvärdering av i) rapporter eller belägg från liknande projekt eller planer, ii) utlåtanden från relevanta experter, eller iii) stöd från den berörda naturvårdsmyndigheten.

En viss begränsning kan integreras i planen eller projektet. I vissa fall kommer detta att vara ytterligare en åtgärd som måste vidtas antingen före eller strax efter godkännandet av planen/projektet.

En viss begränsning kan integreras i planen eller projektet. I vissa fall kommer detta att vara ytterligare en åtgärd som måste vidtas antingen före eller strax efter godkännandet av planen/projektet.

Detta kan ske genom rättsligt bindande avtal innan godkännandet av planen/projektet.

Detta kan ske genom rättsligt bindande avtal innan godkännandet av planen/projektet.

Tabell 8

Tabell 8

Sammanfattning av bedömningen efter genomförandet av begränsande åtgärder

Sammanfattning av bedömningen efter genomförandet av begränsande åtgärder

| Relevanta element i området | Sammanfattande beskrivning av påverkan/negativa effekter | Effekternas betydelse/storlek | Beskrivning av de föreslagna begränsande åtgärderna | Förväntade resultat när det gäller att begränsa effekterna |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Livsmiljöer






  — | ... |

Relevanta element i området

Sammanfattande beskrivning av påverkan/negativa effekter

Effekternas betydelse/storlek

Beskrivning av de föreslagna begränsande åtgärderna

Förväntade resultat när det gäller att begränsa effekterna

Livsmiljöer

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Arter

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Andra naturförhållanden av betydelse för områdets integritet

3.2.5   
  Slutsatser av den lämpliga bedömningen

Slutsatser av den lämpliga bedömningen

En bedömning som utförs enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet ska innehålla fullständiga, exakta och slutgiltiga resultat och slutsatser mot bakgrund av bästa vetenskapliga kunskap på området. Den måste kunna undanröja alla rimliga vetenskapliga tvivel om planens eller projektets effekter på det berörda skyddade området.

Slutsatserna av den lämpliga bedömningen måste tydligt avse områdets integritet och dess bevarandemål. Om bedömningen visar att området kan påverkas på ett negativt sätt bör det klargöras vilka aspekter som innebär fortsatt negativ påverkan, även efter det att begränsande åtgärder vidtagits. Detta är viktigt om planen eller projektet även ska omfattas av artikel 6.4.

Ett exempel på ett format som utarbetats för att dokumentera resultaten av den lämpliga bedömningen finns i tabell 9 på nästa sida.

Tabell 9

Tabell 9

Exempel på dokumentation i en lämplig bedömning

Exempel på dokumentation i en lämplig bedömning

| Område 1: Särskilt skyddsområde (SPA) xxx | Kortfattad beskrivning: I det särskilda skyddsområdet ingår de största våtmarkerna i regionen Xxxxx. Det finns en mångfald kustmiljöer i området som utgör livsmiljöer för ett betydande antal sjö- och vattenlevande fåglar under hela året. |
| --- | --- |
| Möjlig påverkan | Påverkat element | Bevarandemål | Negativ effekt av enskild plan och/eller enskilt projekt som påverkar elementet | Negativ effekt av plan/projekt i kombination med andra planer eller projekt som påverkar elementet | Möjliga metoder för att undvika eller begränsa negativa effekter | Slutsats: Negativa effekter på områdets integritet: Ja. Nej. Ovisst. På lång sikt. På kort sikt. |
| Förlust av livsmiljöer
  Störningar av arter | Fåglar med livsmiljöer vid kusten:
  ...
  ...
  (artnamn) | Bibehåll populationer av arter och deras utbredning ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen).
  Bibehåll de strukturer, funktioner och stödprocesser som arterna i sina livsmiljöer är beroende av ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen). | Komponent X i planen kommer att minska det salta våtmarksområde som arterna har tillgång till. Den lämpliga bedömningen uppskattar den möjliga förlusten till 110 hektar. | Det finns risk för negativa effekter i kombination med andra planer som skulle öka det indirekta trycket på dessa områden. Ökade störningar genom utökad användning för rekreation, i samband med andra projekt, skulle få negativa effekter för området. | Nej | Ja – på lång sikt |
| Försämring av livsmiljön | Fåglar på våta gräsmarker i låglandet
  ...
  ...
  (artnamn) | Bibehåll populationer av arter och deras utbredning ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen). Bibehåll de strukturer, funktioner och stödprocesser som arterna i sina livsmiljöer är beroende av ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen). | Komponent Y i planen kan orsaka en förändring av vattenflödet som kan påverka de våta gräsmarker som utgör en lämplig livsmiljö för arten ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen). | Förväntas inte | Ovisst | Ovisst (komponent Y saknar detaljerad beskrivning och dess effekt på flödessystemet kan inte bedömas eller kvantifieras). |
| ... | | | | | | |

Område 1: Särskilt skyddsområde (SPA) xxx

Område 1: Särskilt skyddsområde (SPA) xxx

Kortfattad beskrivning: I det särskilda skyddsområdet ingår de största våtmarkerna i regionen Xxxxx. Det finns en mångfald kustmiljöer i området som utgör livsmiljöer för ett betydande antal sjö- och vattenlevande fåglar under hela året.

Kortfattad beskrivning:

Möjlig påverkan

Påverkat element

Bevarandemål

Negativ effekt av enskild plan och/eller enskilt projekt som påverkar elementet

Negativ effekt av plan/projekt i kombination med andra planer eller projekt som påverkar elementet

Möjliga metoder för att undvika eller begränsa negativa effekter

Slutsats: Negativa effekter på områdets integritet: Ja. Nej. Ovisst. På lång sikt. På kort sikt.

Förlust av livsmiljöer

Störningar av arter

Fåglar med livsmiljöer vid kusten:

...

...

(artnamn)

Bibehåll populationer av arter och deras utbredning ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen).

Bibehåll de strukturer, funktioner och stödprocesser som arterna i sina livsmiljöer är beroende av ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen).

Komponent X i planen kommer att minska det salta våtmarksområde som arterna har tillgång till. Den lämpliga bedömningen uppskattar den möjliga förlusten till 110 hektar.

Det finns risk för negativa effekter i kombination med andra planer som skulle öka det indirekta trycket på dessa områden. Ökade störningar genom utökad användning för rekreation, i samband med andra projekt, skulle få negativa effekter för området.

Nej

Ja – på lång sikt

Försämring av livsmiljön

Fåglar på våta gräsmarker i låglandet

...

...

(artnamn)

Bibehåll populationer av arter och deras utbredning ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen). Bibehåll de strukturer, funktioner och stödprocesser som arterna i sina livsmiljöer är beroende av ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen).

Komponent Y i planen kan orsaka en förändring av vattenflödet som kan påverka de våta gräsmarker som utgör en lämplig livsmiljö för arten ... (med detaljerad information som relaterar till bevarandemålen).

Förväntas inte

Ovisst

Ovisst (komponent Y saknar detaljerad beskrivning och dess effekt på flödessystemet kan inte bedömas eller kvantifieras).

...

När den lämpliga bedömningen är klar bör slutsatserna presenteras tydligt i en rapport som innehåller följande:

| a) | En beskrivning av planen eller projektet som är tillräckligt detaljerad för att allmänheten ska förstå dess art, omfattning och mål. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av planen eller projektet som är tillräckligt detaljerad för att allmänheten ska förstå dess art, omfattning och mål.

| b) | En beskrivning av Natura 2000-områdets ursprungliga förhållanden, samt dess bevarandemål. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av Natura 2000-områdets ursprungliga förhållanden, samt dess bevarandemål.

| c) | En kartläggning av planens eller projektets negativa effekter på Natura 2000-området med hänsyn till de områdesspecifika bevarandemålen. |
| --- | --- |

c)

En kartläggning av planens eller projektets negativa effekter på Natura 2000-området med hänsyn till de områdesspecifika bevarandemålen.

| d) | En förklaring av hur sådana effekter kommer att undvikas eller i möjligaste mån minskas genom begränsande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

En förklaring av hur sådana effekter kommer att undvikas eller i möjligaste mån minskas genom begränsande åtgärder.

| e) | En fastställd tidslinje och kartläggning av mekanismer som gör att begränsande åtgärder garanteras, genomförs och övervakas. |
| --- | --- |

e)

En fastställd tidslinje och kartläggning av mekanismer som gör att begränsande åtgärder garanteras, genomförs och övervakas.

| f) | En vederbörligen motiverad slutsats beträffande inverkan på områdets integritet. |
| --- | --- |

f)

En vederbörligen motiverad slutsats beträffande inverkan på områdets integritet.

Rapporten från den lämpliga bedömningen ska utformas på ett tydligt sätt med följande innehåll: i) En lättförståelig evidenskedja (som t.ex. leder från verksamhet till påfrestningar, känslighet och sårbarhet hos de naturelement som påverkas). Samt ii) bevis och analyser på en nivå som anpassas till samråd med relevanta naturvårdsinstanser och med allmänheten.

I fråga om vissa av planens delar eller komponenter kan det råda ovisshet om de negativa effekterna på områdets sammanhållning eller så kan det vara omöjligt att avgöra med tillräcklig säkerhet. Dessa aspekter kräver dock ytterligare överväganden. Många nationella strategier omfattar viktiga planerade investeringar såsom nya reservoarer eller transportkorridorer som kan påverka Natura 2000-områden, men vars exakta lokalisering, utformning eller drift ännu inte har fastställts. Sådana faktorer måste vederbörligen bedömas på projektnivå. I sådana fall bör detta faktum, dvs. att det fortfarande råder osäkerhet, registreras i resultaten av bedömningen. Dessutom måste sådana komponenter/delar av planerna genomgå lämplig bedömning på projektnivå (se även avsnitt 4.2).

Slutsatserna av den lämpliga bedömningen, tillsammans med eventuella överenskomna begränsande åtgärder eller villkor, bör också ingå i tillståndet eller i övriga beslut som fattas i samband med den plan eller det projekt som övervägs.

| Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning



  Det är de behöriga nationella myndigheterna som ska godkänna planen eller projektet mot bakgrund av slutsatserna i den lämpliga bedömningen av konsekvenserna av en plan eller ett projekt för det berörda Natura 2000-området. Detta kan göras först sedan de har konstaterat att områdets integritet inte kommer att ta skada av planen eller projektet. Så är fallet när det ur ett vetenskapligt perspektiv inte kvarstår några rimliga tvivel om att verksamheten inte kan ha en skadlig inverkan.


  Om det fortfarande råder tvivel huruvida områdets integritet inte kommer att påverkas negativt i samband med de projekt och planer som övervägs, är den behöriga myndigheten skyldig att vägra ge tillstånd (mål C-127/02, punkt 57).

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.7.3 |
| --- |

Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning

Att fatta beslut på grundval av en lämplig bedömning

Det är de behöriga nationella myndigheterna som ska godkänna planen eller projektet mot bakgrund av slutsatserna i den lämpliga bedömningen av konsekvenserna av en plan eller ett projekt för det berörda Natura 2000-området. Detta kan göras först sedan de har konstaterat att områdets integritet inte kommer att ta skada av planen eller projektet. Så är fallet när det ur ett vetenskapligt perspektiv inte kvarstår några rimliga tvivel om att verksamheten inte kan ha en skadlig inverkan.

Det är de behöriga nationella myndigheterna som ska godkänna planen eller projektet mot bakgrund av slutsatserna i den lämpliga bedömningen av konsekvenserna av en plan eller ett projekt för det berörda Natura 2000-området. Detta kan göras först sedan de har konstaterat att områdets integritet inte kommer att ta skada av planen eller projektet. Så är fallet när det ur ett vetenskapligt perspektiv inte kvarstår några rimliga tvivel om att verksamheten inte kan ha en skadlig inverkan.

Om det fortfarande råder tvivel huruvida områdets integritet inte kommer att påverkas negativt i samband med de projekt och planer som övervägs, är den behöriga myndigheten skyldig att vägra ge tillstånd (mål C-127/02, punkt 57).

Om det fortfarande råder tvivel huruvida områdets integritet inte kommer att påverkas negativt i samband med de projekt och planer som övervägs, är den behöriga myndigheten skyldig att vägra ge tillstånd (mål C-127/02, punkt 57).

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.7.3

Ruta 16 i slutet av avsnitt 3.2 innehåller en provrapport för att visa resultaten av den lämpliga bedömningen.

Om den behöriga myndigheten fastställer att skadliga effekter kommer att uppstå eller inte kan uteslutas får planen eller projektet inte fortsätta (om inte villkoren i artikel 6.4 är uppfyllda – se avsnitt 3.3).

3.2.6   
  Övriga överväganden: Samråd, den lämpliga bedömningens kvalitet, tillgång till rättslig prövning

Övriga överväganden: Samråd, den lämpliga bedömningens kvalitet, tillgång till rättslig prövning

Samråd

Samråd

Samråd med experter, övriga myndigheter, icke-statliga organisationer, potentiellt berörda grupper och med allmänheten kan bidra till att förbättra den tillgängliga informationen om miljön för de som genomför den lämpliga bedömningen och för beslutsfattarna. Det kan t.ex. ske genom kartläggning av hur miljön påverkas eller genom utformning av lämpliga begränsande åtgärder. Samråd kan också bidra till att minimera potentiella konflikter och förseningar.

Samråd med berörda myndigheter, experter inom biologi eller ekologi samt med företrädare för relevanta industrier och politiska sektorer, intressegrupper och icke-statliga organisationer under de förfaranden som anges i artikel 6.3 förbättrar tillgången till information och beaktandet av olika synpunkter.

Naturvårds- och sektorsmyndigheter bör samarbeta under bedömningsprocessen för att säkerställa i) att den lämpliga bedömningen baseras på bästa tillgängliga information och erfarenheter, samt ii) att samtliga relevanta aspekter beaktas på lämpligt sätt.

| Allmänhetens deltagande i artikel 6.3-förfarandet



  I habitatdirektivet finns ingen uttrycklig skyldighet att inhämta synpunkter från allmänheten vid godkännande av planer eller projekt som kräver en lämplig bedömning. Enligt artikel 6.3 ska det endast göras ”om detta är lämpligt”. Domstolen har dock klargjort att den berörda allmänheten, inklusive erkända icke-statliga miljöorganisationer, på grundval av kraven i Århuskonventionen (34)
  , har rätt att delta i tillståndsförfarandet (C-243/15, punkt 49). Denna rätt omfattar framför allt ”rätt att, bland annat, delta i beslutsprocessen ’på ett meningsfullt sätt’ genom att ’skriftligen eller, i förekommande fall, vid en offentlig utfrågning eller ett offentligt möte med sökanden lämna alla synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som den anser vara av betydelse för den föreslagna verksamheten’” (mål C-243/15, punkt 46).

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 4.7.2. |
| --- |

Allmänhetens deltagande i artikel 6.3-förfarandet

Allmänhetens deltagande i artikel 6.3-förfarandet

I habitatdirektivet finns ingen uttrycklig skyldighet att inhämta synpunkter från allmänheten vid godkännande av planer eller projekt som kräver en lämplig bedömning. Enligt artikel 6.3 ska det endast göras ”om detta är lämpligt”. Domstolen har dock klargjort att den berörda allmänheten, inklusive erkända icke-statliga miljöorganisationer, på grundval av kraven i Århuskonventionen (34)
  , har rätt att delta i tillståndsförfarandet (C-243/15, punkt 49). Denna rätt omfattar framför allt ”rätt att, bland annat, delta i beslutsprocessen ’på ett meningsfullt sätt’ genom att ’skriftligen eller, i förekommande fall, vid en offentlig utfrågning eller ett offentligt möte med sökanden lämna alla synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som den anser vara av betydelse för den föreslagna verksamheten’” (mål C-243/15, punkt 46).

I habitatdirektivet finns ingen uttrycklig skyldighet att inhämta synpunkter från allmänheten vid godkännande av planer eller projekt som kräver en lämplig bedömning. Enligt artikel 6.3 ska det endast göras ”om detta är lämpligt”. Domstolen har dock klargjort att den berörda allmänheten, inklusive erkända icke-statliga miljöorganisationer, på grundval av kraven i Århuskonventionen

34

, har rätt att delta i tillståndsförfarandet (C-243/15, punkt 49). Denna rätt omfattar framför allt ”rätt att, bland annat, delta i beslutsprocessen ’på ett meningsfullt sätt’ genom att ’skriftligen eller, i förekommande fall, vid en offentlig utfrågning eller ett offentligt möte med sökanden lämna alla synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som den anser vara av betydelse för den föreslagna verksamheten’” (mål C-243/15, punkt 46).

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 4.7.2.

När den lämpliga bedömningen samordnas eller genomförs tillsammans med miljökonsekvensbedömningen (MKB) och/eller den strategiska miljöbedömningen (SMB) kan den också dra nytta av de nödvändiga bestämmelserna beträffande allmänhetens deltagande enligt dessa direktiv. Det är dock viktigt att resultaten av den lämpliga bedömningen skiljer sig från resultaten av MKB/SMB. Detta krävs för att säkerställa en korrekt tillämpning av artikel 6.3 andra meningen: tillstånd kan endast ges efter ett konstaterande att det inte kommer att påverka det berörda områdets integritet negativt.

Enligt MKB-direktivet (artikel 6) ska medlemsstaterna i) säkerställa samråd med relevanta myndigheter, samt ii) sörja för tidiga och effektiva möjligheter att informera allmänheten och göra det möjligt för den berörda allmänheten att delta i beslutsprocessen på miljöområdet. Detta inbegriper att rimliga tidsramar fastställs för deltagandets olika etapper. Liknande krav fastställs i artikel 6 i SMB-direktivet.

| Allmänhetens deltagande enligt MKB- och SMB-direktiven



  MKB-direktivet


  Beaktandeled och skäl:







  — | Om
  allmänheten faktiskt deltar
  i beslutsprocessen har den möjlighet att avge yttranden och uttrycka farhågor som kan vara relevanta för besluten, och beslutsfattaren får möjlighet att beakta dessa, vilket ökar ansvarigheten och öppenheten i beslutsprocessen och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för fattade beslut. |
| --- | --- |

Allmänhetens deltagande enligt MKB- och SMB-direktiven

Allmänhetens deltagande enligt MKB- och SMB-direktiven

MKB-direktivet

MKB-direktivet

Beaktandeled och skäl:

Beaktandeled och skäl:

—

Om
  allmänheten faktiskt deltar
  i beslutsprocessen har den möjlighet att avge yttranden och uttrycka farhågor som kan vara relevanta för besluten, och beslutsfattaren får möjlighet att beakta dessa, vilket ökar ansvarigheten och öppenheten i beslutsprocessen och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för fattade beslut.

Om

allmänheten faktiskt deltar

i beslutsprocessen har den möjlighet att avge yttranden och uttrycka farhågor som kan vara relevanta för besluten, och beslutsfattaren får möjlighet att beakta dessa, vilket ökar ansvarigheten och öppenheten i beslutsprocessen och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för fattade beslut.

| — | Deltagande, bland annat av sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga miljöskyddsorganisationer, bör därför främjas, bland annat genom miljöupplysning till allmänheten. |
| --- | --- |

—

Deltagande, bland annat av sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga miljöskyddsorganisationer, bör därför främjas, bland annat genom miljöupplysning till allmänheten.

Deltagande, bland annat av sammanslutningar, organisationer och grupper, särskilt icke-statliga miljöskyddsorganisationer, bör därför främjas, bland annat genom miljöupplysning till allmänheten.

| — | Ett av Århuskonventionens mål är att garantera allmänhetens rätt att delta i beslut i miljöfrågor för att bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som är tillfredsställande för människors hälsa och välbefinnande. Enligt artikel 6 i Århuskonventionen får allmänheten delta i beslut om verksamheter som inte anges i [bilaga I] och som kan ha betydande påverkan på miljön. |
| --- | --- |

—

Ett av Århuskonventionens mål är att garantera allmänhetens rätt att delta i beslut i miljöfrågor för att bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som är tillfredsställande för människors hälsa och välbefinnande. Enligt artikel 6 i Århuskonventionen får allmänheten delta i beslut om verksamheter som inte anges i [bilaga I] och som kan ha betydande påverkan på miljön.

Ett av Århuskonventionens mål är att garantera allmänhetens rätt att delta i beslut i miljöfrågor för att bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som är tillfredsställande för människors hälsa och välbefinnande. Enligt artikel 6 i Århuskonventionen får allmänheten delta i beslut om verksamheter som inte anges i [bilaga I] och som kan ha betydande påverkan på miljön.

Artikel 6.2: För att se till att den berörda allmänheten på ett effektivt sätt kan delta i beslutsprocesserna ska allmänheten informeras elektroniskt och genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt om följande frågor i ett tidigt skede av de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i artikel 2.2, och senast så snart som information rimligen kan lämnas.

Artikel 6.2: För att se till att den berörda allmänheten på ett effektivt sätt kan delta i beslutsprocesserna ska allmänheten informeras elektroniskt och genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt om följande frågor i ett tidigt skede av de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i artikel 2.2, och senast så snart som information rimligen kan lämnas.

SMB-direktivet

SMB-direktivet

Beaktandeled och skäl: För att bidra till en öppnare beslutsprocess och i syfte att säkerställa att de uppgifter som lämnas för bedömningen är uttömmande och tillförlitliga är det nödvändigt att föreskriva att myndigheter med relevant miljöansvar och allmänheten skall höras vid bedömningen av planer och program, samt att lämpliga tidsramar fastställs som ger tillräckligt med tid för samråd, inbegripet avgivande av yttranden.

Beaktandeled och skäl: För att bidra till en öppnare beslutsprocess och i syfte att säkerställa att de uppgifter som lämnas för bedömningen är uttömmande och tillförlitliga är det nödvändigt att föreskriva att myndigheter med relevant miljöansvar och allmänheten skall höras vid bedömningen av planer och program, samt att lämpliga tidsramar fastställs som ger tillräckligt med tid för samråd, inbegripet avgivande av yttranden.

Artikel 6.4: Medlemsstaterna skall definiera allmänheten med avseende på punkt 2 och därvid inbegripa den allmänhet som berörs, eller kan antas bli berörd, eller som har ett intresse av beslutsfattandet enligt detta direktiv, inbegripet relevanta ickestatliga organisationer t.ex. sådana som främjar miljöskydd och andra berörda organisationer.

Artikel 6.4: Medlemsstaterna skall definiera allmänheten med avseende på punkt 2 och därvid inbegripa den allmänhet som berörs, eller kan antas bli berörd, eller som har ett intresse av beslutsfattandet enligt detta direktiv, inbegripet relevanta ickestatliga organisationer t.ex. sådana som främjar miljöskydd och andra berörda organisationer.

Att säkerställa kvaliteten på den lämpliga bedömningen

Att säkerställa kvaliteten på den lämpliga bedömningen

Som tidigare nämnts måste en lämplig bedömning baseras på bästa vetenskapliga rön på området. Den lämpliga bedömningen måste därför göras av en eller flera personer med erforderlig ekologisk expertis och erfarenhet. Studien bör vid behov kompletteras med ytterligare sakkunskap och erfarenhet (t.ex. inom geologi, hydrologi, teknik eller planering, miljölagstiftning) och framställningen ska göras på ett vetenskapligt fullständigt, professionellt och objektivt sätt.

Studien som ger information inför en lämplig bedömning kommer i allmänhet att lämnas in av dem som ansöker om godkännande för en plan eller ett projekt. De behöriga myndigheterna bör förvissa sig om att studien uppvisar tillräcklig expertis, omfattning och fokus i förhållande till de ekologiska frågorna eller andra frågor (t.ex. på det hydrologiska området), samt tillräcklig kompetens och standard ifråga om vetenskapliga metoder och konsekvensbedömningar. För att uppfylla dessa kvalitetskrav har vissa länder antagit ett certifieringssystem eller ett kvalificerings-/tillståndssystem för dem som genomför en studie vid en lämplig bedömning (se ruta 14).

| Säkerställande av kvaliteten på miljörapporten om miljökonsekvensbedömning i MKB-direktivet


  För att se till att miljökonsekvensbeskrivningen är fullständig och av god kvalitet ska







  a) | exploatören se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter, |
| --- | --- |

Säkerställande av kvaliteten på miljörapporten om miljökonsekvensbedömning i MKB-direktivet

Säkerställande av kvaliteten på miljörapporten om miljökonsekvensbedömning i MKB-direktivet

För att se till att miljökonsekvensbeskrivningen är fullständig och av god kvalitet ska

För att se till att miljökonsekvensbeskrivningen är fullständig och av god kvalitet ska

a)

exploatören se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter,

exploatören se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter,

| b) | den ansvariga myndigheten se till att den har, eller vid behov kan tillgå, tillräcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen, och |
| --- | --- |

b)

den ansvariga myndigheten se till att den har, eller vid behov kan tillgå, tillräcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen, och

den ansvariga myndigheten se till att den har, eller vid behov kan tillgå, tillräcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen, och

| c) | den ansvariga myndigheten vid behov be exploatören om kompletterande information, i enlighet med bilaga IV, som är av direkt relevans för att nå en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan. |
| --- | --- |

c)

den ansvariga myndigheten vid behov be exploatören om kompletterande information, i enlighet med bilaga IV, som är av direkt relevans för att nå en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan.

den ansvariga myndigheten vid behov be exploatören om kompletterande information, i enlighet med bilaga IV, som är av direkt relevans för att nå en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan.

Medlemsstaterna ska om nödvändigt säkerställa att de myndigheter som har tillgång till relevanta uppgifter, särskilt vad avser artikel 3, gör dessa tillgängliga för exploatören

Medlemsstaterna ska om nödvändigt säkerställa att de myndigheter som har tillgång till relevanta uppgifter, särskilt vad avser artikel 3, gör dessa tillgängliga för exploatören

(artikel 5.3 b och 5.4 i MKB-direktivet).

| Ruta 14


  Användning av licensierade experter för lämplig bedömning i Tjeckien

  I Tjeckien är det endast licensierade experter som får genomföra lämpliga bedömningar (AA). Licenssystemet är förankrat i lagen om naturskydd och detaljerna specificeras i ett ministerdekret. Det första grundläggande kriteriet för att erhålla en licens är en examen i biologi, ekologi eller statsexamen för behörighet inom ekologi. Inga undantag från denna regel är tillåtna eftersom erfarenheterna från området har visat att kunskap om ekologi är en nödvändig förutsättning för korrekta bedömningar.
  En statsexamen för behörighet består av ett skriftligt prov i ekologi, zoologi, botanik och i nationell lagstiftning, där det sistnämnda området är kopplat till lämpliga bedömningar (AA) och MKB/SMB-frågor samt en muntlig presentation av en fallstudie. Examinationerna äger rum ungefär två gånger om året och standarden är ganska hög, med särskild tonvikt på kunskaper i ekologi. De som klarar provet beviljas en licens av miljöministeriet (MoE) under fem år.
  Licenssystemet har haft en positiv effekt när det gäller att förbättra den övergripande AA-processen. De auktoriserade bedömarna anordnar regelbundna möten för att utbyta erfarenheter och diskutera svåra fall. Mot bakgrund av detta har miljöministeriet beställt ett antal praktiska vägledningar från bedömarna för att förbättra AA-avtalen och säkerställa en konsekvent strategi. |
| --- |

Ruta 14

Ruta 14

Användning av licensierade experter för lämplig bedömning i Tjeckien

Användning av licensierade experter för lämplig bedömning i Tjeckien

I Tjeckien är det endast licensierade experter som får genomföra lämpliga bedömningar (AA). Licenssystemet är förankrat i lagen om naturskydd och detaljerna specificeras i ett ministerdekret. Det första grundläggande kriteriet för att erhålla en licens är en examen i biologi, ekologi eller statsexamen för behörighet inom ekologi. Inga undantag från denna regel är tillåtna eftersom erfarenheterna från området har visat att kunskap om ekologi är en nödvändig förutsättning för korrekta bedömningar.

En statsexamen för behörighet består av ett skriftligt prov i ekologi, zoologi, botanik och i nationell lagstiftning, där det sistnämnda området är kopplat till lämpliga bedömningar (AA) och MKB/SMB-frågor samt en muntlig presentation av en fallstudie. Examinationerna äger rum ungefär två gånger om året och standarden är ganska hög, med särskild tonvikt på kunskaper i ekologi. De som klarar provet beviljas en licens av miljöministeriet (MoE) under fem år.

Licenssystemet har haft en positiv effekt när det gäller att förbättra den övergripande AA-processen. De auktoriserade bedömarna anordnar regelbundna möten för att utbyta erfarenheter och diskutera svåra fall. Mot bakgrund av detta har miljöministeriet beställt ett antal praktiska vägledningar från bedömarna för att förbättra AA-avtalen och säkerställa en konsekvent strategi.

Resultaten av bedömningar enligt artikel 6.3 bör göra det möjligt att fullt ut spåra de beslut som fattas. Detta gäller oberoende av om artikel 6.3 följs genom befintliga förfaranden för miljökonsekvensbedömning eller andra specifika tillvägagångssätt.

| Ruta 15


  Faktorer som säkerställer en lämplig bedömnings kvalitet

  Bedömningens innehåll:






  — | Den ska beakta alla faktorer som bidrar till Natura 2000-områdets integritet såsom anges i områdets bevarandemål, förvaltningsplan (om sådan finns) och standarddataformulär, betydelsen av berörda livsmiljöer och arter inom ramen för nätverket, och den ska vara baserad på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap på området. |
| --- | --- |

Ruta 15

Ruta 15

Faktorer som säkerställer en lämplig bedömnings kvalitet

Faktorer som säkerställer en lämplig bedömnings kvalitet

Bedömningens innehåll:

—

Den ska beakta alla faktorer som bidrar till Natura 2000-områdets integritet såsom anges i områdets bevarandemål, förvaltningsplan (om sådan finns) och standarddataformulär, betydelsen av berörda livsmiljöer och arter inom ramen för nätverket, och den ska vara baserad på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap på området.

| — | Den ska beakta området och dess funktion inom den biogeografiska regionen och Natura 2000-nätverkets ekologiska samstämmighet. |
| --- | --- |

—

Den ska beakta området och dess funktion inom den biogeografiska regionen och Natura 2000-nätverkets ekologiska samstämmighet.

| — | Den ska på ett uttömmande sätt kartlägga alla potentiella konsekvenser av planen eller projektet som kan antas leda till betydande påverkan på området. Därvid ska den beakta de kumulativa konsekvenser som kan antas uppkomma när planen eller projektet som bedöms kombineras med andra planer eller projekt. |
| --- | --- |

—

Den ska på ett uttömmande sätt kartlägga alla potentiella konsekvenser av planen eller projektet som kan antas leda till betydande påverkan på området. Därvid ska den beakta de kumulativa konsekvenser som kan antas uppkomma när planen eller projektet som bedöms kombineras med andra planer eller projekt.

| — | Den ska vid behov införa effektiva begränsande åtgärder i planen eller projektet för att undvika, minska eller till och med upphäva de negativa effekterna på området. |
| --- | --- |

—

Den ska vid behov införa effektiva begränsande åtgärder i planen eller projektet för att undvika, minska eller till och med upphäva de negativa effekterna på området.

| — | Den ska tillämpa bästa tillgängliga teknik och metoder för att uppskatta hur omfattande planens eller projektets påverkan blir på områdets eller områdenas ekologiska integritet. |
| --- | --- |

—

Den ska tillämpa bästa tillgängliga teknik och metoder för att uppskatta hur omfattande planens eller projektets påverkan blir på områdets eller områdenas ekologiska integritet.

| — | Den ska omfatta stabila indikatorer för övervakning av planens eller projektets genomförande. |
| --- | --- |

—

Den ska omfatta stabila indikatorer för övervakning av planens eller projektets genomförande.

För att uppfylla kraven i artikel 6.3 får Natura 2000-myndigheterna utarbeta formella specifikationer beträffande vilken typ av information och kriterier som ska följas vid den lämpliga bedömningen.

Det rekommenderas starkt att utbyte kring god praxis och utbildning ges till alla som berörs av den lämpliga bedömningen. Det gäller t.ex. relevanta lagstadgade myndigheter på alla nivåer, konsulter, projekt- eller planexploatörer.

| Ruta 16


  Exempel på innehåll i den relevanta bedömningsrapporten


  Planens/projektets namn


  Mål, omfattning, plats, huvudverksamhet


  Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas och deras bevarandemål


  Beskrivning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas, de arter och livsmiljöer som de är utformade för och deras bevarandestatus, samt områdenas bevarandemål.


  Bedömning av planens eller projektets påverkan på områdets integritet







  — | Beskriv de delar av planen eller projektet (enskilt eller i kombination med andra projekt eller planer) som sannolikt kommer att leda till betydande påverkan på Natura 2000-området. Använd resultaten av behovsbedömningen. |
| --- | --- |

Ruta 16

Ruta 16

Exempel på innehåll i den relevanta bedömningsrapporten

Exempel på innehåll i den relevanta bedömningsrapporten

Planens/projektets namn

Planens/projektets namn

Mål, omfattning, plats, huvudverksamhet

Mål, omfattning, plats, huvudverksamhet

Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas och deras bevarandemål

Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas och deras bevarandemål

Beskrivning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas, de arter och livsmiljöer som de är utformade för och deras bevarandestatus, samt områdenas bevarandemål.

Beskrivning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas, de arter och livsmiljöer som de är utformade för och deras bevarandestatus, samt områdenas bevarandemål.

Bedömning av planens eller projektets påverkan på områdets integritet

Bedömning av planens eller projektets påverkan på områdets integritet

—

Beskriv de delar av planen eller projektet (enskilt eller i kombination med andra projekt eller planer) som sannolikt kommer att leda till betydande påverkan på Natura 2000-området. Använd resultaten av behovsbedömningen.

Beskriv de delar av planen eller projektet (enskilt eller i kombination med andra projekt eller planer) som sannolikt kommer att leda till betydande påverkan på Natura 2000-området. Använd resultaten av behovsbedömningen.

| — | Beskriv hur planen eller projektet kommer att påverka arter och livsmiljöer som skyddas i området och konsekvenserna för områdets bevarandemål (t.ex. förlust av livsmiljöer, fragmentering, artens störning, artens dödlighet, kemiska, hydrologiska och/eller geologiska förändringar). Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen. |
| --- | --- |

—

Beskriv hur planen eller projektet kommer att påverka arter och livsmiljöer som skyddas i området och konsekvenserna för områdets bevarandemål (t.ex. förlust av livsmiljöer, fragmentering, artens störning, artens dödlighet, kemiska, hydrologiska och/eller geologiska förändringar). Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

Beskriv hur planen eller projektet kommer att påverka arter och livsmiljöer som skyddas i området och konsekvenserna för områdets bevarandemål (t.ex. förlust av livsmiljöer, fragmentering, artens störning, artens dödlighet, kemiska, hydrologiska och/eller geologiska förändringar). Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

| — | Ange om områdets integritet kommer att påverkas av planen eller projektet, eller inte. |
| --- | --- |

—

Ange om områdets integritet kommer att påverkas av planen eller projektet, eller inte.

Ange om områdets integritet kommer att påverkas av planen eller projektet, eller inte.

| — | Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen. |
| --- | --- |

—

Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

Riskbegränsande åtgärder

Riskbegränsande åtgärder

| — | Beskriv vilka begränsande åtgärder som ska vidtas för att undvika eller minska de negativa effekterna på områdets integritet och visa hur effektiva de är för att minska effekterna till en nivå som inte är betydande. |
| --- | --- |

—

Beskriv vilka begränsande åtgärder som ska vidtas för att undvika eller minska de negativa effekterna på områdets integritet och visa hur effektiva de är för att minska effekterna till en nivå som inte är betydande.

Beskriv vilka begränsande åtgärder som ska vidtas för att undvika eller minska de negativa effekterna på områdets integritet och visa hur effektiva de är för att minska effekterna till en nivå som inte är betydande.

| — | Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen. |
| --- | --- |

—

Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

Bekräfta om det råder ovisshet och eventuella luckor i informationen.

| — | Beskrivning av avsedd övervakning. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av avsedd övervakning.

Beskrivning av avsedd övervakning.

Slutsats

Slutsats

Ange om områdets integritet kan eller kommer att påverkas av planen eller projektet eller inte (med beaktande av försiktighetsprincipen).

Ange om områdets integritet kan eller kommer att påverkas av planen eller projektet eller inte (med beaktande av försiktighetsprincipen).

Källor som använts vid utarbetandet av den lämpliga bedömningen

Källor som använts vid utarbetandet av den lämpliga bedömningen

Ange vilka informationskällor som använts

Ange vilka informationskällor som använts

Resultat av samråd

Resultat av samråd

Namn på de organ, institutioner eller experter som rådfrågats

Namn på de organ, institutioner eller experter som rådfrågats

Sammanfattning av svaren

Sammanfattning av svaren

Tillgång till rättslig prövning

Tillgång till rättslig prövning

Europeiska unionens domstol har också erkänt allmänhetens rätt, inbegripet miljöorganisationer, att bestrida besluten vid lämpliga bedömningar som fattats av myndigheter (mål C-243/15, punkterna 56–61). Detta gäller även beträffande giltigheten av slutsatserna från bedömningen av riskerna med planen eller projektet för områdets integritet.

3.3   Steg 3: Förfarande enligt artikel 6.4

Steg 3: Förfarande enligt artikel 6.4

| Artikel 6.4 tillåter undantag från den allmänna bestämmelsen i artikel 6.3, men tillämpningen sker inte automatiskt. Det ankommer på myndigheten att besluta om huruvida ett undantag från artikel 6.3 kan tillämpas. Artikel 6.4 ska tillämpas i den ordning som fastställs i direktivet, dvs. efter det att alla bestämmelser i artikel 6.3 har genomförts på ett tillfredsställande sätt.
  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.2. |
| --- |

Artikel 6.4 tillåter undantag från den allmänna bestämmelsen i artikel 6.3, men tillämpningen sker inte automatiskt. Det ankommer på myndigheten att besluta om huruvida ett undantag från artikel 6.3 kan tillämpas. Artikel 6.4 ska tillämpas i den ordning som fastställs i direktivet, dvs. efter det att alla bestämmelser i artikel 6.3 har genomförts på ett tillfredsställande sätt.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.2.

Planer och projekt där slutsatsen från den lämpliga bedömningen inte visar att de berörda områdenas integritet inte påverkas får endast godkännas av de behöriga myndigheterna om ett undantag söks i enlighet med artikel 6.4.

Artikel 6.4 föreskriver tre centrala krav som ska uppfyllas och styrkas:

| 1. | Att det alternativ som lagts fram för godkännande är det minst skadliga för livsmiljöerna och arterna i Natura 2000-området, oavsett ekonomiska överväganden, och att det inte finns något annat genomförbart alternativ som inte skulle skada områdets eller områdenas integritet. |
| --- | --- |

1.

Att det alternativ som lagts fram för godkännande är det minst skadliga för livsmiljöerna och arterna i Natura 2000-området, oavsett ekonomiska överväganden, och att det inte finns något annat genomförbart alternativ som inte skulle skada områdets eller områdenas integritet.

| 2. | Att det finns tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet ”orsaker av social eller ekonomisk karaktär”. |
| --- | --- |

2.

Att det finns tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet ”orsaker av social eller ekonomisk karaktär”.

| 3. | Alla nödvändiga kompensationsåtgärder ska vidtas för att se till att Natura 2000-nätet skyddas som ett totalt sett sammanhängande område. |
| --- | --- |

3.

Alla nödvändiga kompensationsåtgärder ska vidtas för att se till att Natura 2000-nätet skyddas som ett totalt sett sammanhängande område.

Dessa tre centrala krav diskuteras i följande avsnitt.

3.3.1   
  Steg 1: Att undersöka alternativa lösningar

Steg 1: Att undersöka alternativa lösningar

| De behöriga nationella myndigheterna har ansvaret för att se till att alla genomförbara alternativa lösningar som uppfyller planens/projektets mål har undersökts på samma detaljnivå. Denna bedömning bör göras med beaktande av de arter och livsmiljöer för vilka området har utsetts och områdets bevarandemål.


  Det måste visas att det saknas alternativ innan man undersöker om planen eller projektet måste genomföras av tvingande hänsyn till allmänintresset (domstolens dom i Castro Verde-målet, C-239/04, punkterna 36–39).

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 5.3.1. |
| --- |

De behöriga nationella myndigheterna har ansvaret för att se till att alla genomförbara alternativa lösningar som uppfyller planens/projektets mål har undersökts på samma detaljnivå. Denna bedömning bör göras med beaktande av de arter och livsmiljöer för vilka området har utsetts och områdets bevarandemål.

De behöriga nationella myndigheterna har ansvaret för att se till att alla genomförbara alternativa lösningar som uppfyller planens/projektets mål har undersökts på samma detaljnivå. Denna bedömning bör göras med beaktande av de arter och livsmiljöer för vilka området har utsetts och områdets bevarandemål.

Det måste visas att det saknas alternativ innan man undersöker om planen eller projektet måste genomföras av tvingande hänsyn till allmänintresset (domstolens dom i Castro Verde-målet, C-239/04, punkterna 36–39).

Det måste visas att det saknas alternativ innan man undersöker om planen eller projektet måste genomföras av tvingande hänsyn till allmänintresset (domstolens dom i Castro Verde-målet, C-239/04, punkterna 36–39).

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 5.3.1.

Den första skyldigheten enligt undantagsförfarandet i artikel 6.4 är att undersöka om det finns alternativa lösningar till planen eller projektet. Alternativa lösningar kan avse en alternativ utformning av projektet (t.ex. andra vägsträckningar eller ett annat antal körfält). De kan också hänvisa till alternativ som ingår i ett större perspektiv för att uppnå samma övergripande mål. Exempelvis kan en förbättring av järnvägsnätet betraktas som ett alternativ till en ny väg och en utbyggnad av vindkraften kan betraktas som ett alternativ till ett vattenkraftverk.

Undersökningen av alternativa lösningar enligt artikel 6.4 omfattar följande uppgifter:

| — | Kartläggning av alternativa lösningar. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av alternativa lösningar.

| — | Jämförande bedömning av de alternativ som övervägs. |
| --- | --- |

—

Jämförande bedömning av de alternativ som övervägs.

| — | Motivering till varför det saknas alternativ som kan övervägas enligt artikel 6.4 (i tillämpliga fall). |
| --- | --- |

—

Motivering till varför det saknas alternativ som kan övervägas enligt artikel 6.4 (i tillämpliga fall).

a)   
  Identifiering av alternativa lösningar

Identifiering av alternativa lösningar

Den första uppgiften är att granska vilka alternativ som är möjliga för att uppnå planens eller projektets mål. Det är avgörande att beakta det scenario som innebär att planen/projektet inte genomförs, även kallat nollalternativet, som utgör utgångspunkten för jämförelse mellan alternativen.

Alternativen kan bestå av

| — | olika sätt att uppnå målen för den föreslagna exploateringen, |
| --- | --- |

—

olika sätt att uppnå målen för den föreslagna exploateringen,

| — | olika platser som kan finnas tillgängliga för exploateringen med hänsyn till skyddade livsmiljöer och arter, till exempel genom att olika korridorer för landtransporter anges i huvudplanerna för vägar och motorvägar eller olika zoner för bostadsbyggande, |
| --- | --- |

—

olika platser som kan finnas tillgängliga för exploateringen med hänsyn till skyddade livsmiljöer och arter, till exempel genom att olika korridorer för landtransporter anges i huvudplanerna för vägar och motorvägar eller olika zoner för bostadsbyggande,

| — | alternativ för exploateringens omfattning och storlek, |
| --- | --- |

—

alternativ för exploateringens omfattning och storlek,

| — | olika lösningar för exploateringens utformning, |
| --- | --- |

—

olika lösningar för exploateringens utformning,

| — | olika tekniker, konstruktionsmetoder eller operativa metoder för genomförandet av exploateringen, |
| --- | --- |

—

olika tekniker, konstruktionsmetoder eller operativa metoder för genomförandet av exploateringen,

| — | en tidsplan för de olika verksamheterna och uppgifterna i var och en av etapperna för genomförandet, inklusive under konfigurering, drift, underhåll och, i förekommande fall, avveckling eller rekonditionering. |
| --- | --- |

—

en tidsplan för de olika verksamheterna och uppgifterna i var och en av etapperna för genomförandet, inklusive under konfigurering, drift, underhåll och, i förekommande fall, avveckling eller rekonditionering.

Naturbaserade lösningar (i motsats till traditionell ”grå infrastruktur”) kan ofta vara lika bärkraftiga och mindre skadliga för Natura 2000-områden. Att återställa en naturlig flodbädd med angränsande våtmarker kan exempelvis säkerställa ett liknade eller bättre översvämningsskydd än artificiellt konstruerade fördämningar och/eller reservoarer. Samtidigt kan detta innebära betydligt mindre påverkan på skyddade livsmiljöer och arter, eller till och med förbättra deras livsvillkor. Därför bör sådana alternativ beaktas vid analysen av tillgängliga möjligheter.

Nationella eller regionala insatser och strategier och andra dokument som fastställer sektorspolitik (t.ex. om förnybar energi eller annan infrastrukturutveckling) kan utgöra en ram för bedömning av vilket utbud och vilken typ av möjliga alternativa lösningar som finns när det gäller planer. Planeringsprocessen är särskilt lämplig för analys av alternativ. Den är nämligen en iterativ process som kan tillhandahålla lösningar som skyddar Natura 2000-områden och säkerställer en hållbar utveckling av verksamheter för att tillgodose samhällets behov.

Alternativ bör övervägas för alla delar, aktiviteter och verksamheter i planen som har identifierats som skadliga för Natura 2000-områdenas integritet.

Såsom beskrivs i avsnitt 3.2.6 kan vissa delar eller åtgärder i planen vara otillräckligt definierade när det gäller planer, vilket begränsar bedömningen av alternativ. Rimliga alternativ bör dock fortfarande identifieras, beskrivas och utvärderas, med beaktande av planens eller programmets mål och geografiska räckvidd. Detta krävs också i SMB-direktivet (artikel 5).

Det kan vara lättare att genomföra artikel 6.4 om planens eller projektets exploatörer diskuterar möjliga alternativ med de behöriga myndigheterna och/eller de lagstadgade naturvårdsmyndigheterna i ett tidigt skede av processen.

En lämplig ram för att hitta alternativ tillhandahålls i förfarandena för offentligt samråd som fastställs i SMB-direktiven och MKB-direktiven.

b)   
  Jämförande bedömning av alternativen som övervägs

Jämförande bedömning av alternativen som övervägs

De behöriga myndigheternas ansvar är att utvärdera de alternativa lösningarnas relativa inverkan i syfte att motivera ett beslut enligt artikel 6.4. De behöriga myndigheterna måste fastställa om det alternativ som föreslås för godkännande är det minst skadliga för livsmiljöer och arter samt för integriteten i de Natura 2000-områden som berörs. Bedömningen av alternativa lösningar är nödvändig även om investeringen redan är motiverad på förhand av tvingande skäl på grund av väsentligt allmänintresse, t.ex. genom nationell lagstiftning.

De olika alternativen måste jämföras mot bakgrund av deras konsekvenser för livsmiljöer och arter som har en betydande förekomst i området, för bevarandemålen och områdets integritet samt dess betydelse för Natura 2000-nätets ekologiska samstämmighet.

De identifierade effekterna av varje alternativ måste beskrivas fullständigt och exakt, samt kvantifieras så långt som möjligt med avseende på följande (icke-uttömmande förteckning), med hänsyn till områdets specifika bevarandemål:

| — | Natura 2000-områden som påverkas: |
| --- | --- |

—

Natura 2000-områden som påverkas:

| — | Område med förlust och försämring av livsmiljöer. |
| --- | --- |

—

Område med förlust och försämring av livsmiljöer.

| — | Berörda arters populationsantal. |
| --- | --- |

—

Berörda arters populationsantal.

| — | Försämring av viktiga funktioner. |
| --- | --- |

—

Försämring av viktiga funktioner.

| — | Störningar. |
| --- | --- |

—

Störningar.

| — | Undanträngning av arters populationer. |
| --- | --- |

—

Undanträngning av arters populationer.

Detta bör utgöra grunden för att jämföra alternativ och för att fastställa vilka alternativ som är minst skadliga för Natura 2000-områden och de arter och livsmiljöer som har en betydande förekomst där, med tanke på de områdesspecifika bevarandemålen. Detta måste fastställas på grundval av en uppsättning kvalitativa och kvantitativa kriterier.

I en andra fas kan andra kriterier, såsom sociala hänsyn och den ekonomiska kostnaden för de alternativ som analyseras, beaktas vid valet av alternativa lösningar.

| De ekonomiska kostnaderna för de åtgärder som kan komma att beaktas vid översynen av alternativen får inte vara den enda avgörande faktorn vid valet av alternativa lösningar. En projektexploatör kan med andra ord inte hävda att alternativen inte har undersökts därför att de skulle kosta för mycket.
  (Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.3.1) |
| --- |

De ekonomiska kostnaderna för de åtgärder som kan komma att beaktas vid översynen av alternativen får inte vara den enda avgörande faktorn vid valet av alternativa lösningar. En projektexploatör kan med andra ord inte hävda att alternativen inte har undersökts därför att de skulle kosta för mycket.

(Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.3.1)

Uppgifterna som ska utföras vid bedömning av alternativ sammanfattas i ruta 17.

| Ruta 17


  Så här bedöms alternativa lösningar







  — | Genomför samråd med berörda organ och organisationer, |
| --- | --- |

Ruta 17

Ruta 17

Så här bedöms alternativa lösningar

Så här bedöms alternativa lösningar

—

Genomför samråd med berörda organ och organisationer,

| — | Använd informationen som samlats in för att slutföra behovsbedömningen och de lämpliga bedömningsstegen i artikel 6.3. |
| --- | --- |

—

Använd informationen som samlats in för att slutföra behovsbedömningen och de lämpliga bedömningsstegen i artikel 6.3.

| — | Identifiera och karakterisera planens eller projektets huvudmål, även i breda (strategiska) termer (35). |
| --- | --- |

—

Identifiera och karakterisera planens eller projektets huvudmål, även i breda (strategiska) termer (35).

35

| — | Identifiera alla alternativa sätt att uppnå projektets eller planens mål. |
| --- | --- |

—

Identifiera alla alternativa sätt att uppnå projektets eller planens mål.

| — | Tillhandahåll så mycket information som möjligt, redovisa luckor i informationen och ange informationskällor. |
| --- | --- |

—

Tillhandahåll så mycket information som möjligt, redovisa luckor i informationen och ange informationskällor.

| — | Bedöm vilka kvalitativa och kvantitativa konsekvenser som respektive alternativ får för områdets bevarandemål. |
| --- | --- |

—

Bedöm vilka kvalitativa och kvantitativa konsekvenser som respektive alternativ får för områdets bevarandemål.

En matris för identifiering och bedömning av alternativen presenteras i tabell 10. Matrisen kan också användas för att rapportera resultaten efter bedömningen av alternativ.

Tabell 10

Tabell 10

Matris för bedömning av alternativa lösningar

Matris för bedömning av alternativa lösningar

| Bedömning av alternativa lösningar |
| --- |
| Beskrivning av planen eller projektet och dess syften | Nollalternativet |
| Planens eller projektets förväntade negativa effekter på Natura 2000-området på grundval av den lämpliga bedömningen |
| Jämförelse med planen eller projektet |
| Möjliga alternativa lösningar | Ge belägg för hur de alternativa lösningarna har bedömts | Beskriv de relativa effekterna på bevarandemålen för Natura 2000 (större eller mindre negativa effekter) |
| Alternativa platser/vägsträckningar |
| Alternativ 1 | | |
| Alternativ 2 | | |
| Alternativ 3 | | |
| Alternativ storlek och skala |
| Alternativ 1 | | |
| Alternativ 2 | | |
| Alternativ 3 | | |
| Alternativa sätt att uppfylla målen (t.ex. efterfrågestyrning) |
| Alternativ 1 | | |
| Alternativ 2 | | |
| Alternativ 3 | | |
| | Jämförelse med planen eller projektet (forts.) | |
| Möjliga alternativa lösningar | Ge belägg för hur de alternativa lösningarna har bedömts | Beskriv de relativa effekterna på bevarandemålen för Natura 2000 (större eller mindre negativa effekter) |
| | Alternativa metoder (för konstruktion, drift, avveckling) | |
| Alternativ 1 | | |
| Alternativ 2 | | |
| Alternativ 3 | | |
| | Alternativa tidsplaner | |
| Alternativ 1 | | |
| Alternativ 2 | | |
| Alternativ 3 | | |
| Slutsatser om bedömning av alternativ |

Bedömning av alternativa lösningar

Bedömning av alternativa lösningar

Beskrivning av planen eller projektet och dess syften

Nollalternativet

Planens eller projektets förväntade negativa effekter på Natura 2000-området på grundval av den lämpliga bedömningen

Jämförelse med planen eller projektet

Jämförelse med planen eller projektet

Möjliga alternativa lösningar

Ge belägg för hur de alternativa lösningarna har bedömts

Beskriv de relativa effekterna på bevarandemålen för Natura 2000 (större eller mindre negativa effekter)

Alternativa platser/vägsträckningar

Alternativa platser/vägsträckningar

Alternativ 1

Alternativ 2

Alternativ 3

Alternativ storlek och skala

Alternativ storlek och skala

Alternativ 1

Alternativ 2

Alternativ 3

Alternativa sätt att uppfylla målen (t.ex. efterfrågestyrning)

Alternativa sätt att uppfylla målen (t.ex. efterfrågestyrning)

Alternativ 1

Alternativ 2

Alternativ 3

Jämförelse med planen eller projektet (forts.)

Jämförelse med planen eller projektet (forts.)

Möjliga alternativa lösningar

Ge belägg för hur de alternativa lösningarna har bedömts

Beskriv de relativa effekterna på bevarandemålen för Natura 2000 (större eller mindre negativa effekter)

Alternativa metoder (för konstruktion, drift, avveckling)

Alternativa metoder (för konstruktion, drift, avveckling)

Alternativ 1

Alternativ 2

Alternativ 3

Alternativa tidsplaner

Alternativa tidsplaner

Alternativ 1

Alternativ 2

Alternativ 3

Slutsatser om bedömning av alternativ

Slutsatser om bedömning av alternativ

I ruta 18 sammanfattas exempel på alternativ som har beaktats i samband med underrättelser till kommissionen för yttranden i enlighet med artikel 6.4 i habitatdirektivet (36).

36

| Ruta 18


  Exempel på alternativ som övervägs enligt artikel 6.4-förfarandet


  Fall 1. Fördjupning och utvidgning av en flods fartygsfarleder

  Projektet omfattade en fördjupning och utvidgning av fartygsfarleden i floden Main längs avsnitten Wipfeld, Garstadt och Schweinfurt i Bayern, Tyskland.
  I den lämpliga bedömningen drogs slutsatsen att detta skulle få betydande konsekvenser för två Natura 2000-områden och att två livsmiljötyper skulle skadas direkt, vilket innebar en förlust på 9 460 m2 för den prioriterade livsmiljön 91E0* och 6 440 m2 för livsmiljö 6510.
  Tre alternativ undersöktes utöver nollalternativet. Det senare visade betydelsen av mål för flodtransporter. Ett av alternativen förkastades eftersom det skulle påverka ett annat Natura 2000-område negativt och förlänga både projektets byggtid och rumsliga utbredning. Ett annat alternativ förkastades fastän det skulle få färre negativa ekologiska effekter. Orsaken var att det inte skulle förbättra flodens nautiska egenskaper, vilket var ett av projektets mål.
  Det valda alternativet skulle skapa en kontinuerlig navigationskanal med enhetlig minsta bredd och djup. Dessutom var det huvudsakligen begränsat till den befintliga flodbädden. Även om det påverkade de två livsmiljötyper av gemenskapsintresse som nämns ovan, ansåg de behöriga myndigheterna att den föreslagna lösningen uppnådde den bästa balansen mellan miljö- och flodtransportmål. Förlusten av livsmiljöer skulle kompenseras på lämpligt sätt.

  Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik

  Projektet gällde en järnvägsförbindelse för långdistans- och förortstrafik mellan Bad Cannstatt och Stuttgart (Tyskland). Det skulle i hög grad påverka ett Natura 2000-område, som innehåller en viktig livsmiljö för läderbaggen (Osmoderma eremita), en skyddad prioriterad art.
  Myndigheterna undersökte alternativa rutter som omfattade hela avsnittet, delar av avsnittet och nollalternativet. Det senare skulle inte uppfylla projektets kriterier som var att koppla samman stationerna Stuttgart och Bad Cannstatt och renovera järnvägsbron över floden Neckar. Alla andra alternativa lösningar skulle avsevärt påverka Natura 2000-området, även zoner med prioriterade arter. Jämförelsen visade att vissa av alternativen skulle omfatta en större del av Natura 2000-området än det avsnitt som valts ut eller att alternativen skulle leda till avverkning av ett större antal träd som utgör potentiella livsmiljöer för arterna. Den föreslagna lösningen gav därför den bästa balansen mellan ekologiska och ekonomiska mål.

  Fall 3. Anläggning av en ny hamn

  Projektet gällde byggandet av en ny hamn i Granadilla, Tenerife, Kanarieöarna. Projektet skulle inverka negativt på två Natura 2000-områden som är avsedda för karettsköldpaddan (Caretta caretta), en prioriterad art, samt för den prioriterade livsmiljötypen 2130 (fasta kustsanddyner med örtvegetation, ”grå sanddyner”).
  De spanska myndigheterna hade studerat flera alternativ, bland annat möjligheten att inte bygga ut mer hamnkapacitet (nollalternativet) samt fortsatt utvidgning och utveckling av den befintliga hamnen i Santa Cruz. Nollalternativet förkastades eftersom de befintliga hamnanläggningarna inte skulle kunna hantera den förväntade ökningen av sjöfarten och eftersom ökad hamnkapacitet var nödvändig för öns ekonomiska utveckling. Det var omöjligt att utvidga de befintliga hamnanläggningarna i Santa Cruz på grund av ett antal tekniska faktorer. Det gick inte att välja andra alternativa platser på grund av flera olika faktorer, t.ex. havsbottnens djup vid kusten, avsaknaden av ett stenbrott tillräckligt nära det planerade området, bristande tillgång till kostnadsfri angränsande mark för hantering och logistikverksamhet, lämpliga transportförbindelser med inlandet och närhet till dem som använder hamnen. |
| --- |

Ruta 18

Ruta 18

Exempel på alternativ som övervägs enligt artikel 6.4-förfarandet

Exempel på alternativ som övervägs enligt artikel 6.4-förfarandet

Fall 1. Fördjupning och utvidgning av en flods fartygsfarleder

Fall 1. Fördjupning och utvidgning av en flods fartygsfarleder

Projektet omfattade en fördjupning och utvidgning av fartygsfarleden i floden Main längs avsnitten Wipfeld, Garstadt och Schweinfurt i Bayern, Tyskland.

I den lämpliga bedömningen drogs slutsatsen att detta skulle få betydande konsekvenser för två Natura 2000-områden och att två livsmiljötyper skulle skadas direkt, vilket innebar en förlust på 9 460 m2 för den prioriterade livsmiljön 91E0* och 6 440 m2 för livsmiljö 6510.

2

2

Tre alternativ undersöktes utöver nollalternativet. Det senare visade betydelsen av mål för flodtransporter. Ett av alternativen förkastades eftersom det skulle påverka ett annat Natura 2000-område negativt och förlänga både projektets byggtid och rumsliga utbredning. Ett annat alternativ förkastades fastän det skulle få färre negativa ekologiska effekter. Orsaken var att det inte skulle förbättra flodens nautiska egenskaper, vilket var ett av projektets mål.

Det valda alternativet skulle skapa en kontinuerlig navigationskanal med enhetlig minsta bredd och djup. Dessutom var det huvudsakligen begränsat till den befintliga flodbädden. Även om det påverkade de två livsmiljötyper av gemenskapsintresse som nämns ovan, ansåg de behöriga myndigheterna att den föreslagna lösningen uppnådde den bästa balansen mellan miljö- och flodtransportmål. Förlusten av livsmiljöer skulle kompenseras på lämpligt sätt.

Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik

Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik

Projektet gällde en järnvägsförbindelse för långdistans- och förortstrafik mellan Bad Cannstatt och Stuttgart (Tyskland). Det skulle i hög grad påverka ett Natura 2000-område, som innehåller en viktig livsmiljö för läderbaggen (Osmoderma eremita), en skyddad prioriterad art.

Osmoderma eremita

Myndigheterna undersökte alternativa rutter som omfattade hela avsnittet, delar av avsnittet och nollalternativet. Det senare skulle inte uppfylla projektets kriterier som var att koppla samman stationerna Stuttgart och Bad Cannstatt och renovera järnvägsbron över floden Neckar. Alla andra alternativa lösningar skulle avsevärt påverka Natura 2000-området, även zoner med prioriterade arter. Jämförelsen visade att vissa av alternativen skulle omfatta en större del av Natura 2000-området än det avsnitt som valts ut eller att alternativen skulle leda till avverkning av ett större antal träd som utgör potentiella livsmiljöer för arterna. Den föreslagna lösningen gav därför den bästa balansen mellan ekologiska och ekonomiska mål.

Fall 3. Anläggning av en ny hamn

Fall 3. Anläggning av en ny hamn

Projektet gällde byggandet av en ny hamn i Granadilla, Tenerife, Kanarieöarna. Projektet skulle inverka negativt på två Natura 2000-områden som är avsedda för karettsköldpaddan (Caretta caretta), en prioriterad art, samt för den prioriterade livsmiljötypen 2130 (fasta kustsanddyner med örtvegetation, ”grå sanddyner”).

Caretta caretta

De spanska myndigheterna hade studerat flera alternativ, bland annat möjligheten att inte bygga ut mer hamnkapacitet (nollalternativet) samt fortsatt utvidgning och utveckling av den befintliga hamnen i Santa Cruz. Nollalternativet förkastades eftersom de befintliga hamnanläggningarna inte skulle kunna hantera den förväntade ökningen av sjöfarten och eftersom ökad hamnkapacitet var nödvändig för öns ekonomiska utveckling. Det var omöjligt att utvidga de befintliga hamnanläggningarna i Santa Cruz på grund av ett antal tekniska faktorer. Det gick inte att välja andra alternativa platser på grund av flera olika faktorer, t.ex. havsbottnens djup vid kusten, avsaknaden av ett stenbrott tillräckligt nära det planerade området, bristande tillgång till kostnadsfri angränsande mark för hantering och logistikverksamhet, lämpliga transportförbindelser med inlandet och närhet till dem som använder hamnen.

c)   
  Resultat – motivering till avsaknad av alternativ

Resultat – motivering till avsaknad av alternativ

När bedömningen av alternativa lösningar är slutförd bör man dokumentera alla alternativ som har övervägts, resultaten av bedömningen samt de byråer och andra organ som rådfrågats. Syftet är att fastställa huruvida man kan dra en objektiv slutsats att det saknas alternativa lösningar. Om alternativa lösningar har identifierats som gör att de negativa effekterna på området antingen undviks eller blir mindre allvarliga, måste en lämplig bedömning göras av alternativens potentiella effekter. Om man däremot rimligen och objektivt kan dra slutsatsen att det inte finns några alternativ måste man gå vidare till nästa steg i förfarandet enligt artikel 6.4.

3.3.2   
  Steg 2: Att undersöka tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse

Steg 2: Att undersöka tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse

Om det saknas alternativa lösningar utan negativ inverkan på Natura 2000-områdets integritet eller om det finns lösningar som leder till ännu större negativ miljöpåverkan, måste de behöriga myndigheterna undersöka om det finns tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär, som motiverar att planen eller projektet i fråga genomförs.

| Begreppet ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” definieras inte i direktivet. I andra stycket i artikel 6.4 nämns människors hälsa, den allmänna säkerheten och betydelsefulla positiva konsekvenser för miljön som exempel på sådana tvingande orsaker som har väsentligt allmänintresse.


  När det gäller ”andra tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” och som är av social eller ekonomisk karaktär, framgår av ordalydelsen att endast allmänintresset, oavsett om det främjas av offentliga eller privata organ, kan vägas mot direktivets bevarandemål. Således kan projekt som utarbetats av privata organ endast övervägas om de tjänar sådana allmänintressen och om detta kan påvisas.


  Det är rimligt att anta att ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär” avser situationer där en plan eller ett projekt är absolut nödvändiga i följande fall:







  — | För att genomföra åtgärder eller politik som syftar till att skydda värden som är grundläggande för medborgarnas liv (hälsa, säkerhet, miljö). |
| --- | --- |

Begreppet ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” definieras inte i direktivet. I andra stycket i artikel 6.4 nämns människors hälsa, den allmänna säkerheten och betydelsefulla positiva konsekvenser för miljön som exempel på sådana tvingande orsaker som har väsentligt allmänintresse.

Begreppet ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” definieras inte i direktivet. I andra stycket i artikel 6.4 nämns människors hälsa, den allmänna säkerheten och betydelsefulla positiva konsekvenser för miljön som exempel på sådana tvingande orsaker som har väsentligt allmänintresse.

När det gäller ”andra tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” och som är av social eller ekonomisk karaktär, framgår av ordalydelsen att endast allmänintresset, oavsett om det främjas av offentliga eller privata organ, kan vägas mot direktivets bevarandemål. Således kan projekt som utarbetats av privata organ endast övervägas om de tjänar sådana allmänintressen och om detta kan påvisas.

När det gäller ”andra tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse” och som är av social eller ekonomisk karaktär, framgår av ordalydelsen att endast allmänintresset, oavsett om det främjas av offentliga eller privata organ, kan vägas mot direktivets bevarandemål. Således kan projekt som utarbetats av privata organ endast övervägas om de tjänar sådana allmänintressen och om detta kan påvisas.

Det är rimligt att anta att ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär” avser situationer där en plan eller ett projekt är absolut nödvändiga i följande fall:

Det är rimligt att anta att ”tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär” avser situationer där en plan eller ett projekt är absolut nödvändiga i följande fall:

—

För att genomföra åtgärder eller politik som syftar till att skydda värden som är grundläggande för medborgarnas liv (hälsa, säkerhet, miljö).

För att genomföra åtgärder eller politik som syftar till att skydda värden som är grundläggande för medborgarnas liv (hälsa, säkerhet, miljö).

| — | För att genomföra politik som är av grundläggande betydelse för staten och samhället. |
| --- | --- |

—

För att genomföra politik som är av grundläggande betydelse för staten och samhället.

För att genomföra politik som är av grundläggande betydelse för staten och samhället.

| — | För att fullgöra särskilda skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ett led i utövandet av ekonomisk eller social verksamhet. |
| --- | --- |

—

För att fullgöra särskilda skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ett led i utövandet av ekonomisk eller social verksamhet.

För att fullgöra särskilda skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, som ett led i utövandet av ekonomisk eller social verksamhet.

Det ankommer på de behöriga myndigheterna att väga planens eller projektets tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse mot målet att bevara livsmiljöer samt vilda djur och växter. De kan endast godkänna planen eller projektet om de tvingande orsakerna väger tyngre än dess inverkan på bevarandemålen.

Det ankommer på de behöriga myndigheterna att väga planens eller projektets tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse mot målet att bevara livsmiljöer samt vilda djur och växter. De kan endast godkänna planen eller projektet om de tvingande orsakerna väger tyngre än dess inverkan på bevarandemålen.

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.3.2.

För att fastställa om det finns tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse måste en behörig myndighet beakta samtliga faktorer, dvs. om det har följande karaktär:

| — | Är tvingande: Planen eller projektet tjänar ett väsentligt allmänintresse snarare än privata intressen. |
| --- | --- |

—

Är tvingande: Planen eller projektet tjänar ett väsentligt allmänintresse snarare än privata intressen.

Är tvingande:

| — | Är väsentligt: Planen eller projektet tjänare ett intresse som uppväger skadan (eller risken för skada) för områdets integritet enligt vad som anges i den lämpliga bedömningen. |
| --- | --- |

—

Är väsentligt: Planen eller projektet tjänare ett intresse som uppväger skadan (eller risken för skada) för områdets integritet enligt vad som anges i den lämpliga bedömningen.

Är väsentligt:

| — | Har allmänintresse: Det är t.ex. en grundläggande del av den offentliga politiken för staten och samhället. |
| --- | --- |

—

Har allmänintresse: Det är t.ex. en grundläggande del av den offentliga politiken för staten och samhället.

Har allmänintresse:

Allmänintressen kan förekomma på nationell, regional eller lokal nivå, men oavsett nivå måste även de andra delarna av bedömningen uppfyllas. I praktiken är det sannolikt att planer och projekt som är förenliga med nationella eller regionala strategiska planer eller politiska strategier (t.ex. ingår i en nationell infrastrukturplan) ofta är ett allmänintresse. Det krävs dock fortfarande att man överväger om detta intresse i ett visst fall uppväger den skada som de berörda områdena kan åsamkas och därför huruvida tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse kan påvisas. Planer eller projekt som inte omfattas av nationella strategiska planer, inbegripet planer i mindre geografisk skala, kan också uppvisa tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse.

Om det finns tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse måste bedömas från fall till fall mot bakgrund av i) syftet med den särskilda planen eller projektet, och ii) deras särskilda påverkan på de Natura 2000-områden som berörs enligt den lämpliga bedömningen.

Att väga tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse mot bevarandemålen

Att väga tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse mot bevarandemålen

Beskrivningen av planen eller projektets mål kan redan omfatta element som kan användas för att bedöma om det föreligger tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse. Denna bedömning, liksom den som rör kartläggningen av mindre skadliga alternativ, kräver att samtliga tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse vägs mot de skador som orsakat Natura 2000-området till följd av genomförandet av planen eller projektet i fråga. Bedömningen ska ske med beaktande av bevarandemålen och även med hänsyn till områdets övergripande betydelse för de arter och livsmiljöer som det är utformat för.

Ju viktigare eller mer sårbara bevarandevärdena för det berörda området är desto mer restriktiv kommer tillämpningen att bli för att de tvingande orsakerna som har ett väsentligt allmänintresse ska anses vara godtagbara och för att skadan på området ska vara berättigad, enligt den lämpliga bedömningen.

Om en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art berörs är de enda överväganden som kan tas upp som tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse enligt artikel 6.4 i habitatdirektivet de som rör människors hälsa eller allmän säkerhet eller de gynnsamma konsekvenser som är av primär betydelse för miljön. Om en annan tvingande orsak som har ett väsentligt allmänintresse åberopas krävs ett yttrande från kommissionen.

Faktorer som ligger till grund för tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse kan i viss utsträckning tas med i beskrivningen av planer eller program, särskilt i redogörelsen för de mål som motiverar exploateringen. Sådana skäl måste också anges i ett formellt beslut på lämplig förvaltningsnivå (t.ex. regional eller nationell nivå) och tydligt dokumenteras.

Att beakta tvingade orsaker som har ett väsentligt allmänintresse kan ingå i den strategiska planeringen av vissa politikområden (t.ex. hantering av översvämningsrisker) som är relevanta för människors hälsa, allmän säkerhet eller skyddet av kollektiva nyttigheter. Ifråga om verksamheter som kan motiveras av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse kan behovet av att överväga alternativ och kompensation därför beaktas i ett tidigt skede av planeringsprocessen (se exempel i ruta 20 nedan).

Exempel på tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse och som tillämpas i samband med begäran om kommissionens yttranden enligt artikel 6.4 i habitatdirektivet (37) anges i ruta 19 nedan.

37

| Ruta 19


  Exempel på tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse enligt artikel 6.4


  Fall 1. Förstärkning och utvidgning av en fartygsfarled (38)

  Floden Main är en del av det transeuropeiska transportnätet (TEN) och den enda vattenvägen i inlandet som förbinder flera medlemsstater med sydöstra Europa. Det har viktiga funktioner som gränsöverskridande rutt för gods som förbinder Rotterdam (NL) och Constanţa (RO) och är därför av ekonomisk betydelse.
  Projektet är en av de sista saknade länkar som behövs för att anpassa denna farled till den nya politiska och ekonomiska utvecklingen och till kraven i ett utvidgat EU. I denna del av floden Main finns förnärvarande en flaskhals på 30 km där fartygens passage fortfarande är begränsad i bredd och djup.

  Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik (39)

  Enligt myndigheterna kommer projektet att förbättra regionala och långväga transporttjänster för passagerartrafik genom att skapa och stärka gränsöverskridande förbindelser med andra utvecklingsområden. Det skulle ingå i ett ringsystem som krävs för att förbättra järnvägstransporterna i regionen. Det skulle också innebära ombyggnad av en överfart på en bro som är mer än 100 år gammal.

  Fall 3. Anläggning av en ny hamn (40)

  Ön Teneriffa (Kanarieöarna, Spanien) är starkt beroende av sjötransporter och ett effektivt hamnsystem. Huvudhamnen, som för närvarande är belägen i huvudstaden, är utsatt för ökande trafikstockningar.
  Den nya hamnen skulle tillföra mycket kapacitet som krävs för att i) möta sjöfartens framtida tillväxt, särskilt när det gäller containertrafiken, som förväntas öka betydligt på ön, och ii) avlasta den befintliga hamnen. Den nya hamnen förväntas generera en sund ekonomisk avkastning och ge ön möjlighet att locka till sig internationell container- och omlastningstrafik. |
| --- |

Ruta 19

Ruta 19

Exempel på tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse enligt artikel 6.4

Exempel på tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse enligt artikel 6.4

Fall 1. Förstärkning och utvidgning av en fartygsfarled (38)

Fall 1. Förstärkning och utvidgning av en fartygsfarled

38

Floden Main är en del av det transeuropeiska transportnätet (TEN) och den enda vattenvägen i inlandet som förbinder flera medlemsstater med sydöstra Europa. Det har viktiga funktioner som gränsöverskridande rutt för gods som förbinder Rotterdam (NL) och Constanţa (RO) och är därför av ekonomisk betydelse.

Projektet är en av de sista saknade länkar som behövs för att anpassa denna farled till den nya politiska och ekonomiska utvecklingen och till kraven i ett utvidgat EU. I denna del av floden Main finns förnärvarande en flaskhals på 30 km där fartygens passage fortfarande är begränsad i bredd och djup.

Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik (39)

Fall 2. Järnvägslinje för långdistans- och förortstrafik

39

Enligt myndigheterna kommer projektet att förbättra regionala och långväga transporttjänster för passagerartrafik genom att skapa och stärka gränsöverskridande förbindelser med andra utvecklingsområden. Det skulle ingå i ett ringsystem som krävs för att förbättra järnvägstransporterna i regionen. Det skulle också innebära ombyggnad av en överfart på en bro som är mer än 100 år gammal.

Fall 3. Anläggning av en ny hamn (40)

Fall 3. Anläggning av en ny hamn

40

Ön Teneriffa (Kanarieöarna, Spanien) är starkt beroende av sjötransporter och ett effektivt hamnsystem. Huvudhamnen, som för närvarande är belägen i huvudstaden, är utsatt för ökande trafikstockningar.

Den nya hamnen skulle tillföra mycket kapacitet som krävs för att i) möta sjöfartens framtida tillväxt, särskilt när det gäller containertrafiken, som förväntas öka betydligt på ön, och ii) avlasta den befintliga hamnen. Den nya hamnen förväntas generera en sund ekonomisk avkastning och ge ön möjlighet att locka till sig internationell container- och omlastningstrafik.

3.3.3   
  Steg 3: Identifiering, bedömning och beslut om att vidta kompensationsåtgärder

Steg 3: Identifiering, bedömning och beslut om att vidta kompensationsåtgärder

När det väl har fastställts och dokumenterats att det inte finns några alternativ som är mindre skadliga för området och att tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse är berättigade, måste alla kompensationsåtgärder vidtas för att säkerställa skyddet av Natura 2000-nätverkets övergripande sammanhang.

| Kompensationsåtgärderna avser en viss plan eller ett visst projekt och ska vidtas utöver de normala åtgärder som uppkommer genom fågel- och habitatdirektiven. Dessa åtgärder syftar till att uppväga just de negativa effekterna av en plan eller ett projekt för de berörda arterna eller livsmiljöerna. De utgör en ”sista utväg” och ska endast tillgripas när övriga skyddsåtgärder som föreskrivs i direktivet är verkningslösa och det har beslutats att icke desto mindre överväga ett projekt eller en plan som har negativ påverkan på ett visst Natura 2000-områdes integritet eller när en sådan påverkan inte kan uteslutas.


  Detta innebär att kompensationsåtgärden ska avse Natura 2000-områdets bevarandemål samt de livsmiljöer och arter som påverkas negativt. Åtgärden ska stå i proportionell relation till livsmiljöernas och arternas kvalitet, kvantitet, funktioner och status. Samtidigt måste man på ett adekvat sätt kompensera för områdets roll när det gäller den biogeografiska spridningen.

  Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.4 |
| --- |

Kompensationsåtgärderna avser en viss plan eller ett visst projekt och ska vidtas utöver de normala åtgärder som uppkommer genom fågel- och habitatdirektiven. Dessa åtgärder syftar till att uppväga just de negativa effekterna av en plan eller ett projekt för de berörda arterna eller livsmiljöerna. De utgör en ”sista utväg” och ska endast tillgripas när övriga skyddsåtgärder som föreskrivs i direktivet är verkningslösa och det har beslutats att icke desto mindre överväga ett projekt eller en plan som har negativ påverkan på ett visst Natura 2000-områdes integritet eller när en sådan påverkan inte kan uteslutas.

Kompensationsåtgärderna avser en viss plan eller ett visst projekt och ska vidtas utöver de normala åtgärder som uppkommer genom fågel- och habitatdirektiven. Dessa åtgärder syftar till att uppväga just de negativa effekterna av en plan eller ett projekt för de berörda arterna eller livsmiljöerna. De utgör en ”sista utväg” och ska endast tillgripas när övriga skyddsåtgärder som föreskrivs i direktivet är verkningslösa och det har beslutats att icke desto mindre överväga ett projekt eller en plan som har negativ påverkan på ett visst Natura 2000-områdes integritet eller när en sådan påverkan inte kan uteslutas.

Detta innebär att kompensationsåtgärden ska avse Natura 2000-områdets bevarandemål samt de livsmiljöer och arter som påverkas negativt. Åtgärden ska stå i proportionell relation till livsmiljöernas och arternas kvalitet, kvantitet, funktioner och status. Samtidigt måste man på ett adekvat sätt kompensera för områdets roll när det gäller den biogeografiska spridningen.

Detta innebär att kompensationsåtgärden ska avse Natura 2000-områdets bevarandemål samt de livsmiljöer och arter som påverkas negativt. Åtgärden ska stå i proportionell relation till livsmiljöernas och arternas kvalitet, kvantitet, funktioner och status. Samtidigt måste man på ett adekvat sätt kompensera för områdets roll när det gäller den biogeografiska spridningen.

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.4

a)   Huvudtyper av kompensationsåtgärder

Huvudtyper av kompensationsåtgärder

Kompensationsåtgärder inom ramen för artikel 6.4 i habitatdirektivet bör i) vara specifika för den plan eller det projekt som övervägs, och ii) gå utöver de åtgärder som krävs för att utforma, skydda och förvalta Natura 2000-områden, i enlighet med bevarandemålen för området.

Följande kan inte betraktas som kompensationsåtgärder: i) genomförande av en förvaltningsplan för området, ii) åtgärder som redan planeras för att förbättra bevarandestatusen för en livsmiljötyp på ett område, oberoende av planen och/eller projektet, eller iii) att klassificera ett område som särskilt bevarandeområde om det redan har identifierats som ett gemenskapsintresse. I stället bör kompensationsåtgärder komplettera de bevarandeåtgärder som måste fastställas och genomföras i ett Natura 2000-område och komplettera andra skyddsbestämmelser som krävs enligt habitat- och fågeldirektiven eller de skyldigheter som fastställs i EU-lagstiftningen.

kan inte

Exempel på olika typer av kompensationsåtgärder, tillsammans med kompletterande åtgärder som kan möjliggöra och underlätta genomförandet av dem, presenteras i tabell 11. Det är viktigt att notera att alla dessa åtgärder måste gå utöver de normala skyldigheterna enligt fågel- och habitatdirektiven, inklusive de som rör utformning, förvaltning och återställande av dessa områden.

åtgärder måste gå utöver de normala skyldigheterna

Tabell 11

Tabell 11

Exempel på kompensationsåtgärder som lämpar sig för artikel 6.4

Exempel på kompensationsåtgärder som lämpar sig för artikel 6.4

| Kompensationsåtgärd | Beskrivning |
| --- | --- |
| Återställande eller förbättring av livsmiljöer i befintliga områden. | Förbättring av livsmiljön i det berörda området eller återställande av livsmiljön i ett annat Natura 2000-område, i proportion till den förlust som följer av planen eller projektet, om de här åtgärderna inte redan föreskrivs i de områdesspecifika bevarandemålen. |
| Återskapande av livsmiljö | Skapande eller återställande av en livsmiljö på ett nytt eller utvidgat område, som ska införlivas i Natura 2000-nätet för att skyddas och/eller förvaltas. |
| Utformning av ett nytt område för Natura 2000-nätet där kompletterande förvaltningsåtgärder genomförs. | Utformning av ett nytt område med tillräcklig kvalitet enligt fågel- eller habitatdirektiven samtidigt som lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder genomförs. |
| Återinförande, återhämtning och förstärkning av arter inbegripet förstärkning av bytesarter. | Återinförande av arter till områden där de har försvunnit (förutsatt att återinförandet vilar på solid vetenskaplig grund) eller återuppbyggnad av arters populationer i områden där de minskar, samt fortsatt skydd och förvaltning av dessa områden till förmån för arterna. |
| Möjliga stödåtgärder | Beskrivning |
| Markinköp och upprättande och/eller genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder. | Förvärv av ett markområde för naturvård och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder. |
| Förvärv av rättigheter för naturvård och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder. | Förvärv av förvaltningsrättigheter för ett land- eller havsområde och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder. |
| Inrätta reservat | Fastställande av restriktioner för hur ett land- eller sjöområde ska användas utöver dem som krävs för att följa andra bestämmelser i fågel- och habitatdirektiven. |
| Minskning av hot | Minskning av (andra) hot, antingen genom åtgärder mot en enskild hotkälla eller genom samordnade åtgärder mot alla hotfaktorer. |

Kompensationsåtgärd

Beskrivning

Återställande eller förbättring av livsmiljöer i befintliga områden.

Förbättring av livsmiljön i det berörda området eller återställande av livsmiljön i ett annat Natura 2000-område, i proportion till den förlust som följer av planen eller projektet, om de här åtgärderna inte redan föreskrivs i de områdesspecifika bevarandemålen.

Återskapande av livsmiljö

Skapande eller återställande av en livsmiljö på ett nytt eller utvidgat område, som ska införlivas i Natura 2000-nätet för att skyddas och/eller förvaltas.

Utformning av ett nytt område för Natura 2000-nätet där kompletterande förvaltningsåtgärder genomförs.

Utformning av ett nytt område med tillräcklig kvalitet enligt fågel- eller habitatdirektiven samtidigt som lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder genomförs.

Återinförande, återhämtning och förstärkning av arter inbegripet förstärkning av bytesarter.

Återinförande av arter till områden där de har försvunnit (förutsatt att återinförandet vilar på solid vetenskaplig grund) eller återuppbyggnad av arters populationer i områden där de minskar, samt fortsatt skydd och förvaltning av dessa områden till förmån för arterna.

Möjliga stödåtgärder

Beskrivning

Markinköp och upprättande och/eller genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder.

Förvärv av ett markområde för naturvård och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder.

Förvärv av rättigheter för naturvård och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder.

Förvärv av förvaltningsrättigheter för ett land- eller havsområde och fastställande/genomförande av lämpliga skydds- och bevarandeåtgärder.

Inrätta reservat

Fastställande av restriktioner för hur ett land- eller sjöområde ska användas utöver dem som krävs för att följa andra bestämmelser i fågel- och habitatdirektiven.

Minskning av hot

Minskning av (andra) hot, antingen genom åtgärder mot en enskild hotkälla eller genom samordnade åtgärder mot alla hotfaktorer.

Möjligheten att utforma och genomföra effektiva kompensationsåtgärder kommer att variera beroende på de olika livsmiljöer och arter som berörs samt lokala förhållanden. Det finns många bra, framgångsrika exempel på återställande eller skapande av nya livsmiljöer för våtmarksfåglar eller för amfibiereproduktion. Men för många arter och livsmiljöer är de effektiva metoderna för återställande fortfarande inte välkända eller tillgängliga.

I samtliga fall måste återställande och återskapande av ekosystem och livsmiljöer för arter i kompensationssyfte baseras på solida vetenskapliga kunskaper om ekologiskt återställande (41).

41

I vissa fall kanske det inte är möjligt att ge tillräcklig kompensation genom återställande. Det kan särskilt vara fallet i följande situationer:

| — | Det kan gälla platser med avgörande betydelse för utrotningshotade arter eller livsmiljötyper som ska förstöras, men som inte kan ersättas av liknande viktiga platser (dvs. platser som är lämpliga och spelar en liknande roll inom arterna som har drabbats). |
| --- | --- |

—

Det kan gälla platser med avgörande betydelse för utrotningshotade arter eller livsmiljötyper som ska förstöras, men som inte kan ersättas av liknande viktiga platser (dvs. platser som är lämpliga och spelar en liknande roll inom arterna som har drabbats).

| — | Ibland är det inte möjligt att återställa ett område. Det kan antingen bero på att det skulle ta extremt lång tid (återställandet av en myr skulle t.ex. ta ett par tusen år) eller på att det för närvarande råder brist på kunskap om ekologiskt återställande av arten eller livsmiljötypen (t.ex. ifråga om kalkkärr eller naturligt basiska våtmarker). |
| --- | --- |

—

Ibland är det inte möjligt att återställa ett område. Det kan antingen bero på att det skulle ta extremt lång tid (återställandet av en myr skulle t.ex. ta ett par tusen år) eller på att det för närvarande råder brist på kunskap om ekologiskt återställande av arten eller livsmiljötypen (t.ex. ifråga om kalkkärr eller naturligt basiska våtmarker).

Om det saknas garantier för ett effektivt återställande eller återinförande av skadade livsmiljöer och arter, säkerställs inte efterlevnad av artikel 6.4. Vid de situationer som beskrivs ovan kan det dock ändå vara möjligt att som kompensationsåtgärd utforma, skydda och förvalta en ny plats som lämpligt område för de livsmiljö(er) som påverkas (se tabell 12).

b)   Vägledande principer för att fastställa kompensationsåtgärder och mål

Vägledande principer för att fastställa kompensationsåtgärder och mål

Kompensationsåtgärdernas huvudsyfte enligt artikel 6.4 är att Natura 2000-nätet totalt sett förblir sammanhängande. Två aspekter som avgör utformningen och genomförandet av kompensationsåtgärderna måste därför behandlas: proportionalitet and ekologisk funktionalitet.

proportionalitet

ekologisk funktionalitet

I dessa två principer fastställs omfattningen och ambitionsnivån för de åtgärder som krävs för att kompensera för planens eller projektets negativa effekter. Kompensationsåtgärderna bör också syfta till att uppväga de värsta scenarierna med sannolika negativa effekter.

| För att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande bör de kompensationsåtgärder som föreslås för ett projekt a) i motsvarande omfattning inriktas på de livsmiljöer och arter som påverkas negativt, och b) fullgöra funktioner som är jämförbara med dem som motiverade att det ursprungliga området valdes ut, särskilt när det gäller en tillräcklig geografisk spridning. Det skulle därför inte vara tillräckligt om kompensationsåtgärderna berör samma biogeografiska region i samma medlemsstat. |
| --- |

För att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande bör de kompensationsåtgärder som föreslås för ett projekt a) i motsvarande omfattning inriktas på de livsmiljöer och arter som påverkas negativt, och b) fullgöra funktioner som är jämförbara med dem som motiverade att det ursprungliga området valdes ut, särskilt när det gäller en tillräcklig geografisk spridning. Det skulle därför inte vara tillräckligt om kompensationsåtgärderna berör samma biogeografiska region i samma medlemsstat.

För att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande bör de kompensationsåtgärder som föreslås för ett projekt a) i motsvarande omfattning inriktas på de livsmiljöer och arter som påverkas negativt, och b) fullgöra funktioner som är jämförbara med dem som motiverade att det ursprungliga området valdes ut, särskilt när det gäller en tillräcklig geografisk spridning. Det skulle därför inte vara tillräckligt om kompensationsåtgärderna berör samma biogeografiska region i samma medlemsstat.

| Avståndet mellan det ursprungliga området och platsen för kompensationsåtgärderna är inte nödvändigtvis ett hinder så länge det inte påverkar områdets funktionalitet, dess roll för den geografiska spridningen och skälen till att det ursprungligen valdes ut.

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 - avsnitt 5.4.2. |
| --- |

Avståndet mellan det ursprungliga området och platsen för kompensationsåtgärderna är inte nödvändigtvis ett hinder så länge det inte påverkar områdets funktionalitet, dess roll för den geografiska spridningen och skälen till att det ursprungligen valdes ut.

Avståndet mellan det ursprungliga området och platsen för kompensationsåtgärderna är inte nödvändigtvis ett hinder så länge det inte påverkar områdets funktionalitet, dess roll för den geografiska spridningen och skälen till att det ursprungligen valdes ut.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 - avsnitt 5.4.2.

Kompensationsåtgärdernas proportionalitet

Kompensationsåtgärdernas proportionalitet

För att Natura 2000-nätet ska förbli totalt sett sammanhängande måste de föreslagna kompensationsåtgärderna lösa problem med livsmiljöer och arter i proportioner som är jämförbara med de negativa effekter som orsakas i området. De behöriga myndigheterna måste därför fastställa den relativa betydelsen av de Natura 2000-element som påverkas och de negativa effekterna på dem enligt kvantitativa och kvalitativa kriterier. Detta fastställer baslinjen för kompensation.

| Kompensationsgraden bör fastställas från fall till fall. Kompensationsgraden måste först fastställas mot bakgrund av informationen från den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3 och den ska säkerställa ekologisk funktionalitet Kompensationsgraden kan sedan omdefinieras beroende på de resultat som observeras vid övervakning av effektiviteten. En motivering ska ges till det slutliga beslutet om kompensationens omfattning.


  Den rådande meningen är att kompensationsgraden vanligen bör ligga en bra bit över 1:1. En kompensationsgrad på 1:1 eller lägre bör endast övervägas om det kan visas att åtgärderna med en sådan omfattning kommer att bli 100 procent effektiva när det gäller att på kort tid återställa strukturen och funktionaliteten (t.ex. utan att riskera bevarandet av livsmiljöerna eller populationerna av nyckelarter som kan antas påverkas av planen eller projektet eller deras bevarandemål).

  Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 5.5.4. |
| --- |

Kompensationsgraden bör fastställas från fall till fall. Kompensationsgraden måste först fastställas mot bakgrund av informationen från den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3 och den ska säkerställa ekologisk funktionalitet Kompensationsgraden kan sedan omdefinieras beroende på de resultat som observeras vid övervakning av effektiviteten. En motivering ska ges till det slutliga beslutet om kompensationens omfattning.

Kompensationsgraden bör fastställas från fall till fall. Kompensationsgraden måste först fastställas mot bakgrund av informationen från den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3 och den ska säkerställa ekologisk funktionalitet Kompensationsgraden kan sedan omdefinieras beroende på de resultat som observeras vid övervakning av effektiviteten. En motivering ska ges till det slutliga beslutet om kompensationens omfattning.

Den rådande meningen är att kompensationsgraden vanligen bör ligga en bra bit över 1:1. En kompensationsgrad på 1:1 eller lägre bör endast övervägas om det kan visas att åtgärderna med en sådan omfattning kommer att bli 100 procent effektiva när det gäller att på kort tid återställa strukturen och funktionaliteten (t.ex. utan att riskera bevarandet av livsmiljöerna eller populationerna av nyckelarter som kan antas påverkas av planen eller projektet eller deras bevarandemål).

Den rådande meningen är att kompensationsgraden vanligen bör ligga en bra bit över 1:1. En kompensationsgrad på 1:1 eller lägre bör endast övervägas om det kan visas att åtgärderna med en sådan omfattning kommer att bli 100 procent effektiva när det gäller att på kort tid återställa strukturen och funktionaliteten (t.ex. utan att riskera bevarandet av livsmiljöerna eller populationerna av nyckelarter som kan antas påverkas av planen eller projektet eller deras bevarandemål).

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6, avsnitt 5.5.4.

Kompensationsåtgärdernas ekologiska funktion och lokalisering

Kompensationsåtgärdernas ekologiska funktion och lokalisering

Kompensationen bör i jämförbara proportioner ta itu med att lösa problemen kring de livsmiljöer och arter som påverkas negativt. Vidare bör kompensationen erbjuda funktioner som är jämförbara med dem som motiverade valet av det ursprungliga Natura 2000-området.

Kompensationsåtgärdernas omfattning avgörs av de särskilda kraven för återinförande av vissa ekologiska funktioner och strukturer som antingen sannolikt kommer att gå förlorade eller försämras till följd av att planen eller projektet genomförs. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt livsmiljötyper eller livsmiljöer för arter som behöver lång tid för att uppnå samma nivå av ekologisk funktionalitet.

| Det är också allmänt erkänt att de lokala förhållanden som krävs för att återställa berörda ekologiska tillgångar oftast återfinns i närheten av det område som påverkas av planen eller projektet. Det bästa alternativet verkar därför vara att förlägga kompensationsåtgärderna inom eller i närheten av Natura 2000-området i fråga, där förhållandena är som bäst för att åtgärderna ska bli framgångsrika. Dock är detta inte alltid möjligt och det är därför nödvändigt att fastställa en rad prioriteringar som ska tillämpas när man söker efter platser som uppfyller kraven i habitatdirektivet:








  1) | Kompensation inom Natura 2000-området, förutsatt att det inom området finns nödvändiga element som garanterar det ekologiska sammanhanget och nätets funktionalitet. |
| --- | --- |

Det är också allmänt erkänt att de lokala förhållanden som krävs för att återställa berörda ekologiska tillgångar oftast återfinns i närheten av det område som påverkas av planen eller projektet. Det bästa alternativet verkar därför vara att förlägga kompensationsåtgärderna inom eller i närheten av Natura 2000-området i fråga, där förhållandena är som bäst för att åtgärderna ska bli framgångsrika. Dock är detta inte alltid möjligt och det är därför nödvändigt att fastställa en rad prioriteringar som ska tillämpas när man söker efter platser som uppfyller kraven i habitatdirektivet:

Det är också allmänt erkänt att de lokala förhållanden som krävs för att återställa berörda ekologiska tillgångar oftast återfinns i närheten av det område som påverkas av planen eller projektet. Det bästa alternativet verkar därför vara att förlägga kompensationsåtgärderna inom eller i närheten av Natura 2000-området i fråga, där förhållandena är som bäst för att åtgärderna ska bli framgångsrika. Dock är detta inte alltid möjligt och det är därför nödvändigt att fastställa en rad prioriteringar som ska tillämpas när man söker efter platser som uppfyller kraven i habitatdirektivet:

1)

1)

Kompensation inom Natura 2000-området, förutsatt att det inom området finns nödvändiga element som garanterar det ekologiska sammanhanget och nätets funktionalitet.

Kompensation inom Natura 2000-området, förutsatt att det inom området finns nödvändiga element som garanterar det ekologiska sammanhanget och nätets funktionalitet.

| 2) | Kompensation utanför det berörda Natura 2000-området, men inom samma topografiska enhet eller landskapsenhet, förutsatt att det är möjligt att uppnå samma bidrag till den ekologiska strukturen och/eller nätets funktion. Den nya platsen kan ligga inom ett redan utsett Natura 2000-område eller en plats som inte tidigare har utsetts. I det senare fallet ska platsen utses till Natura 2000-område och uppfylla samtliga krav i naturvårdsdirektiven. |
| --- | --- |

2)

2)

Kompensation utanför det berörda Natura 2000-området, men inom samma topografiska enhet eller landskapsenhet, förutsatt att det är möjligt att uppnå samma bidrag till den ekologiska strukturen och/eller nätets funktion. Den nya platsen kan ligga inom ett redan utsett Natura 2000-område eller en plats som inte tidigare har utsetts. I det senare fallet ska platsen utses till Natura 2000-område och uppfylla samtliga krav i naturvårdsdirektiven.

Kompensation utanför det berörda Natura 2000-området, men inom samma topografiska enhet eller landskapsenhet, förutsatt att det är möjligt att uppnå samma bidrag till den ekologiska strukturen och/eller nätets funktion. Den nya platsen kan ligga inom ett redan utsett Natura 2000-område eller en plats som inte tidigare har utsetts. I det senare fallet ska platsen utses till Natura 2000-område och uppfylla samtliga krav i naturvårdsdirektiven.

| 3) | Kompensation utanför Natura 2000-området inom en annan topografisk enhet eller landskapsenhet. Den nya platsen kan vara inom ett redan utsett Natura 2000-område. Om kompensationsåtgärden avser en icke utsedd plats, ska denna plats därefter utses till Natura 2000-område och omfattas av samtliga krav i naturvårdsdirektiven. |
| --- | --- |

3)

3)

Kompensation utanför Natura 2000-området inom en annan topografisk enhet eller landskapsenhet. Den nya platsen kan vara inom ett redan utsett Natura 2000-område. Om kompensationsåtgärden avser en icke utsedd plats, ska denna plats därefter utses till Natura 2000-område och omfattas av samtliga krav i naturvårdsdirektiven.

Kompensation utanför Natura 2000-området inom en annan topografisk enhet eller landskapsenhet. Den nya platsen kan vara inom ett redan utsett Natura 2000-område. Om kompensationsåtgärden avser en icke utsedd plats, ska denna plats därefter utses till Natura 2000-område och omfattas av samtliga krav i naturvårdsdirektiven.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.5.5.

Ruta 20 innehåller ett förenklat exempel som definierar omfattningen av kompensationsåtgärder i förhållande till ekologiska funktioner.

| Ruta 20

  Definition av kompensationsåtgärdernas omfattning i förhållande till ekologiska funktioner – exempel från ett särskilt skyddsområde


  Ekologisk funktion som påverkas av en plan eller ett projekt: Rastplatser inom ett särskilt skyddsområde för flyttfågelarter på väg norrut.

  Kompensationsåtgärdernas lokalisering







  a) | Kompensationsåtgärderna måste erbjuda dessa flyttfågelarter alternativa rastplatser. |
| --- | --- |

Ruta 20

Definition av kompensationsåtgärdernas omfattning i förhållande till ekologiska funktioner – exempel från ett särskilt skyddsområde

Definition av kompensationsåtgärdernas omfattning i förhållande till ekologiska funktioner – exempel från ett särskilt skyddsområde

Ekologisk funktion som påverkas av en plan eller ett projekt: Rastplatser inom ett särskilt skyddsområde för flyttfågelarter på väg norrut.

Ekologisk funktion som påverkas av en plan eller ett projekt:

Kompensationsåtgärdernas lokalisering

Kompensationsåtgärdernas lokalisering

a)

Kompensationsåtgärderna måste erbjuda dessa flyttfågelarter alternativa rastplatser.

| b) | De nya lämpliga rastplatserna måste vara korrekt belägna längs samma flyttningsväg. |
| --- | --- |

b)

De nya lämpliga rastplatserna måste vara korrekt belägna längs samma flyttningsväg.

| c) | De nya lämpliga rastplatserna måste vara lättillgängliga för fåglar från det ursprungliga Natura 2000-området som påverkas av projektet (42). Den nya livsmiljöns bärförmåga måste minst motsvara det berörda områdets bärförmåga. De nya rastplatserna bör skyddas innan projektet genomförs. |
| --- | --- |

c)

De nya lämpliga rastplatserna måste vara lättillgängliga för fåglar från det ursprungliga Natura 2000-området som påverkas av projektet (42). Den nya livsmiljöns bärförmåga måste minst motsvara det berörda områdets bärförmåga. De nya rastplatserna bör skyddas innan projektet genomförs.

42

Nya rastplatser för samma art på platser utanför eller längs flyttningsvägen, eller inom flyttningsvägen men långt från den berörda rastplatsen, skulle inte vara en lämplig kompensationsåtgärd. Det beror på att den återskapade ekologiska funktionaliteten inte skulle räcka för att säkerställa att nätet förblir ekologiskt sammanhängande.

En kortfattad checklista över nyckelfrågor som ska beaktas vid utformningen av kompensationsåtgärder finns i slutet av detta kapitel (tabell 15).

c)   Tidsplan för kompensationsåtgärder

Tidsplan för kompensationsåtgärder

Tiden är en avgörande dimension i planeringen av kompensationsåtgärder, eftersom de bör vara på plats, fullt funktionsdugliga och effektiva innan skadorna på området inträffar.

| Tidsplanen för kompensationsåtgärderna kräver en bedömning från fall till fall. Den antagna tidsplanen måste garantera kontinuitet för de ekologiska processer som är nödvändiga för att bibehålla den struktur och de funktioner som bidrar till att göra Natura 2000-nätet totalt sett sammanhängande. Detta kräver en noggrann samordning mellan genomförandet av planen eller projektet och genomförandet av kompensationsåtgärderna. Detta beror också på frågor som handlar om vilken tid som krävs för att livsmiljöer ska kunna utvecklas och/eller för att artpopulationer ska kunna återhämta sig eller etablera sig i ett visst område.


  Även följande faktorer och processer måste beaktas:







  — | Ett område får inte påverkas oåterkalleligt innan kompensationsåtgärder har vidtagits. |
| --- | --- |

Tidsplanen för kompensationsåtgärderna kräver en bedömning från fall till fall. Den antagna tidsplanen måste garantera kontinuitet för de ekologiska processer som är nödvändiga för att bibehålla den struktur och de funktioner som bidrar till att göra Natura 2000-nätet totalt sett sammanhängande. Detta kräver en noggrann samordning mellan genomförandet av planen eller projektet och genomförandet av kompensationsåtgärderna. Detta beror också på frågor som handlar om vilken tid som krävs för att livsmiljöer ska kunna utvecklas och/eller för att artpopulationer ska kunna återhämta sig eller etablera sig i ett visst område.

Tidsplanen för kompensationsåtgärderna kräver en bedömning från fall till fall. Den antagna tidsplanen måste garantera kontinuitet för de ekologiska processer som är nödvändiga för att bibehålla den struktur och de funktioner som bidrar till att göra Natura 2000-nätet totalt sett sammanhängande. Detta kräver en noggrann samordning mellan genomförandet av planen eller projektet och genomförandet av kompensationsåtgärderna. Detta beror också på frågor som handlar om vilken tid som krävs för att livsmiljöer ska kunna utvecklas och/eller för att artpopulationer ska kunna återhämta sig eller etablera sig i ett visst område.

Även följande faktorer och processer måste beaktas:

Även följande faktorer och processer måste beaktas:

—

Ett område får inte påverkas oåterkalleligt innan kompensationsåtgärder har vidtagits.

Ett område får inte påverkas oåterkalleligt innan kompensationsåtgärder har vidtagits.

| — | Kompensationsåtgärden ska vara på plats innan skadan uppkommer på området i fråga. Under vissa omständigheter när detta inte kan uppfyllas fullständigt, krävs extra kompensationsåtgärder för förlusterna under mellantiden. |
| --- | --- |

—

Kompensationsåtgärden ska vara på plats innan skadan uppkommer på området i fråga. Under vissa omständigheter när detta inte kan uppfyllas fullständigt, krävs extra kompensationsåtgärder för förlusterna under mellantiden.

Kompensationsåtgärden ska vara på plats innan skadan uppkommer på området i fråga. Under vissa omständigheter när detta inte kan uppfyllas fullständigt, krävs extra kompensationsåtgärder för förlusterna under mellantiden.

| — | Förseningar kan tillåtas endast om det har säkerställts att de inte äventyrar målet ”inga nettoförluster” för Natura 2000-nätet som ett totalt sett sammanhängande område. |
| --- | --- |

—

Förseningar kan tillåtas endast om det har säkerställts att de inte äventyrar målet ”inga nettoförluster” för Natura 2000-nätet som ett totalt sett sammanhängande område.

Förseningar kan tillåtas endast om det har säkerställts att de inte äventyrar målet ”inga nettoförluster” för Natura 2000-nätet som ett totalt sett sammanhängande område.

| — | Förseningar kan t.ex. inte tillåtas om de leder till minskade populationer för någon art som är skyddad i området enligt bilaga 2 till habitatdirektivet eller bilaga 1 till fågeldirektivet. De prioriterade arter som förtecknas i bilaga 2 till habitatdirektivet förtjänar särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

—

Förseningar kan t.ex. inte tillåtas om de leder till minskade populationer för någon art som är skyddad i området enligt bilaga 2 till habitatdirektivet eller bilaga 1 till fågeldirektivet. De prioriterade arter som förtecknas i bilaga 2 till habitatdirektivet förtjänar särskild uppmärksamhet.

Förseningar kan t.ex. inte tillåtas om de leder till minskade populationer för någon art som är skyddad i området enligt bilaga 2 till habitatdirektivet eller bilaga 1 till fågeldirektivet. De prioriterade arter som förtecknas i bilaga 2 till habitatdirektivet förtjänar särskild uppmärksamhet.

| — | Det kan vara möjligt att trappa ner kompensationsåtgärder över tiden beroende på om den betydande negativa påverkan antas uppkomma på kort, medellång eller lång sikt. |
| --- | --- |

—

Det kan vara möjligt att trappa ner kompensationsåtgärder över tiden beroende på om den betydande negativa påverkan antas uppkomma på kort, medellång eller lång sikt.

Det kan vara möjligt att trappa ner kompensationsåtgärder över tiden beroende på om den betydande negativa påverkan antas uppkomma på kort, medellång eller lång sikt.

Det kan vara tillrådligt att vidta särskilda åtgärder för att uppväga förluster som kan uppkomma under tiden innan bevarandemålen har uppnåtts. För att förhindra oförutsedda förseningar som kan försämra åtgärdernas effektivitet ska alla de tekniska, juridiska eller finansiella åtgärder som är nödvändiga för att genomföra kompensationsåtgärderna ha avslutats innan planen eller projektet börjar genomföras.

Det kan vara tillrådligt att vidta särskilda åtgärder för att uppväga förluster som kan uppkomma under tiden innan bevarandemålen har uppnåtts. För att förhindra oförutsedda förseningar som kan försämra åtgärdernas effektivitet ska alla de tekniska, juridiska eller finansiella åtgärder som är nödvändiga för att genomföra kompensationsåtgärderna ha avslutats innan planen eller projektet börjar genomföras.

Se ytterligare detaljer i vägledningen om artikel 6 – avsnitt 5.5.6.

Den tid som krävs för att uppgradera, återställa eller återinföra ekologisk funktionalitet beror på livsmiljöernas och arternas biologi och ekologi. Detta måste därför bedömas från fall till fall och kan kräva utredning eller sökning efter bevis för återställande från liknande situationer.

Ett exempel på den möjliga tidsfördröjningen för att återställa gräsmarkssamhällen finns i ruta 21.

| Ruta 21


  Den tid som krävs för att återställa gräsmarkssamhällen

  Det finns 22 studier från sju europeiska länder som innehåller information om hur lång tid det tar att återställa gräsmarkssamhällen. Där ingår 16 replikerade försök, varav nio också kontrollerades och tre var granskningar. Sex av dessa studier visade positiva tecken på återställande på mindre än fem år, elva studier inom tio år, och två studier visade att återställandet tog över tio år. Sex av dessa studier visade begränsade eller långsamma förändringar i växtsamhällen efter återställandet.

  Källa: Restoration Evidence. Åtgärd: Återställa/skapa artrika, delvis naturliga gräsmarker. |
| --- |

Ruta 21

Ruta 21

Den tid som krävs för att återställa gräsmarkssamhällen

Den tid som krävs för att återställa gräsmarkssamhällen

Det finns 22 studier från sju europeiska länder som innehåller information om hur lång tid det tar att återställa gräsmarkssamhällen. Där ingår 16 replikerade försök, varav nio också kontrollerades och tre var granskningar. Sex av dessa studier visade positiva tecken på återställande på mindre än fem år, elva studier inom tio år, och två studier visade att återställandet tog över tio år. Sex av dessa studier visade begränsade eller långsamma förändringar i växtsamhällen efter återställandet.

Källa: Restoration Evidence. Åtgärd: Återställa/skapa artrika, delvis naturliga gräsmarker.

Källa: Restoration Evidence. Åtgärd: Återställa/skapa artrika, delvis naturliga gräsmarker.

d)   Utvärdering och övervakning av kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4

Utvärdering och övervakning av kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4

För att uppfylla sin skyldighet att bibehålla ett totalt sammanhängande Natura 2000-nät måste programmet med kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4 visa att åtgärderna är effektiva och tillhandahålla dokumentation för detta.

Geografiskt läge, omfattning och tidpunkt är alla avgörande faktorer för att kompensationen ska bli framgångsrik. Lämpliga kompensationsgrader är också avgörande för att säkerställa att kompensationen är effektiv innan planens eller projektets effekter visar sig.

Utformningen och genomförandet av kompensationsåtgärderna måste vara omfattande och vetenskapligt solida, dvs. följande ska gälla:

omfattande

vetenskapligt solida

| — | Det ska finnas en korrekt, proportionell fördelning mellan de bevarandemål, viktiga naturelement och ekologiska funktioner som ska kompenseras. |
| --- | --- |

—

Det ska finnas en korrekt, proportionell fördelning mellan de bevarandemål, viktiga naturelement och ekologiska funktioner som ska kompenseras.

| — | De kompletterande insatser som krävs, inbegripet tekniska, administrativa och finansiella åtgärder, ska införlivas. |
| --- | --- |

—

De kompletterande insatser som krävs, inbegripet tekniska, administrativa och finansiella åtgärder, ska införlivas.

| — | Tidsplanen för genomförandet av de enskilda uppgifterna inom respektive åtgärd, inbegripet bestämmelser om underhållsarbeten och övervakning, ska vara tillräckligt detaljerad. |
| --- | --- |

—

Tidsplanen för genomförandet av de enskilda uppgifterna inom respektive åtgärd, inbegripet bestämmelser om underhållsarbeten och övervakning, ska vara tillräckligt detaljerad.

| — | Det ska finnas förklaringar och belägg med vetenskaplig grund som bevisar att respektive kompensationsåtgärd är effektiv specifikt för den effekt som åtgärden kompenserar för. |
| --- | --- |

—

Det ska finnas förklaringar och belägg med vetenskaplig grund som bevisar att respektive kompensationsåtgärd är effektiv specifikt för den effekt som åtgärden kompenserar för.

| — | Det ska finnas en angiven tidsplan för att uppnå de förväntade resultaten från var och en av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Det ska finnas en angiven tidsplan för att uppnå de förväntade resultaten från var och en av de föreslagna åtgärderna.

| — | Prioriteringen vid åtgärdernas genomförande ska vara motiverad på grundval av Natura 2000:s bevarandemål och vetenskapliga belägg. |
| --- | --- |

—

Prioriteringen vid åtgärdernas genomförande ska vara motiverad på grundval av Natura 2000:s bevarandemål och vetenskapliga belägg.

Vissa kritiska faktorer för effektiva kompensationsåtgärder i förhållande till deras lokalisering, tidpunkt och omfattning presenteras nedan. Exempel på hur dessa faktorer har tillämpats i praktiken ges i avsnitt 3 i bilagan.

Tabell 12

Tabell 12

Nyckelfaktorer för effektiva kompensationsåtgärder

Nyckelfaktorer för effektiva kompensationsåtgärder

| Lokaliseringen | Lokaliseringen måste möjliggöra att Natura 2000-nätet förblir totalt sett sammanhängande. |
| --- | --- |
| Lokaliseringen ska erbjuda – eller kunna utveckla – de särskilda element, strukturer och funktioner som krävs för kompensation i enlighet med resultaten av den lämpliga bedömningen. |
| Vid lokaliseringen måste man ta vederbörlig hänsyn till kvalitativa ekologiska aspekter, t.ex. unika naturelement som kommer att försämras. |
| Lokaliseringen måste fastställas genom noggrann analys av lokala ekologiska förhållanden så att kompensationen blir genomförbar och kan ske så nära det område som berörs av planen eller projektet som möjligt. |
| Lokaliseringen ska göras inom samma biogeografiska region (gäller områden som utsetts enligt habitatdirektivet) eller inom samma utbredningsområde, flyttled eller övervintringsområde för fågelarter (gäller områden som utsetts enligt fågeldirektivet) i den berörda medlemsstaten. |
| Omfattningen | Omfattningen bestäms av följande faktorer:






  — | Planens eller projektets negativa effekter på viktiga element och ekologiska processer som undergräver Natura 2000-områdets integritet. |

Lokaliseringen

Lokaliseringen

Lokaliseringen måste möjliggöra att Natura 2000-nätet förblir totalt sett sammanhängande.

Lokaliseringen ska erbjuda – eller kunna utveckla – de särskilda element, strukturer och funktioner som krävs för kompensation i enlighet med resultaten av den lämpliga bedömningen.

Vid lokaliseringen måste man ta vederbörlig hänsyn till kvalitativa ekologiska aspekter, t.ex. unika naturelement som kommer att försämras.

Lokaliseringen måste fastställas genom noggrann analys av lokala ekologiska förhållanden så att kompensationen blir genomförbar och kan ske så nära det område som berörs av planen eller projektet som möjligt.

Lokaliseringen ska göras inom samma biogeografiska region (gäller områden som utsetts enligt habitatdirektivet) eller inom samma utbredningsområde, flyttled eller övervintringsområde för fågelarter (gäller områden som utsetts enligt fågeldirektivet) i den berörda medlemsstaten.

Omfattningen

Omfattningen

Omfattningen bestäms av följande faktorer:

—

Planens eller projektets negativa effekter på viktiga element och ekologiska processer som undergräver Natura 2000-områdets integritet.

| — | Vetenskapliga belägg för åtgärdernas förmåga att uppnå de förväntade resultaten för att Natura 2000-nätet ska förbli totalt sett sammanhängande. |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga belägg för åtgärdernas förmåga att uppnå de förväntade resultaten för att Natura 2000-nätet ska förbli totalt sett sammanhängande.

Omfattningen fastställs från fall till fall, enligt den information som genereras vid den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3.

Omfattningen fastställs till en början i syfte att uppväga de värsta scenarierna med sannolika negativa effekter.

Omfattningen säkerställs genom övervakning och rapportering om den ekologiska funktionalitetens resultat.

Tidsplan

Tidsplan

Tidsplanen måste säkerställa kontinuitet för de ekologiska processer som krävs för att bibehålla den struktur och de funktioner som bidrar till att göra Natura 2000-nätet totalt sett sammanhängande.

Tidsplanen beaktar den samordning som krävs mellan genomförandet av planen eller projektet och genomförandet av kompensationsåtgärderna.

Tidsplanen bestäms av den tid som krävs för att livsmiljöer ska kunna utvecklas och/eller för att arternas populationer ska kunna återhämta sig eller etablera sig i ett visst område.

Tidsplanen måste innehålla de juridiska skyddsmekanismer som krävs för att genomföra åtgärderna på lång sikt och för att skydda, övervaka och upprätthålla områdena innan livsmiljöer och/eller arter påverkas.

Det kan krävas att särskilda åtgärder genomförs för att uppväga förluster som kan uppkomma under tiden innan bevarandemålen har uppnåtts.

Det krävs att kraftfulla och fullständiga övervakningsprogram inrättas som kan bedöma huruvida kompensationsåtgärderna är framgångsrika.

Kontrollen av att kompensationsåtgärderna är effektiva bör göras genom lämplig övervakning.

övervakning

För att övervakningsprocessen ska bli effektiv kan det krävas att följande delar ingår:

| — | En övervakningsplan i överenskommelse med den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

En övervakningsplan i överenskommelse med den behöriga myndigheten.

| — | Upphandling och avtal med ett specialiserat företag eller en annan enhet som ska utföra övervakningen. |
| --- | --- |

—

Upphandling och avtal med ett specialiserat företag eller en annan enhet som ska utföra övervakningen.

| — | Kartläggning av vilka delar som ska övervakas: Djur- och växtliv, vattenflöden, jordkvalitet osv. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av vilka delar som ska övervakas: Djur- och växtliv, vattenflöden, jordkvalitet osv.

| — | En överenskommelse om tidsplanen för rapportering (årsvis, vartannat år osv.). |
| --- | --- |

—

En överenskommelse om tidsplanen för rapportering (årsvis, vartannat år osv.).

| — | En överenskommelse om övervakningsrapporten. |
| --- | --- |

—

En överenskommelse om övervakningsrapporten.

| — | Dokumentation av hur arbetet fortskrider (bilder, fältrapporter osv.). |
| --- | --- |

—

Dokumentation av hur arbetet fortskrider (bilder, fältrapporter osv.).

| — | Ett system för att lagra och dela resultaten. |
| --- | --- |

—

Ett system för att lagra och dela resultaten.

| — | Samarbete med forskare i syfte att offentliggöra resultaten av kompensationen i ett vetenskapligt dokument. |
| --- | --- |

—

Samarbete med forskare i syfte att offentliggöra resultaten av kompensationen i ett vetenskapligt dokument.

Övervakningen och utvärderingen av kompensationsåtgärder måste också möjliggöra att hänsyn tas de till negativa effekter på Natura 2000-områden som inte kunde förutses i den lämpliga bedömningen. Om det visar sig att kompensationsåtgärderna är otillräckliga för att uppväga dessa nya effekter kan de dessutom behöva ändras, för att det slutliga målet att säkerställa ett totalt sett sammanhängande Natura 2000-nät ska förbli möjligt.

Övervakningen av kompensationsåtgärderna bör nära samordnas med den övergripande övervakningen av effekterna och begränsande åtgärderna (se avsnitt 3.2.4). Denna strategi är förenlig med kravet i EU:s politik att samordna övervakningsprogram som härrör från olika rättsakter för att förbättra effektiviteten i deras förvaltning.

Adaptiv förvaltning – som är en systematisk strategi för att förbättra och anpassa bevarandeåtgärder genom att lära av förvaltningsresultat – kan i vissa fall krävas och säkras genom ett rättsligt avtal. I detta sammanhang kan en adaptiv förvaltning förbättra genomförandet av kompensationsåtgärder där det kan finnas osäkerhet som leder till behovet av regelbunden utvärdering av åtgärdernas faktiska resultat. Detta är särskilt relevant när omfattningen av effekterna och därmed kompensationen inte är tydlig. Det gäller t.ex. när man kompenserar för effekterna som uppstår vid utbyggnad av översvämningsskydd längs kusten innanför ett skyddat område.

e)   Att fastställa kompensationsåtgärder för planer

Att fastställa kompensationsåtgärder för planer

I ett planeringsskede kan det finnas vissa begränsningar när nödvändiga kompensationsåtgärder ska fastställas. Bedömningen och kartläggningen av en plans negativa effekter på målegenskaperna (i vissa Natura 2000-områden utgör grunden för att fastställa behovet av kompensationsåtgärder. Om det finns tillräckligt säkra fakta om förutsedda effekter på livsmiljöer, arter och naturliga processer samt goda kunskaper om hur stora och omfattande dessa effekter blir, kan det vara möjligt att fastställa lämpliga kompensationsåtgärder, lämplig plats och tidpunkt.

Det kan dock saknas detaljerad information om effekterna av vissa av planens komponenter i själva planen. I sådana fall kan det kanske bara vara möjligt att definiera vilken typ av kompensationsåtgärder som kommer att krävas på projektnivå, t.ex. för att kompensera förlusten av vissa livsmiljöer eller för att erbjuda fler livsmiljöer för vissa arter. I möjligaste mån en kvantifiering av behoven presenteras, t.ex. areal för återställande av livsmiljöer.

I samtliga fall bör åtgärder vidtas som säkrar att nödvändiga kompensationsåtgärder fastställs, planeras och genomförs på lämplig nivå. En provisorisk definition av kompensationsåtgärderna kan ingå i planen. Den bör åtföljas av riktlinjer, kriterier och tillvägagångssätt. Detta skulle kräva utförligare och mer detaljerade definitioner när utarbetandet av planen gör det möjligt att utföra denna uppgift.

I tabell 13 ges en översikt över frågor som är relevanta för utformningen, genomförandet och övervakningen av programmet för kompensationsåtgärder.

Tabell 13

Tabell 13

Aspekter som ska beaktas i programmet för kompensationsåtgärder för planer

Aspekter som ska beaktas i programmet för kompensationsåtgärder för planer

| Kompensationsområde: |
| --- |
| — | Kompensationsområdets lokalisering och yta (inklusive kartor) och |

Kompensationsområde:

Kompensationsområde:

—

Kompensationsområdets lokalisering och yta (inklusive kartor) och

| — | kompensationsområdenas status och tillstånd. |
| --- | --- |

—

kompensationsområdenas status och tillstånd.

Arter och livsmiljöer som är föremål för kompensation:

Arter och livsmiljöer som är föremål för kompensation:

| — | Tidigare status och tillstånd i kompensationsområdena för de arter och livsmiljöer som är föremål för kompensation. och |
| --- | --- |

—

Tidigare status och tillstånd i kompensationsområdena för de arter och livsmiljöer som är föremål för kompensation. och

| — | en förklaring som visar hur de föreslagna kompensationsåtgärderna förväntas uppväga de negativa effekterna på områdets integritet och som gör att Natura 2000-nätet kan bevaras som en sammanhängande helhet. |
| --- | --- |

—

en förklaring som visar hur de föreslagna kompensationsåtgärderna förväntas uppväga de negativa effekterna på områdets integritet och som gör att Natura 2000-nätet kan bevaras som en sammanhängande helhet.

Tekniska funktionskrav:

Tekniska funktionskrav:

| — | Teknik och metoder som införts för att genomföra de föreslagna kompensationsåtgärderna. och |
| --- | --- |

—

Teknik och metoder som införts för att genomföra de föreslagna kompensationsåtgärderna. och

| — | utvärdering av deras förväntade effektivitet. |
| --- | --- |

—

utvärdering av deras förväntade effektivitet.

Administrativa bestämmelser:

Administrativa bestämmelser:

| — | Slutförande av de befintliga administrativa åtgärderna för att underlätta genomförandet av kompensationsåtgärderna (t.ex. eventuella skyddsåtgärder vid planering). och |
| --- | --- |

—

Slutförande av de befintliga administrativa åtgärderna för att underlätta genomförandet av kompensationsåtgärderna (t.ex. eventuella skyddsåtgärder vid planering). och

| — | identifiering av eventuella ytterligare administrativa åtgärder som kan krävas för att garantera att kompensationsåtgärderna genomförs så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

—

identifiering av eventuella ytterligare administrativa åtgärder som kan krävas för att garantera att kompensationsåtgärderna genomförs så effektivt som möjligt.

Tidsplanen för kompensationsåtgärder:

Tidsplanen för kompensationsåtgärder:

| — | En tidsplan för genomförandet av kompensationsåtgärderna (även långsiktigt genomförande – se avsnittet om kostnader nedan), med angivelse av när de förväntade resultaten kommer att uppnås. |
| --- | --- |

—

En tidsplan för genomförandet av kompensationsåtgärderna (även långsiktigt genomförande – se avsnittet om kostnader nedan), med angivelse av när de förväntade resultaten kommer att uppnås.

| — | En tidsplan för överföring av övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna. och |
| --- | --- |

—

En tidsplan för överföring av övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna. och

| — | En tidsplan för när övervakningsuppgifterna ska övertas av programmet för kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

—

En tidsplan för när övervakningsuppgifterna ska övertas av programmet för kompensationsåtgärder.

Kostnader för kompensationsåtgärder:

Kostnader för kompensationsåtgärder:

| — | De faktiska kostnaderna för de genomförda åtgärderna. |
| --- | --- |

—

De faktiska kostnaderna för de genomförda åtgärderna.

| — | Kostnadsavvikelser jämfört med de kostnader som planerats i programmet för kompensationsåtgärder. och |
| --- | --- |

—

Kostnadsavvikelser jämfört med de kostnader som planerats i programmet för kompensationsåtgärder. och

| — | Eventuella tidsskillnader mellan kostnader beroende på administrativ samordningsåtgärd (t.ex. markinköp, engångsbetalningar avseende rättigheter till resursanvändning). Och/eller regelbundna betalningar till särskilda återkommande åtgärder). |
| --- | --- |

—

Eventuella tidsskillnader mellan kostnader beroende på administrativ samordningsåtgärd (t.ex. markinköp, engångsbetalningar avseende rättigheter till resursanvändning). Och/eller regelbundna betalningar till särskilda återkommande åtgärder).

Tabell 14

Tabell 14

Sammanfattande checklista över nyckelfrågor som ska beaktas vid utformningen av kompensationsåtgärder

Sammanfattande checklista över nyckelfrågor som ska beaktas vid utformningen av kompensationsåtgärder

| Handlingslinje | Beskrivning | Delar som ska inkluderas |
| --- | --- | --- |
| Tekniska aspekter | Teknisk plan

  Vilka åtgärder som ska vidtas och angivande av deras relevans enligt






  — | det ursprungliga områdets bevarandemål, och |

Handlingslinje

Beskrivning

Delar som ska inkluderas

Tekniska aspekter

Tekniska aspekter

Teknisk plan

Teknisk plan

Vilka åtgärder som ska vidtas och angivande av deras relevans enligt

—

det ursprungliga områdets bevarandemål, och

| — | deras förhållande till underhållet av ett totalt sammanhängande Natura 2000-nät. |
| --- | --- |

—

deras förhållande till underhållet av ett totalt sammanhängande Natura 2000-nät.

Tydliga mål och riktvärden för områdets olika bevarandemål.

Tydliga mål och riktvärden

Beskrivning av de föreslagna kompensationsåtgärderna.

Beskrivning

Presentation som visar åtgärdernas tekniska genomförbarhet i förhållande till deras mål.

Presentation som visar åtgärdernas tekniska genomförbarhet

Vetenskapligt välgrundad förklaring av insatsernas ändamålsenlighet för att kompensera planens eller projektets negativa effekter.

Vetenskapligt välgrundad förklaring av insatsernas ändamålsenlighet

Prioritering av insatser i enlighet med naturvårdsmålen – en tidsplan som är anpassad till naturskyddsmålen.

Prioritering av insatser

tidsplan

Övervakningsöversikt – per verksamhet och totalt

Övervakningsöversikt

Ekonomi

Ekonomi

Finansieringsplan

Finansieringsplan

Den ekonomiska kostnaden för att genomföra programmet för kompensationsåtgärder.

Budgetfördelning efter kostnadskategori

kostnadskategori

Budgetfördelning efter tidsplan för genomförande

tidsplan för genomförande

Presentation som visar åtgärdernas ekonomiska genomförbarhet i enlighet med den tidsplanering som krävs och tidsplan för beviljande av medlen.

Presentation som visar åtgärdernas ekonomiska genomförbarhet

Juridiska och administrativa aspekter

Juridiska och administrativa aspekter

Skyddsåtgärder för naturvård

Skyddsåtgärder för naturvård

Förstudie av förvaltningsrättigheter: Per åtgärdstyp och per lämplig plats (förvärv, leasing, förvaltning osv.)

Förstudie av förvaltningsrättigheter

Presentation som visar åtgärdernas genomförbarhet ur juridisk och/eller finansiell synvinkel i förhållande till tidsplanen.

Presentation som visar åtgärdernas genomförbarhet ur juridisk och/eller finansiell synvinkel

Identifiering av krav för kommunikation till allmänheten.

krav för kommunikation till allmänheten

Samordning och samarbete – offentliga myndigheter

Samordning och samarbete – offentliga myndigheter

Roller och ansvarsområden vid genomförande och rapportering

Roller och ansvarsområden vid genomförande och rapportering

Samråds-, samordnings- och samarbetsbehov anpassade till tidsplanen: Avtal och godkännande av kompensationsprogrammet av Natura 2000-myndigheterna, bedömningsmyndigheterna och exploatören.

Samråds-, samordnings- och samarbetsbehov

Övervakningsplan baserad på framstegsindikatorer i enlighet med bevarandemålen, med rapporteringsplan och potentiella kopplingar till befintliga bedömnings- och övervakningsskyldigheter.

Övervakningsplan

4.   STRATEGISK PLANERING OCH LÄMPLIG BEDÖMNING AV PLANER

STRATEGISK PLANERING OCH LÄMPLIG BEDÖMNING AV PLANER

4.1   Strategisk planering

Strategisk planering

Ett effektivt sätt att förebygga konflikter med Natura 2000-områden och EU-skyddade arter och livsmiljöer är att beakta miljökonsekvenserna av ny exploatering i ett tidigt skede på strategisk planeringsnivå. Detta kan göras genom en regional eller nationell utvecklingsplan för sektorsspecifik verksamhet (t.ex. inom energisektorn, transport, utvinning, vattenbruk) eller genom planer för markanvändning eller andra fysiska planer. En strategisk plan möjliggör integrering av miljöförhållanden och miljökrav, särskilt sådana som rör naturvård, i ett tidigt planeringsskede så att risken för potentiella konflikter på projektnivå kan undvikas eller minimeras. Därmed blir det möjligt att fastställa genomförbarhet och metoder för att respektive exploatering ska kunna utföras planenligt.

Strategisk planering innebär att det blir mycket lättare att överväga de möjliga konsekvenserna av planerad verksamhet på Natura 2000-områden i större skala och på ett övergripande sätt, inom ramen för tillämpningen av artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet. På så sätt beaktas områdenas känslighet i ett tidigt skede, när det finns fler alternativ för att uppnå exploateringsmålen, samtidigt som deras potentiella miljöpåverkan minskas. Detta kommer till exempel att bidra till att identifiera vilka områden som är lämpliga eller olämpliga för särskilda verksamheter och minimera risken för potentiella konflikter med Natura 2000-områden på de enskilda projektens nivå.

| Strategisk planering kan uppnå följande:






  — | Främja en mer interaktiv och öppen planeringsprocess och uppmuntra en tidig och iterativ dialog med relevanta myndigheter, intressegrupper osv., vilket avsevärt kan minska den totala tiden som krävs för tillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

Strategisk planering kan uppnå följande:

—

Främja en mer interaktiv och öppen planeringsprocess och uppmuntra en tidig och iterativ dialog med relevanta myndigheter, intressegrupper osv., vilket avsevärt kan minska den totala tiden som krävs för tillståndsförfarandet.

| — | Tillhandahålla en bredare och lämpligare ram för att bedöma potentiella kumulativa effekter i kombination med andra planer eller projekt, samt genomförbara alternativ. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla en bredare och lämpligare ram för att bedöma potentiella kumulativa effekter i kombination med andra planer eller projekt, samt genomförbara alternativ.

| — | Bidra till att undvika eller minska antalet potentiella områdesspecifika konflikter i ett senare skede av utvecklingsprocessen, när finansiella och rättsliga resurser har anslagits och det finns mindre manöverutrymme. |
| --- | --- |

—

Bidra till att undvika eller minska antalet potentiella områdesspecifika konflikter i ett senare skede av utvecklingsprocessen, när finansiella och rättsliga resurser har anslagits och det finns mindre manöverutrymme.

| — | Förse exploatörerna med relevant information som ger rättslig säkerhet kring de miljöproblem som kan behöva beaktas redan när det initiala projektkonceptet utformas. |
| --- | --- |

—

Förse exploatörerna med relevant information som ger rättslig säkerhet kring de miljöproblem som kan behöva beaktas redan när det initiala projektkonceptet utformas.

| — | Öka kostnadseffektiviteten på lång sikt. (Om möjligt kommer begränsande åtgärder att tas i bruk i ett tidigt planeringsskede och de kommer sannolikt att vara tekniskt enklare och billigare att integrera.) |
| --- | --- |

—

Öka kostnadseffektiviteten på lång sikt. (Om möjligt kommer begränsande åtgärder att tas i bruk i ett tidigt planeringsskede och de kommer sannolikt att vara tekniskt enklare och billigare att integrera.)

| — | Analysera ett brett spektrum av alternativ, såsom utbyggnad av grön infrastruktur i stället för ”grå infrastruktur”, Leda till utveckling av nya, kreativa och innovativa lösningar (inbegripet naturbaserade lösningar) och potentiella situationer som alla parter vinner på. |
| --- | --- |

—

Analysera ett brett spektrum av alternativ, såsom utbyggnad av grön infrastruktur i stället för ”grå infrastruktur”, Leda till utveckling av nya, kreativa och innovativa lösningar (inbegripet naturbaserade lösningar) och potentiella situationer som alla parter vinner på.

| — | Bidra till att allmänheten får en bättre bild av projektet och de ansvariga institutionerna. |
| --- | --- |

—

Bidra till att allmänheten får en bättre bild av projektet och de ansvariga institutionerna.

Exempel på strategisk planering av Natura 2000 finns i avsnitt 5 i bilagan till detta dokument.

4.2   Lämplig bedömning av planer

Lämplig bedömning av planer

Den övergripande processuella ramen för integrering av miljöhänsyn på strategisk planeringsnivå fastställs i den strategiska miljöbedömningen, i enlighet med direktivet om strategisk miljöbedömning (43). Enligt artikel 3.2 b i SMB-direktivet måste en plan genomgå en strategisk miljöbedömning om den bedöms kräva en lämplig bedömning enligt habitatdirektivet (dvs. om planen kan ha en betydande inverkan på ett Natura 2000-område (44)).

43

44

Artikel 6.3 i habitatdirektivet är tillämplig på alla planer som sannolikt kommer att ha en betydande inverkan på Natura 2000-områden. Som förklaras ovan och i vägledningen om artikel 6 har begreppet plan en bred innebörd, inbegripet planer för markanvändning och fysisk havsplanering (45), liksom sektorsplaner eller sektorsprogram.

45

Bedömningen av dessa planer enligt artikel 6.3 och deras lämpliga bedömning följer samma steg som beskrivs i kapitel 3 i detta dokument. Det finns emellertid även vissa specialfall vid bedömningen av planerna, som beskrivs närmare nedan. Där ingår eventuella begränsningar och inskränkningar samt lämpliga tillvägagångssätt för att övervinna de svårigheter och den osäkerhet som förknippas med bristen på detaljerad information eller otillräcklig definition av alla delar, komponenter och åtgärder i planen.

Detaljnivån i själva planen kommer att avgöra vad den lämpliga bedömningen innehåller och omfattar. Bedömningen måste dock i samtliga fall syfta till att identifiera känsliga eller sårbara områden eller andra potentiella risker eller konflikter med Natura 2000-områden så att dessa kan beaktas i senare skeden av planeringsprocessen.

Exempelvis kan kommunala fysiska planer eller stadsplaner innehålla tillräckligt detaljerade uppgifter för att det ska vara möjligt att fastställa potentiella negativa effekter på Natura 2000-områden med god säkerhet. Å andra sidan kan enda möjligheten ibland vara att identifiera potentiella effekter av vissa åtgärder eller delar av planen på en allmän nivå, utan att specificera dem på områdesnivå. Detta gäller mera omfattande fysiska planer eller sektorsplaner på regional eller nationell nivå, där det ännu saknas beslut om lokalisering och utformning av alla huvudkomponenter. Mer omfattande planer kan dock riktas mot områden där risken för potentiella konflikter med Natura 2000 är mindre (t.ex. känslighetskartor över vilda djur och växter).

Bedömningen bör stå i proportion till den geografiska utbredningen, till planens detaljnivå och till de sannolika effekternas karaktär och omfattning. I vissa fall kanske det i detta skede inte är möjligt att i detalj analysera alla tänkbara effekter på enskilda platser. Tillfredsställande analyser måste dock göras för att identifiera följande:

| — | De huvudsakliga effekterna på Natura 2000-nätets nivå inbegripet kartläggning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas. Analysen bör även innehålla eventuella effekter på områdenas konnektivitet mot bakgrund av nationella eller regionala bevarandemål för arter och livsmiljöer som skyddas av fågel- och habitatdirektiven, om sådana finns. |
| --- | --- |

—

De huvudsakliga effekterna på Natura 2000-nätets nivå inbegripet kartläggning av de Natura 2000-områden som sannolikt kommer att påverkas. Analysen bör även innehålla eventuella effekter på områdenas konnektivitet mot bakgrund av nationella eller regionala bevarandemål för arter och livsmiljöer som skyddas av fågel- och habitatdirektiven, om sådana finns.

| — | Möjliga begränsande åtgärder med bred omfattning, såsom uteslutning av områden med känslig biologisk mångfald eller tillämpning av vissa standarder och bästa praxis (t.ex. minsta antal passager för vilda djur och växter, bullerskärmar, respekt för fortplantningsperioder). |
| --- | --- |

—

Möjliga begränsande åtgärder med bred omfattning, såsom uteslutning av områden med känslig biologisk mångfald eller tillämpning av vissa standarder och bästa praxis (t.ex. minsta antal passager för vilda djur och växter, bullerskärmar, respekt för fortplantningsperioder).

| — | Möjliga alternativ, inklusive andra platser för projekt eller alternativa metoder för att uppnå de förväntade resultaten (t.ex. användning av andra transportmetoder eller teknik för energiproduktion). |
| --- | --- |

—

Möjliga alternativ, inklusive andra platser för projekt eller alternativa metoder för att uppnå de förväntade resultaten (t.ex. användning av andra transportmetoder eller teknik för energiproduktion).

| — | Potentiella kumulativa effekter, med beaktande av andra befintliga eller föreslagna planer, program och strategier. |
| --- | --- |

—

Potentiella kumulativa effekter, med beaktande av andra befintliga eller föreslagna planer, program och strategier.

Ifråga om strategiska planer där det inte är möjligt att identifiera vilka effekterna blir på enskilda områden bör analysen som ett minimum inriktas på potentiella effekter och större risker. Sedan måste områdesspecifika effekter analyseras på projektnivå. I sådana fall bör den lämpliga bedömningen som ett minimum inriktas på att fastställa de Natura 2000-områden som kan påverkas negativt, samt alla andra EU-skyddade livsmiljöer och arter som eventuellt kan påverkas (även utanför Natura 2000). Bedömningen ska även fastställa effekter på konnektivitet, fragmentering och övriga effekter på en skala som omfattar nätet i sin helhet. Detta bör tjäna som en vägledning om fokus och omfattning vid bedömningen av enskilda projekt.

Om det råder osäkerhet kring de negativa effekterna på relevanta element inom Natura 2000-områden och deras bevarandemål, kan det vara lämpligt att genomföra och dokumentera en riskbedömning som kan beakta följande aspekter:

| — | Planens potentiella faror och deras sannolika konsekvenser för bevarandemålen inom det särskilda bevarandeområdet eller området av gemenskapsintresse/det särskilda skyddsområdet och deras element. |
| --- | --- |

—

Planens potentiella faror och deras sannolika konsekvenser för bevarandemålen inom det särskilda bevarandeområdet eller området av gemenskapsintresse/det särskilda skyddsområdet och deras element.

| — | Sannolikheten för att en viss risk eller fara kommer att påverka det särskilda bevarandeområdets och/eller det särskilda skyddsområdets bevarandemål anges för varje risk eller fara som föreligger. |
| --- | --- |

—

Sannolikheten för att en viss risk eller fara kommer att påverka det särskilda bevarandeområdets och/eller det särskilda skyddsområdets bevarandemål anges för varje risk eller fara som föreligger.

| — | För varje risk eller fara som föreligger anges omfattning, sannolik varaktighet och irreversibilitet eller reversibilitet. En kort redogörelse lämnas för de antaganden eller bevis som använts för att dra denna slutsats. |
| --- | --- |

—

För varje risk eller fara som föreligger anges omfattning, sannolik varaktighet och irreversibilitet eller reversibilitet. En kort redogörelse lämnas för de antaganden eller bevis som använts för att dra denna slutsats.

Man bör dock komma ihåg att det grundläggande målet alltid är att undvika eller undanröja risken för negativa effekter på Natura 2000-områdenas integritet, eller att undanröja alla rimliga skäl till oro för att en sådan negativ effekt kan uppstå när planen genomförs.

Bedömningen av planernas effekter enligt artikel 6.3 och den bedömning som görs enligt förfaranden vid tillämpliga strategiska miljöbedömningar (SMB) kan komma att identifiera verksamheter eller delar av planen som säkerligen kommer att skada Natura 2000-områdenas integritet, även om begränsningen genomförs. Sådana verksamheter eller faktorer kan därför uteslutas från planen i detta skede. Bedömningen kan dessutom presentera en översikt över vilka andra verksamheter som kan vara skadliga för skyddade livsmiljöer och arter och därmed förbättra bedömningens fokus på projektnivån.

Framtida projekt som ska genomföras inom ramen för en plan bör dock överensstämma med resultatet av den lämpliga bedömning som gjorts för den strategiska fysiska planen och/eller sektorsplanen. Detta ersätter inte kravet på en lämplig bedömning av framtida projekt som följer av den planen.

Det finns tydliga kopplingar och analogier mellan den lämpliga bedömningen av planer och den strategiska miljöbedömningen, som omfattas av avsnitt 5. Det rekommenderas därför att den strategiska planen samordnas med en lämplig bedömning. Det är parallella, separata processer som vanligtvis överlappar varandra, men som också skiljer sig åt i ett antal viktiga avseenden. Den lämpliga bedömningen är mindre fokuserad och kräver strängare tester, där det centrala är bevarandet och skyddet av Natura 2000-områden. Resultaten och rekommendationerna från en lämplig bedömning är obligatoriska och måste införlivas i och ingå i en plan som läggs fram för antagande. Resultaten av den lämpliga bedömningen ska med andra ord inte bara beaktas, utan de anger villkoren för beslutet om huruvida planen eller projektet ska godkännas eller inte.

Det rekommenderas att ett separat arkiv med den lämpliga bedömningen hålls tillgängligt i en dossier under hela processen då en plan utarbetas eller granskas. Arkivet bör innehålla kopior av all dokumentation som är relevant för den lämpliga bedömningen och kommer att vara användbar för att dokumentera hur miljöhänsyn har integrerats i planen.

Det kan vara lämpligt att planera en uppföljning och en ny bedömning av de förväntade effekterna och riskerna under planens hela livstid. Detta kommer att säkerställa att prognoserna och uppskattningarna är realistiska samt identifiera eventuella nya effekter som inte har beaktats på grund av brist på information eller som uppstår till följd av nya faktorer eller förändringar som införts i planen. Den ”slutliga” lämpliga bedömningen av en plan måste baseras på dess slutliga version. Om planen ändras väsentligt innan den antas bör ändringarna också behandlas i den lämpliga bedömningen, genom en iterativ process.

4.3   Känslighetskartläggning

Känslighetskartläggning

Att identifiera lämpliga platser eller utesluta olämpliga platser kan utgöra en del av den lämpliga bedömningen av planerna. Bedömningen måste grundas på en ordentlig analys av i vilken utsträckning EU:s skyddade livsmiljötyper och arter i hela det föreslagna exploateringsområdet är sårbara för den planerade verksamheten.

Känslighetskartläggning är en metod som ofta används för att identifiera områden som kan vara särskilt känsliga för utvecklingen av sektorsspecifik verksamhet. Metoden används ofta, exempelvis för att identifiera känsliga områden som är livsmiljö för fåglar och fladdermöss och som kan vara olämpliga för utveckling av vindenergi. Den tillämpas även för att kartlägga potentiella konfliktområden för industriell verksamhet eller vid bostadsbyggande.

Känslighetskartor kan användas i ett tidigt skede av planeringsprocessen för att kartlägga områden som innehåller ekologiska samhällen som är känsliga för ett visst inflytande eller en viss verksamhet. Kartorna kan ge information inför strategiska planeringsbeslut under den inledande fasen av utvecklingsprocessen och kan verka på regional, nationell eller transnationell nivå.

Känslighetskartläggning ersätter inte behovet av områdesspecifika lämpliga bedömningar enligt artikel 6 i habitatdirektivet eller miljökonsekvensbedömningar (MKB). Kartorna kan dock användas vid lämpliga bedömningar/MKB, samt efter att ett exploateringstillstånd har lämnats för att informera om lokalisering och eventuella förvaltningsföreskrifter.

Känslighetskartläggning använder geografiska informationssystem (GIS) för att samla in, analysera och visa fysiska och geografiska data som baseras på befintliga fysiska data om biologisk mångfald avseende arter och/eller platser. Ibland måste dock uppgifter samlas in specifikt som underlättar upprättandet av en känslighetskarta som är relevant för planen i fråga.

Känslighetskartor måste uppdateras regelbundet. Uppdateringarnas frekvens och omfattning är en viktig aspekt att ta hänsyn till vid utformningen av känslighetskartor, eftersom ekologiska samhällen är dynamiska och deras beteende ibland kan vara svårt att förutse. Därför bör känslighetskartor för vilda djur och växter alltid tolkas med försiktighet.

Kommissionen har utarbetat en handbok för känslighetskartläggning för vilda djur och växter, Wildlife Sensitivity Mapping Manual (46), som är en praktisk vägledning för att utveckla metoder för kartläggning av känslighet för teknik för förnybar energi. Handboken ger en översikt över datauppsättningar, metoder och GIS-applikationer. Handboken inriktas på arter och livsmiljöer som skyddas av EU:s naturvårdsdirektiv, med särskild betoning på fåglar, fladdermöss och marina däggdjur. Den innehåller också en stegvis strategi för att utarbeta känslighetskartor för vilda djur och växter, som presenteras i ruta 22 nedan.

Wildlife Sensitivity Mapping Manual

46

| Ruta 22


  Stegvis metod för känslighetskartläggning










  1) | Ange vilka typer av exploatering (projekt, verksamheter, infrastruktur osv.) som ska ingå och vilka arter och livsmiljöer som sannolikt kommer att påverkas. Följande faktorer bör beaktas:







  — | Arter/livsmiljöer som sannolikt kommer att påverkas av utbyggnaden (i alla skeden av livscykeln) – beakta samtliga faser i livscykeln (fortplantning, flyttning etc.). |
| --- | --- | --- |

Ruta 22

Ruta 22

Stegvis metod för känslighetskartläggning

Stegvis metod för känslighetskartläggning

1)

1)

Ange vilka typer av exploatering (projekt, verksamheter, infrastruktur osv.) som ska ingå och vilka arter och livsmiljöer som sannolikt kommer att påverkas. Följande faktorer bör beaktas:

—

Arter/livsmiljöer som sannolikt kommer att påverkas av utbyggnaden (i alla skeden av livscykeln) – beakta samtliga faser i livscykeln (fortplantning, flyttning etc.).

| — | Olika exploateringsfaser (t.ex. uppbyggnadsfaser, driftsfaser) samt tillhörande infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Olika exploateringsfaser (t.ex. uppbyggnadsfaser, driftsfaser) samt tillhörande infrastruktur.

| — | Vilka arter/livsmiljöer som är känsliga för exploatering. |
| --- | --- |

—

Vilka arter/livsmiljöer som är känsliga för exploatering.

| — | Vilka arter/livsmiljöer som är av betydelse för bevarande av miljön (t.ex. de som anges i fågel- eller habitatdirektivet). |
| --- | --- |

—

Vilka arter/livsmiljöer som är av betydelse för bevarande av miljön (t.ex. de som anges i fågel- eller habitatdirektivet).

| — | Hur arter kan påverkas: T.ex. genom förlust och försämring av livsmiljöer, kollisioner med infrastruktur, undvikande, undanträngning och barriäreffekter. |
| --- | --- |

—

Hur arter kan påverkas: T.ex. genom förlust och försämring av livsmiljöer, kollisioner med infrastruktur, undvikande, undanträngning och barriäreffekter.

| 2) | Sammanställ fördelningsdatauppsättningar om känsliga arter, livsmiljöer och andra relevanta faktorer.







  — | Ta reda på vilka uppgifter som finns tillgängliga och fatta beslut om huruvida ytterligare uppgifter ska samlas in. |
| --- | --- | --- |

2)

2)

Sammanställ fördelningsdatauppsättningar om känsliga arter, livsmiljöer och andra relevanta faktorer.

—

Ta reda på vilka uppgifter som finns tillgängliga och fatta beslut om huruvida ytterligare uppgifter ska samlas in.

| — | Om datauppsättningarna från den fysiska miljön är ofullständiga kan modellering övervägas och baseras på variabler (prediktorer) från livsmiljöer och landskap för att prognostisera fördelningen i områden med otillräckliga data. |
| --- | --- |

—

Om datauppsättningarna från den fysiska miljön är ofullständiga kan modellering övervägas och baseras på variabler (prediktorer) från livsmiljöer och landskap för att prognostisera fördelningen i områden med otillräckliga data.

| — | Det är också viktigt att öppet redovisa databrister och andra brister beträffande metoder. |
| --- | --- |

—

Det är också viktigt att öppet redovisa databrister och andra brister beträffande metoder.

| 3) | Utveckla ett system för känslighetspoäng







  — | Tilldela arter och livsmiljöer känslighetspoäng som baseras på relevanta egenskaper (sårbarhet ifråga om livsmiljö, bevarandestatus, artbeteende osv.) |
| --- | --- | --- |

3)

3)

Utveckla ett system för känslighetspoäng

—

Tilldela arter och livsmiljöer känslighetspoäng som baseras på relevanta egenskaper (sårbarhet ifråga om livsmiljö, bevarandestatus, artbeteende osv.)

| 4) | Generera kartan







  — | Identifiera det lämpligaste mappningsformat, GIS-programvara, mappningsenhet osv. |
| --- | --- | --- |

4)

4)

Generera kartan

—

Identifiera det lämpligaste mappningsformat, GIS-programvara, mappningsenhet osv.

| — | Generera ett rutnät baserat på en lämplig kartläggningsenhet och överlagra artfördelningarna (eller modellerna) och potentiellt andra användbara datauppsättningar, inbegripet relevanta buffertzoner. |
| --- | --- |

—

Generera ett rutnät baserat på en lämplig kartläggningsenhet och överlagra artfördelningarna (eller modellerna) och potentiellt andra användbara datauppsättningar, inbegripet relevanta buffertzoner.

| — | Identifiera de arter som finns i varje rutnätscell. |
| --- | --- |

—

Identifiera de arter som finns i varje rutnätscell.

| — | Beräkna en poäng för varje rutnät med hjälp av poängsystemet för artkänslighet. |
| --- | --- |

—

Beräkna en poäng för varje rutnät med hjälp av poängsystemet för artkänslighet.

| 5) | Tolka kartan







  — | Känslighetspoäng för grupper i kategorier som indikerar deras känslighetsnivå (t.ex. mycket hög, hög, medelhög, låg) eller som indikerar en viss föreskrift (t.ex. otillåtna områden jämfört med lågriskområden). |
| --- | --- | --- |

5)

5)

Tolka kartan

—

Känslighetspoäng för grupper i kategorier som indikerar deras känslighetsnivå (t.ex. mycket hög, hög, medelhög, låg) eller som indikerar en viss föreskrift (t.ex. otillåtna områden jämfört med lågriskområden).

| — | Ta fram vägledande material som förklarar vilka data som används, hur kartan genereras, hur den ska tolkas och vilka förbehåll som finns när det gäller tolkningen. |
| --- | --- |

—

Ta fram vägledande material som förklarar vilka data som används, hur kartan genereras, hur den ska tolkas och vilka förbehåll som finns när det gäller tolkningen.

Nationella exempel på känslighetskartor presenteras nedan.

| Ruta 23


  Nederländernas nationella karta över känslighet för vindkraftsparker

  Nederländernas nationella karta över turbinrisker är ett topografiskt kartläggningsverktyg som används för tidiga förebyggande undersökningar vid utbyggnad av landbaserade vindkraftverk. Verktyget är inriktat på marklevande fågelpopulationer och omfattar områden av ornitologisk betydelse, platser med stor betydelse för flyttfåglar, jordbruksmark med högt naturvärde och viktiga bo- och övernattningsplatser för fåglar. Verktyget mäter risken för fågelarter utifrån betydelsen av deras bevarande. Verktyget innehåller ingen bedömning av arternas sårbarhet för kollisioner.
  Uppgifter har sammanställts från en rad olika källor, bland annat den nationella inventeringen av häckande fåglar, antal vatten- och sjöfåglar, antal fåglar som lever i kolonier, uppgifter från en modell för fåglars kollisioner med flygplan (Bambas, fågelbiomassa hos flygande fåglar), Natura 2000-områden och särskilda inventeringar av sällsynta fåglar. Där ingick även viktiga områden för flyttfåglar. Kartor över risker har tagits fram för vissa specifikt känsliga fågelarter eller grupper av arter som enskilda skikt, t.ex. sjöfåglar, ängsfåglar, svanar och gäss, Natura 2000-områden och rödlistade arters födoområden. De enskilda skikten användes för att sammanställa den slutliga riskkartan.
  För varje ”skikt” på kartan, som avsåg Nederländerna, klassificerades cellerna i rutnätet med beteckningen låg, måttlig eller hög risk på grundval av områdets betydelse och/eller antal arter. Buffertzoner identifierades för varje art och tillämpades på kartorna. Resultaten från cellerna i rutnätet sammanställdes på den slutliga kartan.
  Det här verktyget har visat sig vara mycket användbart vid förstudier. Kartan har inte tidigare antagits inom det nederländska planeringssystemet men används ändå i stor utsträckning.





  Översiktlig riskkarta som visar från högsta risk (lila) till relativt låg risk (ljusblå)
  (Källa: Aarts, B. and Bruinzeel, L. (2009) De nationale windmolenrisicokaart voor vogels. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga
  https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440). |
| --- |

Ruta 23

Ruta 23

Nederländernas nationella karta över känslighet för vindkraftsparker

Nederländernas nationella karta över känslighet för vindkraftsparker

Nederländernas nationella karta över turbinrisker är ett topografiskt kartläggningsverktyg som används för tidiga förebyggande undersökningar vid utbyggnad av landbaserade vindkraftverk. Verktyget är inriktat på marklevande fågelpopulationer och omfattar områden av ornitologisk betydelse, platser med stor betydelse för flyttfåglar, jordbruksmark med högt naturvärde och viktiga bo- och övernattningsplatser för fåglar. Verktyget mäter risken för fågelarter utifrån betydelsen av deras bevarande. Verktyget innehåller ingen bedömning av arternas sårbarhet för kollisioner.

Uppgifter har sammanställts från en rad olika källor, bland annat den nationella inventeringen av häckande fåglar, antal vatten- och sjöfåglar, antal fåglar som lever i kolonier, uppgifter från en modell för fåglars kollisioner med flygplan (Bambas, fågelbiomassa hos flygande fåglar), Natura 2000-områden och särskilda inventeringar av sällsynta fåglar. Där ingick även viktiga områden för flyttfåglar. Kartor över risker har tagits fram för vissa specifikt känsliga fågelarter eller grupper av arter som enskilda skikt, t.ex. sjöfåglar, ängsfåglar, svanar och gäss, Natura 2000-områden och rödlistade arters födoområden. De enskilda skikten användes för att sammanställa den slutliga riskkartan.

För varje ”skikt” på kartan, som avsåg Nederländerna, klassificerades cellerna i rutnätet med beteckningen låg, måttlig eller hög risk på grundval av områdets betydelse och/eller antal arter. Buffertzoner identifierades för varje art och tillämpades på kartorna. Resultaten från cellerna i rutnätet sammanställdes på den slutliga kartan.

Det här verktyget har visat sig vara mycket användbart vid förstudier. Kartan har inte tidigare antagits inom det nederländska planeringssystemet men används ändå i stor utsträckning.

Image 3

Översiktlig riskkarta som visar från högsta risk (lila) till relativt låg risk (ljusblå)

(Källa: Aarts, B. and Bruinzeel, L. (2009) De nationale windmolenrisicokaart voor vogels. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga

Källa

https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440).

| Ruta 24


  Ett verktyg för känslighetskartläggning inför utbyggnad av vattenkraft i Österrike

  Utbyggnaden av vattenkraften bör följa en strategisk metod så att kvarvarande betydande, känsliga och orörda flodsträckor kan skyddas. Som stöd har Världsnaturfonden (WWF) tagit fram en ekologisk översiktsplan som ska ge ett tekniskt korrekt beslutsunderlag för bedömning av behovet att skydda österrikiska vattendrag (WWF Ökomasterplan, 2009). Studien offentliggjordes 2009 och bedömde för första gången det ekologiska värdet av 53 av de största floderna i Österrike med ett avrinningsområde på mer än 500 kvadratkilometer. I studien presenterades även officiella uppgifter från analysen av aktuell status från ministeriet med ansvar för genomförande av EU:s vattendirektiv och tillhandahållande av naturvårdsrelaterad information, till exempel om Natura 2000-områden och andra skyddade områden.
  Var och en av vattensträckorna kategoriserades och placerades in i en prioritetsordning enligt olika urvalskriterier (t.ex. ekologisk status, situationen i skyddade områden, hydromorfologi, längden på den sammanhängande fria flödesvägen). Varje flodsträcka rankades enligt följande känslighetsklasser:






  — | Känslighetsklass 1: Mycket högt skyddsvärde baserat på ekologisk status |
| --- | --- |

Ruta 24

Ruta 24

Ett verktyg för känslighetskartläggning inför utbyggnad av vattenkraft i Österrike

Ett verktyg för känslighetskartläggning inför utbyggnad av vattenkraft i Österrike

Utbyggnaden av vattenkraften bör följa en strategisk metod så att kvarvarande betydande, känsliga och orörda flodsträckor kan skyddas. Som stöd har Världsnaturfonden (WWF) tagit fram en ekologisk översiktsplan som ska ge ett tekniskt korrekt beslutsunderlag för bedömning av behovet att skydda österrikiska vattendrag (WWF Ökomasterplan, 2009). Studien offentliggjordes 2009 och bedömde för första gången det ekologiska värdet av 53 av de största floderna i Österrike med ett avrinningsområde på mer än 500 kvadratkilometer. I studien presenterades även officiella uppgifter från analysen av aktuell status från ministeriet med ansvar för genomförande av EU:s vattendirektiv och tillhandahållande av naturvårdsrelaterad information, till exempel om Natura 2000-områden och andra skyddade områden.

Var och en av vattensträckorna kategoriserades och placerades in i en prioritetsordning enligt olika urvalskriterier (t.ex. ekologisk status, situationen i skyddade områden, hydromorfologi, längden på den sammanhängande fria flödesvägen). Varje flodsträcka rankades enligt följande känslighetsklasser:

—

Känslighetsklass 1: Mycket högt skyddsvärde baserat på ekologisk status

| — | Känslighetsklass 2: Mycket högt skyddsvärde på grund av läget i reservatet/reservaten |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 2: Mycket högt skyddsvärde på grund av läget i reservatet/reservaten

| — | Känslighetsklass 3: Mycket förtjänt av skydd på grund av morfologin |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 3: Mycket förtjänt av skydd på grund av morfologin

| — | Känslighetsklass 4: Högt skyddsvärde på grund av den sammanhängande fria flödesvägens längd |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 4: Högt skyddsvärde på grund av den sammanhängande fria flödesvägens längd

| — | Känslighetsklass 5: Potentiellt värd att skyddas, eftersom en befintlig databas för bedömning av miljöförhållanden saknas |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 5: Potentiellt värd att skyddas, eftersom en befintlig databas för bedömning av miljöförhållanden saknas

| — | Känslighetsklass 6: Potentiellt värd att skyddas |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 6: Potentiellt värd att skyddas

| — | Känslighetsklass 7: Lågt skyddsvärde |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 7: Lågt skyddsvärde

| — | Känslighetsklass 8: Befintlig energirelaterad och ekonomisk användning |
| --- | --- |

—

Känslighetsklass 8: Befintlig energirelaterad och ekonomisk användning

| — | Brist på data (ekologisk status, hydromorfologi) |
| --- | --- |

—

Brist på data (ekologisk status, hydromorfologi)

Image 4

| Ruta 25


  Onlineplattformar för tillgång till känslighetskartor i Irland

  En webbplattform gör det möjligt att snabbt och interaktivt göra fysiska undersökningar av miljökänsligheten och eventuella konflikter kring markanvändning. Undersökningarna kan stödja den strategiska miljöbedömningen och den lämpliga bedömningen samt slutligen leda till informerad planering och beslutsfattande. Den irländska datacentralportalen för biologisk mångfald erbjuder exempelvis tillgång till en karta över fåglars känslighet för vindkraft genom ett webbverktyg online.






  Källa: https://maps.biodiversityireland.ie/Map. |
| --- |

Ruta 25

Ruta 25

Onlineplattformar för tillgång till känslighetskartor i Irland

Onlineplattformar för tillgång till känslighetskartor i Irland

En webbplattform gör det möjligt att snabbt och interaktivt göra fysiska undersökningar av miljökänsligheten och eventuella konflikter kring markanvändning. Undersökningarna kan stödja den strategiska miljöbedömningen och den lämpliga bedömningen samt slutligen leda till informerad planering och beslutsfattande. Den irländska datacentralportalen för biologisk mångfald erbjuder exempelvis tillgång till en karta över fåglars känslighet för vindkraft genom ett webbverktyg online.

Image 5

Källa: https://maps.biodiversityireland.ie/Map.

Källa:

4.4   Samråd och dialog vid strategisk planering

Samråd och dialog vid strategisk planering

Allt fler planerare har insett fördelarna med dialog och samråd och de tillämpar nu en mer interaktiv och öppen planeringsprocess. Det är ett tillvägagångssätt som uppmuntrar tidiga samråd med miljömyndigheter och berörda parter som en viktig faktor för att hitta säkerställa godtagbara och hållbara lösningar.

Samråd under strategisk planering är lika viktigt för att nå en gemensam förståelse för de aktuella frågorna. Det uppmuntrar också till ökat samarbete för att söka lösningar, dvs. möjliga alternativ och åtgärder som begränsar de ekologiska effekter som kartlagts i planbedömningen.

Samråd och dialog med naturvårdsmyndigheter från första början är avgörande för att identifiera möjliga risker och konflikter med känsliga områden och arter, samt få en bättre förståelse för livsmiljöerna och arternas sårbarhet inför planerade exploateringar och genomföra en lämplig bedömning. Samråd med andra myndigheter, icke-statliga organisationer, intressentgrupper och med allmänheten krävs också inom ramen för SMB-direktivet (se ruta på s. 47 om allmänhetens deltagande enligt MKB-direktiven och SMB-direktiven).

Medverkan är viktig under projektets eller planens utformningsfas och under det interaktiva och återkommande arbetet med att ta fram realistiska alternativa lösningar för problemområden. Därför är det viktigt att ta reda på vilka de berörda parterna är, samt involvera dem i samråden. Detta säkerställer att all relevant kunskap och information om eventuella konflikter beaktas i den strategiska planeringsprocessen.

Exploatörer och behöriga myndigheter bör inleda ett nära samarbete så snart som möjligt om det kan förväntas att ett undantag enligt artikel 6.4 kommer att övervägas. Detta kan vara i ett tidigt skede när ett förslag utarbetas, eller så snart det står klart att ett undantag kan behövas. Parterna bör också se till att villkoren för undantag undersöks och dokumenteras fullt ut, eftersom detta bidrar till att undvika förseningar i beslutsprocessen och säkerställa ett öppet och stabilt beslut.

5.   KOPPLINGAR TILL ANDRA FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNINGAR: MKB, SMB, VATTENDIREKTIVET

KOPPLINGAR TILL ANDRA FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNINGAR: MKB, SMB, VATTENDIREKTIVET

5.1   Att effektivisera miljöbedömningar

Att effektivisera miljöbedömningar

Miljöbedömning är ett förfarande som säkerställer att planernas/programmens/projektens miljöpåverkan beaktas innan besluten fattas. Ett flertal EU-rättsakter innehåller bestämmelser om förfaranden vid miljöbedömningar. Förutom artikel 6 i habitatdirektivet är detta särskilt fallet med direktivet om miljökonsekvensbedömning (MKB) (47), direktivet om strategisk miljöbedömning (SMB) (48) och artikel 4.7 i vattendirektivet (49).

47

48

49

Integreringen och samordningen av kraven på miljöbedömningar i dessa direktiv kan i hög grad bidra till att förbättra effektiviteten vid förfaranden för miljötillstånd. MKB-direktivet innehåller bestämmelser om att effektivisera bedömningsförfarandena i miljöfrågor som krävs enligt olika EU-direktiv, bland annat habitatdirektivet och vattendirektivet. Direktivet kräver särskilt att medlemsstaterna, om tillämpligt, säkerställer samordnade och/eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i unionslagstiftningen (artikel 2.3 i MKB-direktivet).

Bestämmelser om samordnade eller gemensamma förfaranden vid miljöbedömningar som samtidigt följer av SMB-direktivet och annan EU-lagstiftning fastställs också i artikel 11.2 i SMB-direktivet. De syftar till att undvika dubblering av bedömningar, utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda kraven i respektive direktiv.

Kommissionen har utfärdat en vägledning om att effektivisera miljöbedömningarna (50).

50

5.2   Miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och lämplig bedömning

Miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och lämplig bedömning

MKB-direktivet och SMB-direktivet kräver att projekt, planer och program som kan få betydande miljöeffekter ska genomgå miljöbedömningar innan de godkänns och ges tillstånd.

Kravet på att bedöma planernas eller projektens betydande effekter kan uppstå gemensamt inom ramen för SMB-direktiven eller MKB-direktiven och artikel 6.3 i habitatdirektivet. I sådana fall kan dessa bedömnings- och tillståndsförfaranden genomföras gemensamt eller i samordning, i enlighet med MKB-direktiven och SMB-direktiven. Bedömningar enligt dessa direktiv kan dock inte ersätta det förfarande och de skyldigheter som föreskrivs i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet, eftersom inget av förfarandena åsidosätter det andra.

En lämplig bedömning kan rapporteras antingen i MKB- eller SMB-rapporten eller i en separat rapport. I båda fallen måste de uppgifter och de slutsatser som är relevanta för den lämpliga bedömningen vara urskiljbara och differentierade från uppgifterna och slutsatserna i MKB eller SMB. Detta är nödvändigt eftersom det finns ett antal viktiga skillnader mellan förfarandena vid MKB/SMB och vid den lämpliga bedömningen (se 5.2.2).

| Det är viktigt att de uppgifter som är relevanta för den lämpliga bedömningen och dess slutsatser är tydligt urskiljbara och identifierbara i rapporten från miljökonsekvensbedömningen, så att de kan särskiljas från dem som ingår i den allmänna miljökonsekvensbedömningen eller den allmänna strategiska miljöbedömningen. Detta är nödvändigt eftersom det finns ett antal viktiga skillnader mellan miljökonsekvensbedömningen/den strategiska miljöbedömningen och förfarandena för lämplig bedömning, vilket innebär att
  en strategisk miljöbedömning eller en miljökonsekvensbedömning inte kan ersätta en lämplig bedömning, eftersom inget av förfarandena har företräde framför det andra.
  Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.1 |
| --- |

Det är viktigt att de uppgifter som är relevanta för den lämpliga bedömningen och dess slutsatser är tydligt urskiljbara och identifierbara i rapporten från miljökonsekvensbedömningen, så att de kan särskiljas från dem som ingår i den allmänna miljökonsekvensbedömningen eller den allmänna strategiska miljöbedömningen. Detta är nödvändigt eftersom det finns ett antal viktiga skillnader mellan miljökonsekvensbedömningen/den strategiska miljöbedömningen och förfarandena för lämplig bedömning, vilket innebär att
  en strategisk miljöbedömning eller en miljökonsekvensbedömning inte kan ersätta en lämplig bedömning, eftersom inget av förfarandena har företräde framför det andra.

Det är viktigt att de uppgifter som är relevanta för den lämpliga bedömningen och dess slutsatser är tydligt urskiljbara och identifierbara i rapporten från miljökonsekvensbedömningen, så att de kan särskiljas från dem som ingår i den allmänna miljökonsekvensbedömningen eller den allmänna strategiska miljöbedömningen. Detta är nödvändigt eftersom det finns ett antal viktiga skillnader mellan miljökonsekvensbedömningen/den strategiska miljöbedömningen och förfarandena för lämplig bedömning, vilket innebär att

en strategisk miljöbedömning eller en miljökonsekvensbedömning inte kan ersätta en lämplig bedömning, eftersom inget av förfarandena har företräde framför det andra

Se vägledningen om artikel 6 – avsnitt 4.6.1

5.2.1   
  Möjligheter till och fördelar med att effektivisera MKB/SMB och lämpliga bedömningar

Möjligheter till och fördelar med att effektivisera MKB/SMB och lämpliga bedömningar

Det finns flera fördelar med att effektivisera MKB/SMB och lämpliga bedömningar. Det kan till exempel bidra till större förståelse av förhållandet mellan olika miljöfaktorer, undvika dubbelarbete vid bedömningar, bidra till att de resurser som behövs för att genomföra bedömningarna används mer effektivt och möjliggöra bättre samordning när det gäller tillståndsförfaranden.

Följande viktiga faktorer ingår i effektiviseringen av lämpliga bedömningar och MKB/SMB:

| — | Nära samarbete mellan ansvariga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Nära samarbete mellan ansvariga myndigheter.

| — | Lämplig omfattning, vilket är en allmän praxis i förfarandena för miljökonsekvensbedömningar och strategiska miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

—

Lämplig omfattning, vilket är en allmän praxis i förfarandena för miljökonsekvensbedömningar och strategiska miljökonsekvensbedömningar.

| — | Nära samarbete och korrekt informationsutbyte mellan de experter som förbereder miljökonsekvensbedömningen/den strategiska miljökonsekvensbedömningen och de experter som utför den lämpliga bedömningen. Det kan t.ex. avse uppgifter om buller, luft, vatten- och markfrågor från respektive expert på dessa områden till experter på biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Nära samarbete och korrekt informationsutbyte mellan de experter som förbereder miljökonsekvensbedömningen/den strategiska miljökonsekvensbedömningen och de experter som utför den lämpliga bedömningen. Det kan t.ex. avse uppgifter om buller, luft, vatten- och markfrågor från respektive expert på dessa områden till experter på biologisk mångfald.

| — | Kvalitetskontroll som utförs av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontroll som utförs av den behöriga myndigheten.

| — | Tydliga och tydliga slutsatser från vart och ett av de effektiviserade bedömningsförfarandena. |
| --- | --- |

—

Tydliga och tydliga slutsatser från vart och ett av de effektiviserade bedömningsförfarandena.

Flera bestämmelser i MKB- och SMB-direktiven är relevanta för den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3 och kan bidra till dess kvalitet i samband med ett effektiviserat genomförande. Där ingår följande:

Ange omfattning:

Ange omfattning

”Om exploatören så begär ska den ansvariga myndigheten [...] avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen” (artikel 5.2, MKB-direktivet).

I SMB-direktivet föreskrivs ett obligatoriskt samråd med de myndigheter som har befogenhet på miljöområdet, i syfte att förbättra miljörapportens kvalitet: ”Samråd skall äga rum med de myndigheter som avses i artikel 6.3 när beslut fattas om omfattningen av och graden av detaljeringsgraden för de uppgifter som måste ingå i miljörapporten” (artikel 5.4 i SMB-direktivet).

För att garantera bedömningens kvalitet och fullständighet ska

”exploatören se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter, den ansvariga myndigheten se till att den har, eller vid behov kan tillgå, tillräcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen, och den ansvariga myndigheten vid behov be exploatören om kompletterande information, [...] som är av direkt relevans för att nå en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan (Artikel 5.3, MKB-direktivet).

Samråd och allmänhetens deltagande

”Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin lokala och regionala behörighet kan antas bli berörda av ett projekt ges möjlighet att yttra sig över de uppgifter som lämnas av exploatören och över ansökan om tillstånd [...] För att se till att den berörda allmänheten på ett effektivt sätt kan delta i beslutsprocesserna ska allmänheten informeras elektroniskt och genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt om följande frågor i ett tidigt skede av de beslutsprocesser på miljöområdet [...] och senast så snart som information rimligen kan lämnas” (artikel 6, MKB-direktivet).

”Medlemsstaterna skall se till att de slutsatser [...] om planer eller program [...] kan antas medföra betydande miljöpåverkan [...] inbegripet skälen till att inte kräva en miljöbedömning [...], görs tillgängliga för allmänheten” (artikel 3, SMB-direktivet).

”Myndigheterna [...] och allmänheten [...] skall ges möjlighet att på ett tidigt stadium och inom rimlig tid yttra sig om utkastet till plan eller program och den bifogade miljörapporten innan planen eller programmet antas eller överlämnas till lagstiftningsförfarande. Medlemsstaterna skall utse de myndigheter med vilka samråd skall äga rum och som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av den miljöpåverkan som följer av genomförandet av planer och program. Medlemsstaterna skall definiera allmänheten [...], och därvid inbegripa den allmänhet som berörs, eller kan antas bli berörd, eller som har ett intresse av beslutsfattandet enligt detta direktiv, inbegripet relevanta ickestatliga organisationer t.ex. sådana som främjar miljöskydd och andra berörda organisationer.” (Artikel 6, SMB-direktivet).

Medlemsstaterna skall utse de myndigheter med vilka samråd skall äga rum och som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av den miljöpåverkan som följer av genomförandet av planer och program.

Övervakning:

Övervakning

”[M]edlemsstaterna [ska] se till att projektets särdrag och/eller planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska och om möjligt motverka betydande negativ miljöpåverkan vidtas av exploatören och ska besluta om förfarandena avseende kontroll av betydande negativ miljöpåverkan” (artikel 8a, MKB-direktivet).

”Medlemsstaterna skall övervaka den betydande miljöpåverkan som genomförandet av planerna och programmen leder till för att, bland annat, i ett tidigt skede kunna identifiera oförutsedd negativ påverkan och kunna vidta lämpliga avhjälpande åtgärder” (artikel 10, SMB-direktivet).

Information till allmänheten och konsulterade myndigheter:

Information till allmänheten och konsulterade myndigheter

”När ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats, ska den eller de ansvariga myndigheterna omedelbart informera allmänheten och de myndigheter [som sannolikt berörs av projektet] och se till att [de] får tillgång följande: Information om innehållet i beslutet och varje villkor som är knutet till detta [...] Information om de huvudsakliga skäl och överväganden som beslutet grundar sig på” (artikel 9, MKB-direktivet).

Intressekonflikt:

”Medlemsstaterna ska se till att den eller de ansvariga myndigheterna fullgör de skyldigheter som följer av detta direktiv på ett objektivt sätt och inte ger upphov till en situation som kan leda till en intressekonflikt. Om den ansvariga myndigheten även är exploatör ska medlemsstaterna, inom ramen för deras organisation av administrativa befogenheter, på ett lämpligt sätt åtminstone skilja oförenliga funktioner åt när de fullgör de skyldigheter som följer av detta direktiv” (artikel 9a, MKB-direktivet).

Gränsöverskridande påverkan:

Gränsöverskridande påverkan

I artikel 7 i MKB-direktivet fastställs bestämmelser för bedömning av projekt med gränsöverskridande påverkan, inbegripet krav på att informera en annan medlemsstat om en plan eller ett projekt förväntas medföra betydande miljöeffekter för den medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten kan därefter delta i bedömningen om den så önskar. EU har undertecknat konventionen om miljökonsekvensbedömningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen). För att samordna och underlätta förfaranden vid bedömningar av gränsöverskridande projekt, och särskilt för att genomföra samråd i enlighet med konventionen, får de berörda medlemsstaterna inrätta ett gemensamt organ på grundval av lika representation.

Gränsöverskridande samråd planeras och regleras också inom ramen för SMB-direktivet (artikel 7). Bestämmelserna om gränsöverskridande samråd är även ytterst relevanta när det gäller de övergripande målen för fågel- och habitatdirektiven och Natura 2000-nätet. De utgör nämligen ett viktigt förebyggande verktyg vid lämplig bedömning av en plan eller ett projekt vars negativa effekter kan äventyra dessa mål i en angränsande medlemsstat.

5.2.2   
  Den lämpliga bedömningens särdrag och skillnader i förhållande till MKB/SMB-förfaranden

Den lämpliga bedömningens särdrag och skillnader i förhållande till MKB/SMB-förfaranden

Att effektivisera miljöbedömningarna enligt habitatdirektivet och MKB- eller SMB-direktiven ger fördelar och kan rekommenderas i de flesta fall. Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att respektive bedömning har specifika egenskaper och skillnader i omfattning och fokus. Användningen av vissa termer och konsekvenserna av bedömningarna kan också skilja sig åt. Här avses särskilt följande:

| — | Den lämpliga bedömningen inriktas på skyddet av Natura 2000-områden, dvs. områden med högt värde för den biologiska mångfalden som är av europeisk betydelse, och kräver därför strängare prövning. Dess slutsatser är bindande eftersom de avgör om en plan eller ett projekt kan godkännas eller inte. De behöriga myndigheterna kan alltså godkänna planen eller projektet först efter att ha konstaterat att det inte kommer att påverka områdets integritet negativt. Å andra sidan ska resultaten av MKB eller SMB beaktas vid tillståndsförfarandet eller när planen utarbetas och antas. |
| --- | --- |

—

Den lämpliga bedömningen inriktas på skyddet av Natura 2000-områden, dvs. områden med högt värde för den biologiska mångfalden som är av europeisk betydelse, och kräver därför strängare prövning. Dess slutsatser är bindande eftersom de avgör om en plan eller ett projekt kan godkännas eller inte. De behöriga myndigheterna kan alltså godkänna planen eller projektet först efter att ha konstaterat att det inte kommer att påverka områdets integritet negativt. Å andra sidan ska resultaten av MKB eller SMB beaktas vid tillståndsförfarandet eller när planen utarbetas och antas.

efter att ha konstaterat att det inte kommer att påverka områdets integritet negativt

beaktas

| — | Vid samordnade eller gemensamma förfaranden vore det rimligt att genomföra den lämpliga bedömningen tidigare i processen. Ett potentiellt kostsamt och utdraget MKB/SMB-förfarande skulle därmed kunna undvikas om slutsatserna från den lämpliga bedömningen redan är negativa, vilket innebär att tillstånd inte kan beviljas i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.3. (Detta gäller såvida planen eller projektet inte kan genomföras enligt artikel 6.4). |
| --- | --- |

—

Vid samordnade eller gemensamma förfaranden vore det rimligt att genomföra den lämpliga bedömningen tidigare i processen. Ett potentiellt kostsamt och utdraget MKB/SMB-förfarande skulle därmed kunna undvikas om slutsatserna från den lämpliga bedömningen redan är negativa, vilket innebär att tillstånd inte kan beviljas i enlighet med bestämmelserna i artikel 6.3. (Detta gäller såvida planen eller projektet inte kan genomföras enligt artikel 6.4).

| — | Enligt MKB-direktivet bör begränsande åtgärder och kompensationsåtgärder vidtas för att undvika, förebygga eller minska och, om så är möjligt, motverka den förväntade betydande negativa miljöpåverkan, särskilt på arter och livsmiljöer som skyddas enligt fågel- och habitatdirektiven. Därför kan kompensationsåtgärder också övervägas i begränsningshierarkin för att kompensera för kvarstående effekter, så att eventuella nettoförluster av biologisk mångfald undviks.
  När det gäller planer och projekt som bedöms enligt habitatdirektivet ska däremot begränsande åtgärder övervägas för att undvika, förebygga eller minska betydande negativa effekter på områdets integritet. Det ska ske inom ramen för den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3, medan kompensationsåtgärder för att kompensera för kvarvarande effekter används som en sista utväg endast enligt förfarandet i artikel 6.4. Detta sker vid beslut om att man ska gå vidare med planen eller projektet trots en negativ slutsats från den lämpliga bedömningen. I sådana fall måste man först visa att det inte finns några alternativa lösningar som skulle kunna undvika att påverka Natura 2000-områdenas integritet och att planen eller projektet är motiverat av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse. |
| --- | --- |

—

Enligt MKB-direktivet bör begränsande åtgärder och kompensationsåtgärder vidtas för att undvika, förebygga eller minska och, om så är möjligt, motverka den förväntade betydande negativa miljöpåverkan, särskilt på arter och livsmiljöer som skyddas enligt fågel- och habitatdirektiven. Därför kan kompensationsåtgärder också övervägas i begränsningshierarkin för att kompensera för kvarstående effekter, så att eventuella nettoförluster av biologisk mångfald undviks.

för att undvika, förebygga eller minska och, om så är möjligt, motverka den förväntade betydande negativa miljöpåverkan

När det gäller planer och projekt som bedöms enligt habitatdirektivet ska däremot begränsande åtgärder övervägas för att undvika, förebygga eller minska betydande negativa effekter på områdets integritet. Det ska ske inom ramen för den lämpliga bedömningen enligt artikel 6.3, medan kompensationsåtgärder för att kompensera för kvarvarande effekter används som en sista utväg endast enligt förfarandet i artikel 6.4. Detta sker vid beslut om att man ska gå vidare med planen eller projektet trots en negativ slutsats från den lämpliga bedömningen. I sådana fall måste man först visa att det inte finns några alternativa lösningar som skulle kunna undvika att påverka Natura 2000-områdenas integritet och att planen eller projektet är motiverat av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse.

| — | Ifråga om det skede av bedömningen då begränsande åtgärder övervägs, så kan enligt MKB-direktivet begränsningar övervägas redan vid behovsbedömningen. Sådana åtgärder kan inte övervägas under ”behovsbedömningen” enligt artikel 6.3-förfarandet, utan endast när negativa effekter analyseras under den faktiska lämpliga bedömningen. |
| --- | --- |

—

Ifråga om det skede av bedömningen då begränsande åtgärder övervägs, så kan enligt MKB-direktivet begränsningar övervägas redan vid behovsbedömningen. Sådana åtgärder kan inte övervägas under ”behovsbedömningen” enligt artikel 6.3-förfarandet, utan endast när negativa effekter analyseras under den faktiska lämpliga bedömningen.

begränsande åtgärder

| De åtgärder som vidtagits för att undvika, förebygga, minska och om möjligt motverka betydande negativ miljöpåverkan, särskilt på arter och livsmiljöer som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG, bör bidra till att miljön inte försämras och den biologiska mångfalden inte minskar. [...]


  Medlemsstaterna bör se till att försiktighetsåtgärder- och kompensationsåtgärder genomförs, och att lämpliga förfaranden avseende kontroll av denna påverkan fastställs, för av betydande negativ miljöpåverkan från projektets uppbyggnad och drift, bland annat för att kartlägga oförutsedd betydande negativ påverkan i syfte att kunna vidta lämpliga åtgärder för att begränsa denna.


  MKB-direktivet ingress (direktiv 2014/52/EU, skäl 11 och 35). |
| --- |

De åtgärder som vidtagits för att undvika, förebygga, minska och om möjligt motverka betydande negativ miljöpåverkan, särskilt på arter och livsmiljöer som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG, bör bidra till att miljön inte försämras och den biologiska mångfalden inte minskar. [...]

De åtgärder som vidtagits för att undvika, förebygga, minska och om möjligt motverka betydande negativ miljöpåverkan, särskilt på arter och livsmiljöer som skyddas enligt rådets direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG, bör bidra till att miljön inte försämras och den biologiska mångfalden inte minskar. [...]

Medlemsstaterna bör se till att försiktighetsåtgärder- och kompensationsåtgärder genomförs, och att lämpliga förfaranden avseende kontroll av denna påverkan fastställs, för av betydande negativ miljöpåverkan från projektets uppbyggnad och drift, bland annat för att kartlägga oförutsedd betydande negativ påverkan i syfte att kunna vidta lämpliga åtgärder för att begränsa denna.

Medlemsstaterna bör se till att försiktighetsåtgärder- och kompensationsåtgärder genomförs, och att lämpliga förfaranden avseende kontroll av denna påverkan fastställs, för av betydande negativ miljöpåverkan från projektets uppbyggnad och drift, bland annat för att kartlägga oförutsedd betydande negativ påverkan i syfte att kunna vidta lämpliga åtgärder för att begränsa denna.

MKB-direktivet ingress (direktiv 2014/52/EU, skäl 11 och 35).

MKB-direktivet ingress (direktiv 2014/52/EU, skäl 11 och 35).

5.2.3   
  Förhållandet mellan SMB/MKB/lämplig bedömning och de strikta artskyddsbestämmelserna i naturvårdsdirektiven

Förhållandet mellan SMB/MKB/lämplig bedömning och de strikta artskyddsbestämmelserna i naturvårdsdirektiven

I artikel 3 i MKB-direktivet anges följande: ”Miljökonsekvensbedömningen ska i varje enskilt fall på ett lämpligt sätt identifiera, beskriva och bedöma de betydande direkta och indirekta effekterna av ett projekt beträffande [...] b) biologisk mångfald, särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG”. Liknande bestämmelser är tillämpliga på planer enligt artikel 5.1 i SMB-direktivet.

Här är det viktigt att notera att fågel- och habitatdirektiven, utöver det områdesskydd som regleras i artikel 4 i fågeldirektivet och artikel 6 i habitatdirektivet, också upprättar ett system för strikt skydd av vissa arter inom hela deras naturliga utbredningsområde inom EU, dvs. både inom och utanför Natura 2000-områden. Artskyddsåtgärderna gäller arterna i bilaga IV till habitatdirektivet och samtliga vilda fågelarter i EU. De exakta villkoren fastställs i artikel 5 i fågeldirektivet och artiklarna 12 (för djur) och 13 (för växter) i habitatdirektivet.

I huvudsak påbjuder de medlemsstaterna att förbjuda följande:

| — | Att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen, oavsett hur detta görs. |
| --- | --- |

—

Att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen, oavsett hur detta görs.

| — | Att avsiktligt störa dessa arter under deras fortplantnings-, uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder. |
| --- | --- |

—

Att avsiktligt störa dessa arter under deras fortplantnings-, uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder.

| — | Att skada eller förstöra fortplantningsplatser eller rastplatser. |
| --- | --- |

—

Att skada eller förstöra fortplantningsplatser eller rastplatser.

| — | Att avsiktligt förstöra bon eller ägg, eller dra upp med rötterna eller förstöra skyddade växter. |
| --- | --- |

—

Att avsiktligt förstöra bon eller ägg, eller dra upp med rötterna eller förstöra skyddade växter.

Genomförandet av en plan eller exploatering/drift av ett projekt kan leda till konflikter med dessa förbud. Under den lämpliga bedömningen och MKB/SMB bör därför exploatören tillsammans med den behöriga myndigheten kontrollera om planen eller projektet är förenligt med dessa strikta bestämmelser om skydd av arter. En sådan kontroll kräver identifiering av arterna och deras livsmiljöer som skulle kunna påverkas, kontroll av deras förekomst i det område som berörs av en plan eller ett projekt samt av deras fortplantnings- eller rastplatser, analys av eventuella effekter på arten och av lämpliga begränsande åtgärder. Om det bekräftas att individer inom arten eller deras fortplantnings- och rastplatser kommer att påverkas, eller om detta inte kan uteslutas, kan undantag krävas från strikt skydd av arten.

Man bör dock notera att undantag från dessa artskyddsbestämmelser endast får medges i begränsade fall – t.ex. av hänsyn till allmänhetens hälsa och säkerhet – förutsatt att det inte finns någon annan alternativ lösning och att följderna av dessa undantag är förenliga med direktivens övergripande syften. Villkoren för att tillämpa undantag fastställs i artikel 9 i fågeldirektivet och artikel 16 i habitatdirektivet.

Det är dessutom viktigt att notera att dessa bestämmelser även kan tillämpas på planer och projekt som sorteras ut från den lämpliga bedömningen och/eller från MKB/SMB. I sådana fall måste analysen av huruvida undantag enligt artikel 9 i fågeldirektivet och artikel 16 i habitatdirektivet är tillämpliga genomföras i ett separat förfarande.

Ett tillstånd att avvika från strikt artskydd kan beviljas som ett separat beslut eller inom ett enda tillstånd till följd av olika bedömningar och tillståndsförfaranden. I vilket fall som helst måste man i beslutet tydligt ange skälen till och villkoren för ett sådant undantag.

Ytterligare information om de strikta kraven på artskydd, inbegripet de senaste riktlinjerna, finns på Europeiska kommissionens webbplats (51).

Ytterligare information om de strikta kraven på artskydd, inbegripet de senaste riktlinjerna, finns på Europeiska kommissionens webbplats

51

5.3   Bedömningar enligt artikel 4.7 i vattendirektivet, samordnade eller integrerade med förfarandet enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet

Bedömningar enligt artikel 4.7 i vattendirektivet, samordnade eller integrerade med förfarandet enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet

Det finns även starka kopplingar mellan vattendirektivet och habitatdirektivet. De båda direktiven är, åtminstone delvis, tillämpliga på samma miljö – akvatiska ekosystem, landbaserade ekosystem och våtmarker som är direkt beroende av dem. De har också i stort sett liknande ambitioner eftersom de syftar till att säkerställa att de akvatiska ekosystemen inte försämras och till att förbättra deras ekologiska förhållanden. I tillämpliga fall bör de därför genomföras på ett samordnat sätt för att de ska fungera enhetligt (52).

52

I likhet med habitatdirektivet innehåller vattendirektivet särskilda bestämmelser för bedömning av effekterna vid ny exploatering vid vattenförekomster. Enligt artikel 4.7 i vattendirektivet kan undantag godkännas av myndigheterna för nya modifieringar och hållbara mänskliga utvecklingsverksamheter som kommer att I) leda till försämring av vattenförekomsternas status, eller ii) förhindra att god ekologisk eller potentiell eller god grundvattenstatus uppnås under vissa förhållanden (53).

53

Enligt artikel 4.8 i vattendirektivet ska medlemsstaterna – när de tillämpar artikel 4.7 i direktivet – säkerställa att tillämpningen är förenlig med genomförandet av annan EU-miljölagstiftning. Med andra ord måste projektet, om det beviljas ett undantag enligt artikel 4.7 i vattendirektivet, ändå uppfylla kraven i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet, om tillämpligt.

Om exploateringen potentiellt påverkar både ett av vattendirektivets mål och ett Natura 2000-område måste både förfarandet enligt artikel 4.7 i vattendirektivet och bedömningsförfarandet enligt artikel 6.3 i habitatdirektivet genomföras. Helst bör detta ske på ett samordnat eller integrerat sätt, vilket också rekommenderas i MKB-direktivet. Varje bedömning har en speciell inriktning: Den förstnämnda kommer att bedöma om projektet sannolikt kommer att äventyra de primära målen för vattendirektivet, medan den senare kommer att bedöma om projektet kommer att påverka integriteten i ett Natura 2000-område negativt.

Detta förhindrar dock inte att vissa aspekter av bedömningen samordnas, t.ex. genom undersökningar och samråd. Det bör betonas att om vattendirektivets förfarande kan leda till att ett tillstånd beviljas, men planen eller projektet strider mot Natura 2000-kraven, kan tillstånd inte beviljas, förutom enligt bestämmelserna i artikel 6.4.

Även om det är obligatoriskt att integrera lämpliga bedömningsförfaranden med förfaranden enligt MKB-direktivet är det skönsmässigt för vattendirektivet. Trots detta har ett antal medlemsstater redan föreskrivit, eller håller på att införa, integrerade förfaranden för fall där det är ett krav att genomföra såväl miljökonsekvensbedömningar, lämpliga bedömningar som bedömningar enligt vattendirektivets artikel 4.7. Att effektivisera dessa bedömningar uppmuntras i EU:s vägledning om genomförandet av vattendirektivet (54).

54

Likheterna mellan bedömningen enligt artikel 4.7 i vattendirektivet och bedömningen enligt MKB-direktivet och habitatdirektiven innebär att vissa steg i de olika förfarandena kan genomföras tillsammans. Detta gäller särskilt ”behovsbedömning”, ”omfattning” och den nödvändiga insamlingen av data. En effektiviserad strategi kan leda till betydande kostnads- och tidsbesparingar. Det gäller särskilt i förhållande till det skede i processen då datainsamlingen ska genomföras. Detta steg kan utföras gemensamt efter att krav på data i respektive direktiv har klargjorts under de föregående stegen.

Ytterligare synergieffekter kan uppnås, till exempel när det gäller att söka efter alternativ eller begränsande åtgärder. I samtliga fall måste man dock följa den tydliga inriktningen på vart och ett av de olika testen enligt respektive direktiv.

Om villkoren i ett direktiv är uppfyllda, men inte i det andra, kan myndigheterna inte godkänna projektet eftersom projektet i så fall fortfarande skulle strida mot EU:s rättsliga bestämmelser. I stället bör man undersöka om projektet kan ändras så att det uppfyller kraven i alla relevanta direktiv.

I figur 3 beskrivs likheter och skillnader mellan de viktigaste bedömningsstegen enligt artikel 4.7 i vattendirektivet, MKB och artikel 6 i habitatdirektivet.

Källa: CIS, 2017. Gemensam strategi för genomförande av vattendirektivet och översvämningsdirektivet. Vägledningsdokument nr 36. Undantag från miljömålen enligt artikel 4.7.

Källa

6.   VIKTIGA REFERENSDOKUMENT

VIKTIGA REFERENSDOKUMENT

CIS, 2017. Gemensam strategi för genomförande av vattendirektivet och översvämningsdirektivet. Vägledningsdokument nr 36. Undantag från miljömålen enligt artikel 4.7. Finns på https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/3aec43fa-3e30-456e-882a-c0bca886895d/details.

Ecosystems, 2014 Artikel 6 i habitatdirektivet. EU-domstolens domar. Finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/others/ECJ_rulings%20Art_%206%20-%20Final%20Sept%202014-2.pdf

Europeiska kommissionen, 1999. Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions.

Europeiska kommissionen, 2011. Links between the Water Framework Directive and the Nature Directives. Frequently Asked Questions. Finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

Europeiska kommissionen, 2012. Kommissionens not om fastställande av bevarandemål för Natura 2000-områden. Finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/commission_note/commission_note2_SV.pdf

Europeiska kommissionen, 2013 a. Guidance on the Application of the Environmental Impact Assessment Procedure for Large-scale Trans-boundary Projects. Europeiska kommissionen, 2013. https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Transboundry%20EIA%20Guide.pdf

Europeiska kommissionen, 2013 b. Vägledningsdokument ”Streamlining environmental assessment procedures for energy infrastructure ’Projects of Common Interest’ (PCIs)” Europeiska kommissionen, maj 2013. https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/PCI_guidance.pdf

Europeiska kommissionen, 2016. Kommissionens vägledande dokument om effektivisering av miljöbedömningar som utförs enligt artikel 2.3 i direktivet om miljökonsekvensbedömning. Finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XC0727(01)&from=SV

Europeiska kommissionen, 2017 a. Vägledning om omfattning. Direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU. Europeiska kommissionen http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Europeiska kommissionen, 2017 b. Vägledning om behovsbedömning. Direktiv 2011/92/EU, ändrat genom direktiv 2014/52/EU. Europeiska kommissionen http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Europeiska kommissionen, 2019. Kommissionens tillkännagivande om förvaltning av Natura 2000-områden. Bestämmelserna i artikel 6 i habitatdirektivet (92/43/EEG) (EUT C 33, 25.1.2019, s. 1). Finns på https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/SV_art_6_guide_jun_2019.pdf.

Europeiska kommissionen har offentliggjort flera sektorsspecifika vägledningsdokument (om industriell utvinning av råvaror, metaller, mineraler och trä, utbyggnad av vindkraftverk, hamnar och flodmynningar, transporter på inre vattenvägar, vattenbruk osv.). Dokumenten ger ytterligare råd om hur man gör en lämplig bedömning av utvecklingen av planer och projekt inom var och en av dessa sektorer. Riktlinjerna finns här:

https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

---

(1)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(2)  Europeiska kommissionen, 2019. Kommissionens tillkännagivande Förvaltning av Natura 2000-områden: Bestämmelserna i artikel 6 i habitatdirektivet 92/43/EEG (2019/C 33/01), finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0125(07)&qid=1626708185240&from=SV.

2

Förvaltning av Natura 2000-områden: Bestämmelserna i artikel 6 i habitatdirektivet 92/43/EEG

(3)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

3

(4)  Metodvägledning om bestämmelserna i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet 92/43/EEG, Europeiska kommissionen, 2002.

4

(5)  Uppdateringen är ett av målen för En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, COM(2017) 198 final, (åtgärd 1).

5

En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet

(6)  EU-tjänstekontrakt nr 07.0202/2017/770634/SER/ENV.D.3 för tekniskt och vetenskapligt stöd med anknytning till tillhandahållandet av handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet – åtgärderna 1, 2 och 13.

6

(7)  I praktiken kan det krävas att fler än ett område beaktas.

7

(8)  Artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

8

(9)  Punkterna 58 och 59.

9

(10)  Punkt 51.

10

(11)  Se ruta 4 ”Källor som kan användas för att identifiera påverkan på ett Natura 2000-område” i avsnitt 3.1.3 i denna vägledning.

11

(12)  Mål C-127/02, punkt 59.

12

(13)  Mål C-157/96, punkt 63.

13

(14)  Mål C-127/02, punkt 61.

14

(15)  Domstolens dom i mål C-323/17.

15

(16)  I den tekniska rapporten ”Natura 2000 and Forests” (2015) (kapitel 4.6) finns exempel på metoder för att undvika konflikter mellan skogsbruk och förvaltning av Natura 2000-områden: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Final%20Guide%20N2000%20%20Forests%20Part%20I-II-Annexes.pdf

16

(17)  Se Förklarande anmärkningar i kommissionens genomförandebeslut 2011/484/EU av den 11 juli 2011 om ett formulär för upplysningar om Natura 2000-områden (beslut om formatet för den standardiserade datablanketten)

17

(18)  Se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:62017CJ0323&from=SV.

18

(19)  I Tyskland finns t.ex. databas- och informationssystemet för FFH:s förenlighetstester i Nordrhein-Westfalen: http://ffh-vp.naturschutzinformationen.nrw.de/ffh-vp/de/start

19

(20)  I Tjeckien finns det t.ex. ett informationssystem med en databas över planer och projekt som genomgått MKB och SMB, inbegripet de planer och projekt som är föremål för en lämplig bedömning: https://portal.cenia.cz/eiasea/view/eia100cr; https://portal.cenia.cz/eiasea/view/SEA100koncepce.

20

(21)  En SPR-modell (över hur föroreningar sprids från en källa via olika vägar till en mottagare) kan vara användbar för den här uppgiften.

21

(22)  Se avsnitt 3.2.1 om omfattning.

22

(23)  Europeiska kommissionen, Environmental Impact Assessment of Projects, Guidance on Scoping, 2017.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

24

(25)  http://natura2000.eea.europa.eu/

25

(26)  Den europeiska databasen över Natura 2000-områden består av en sammanställning av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar till Europeiska kommissionen. Denna europeiska databas uppdateras i allmänhet en gång om året med uppdaterat innehåll från medlemsstaternas nationella databaser. Den finns på följande webbplats: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/natura-10.

26

(27)  https://nature-art17.eionet.europa.eu/article17/

27

(28)  Medlemsstaterna har sex år på sig från den tidpunkt då området placeras på EU:s lista att anta områdesspecifika bevarandemål och utse detta område av gemenskapsintresse (SCI) till ett särskilt bevarandeområde (SAC). För särskilda skyddsområden måste lämpliga områdesspecifika bevarandemål gälla från och med den dag då de klassificeras.

28

(29)  Domstolen bekräftade denna ståndpunkt i mål C-127/02. ”Ett godkännande med stöd av artikel 6.3 i livsmiljödirektivet förutsätter nämligen att planen eller projektet inte har bedömts kunna skada det berörda området och, i enlighet med detta, inte heller kunna förorsaka sådana försämringar eller betydande störningar som avses i artikel 6.2” (punkt 36).

29

(30)  För en förklaring av särskilda termer, se ”Interpretation Manual of European Union Habitats” – EUR28 på http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/indexen.htm#interpretation.

30

(31)  Ett exempel på ett onlineverktyg för kartläggning av miljökänslighet till stöd för miljöbedömningsprocesser från Irland finns på http://airo.maynoothuniversity.ie/mapping-resources/airo-research-maps/environmental-research-projects/environmental-sensitivity

31

(32)  Inom ekologin mäts bärförmåga som maximal belastning i en miljö. Miljöns fysiska förhållanden fungerar som begränsande faktorer (t.ex. föda, vatten, konkurrens osv.). https://www.biologyonline.com/dictionary/carrying-capacity.

32

(33)  Se domstolens dom i mål C-521/12.

33

(34)  Konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Konventionen slöts i Århus i Danmark i juni 1998. EU är en av undertecknarna sedan 2005 enligt beslut 2005/370/EG http://ec.europa.eu/environment/aarhus/legislation.htm.

34

(35)  Målen för en plan eller ett projekt bör analyseras inte bara med avseende på en specifik teknik utan snarare med avseende på att uppnå ett visst mål. Det gäller t.ex. Ifråga om en plan för vattenkraftutbyggnad eller ett projekt där målet bör analyseras med avseende på ”produktion av x MW förnybar energi”, så att möjligheterna att använda annan teknik också kan bedömas (t.ex. vindkraft, solenergi eller geotermisk energi).

35

(36)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinionen.htm.

36

(37)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm.

37

(38)  Kommissionens yttrande C(2013)1871 final 05.04.2013 http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Commission%20Opinion%20Main%20EN%20SEC-2013-1871.pdf.

38

(39)  Kommissionens yttrande C(2018) 466 final, 30.1.2018 https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/C2018466F1COMMISSIONOPINIONENV5P1961037.pdf.

39

(40)  Kommissionens yttrande avseende projektet för att anlägga en ny hamn i Granadilla (Tenerife), 2006. https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/granadillaen.pdf.

40

(41)  Bland de relevanta källorna ingår vetenskapliga tidskrifter och specialiserade webbsidor (t.ex. http://www.restorationevidence.org/), liksom återställningsprojekt med stöd från Life-programmet (som finns tillgängliga här: https://ec.europa.eu/easme/en/life).

41

(42)  Området måste lokaliseras till en plats på nära avstånd så att arten inte måste lägga extra energi på att ta sig till det nya området, vilket i sin tur kan minska dess resiliens och öka dess sårbarhet.

42

(43)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EUT L 197, 21.7.2001, s. 30).

43

(44)  Domen C-177/11, stycke 24 fastställer även följande: ”Den bedömning som ska göras för att kontrollera huruvida detta sistnämnda villkor är uppfyllt är med nödvändighet begränsad till frågan om det på grundval av objektiva kriterier kan uteslutas att nämnda plan eller projekt påverkar det berörda området på ett betydande sätt.”

44

(45)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).

45

(46)  Se https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

46

(47)  Direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv 2014/52/EU (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

47

(48)  Direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EUT L 197, 21.7.2001, s. 30).

48

(49)  Direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EUT L 327, 22.12.2000, s. 1).

49

(50)  Kommissionens meddelande 2016/C 273/01 finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=OJ:C:2016:273:TOC.

50

(51)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/index_en.htm.

51

(52)  Se kommissionens vanliga frågor och svar om vattendirektivet och naturvårdsdirektiven: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/FAQ-WFD%20final.pdf.

52

(53)  För rättspraxis som rör tillämpningen av artikel 4.7, se domstolens domar i målen C-461/13 och C-346/14.

53

(54)  Se särskilt följande: Gemensam strategi för genomförande av vattendirektivet och översvämningsdirektivet. Vägledningsdokument nr 36. Undantag från miljömålen enligt artikel 4.7. Finns på https://circabc.europa.eu/sd/a/e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb-939185be3e89/CISGuidanceArticle47FINAL.PDF.

54

---

BILAGA

EXEMPEL PÅ PRAXIS, FALLSTUDIER, METODER OCH NATIONELLA RIKTLINJER

Inledning

Denna bilaga är avsedd att ge vägledning och exempel på processer och metoder för de olika etapperna av genomförandet av artikel 6.3 och 6.4. De är grupperade och presenteras enligt huvudavsnitten och punkterna i vägledningen.

INNEHÅLL

| 1. | FÖRHANDSBEDÖMNING OCH LÄMPLIG BEDÖMNING: TILLVÄGAGÅNGSSÄTT, METODER OCH EXEMPEL FRÅN MEDLEMSSTATERNA | 79 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Information och praktiska verktyg som stöd vid förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar (AA) | 79 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vägledning för bedömningen | 82 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lämplig bedömning av ett nationellt elprogram i Irland – bedömning av kumulativa effekter | 89 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | TVINGANDE ORSAKER SOM HAR ETT VÄSENTLIGT ALLMÄNINTRESSE | 93 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Exempel på olika typer av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse och deras motivering | 93 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | KOMPENSATIONSÅTGÄRDER | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Exempel på kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4 | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tidsrelaterade aspekter av kompensationsåtgärder | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 4. | FÖRBINDELSER MELLAN FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNING: AA, MKB, SMB | 102 |
| --- | --- | --- |

4.

| Bilaga 4.1: | Jämförelse av förfaranden enligt lämplig bedömning (AA), miljökonsekvensbedömning (MKB) och strategisk miljöbedömning (SMB) | 102 |
| --- | --- | --- |

Bilaga 4.1:

| 5. | STRATEGISK PLANERING – BEDÖMNING AV PLANER | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Exempel: Planering av motorvägar i Österrike | 105 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Exempel: Strategisk planering av ny vattenkraftutbyggnad i Donau | 105 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Exempel: Fysisk plan för vindkraftverk till havs och nätanslutningar i Tysklands exklusiva ekonomiska zon (EEZ) i Nordsjön | 107 |
| --- | --- | --- |

5.3

1.   FÖRHANDSBEDÖMNING OCH LÄMPLIG BEDÖMNING: TILLVÄGAGÅNGSSÄTT, METODER OCH EXEMPEL FRÅN MEDLEMSSTATERNA

1.1   Information och praktiska verktyg som stöd vid förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar (AA)

| Tyskland – Databas- och informationssystemet vid den federala naturvårdsmyndigheten (Bundesamt für Naturschutz, BfN) för lämpliga bedömningar |
| --- |
| Den nödvändiga informationen om potentiella negativa effekter för nästan alla projekttyper och planer finns i BfN:s informationssystem FFH-VP-Info. Dessutom är FFH-VP-Info värd för en omfattande databas över möjlig påverkan och effekter med avseende på särskilda livsmiljötyper och arter som kan användas vid förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp. |
| I. | FFH-VP-Infos mål och funktioner |

Tyskland – Databas- och informationssystemet vid den federala naturvårdsmyndigheten (Bundesamt für Naturschutz, BfN) för lämpliga bedömningar

Den nödvändiga informationen om potentiella negativa effekter för nästan alla projekttyper och planer finns i BfN:s informationssystem FFH-VP-Info. Dessutom är FFH-VP-Info värd för en omfattande databas över möjlig påverkan och effekter med avseende på särskilda livsmiljötyper och arter som kan användas vid förhandsbedömningar och lämpliga bedömningar. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

I.

Huvudsyftet med FFH-VP-Info är att fungera som en central plattform med information om påverkansfaktorer som måste beaktas vid förhandsbedömningen (steg 1) och vid de lämpliga bedömningarna (steg 2) av planer eller projekt, samt att tillhandahålla information om potentiella effekter av påverkan på specifika livsmiljöer och arter enligt habitatdirektivet och fågeldirektivet.

Accesstyp 1 (projekttyper, planer, konsekvensfaktorer) syftar till att stödja initiativtagare och projektexploatörer genom att ge en snabb översikt över alla påverkansfaktorer som de måste ta hänsyn till.

Accesstyp 2 (livsmiljöer, arter) möjliggör djupgående undersökningar av de specifika effekterna av en viss påverkansfaktor på livsmiljöer eller arter som kan vara av betydelse för projektet.

Ytterligare information omfattar en ordlista, citerad litteratur, data om arternas mobilitet och hemområden.

FFH-VP-Info syftar på det hela taget till att tillhandahålla bästa vetenskapliga kunskap, underlätta expertbedömningar och de tillståndsgivande myndigheternas granskning. Det är viktigt att bedömningarna är fullständiga och korrekta för att garantera rättssäkerheten. Samtidigt kan tiden som ägnas åt bedömningen och de ekonomiska och personliga insatser som görs hållas på en rimlig nivå på båda sidor genom att tillgången till relevant information underlättas.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=ziel (introduktion till FFH-VP-Info)

| II. | Verktyg för förbedömning av olika typer av projekt och planer och deras möjliga effekter |
| --- | --- |

II.

Verktyget som används vid förhandsbedömningen innehåller data om cirka 140 projekttyper som ingår i 19 grupper. Detta inbegriper en uppskattning av möjlig relevans för 36 olika påverkansfaktorer. Relevansen anges med siffror:

| 0 | = | normalt sett inte relevant (undantag kan finnas) |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | potentiellt relevant |
| 2 | = | regelbundet/allmänt relevant |

0

=

normalt sett inte relevant (undantag kan finnas)

1

=

potentiellt relevant

2

=

regelbundet/allmänt relevant

En checklista och en rapport finns tillgänglig för varje projekttyp, med korta individuella förklaringar av påverkansfaktorernas relevansrankning. Varje påverkansfaktor är kopplad till en förklarande sida med en kort definition och detaljerade beskrivningar av de potentiella effekterna av respektive faktor (se nedan).

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=projekttypen (introduktionsprojekt)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Projekt.jsp?start (databasprojekt)

| III. | Databas och datablad för livsmiljöerna och arterna i habitatdirektivet och fågeldirektivet |
| --- | --- |

III.

Detta är kärnan i informationssystemet. Systemet ger detaljerad information om känslighet och möjliga påverkansfaktorer för nästan samtliga tyska

| — | livsmiljöer i habitatdirektivets bilaga I => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp |
| --- | --- |

—

livsmiljöer i habitatdirektivets bilaga I => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp

| — | Arter i habitatdirektivets bilaga II => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp |
| --- | --- |

—

Arter i habitatdirektivets bilaga II => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp

| — | Fågelarter i bilaga I och artikel 4.2 i fågeldirektivet=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp |
| --- | --- |

—

Fågelarter i bilaga I och artikel 4.2 i fågeldirektivet=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp

När ett ämne har valts visas påverkansfaktorernas relevans för en viss livsmiljö eller art i en tabell. Valet av ämne/effekt leder till ytterligare information som ges i fem kategorier:

| 1. | Känslighet/möjliga effekter (bästa vetenskapliga rön om känsliga livsmiljöer och arter och om möjliga effekter för alla 36 påverkansfaktorer). |
| --- | --- |

1.

Känslighet/möjliga effekter (bästa vetenskapliga rön om känsliga livsmiljöer och arter och om möjliga effekter för alla 36 påverkansfaktorer).

| 2. | Regenereringskapacitet (information om naturlig självregenerering). |
| --- | --- |

2.

Regenereringskapacitet (information om naturlig självregenerering).

| 3. | Fastställda metoder för att bedöma effekter (tips, referenser och kommentarer om parametrar, kriterier eller metoder för att genomföra prognoser över påverkan och effekter). |
| --- | --- |

3.

Fastställda metoder för att bedöma effekter (tips, referenser och kommentarer om parametrar, kriterier eller metoder för att genomföra prognoser över påverkan och effekter).

| 4. | Tröskelvärden för betydelse och information inför förhandsbedömningen (exempel, riktvärden, tröskelvärden för relevanta effekter). |
| --- | --- |

4.

Tröskelvärden för betydelse och information inför förhandsbedömningen (exempel, riktvärden, tröskelvärden för relevanta effekter).

| 5. | Tröskelvärden för betydelse och råd för den lämpliga bedömningen (exempel, riktvärden, tröskelvärden för betydande negativa effekter). |
| --- | --- |

5.

Tröskelvärden för betydelse och råd för den lämpliga bedömningen (exempel, riktvärden, tröskelvärden för betydande negativa effekter).

När man väljer att visa flera effekter av en påverkansfaktor öppnas en eller flera fönster/sidor med utdrag från vetenskapliga rön, fakta från experter och uppskattningar som ingår i databasen. Det finns möjlighet att läsa eller skriva ut selektiva eller omfattande rapporter från dessa uppgifter.

Relevansrankningen baseras på vetenskapliga källor som har utvärderats och extraherats. Om sådana källor inte finns tillgängliga ska rankningarna ses som vägledande, jämförbara med relevansrankningar av projekttyper.

De källor som har använts är märkta med avseende på sin vetenskapliga kvalitet och/eller specificitet.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=lebensraumarten (introduktion livsmiljöer/arter)

| IV. | Definition och beskrivning av 36 påverkansfaktorer |
| --- | --- |

IV.

Kunskapsbas om 36 påverkansfaktorer som ingår i nio grupper med specifika definitioner och detaljerade beskrivningar av möjliga effekter på livsmiljöer och arter. Dessa påverkansfaktorer är den gemensamma länken mellan projekt och livsmiljöer/arter. De kan också läsas eller skrivas ut som rapporter.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=wirkfaktoren (introduktion till påverkansfaktorer)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Wirkfaktor.jsp (databas med påverkansfaktorer)

| V. | Ytterligare information |
| --- | --- |

V.

Det finns ytterligare information i form av en bibliografi över den litteratur som citeras i systemet, en ordlista och länkar som t.ex. innehåller ett system för webbkartor över de tyska Natura 2000-områdena. I framtiden kan systemet fungera som en plattform för att presentera ytterligare information om bedömningen av konsekvenser och effekter i den mån det är lämpligt på federal nivå.

| Irland – AA GeoTool – Information för förhandsbedömning och lämplig bedömning |
| --- |

Irland – AA GeoTool – Information för förhandsbedömning och lämplig bedömning

AA GeoTool är ett tillämpningsprogram som stöder datainsamlingsprocessen under förhandsbedömningen (steg 1) och den lämpliga bedömningen (steg 2). Miljöskyddsbyrån (The Environmental Protection Agency, EPA) och National Parks and Wildlife Service (NPWS) har arbetat tillsammans för att utveckla AA GeoTool. Programmet använder data direkt från en webbtjänst som tillhandahålls av NPWS. Uppgifterna uppdateras regelbundet och bedömningarna baseras på den mest aktuella information som finns tillgänglig.

AA GeoTool gör det möjligt för användaren att välja en punkt på kartan och sedan söka efter särskilda bevarandeområden och särskilda skyddsområden inom ett definierat avstånd/uppströms/nedströms från punkten. Det avstånd som användaren väljer är beroende av graden av miljöpåverkan som en plan eller ett projekt kan leda till.

Den information som samlas in för varje Natura 2000-område inom det valda avståndsintervallet omfattar följande:

| 1. | Typ av område, t.ex. särskilt bevarandeområde (SAC) eller särskilt skyddsområde (SPA). |
| --- | --- |

1.

Typ av område, t.ex. särskilt bevarandeområde (SAC) eller särskilt skyddsområde (SPA).

| 2. | Unik områdeskod för området. |
| --- | --- |

2.

Unik områdeskod för området.

| 3. | Områdets namn: |
| --- | --- |

3.

Områdets namn:

| 4. | Områdets avstånd från användarens valda startpunkt. |
| --- | --- |

4.

Områdets avstånd från användarens valda startpunkt.

| 5. | Sökriktning vald av användaren. |
| --- | --- |

5.

Sökriktning vald av användaren.

| 6. | Förteckning över kvalificerade intressen för varje område. |
| --- | --- |

6.

Förteckning över kvalificerade intressen för varje område.

| 7. | URL-länk till bevarandemålen för varje område. |
| --- | --- |

7.

URL-länk till bevarandemålen för varje område.

Länk till AA GeoTool: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

Ytterligare information om specifika Natura 2000-områden finns på NPWS webbplats: http://www.epa.ie/terminalfour/AppropAssess/index.jsp och även på https://gis.epa.ie/EPAMaps/default.

| Nederländerna – verktyg och vägledning för lämplig bedömning |
| --- |
| I Nederländerna finns ett planeringsverktyg (1) för att ta hänsyn till skyddad natur vid miljötillståndsgivning”. Där kan man få hjälp med samtliga steg som krävs under processen. Planeringsverktyget är avsett för dem som söker miljötillstånd där en naturbedömning krävs. Det är också avsett för den behöriga myndighet som är involverad i behandlingen av en ansökan om miljötillstånd, nämligen kommunen och provinsen. I planeringsverktyget beskrivs de steg som krävs om en bedömning av skyddade arter eller skyddade Natura 2000-områden ingår i förfarandet för att erhålla miljötillstånd. Planeringsverktyget hjälper sökande och yrkesutövare med frågor som ”Hur vet jag om det krävs en naturbedömning?” och ”Under vilken etapp ska ekologiska data vara tillgängliga?” och ”Hur lång tid tar förfarandet?”.
  Det finns även ett verktyg för att förutsäga möjliga effekter på arter och livsmiljötyper i Natura 2000-områden (dock inte på områdets integritet som sådan). Effektindikatorn ”Natura 2000 – ekologiska förutsättningar och störande faktorer” är ett verktyg för exploatörer, tillståndsgivare och planerare som måste hantera verksamhet i eller nära Natura 2000-områden. Effektindikatorn är ett instrument med vars hjälp möjliga skadliga effekter till följd av verksamheten och planerna kan undersökas. Effektindikatorn ger information om arters och livsmiljötypers känslighet för de vanligaste störande faktorerna. Denna information gäller i allmänhet: För att avgöra om en verksamhet är skadlig i praktiken måste ytterligare undersökningar genomföras.
  På webben finns också riktlinjer om betydelse (2), som utvecklades 2010 och som ger råd för bedömning av betydelsen av påverkan på Natura 2000-områden. Utgångspunkten är att om en insats leder till att livsmiljöns areal eller en arts antal minskar eller om en livsmiljös kvalitet blir lägre än vad som anges i bevarandemålen, kan det leda till betydande konsekvenser. Verksamhetens särdrag eller områdets särskilda förhållanden kan dock innebära att det trots minskningen inte uppstår någon betydande påverkan. En detaljerad analys på områdesnivå kan därför leda till en annan slutsats, vilket beskrivs i riktlinjerna.
  Dessutom finns särskilda riktlinjer för projekt med möjliga effekter i fråga om kväve. För kvävedeposition har Nederländerna utvecklat ett komplext system som uteslutande tar hänsyn till de kumulativa effekterna av kväve från olika källor.
  När det gäller nationella projekt finns en ”tillståndsdatabank” som innehåller all relevant information och beslut. Sedan den 1 januari 2017 innehåller databanken även de fullständiga lämpliga bedömningarna för tillstånd som har anknytning till genomförandet av naturskyddslagen. |

Nederländerna – verktyg och vägledning för lämplig bedömning

I Nederländerna finns ett planeringsverktyg (1) för att ta hänsyn till skyddad natur vid miljötillståndsgivning”. Där kan man få hjälp med samtliga steg som krävs under processen. Planeringsverktyget är avsett för dem som söker miljötillstånd där en naturbedömning krävs. Det är också avsett för den behöriga myndighet som är involverad i behandlingen av en ansökan om miljötillstånd, nämligen kommunen och provinsen. I planeringsverktyget beskrivs de steg som krävs om en bedömning av skyddade arter eller skyddade Natura 2000-områden ingår i förfarandet för att erhålla miljötillstånd. Planeringsverktyget hjälper sökande och yrkesutövare med frågor som ”Hur vet jag om det krävs en naturbedömning?” och ”Under vilken etapp ska ekologiska data vara tillgängliga?” och ”Hur lång tid tar förfarandet?”.

Det finns även ett verktyg för att förutsäga möjliga effekter på arter och livsmiljötyper i Natura 2000-områden (dock inte på områdets integritet som sådan). Effektindikatorn ”Natura 2000 – ekologiska förutsättningar och störande faktorer” är ett verktyg för exploatörer, tillståndsgivare och planerare som måste hantera verksamhet i eller nära Natura 2000-områden. Effektindikatorn är ett instrument med vars hjälp möjliga skadliga effekter till följd av verksamheten och planerna kan undersökas. Effektindikatorn ger information om arters och livsmiljötypers känslighet för de vanligaste störande faktorerna. Denna information gäller i allmänhet: För att avgöra om en verksamhet är skadlig i praktiken måste ytterligare undersökningar genomföras.

På webben finns också riktlinjer om betydelse (2), som utvecklades 2010 och som ger råd för bedömning av betydelsen av påverkan på Natura 2000-områden. Utgångspunkten är att om en insats leder till att livsmiljöns areal eller en arts antal minskar eller om en livsmiljös kvalitet blir lägre än vad som anges i bevarandemålen, kan det leda till betydande konsekvenser. Verksamhetens särdrag eller områdets särskilda förhållanden kan dock innebära att det trots minskningen inte uppstår någon betydande påverkan. En detaljerad analys på områdesnivå kan därför leda till en annan slutsats, vilket beskrivs i riktlinjerna.

Dessutom finns särskilda riktlinjer för projekt med möjliga effekter i fråga om kväve. För kvävedeposition har Nederländerna utvecklat ett komplext system som uteslutande tar hänsyn till de kumulativa effekterna av kväve från olika källor.

När det gäller nationella projekt finns en ”tillståndsdatabank” som innehåller all relevant information och beslut. Sedan den 1 januari 2017 innehåller databanken även de fullständiga lämpliga bedömningarna för tillstånd som har anknytning till genomförandet av naturskyddslagen.

1.2   Vägledning för bedömningen

| Österrike – riktlinjer för bedömning av transportinfrastruktur |
| --- |
| Det österrikiska forskningssamfundet för vägar, järnvägar och transporter, ”Österreichische Forschungsgesellschaft Straße – Schiene – Verkehr” (FSV) (www.fsv.at) har utvecklat riktlinjer, s.k. RVS (3). Det österrikiska ministeriet för transport, innovation och teknik har fastställt att dessa riktlinjer ska vara bindande för det nationella offentliga vägbolaget (ASFINAG) – samt tillhöra en del av ”spelreglerna” för andra projekt. Riktlinjerna beskriver bland annat hur planeringsprocesserna måste utformas, samt vilka metoder som bör användas för att i tillräcklig utsträckning beakta olika miljökrav. Riktlinjerna innehåller t.ex. rekommendationer eller överenskommelser om tröskelvärden, beskrivningar av insamlingsmetoder och definitioner av tekniska termer. Beträffande naturskydd – särskilt i fråga om Natura 2000 och EU:s krav på artskydd – utarbetades särskilda riktlinjer som offentliggjordes 2015 (om bedömningar av artbevarande vid infrastrukturprojekt, RVS 04.03.13. Olika ämnen, som definitionen av vad en betydande störning betyder för en population eller ett Natura 2000-område, behandlas på ett tydligt sätt som är lätt att förstå för användarna på projektplaneringskontoren och myndigheterna för utvärdering av infrastrukturprojekt. |

Österrike – riktlinjer för bedömning av transportinfrastruktur

Det österrikiska forskningssamfundet för vägar, järnvägar och transporter, ”Österreichische Forschungsgesellschaft Straße – Schiene – Verkehr” (FSV) (www.fsv.at) har utvecklat riktlinjer, s.k. RVS (3). Det österrikiska ministeriet för transport, innovation och teknik har fastställt att dessa riktlinjer ska vara bindande för det nationella offentliga vägbolaget (ASFINAG) – samt tillhöra en del av ”spelreglerna” för andra projekt. Riktlinjerna beskriver bland annat hur planeringsprocesserna måste utformas, samt vilka metoder som bör användas för att i tillräcklig utsträckning beakta olika miljökrav. Riktlinjerna innehåller t.ex. rekommendationer eller överenskommelser om tröskelvärden, beskrivningar av insamlingsmetoder och definitioner av tekniska termer. Beträffande naturskydd – särskilt i fråga om Natura 2000 och EU:s krav på artskydd – utarbetades särskilda riktlinjer som offentliggjordes 2015 (om bedömningar av artbevarande vid infrastrukturprojekt, RVS 04.03.13. Olika ämnen, som definitionen av vad en betydande störning betyder för en population eller ett Natura 2000-område, behandlas på ett tydligt sätt som är lätt att förstå för användarna på projektplaneringskontoren och myndigheterna för utvärdering av infrastrukturprojekt.

| Belgien – riktlinjer för bedömning av försurning och eutrofiering genom luftdeposition |
| --- |
| Här finns riktlinjer för påverkan som ”försurning genom luftdeposition” och ”eutrofiering genom luftdeposition”. Dessa metoder är kopplade till verksamheter som intensivt jordbruk, industriell uppvärmning och energiprocesser samt mobilitet (deponering av kväveoxider (NOx) och ammoniak (NH3). För att bedöma dessa möjliga effekter rekommenderas en strategi i två steg. För den första förhandsbedömningen används ett interaktivt onlineverktyg som genom en snabbgenomsökning avgör om det finns en möjlig påverkan. Om denna snabbgenomsökning ger grönt ljus kan ingen skadlig påverkan förväntas. Om verktyget ger rött ljus innebär detta att planen/projektet kan leda till en skadlig påverkan som behöver undersökas närmare genom en lämplig bedömning (https://www.milieuinfo.be/voortoets/). |

Belgien – riktlinjer för bedömning av försurning och eutrofiering genom luftdeposition

Här finns riktlinjer för påverkan som ”försurning genom luftdeposition” och ”eutrofiering genom luftdeposition”. Dessa metoder är kopplade till verksamheter som intensivt jordbruk, industriell uppvärmning och energiprocesser samt mobilitet (deponering av kväveoxider (NOx) och ammoniak (NH3). För att bedöma dessa möjliga effekter rekommenderas en strategi i två steg. För den första förhandsbedömningen används ett interaktivt onlineverktyg som genom en snabbgenomsökning avgör om det finns en möjlig påverkan. Om denna snabbgenomsökning ger grönt ljus kan ingen skadlig påverkan förväntas. Om verktyget ger rött ljus innebär detta att planen/projektet kan leda till en skadlig påverkan som behöver undersökas närmare genom en lämplig bedömning (https://www.milieuinfo.be/voortoets/).

| Tyskland – fastställande av tröskelvärden för bestämning av betydande negativa effekter |
| --- |

Tyskland – fastställande av tröskelvärden för bestämning av betydande negativa effekter

I Tyskland, liksom i andra länder, var det på grund av subjektiva faktorer svårt att bedöma effekternas betydelse för Natura 2000:s målegenskaper, vilket utgör kärnan i den lämpliga bedömningen. Av denna anledning saknade de behöriga myndigheterna ofta den rimliga vetenskapliga säkerhet som krävdes för att underbygga deras beslut om huruvida en plan eller ett projekt skulle godkännas eller inte.

För att ta itu med detta problem och se till att betydelsen av påverkan bedömdes på ett mer enhetligt och konsekvent sätt i praktiken beställde den tyska federala naturvårdsmyndigheten (Bundesamt für Naturschutz, BfN) ett forskningsprojekt för att tillhandahålla vetenskapligt prövade regler och konventioner för alla de livsmiljötyper och arter i fågeldirektivet och habitatdirektivet som förekommer i Tyskland. Vägledningen offentliggjordes 2007 (Lambrecht & Trautner 2007).

A:   Bakgrund och standardernas status

På grundval av Europeiska unionens domstols dom i Waddenzee-målet drog den högsta nationella förvaltningsdomstolen i Tyskland (BVerwG) slutsatsen att en förlust av livsmiljöer som ingår i bevarandemålen i ett Natura 2000-område i allmänhet bör anses leda till en betydande negativ påverkan på områdets integritet. Domstolens dom av den 11 april 2013 i Galway-målet (C-258/11) visar också tydligt att det krävs ett strikt skydd av livsmiljöer i Natura 2000-områden och att även små förluster kan bedömas som betydande under särskilda förhållanden.

För att hantera relativt små förluster på rätt sätt erbjuder standarderna i Lambrecht & Trautner (2007) riktnivåer för betydelse. Dessa standarder har utvecklats genom vetenskaplig forskning och under exploateringsprojekt och har sedan diskuterats och utvärderats i ett omfattande förfarande där experter medverkat under en sexårsperiod. Dessa standarder är nu allmänt accepterade och ingår i överenskommelser, rekommenderas i riktlinjer, tillämpas officiellt och regelbundet av förvaltningsdomstolar och används i stor utsträckning i lämpliga bedömningar av alla slag.

B:   Standardernas koncept

Utgångspunkten för standarden är att en permanent förlust av livsmiljötyper och livsmiljöer för arter som ingår i bevarandemålen i ett Natura 2000-område i allmänhet bör betraktas som en betydande negativ effekt på områdets integritet. En viss nivå av förlust skulle dock kunna ses som icke betydande för vissa livsmiljötyper och arter under vissa omständigheter.

Vägledningen innehåller vetenskapligt överenskomna kriterier och tröskelvärden för att fastställa betydelse. Dessa är baserade på kvalitativa och funktionella aspekter, liksom kvantitativa kriterier. För att inverkan ska betraktas som icke betydande ska därför samtliga villkor nedan uppfyllas:

| A. | Ingen viktig eller särskild funktion eller variant av livsmiljön påverkas. Livsmiljöns särdrag måste förbli oförändrade. |
| --- | --- |

A.

Ingen viktig eller särskild funktion eller variant av livsmiljön påverkas. Livsmiljöns särdrag måste förbli oförändrade.

| B. | Riktvärden för ”kvantitativ – absolut arealförlust” (definierad för varje livsmiljötyp och för arters livsmiljöer) överskrids inte. |
| --- | --- |

B.

Riktvärden för ”kvantitativ – absolut arealförlust” (definierad för varje livsmiljötyp och för arters livsmiljöer) överskrids inte.

| C. | En ”relativ arealförlust” på 1 % av den totala arealen av livsmiljön i området överskrids inte. |
| --- | --- |

C.

En ”relativ arealförlust” på 1 % av den totala arealen av livsmiljön i området överskrids inte.

| D. | De kumulativa effekterna med andra projekt överstiger inte ovanstående värden (B och C). |
| --- | --- |

D.

De kumulativa effekterna med andra projekt överstiger inte ovanstående värden (B och C).

| E. | De kumulativa effekterna i samband med andra påverkansfaktorer överskrider inte heller ovanstående värden. |
| --- | --- |

E.

De kumulativa effekterna i samband med andra påverkansfaktorer överskrider inte heller ovanstående värden.

C:   Utveckling av tröskelvärden för förlust av livsmiljöer

Riktvärden för icke-betydande förluster har utvecklats genom en livsmiljöspecifik och artspecifik metod med hjälp av en uppsättning kriterier. Dessa tröskelvärden har fastställts med beaktande av livsmiljöernas sårbarhet, som uppskattades på grundval av tre huvudkriterier och fyra sekundära kriterier:

Huvudkriterier för livsmiljötyper:

| — | Livsmiljöns ekologiskt minsta livskraftiga areal. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns ekologiskt minsta livskraftiga areal.

| — | Livsmiljöns genomsnittliga areal i Natura 2000-områden. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns genomsnittliga areal i Natura 2000-områden.

| — | Den totala livsmiljöarealen i Natura 2000-nätet. |
| --- | --- |

—

Den totala livsmiljöarealen i Natura 2000-nätet.

Sekundära kriterier

| — | Livsmiljötypens sällsynthet/frekvens. |
| --- | --- |

—

Livsmiljötypens sällsynthet/frekvens.

| — | Status som prioriterad livsmiljö. |
| --- | --- |

—

Status som prioriterad livsmiljö.

| — | Livsmiljöns hotsituation. |
| --- | --- |

—

Livsmiljöns hotsituation.

| — | Regenereringskapacitet |
| --- | --- |

—

Regenereringskapacitet

Fem sårbarhetsklasser för landbaserade livsmiljöer och två klasser för marina livsmiljöer definierades (se tabell 1), på grundval av en utvärdering av det landsomfattande beståndet av livsmiljöer i Natura 2000-nätet.

Sedan upprättades en matris som relaterade sårbarhetsklasserna till tre nivåer av relativ områdesförlust (nivå I, II och III), vilket motsvarar 1 %, 0,5 % och 0,1 % relativ förlust. Tröskelvärden för den tolerabla absoluta arealförlusten av varje livsmiljöklass uppskattades för varje livsmiljö och varje nivå av relativ förlust (se tabell 1).

Tabell 1

Riktvärden (RV) för absoluta och relativa tröskelvärden för tolerabla icke-betydande förluster av de skyddade livsmiljöer som ingår i bilaga 1 till habitatdirektivet

| Vid relativ förlust: | Nivå | Riktvärden angivna i klasser
  (Tröskelvärden för tolerabel kvantitativ absolut förlust av livsmiljö) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6a | 6b |
| Särskild marin klass |
| < 1  % | I. Grundläggande RV | 0 m2 | 25 m2 | 50 m2 | 100 m2 | 250 m2 | 500 m2 | 0,5  ha |
| < 0,5  % | II. Medel RV | 0 m2 | 125 m2 | 250 m2 | 500 m2 | 1 250 m2 | 2 500 m2 | 2,5 ha |
| < 0,1  % | III. Övre RV | 0 m2 | 250 m2 | 500 m2 | 1 000 m2 | 2 500 m2 | 5 000 m2 | 5 ha |

Vid relativ förlust:

Nivå

Riktvärden angivna i klasser

(Tröskelvärden för tolerabel kvantitativ absolut förlust av livsmiljö)

1

2

3

4

5

6a

6b

Särskild marin klass

< 1  %

I. Grundläggande RV

0 m2

25 m2

50 m2

100 m2

250 m2

500 m2

0,5  ha

< 0,5  %

II. Medel RV

0 m2

125 m2

250 m2

500 m2

1 250 m2

2 500 m2

2,5 ha

< 0,1  %

III. Övre RV

0 m2

250 m2

500 m2

1 000 m2

2 500 m2

5 000 m2

5 ha

I praktiken innebär detta att för 21 av Tysklands 91 livsmiljötyper är ingen förlust godtagbar, medan en viss förlust kan betraktas som icke betydande för de kvarstående livsmiljöerna, om riktvärdena som anges för respektive livsmiljö inte överskrids.

Att relatera den absoluta arealförlusten till den relativa förlusten innebär att för en livsmiljö med större areal kommer en större absolut förlust att tillåtas, så länge den utgör en mindre andel av den drabbade ytan. Vid fastställandet av tröskelvärden beaktades det minsta livskraftiga området för livsmiljön. I tabell 2 presenteras angivna riktvärden för livsmiljöförluster för vissa livsmiljötyper i Tyskland som ingår i habitatdirektivets bilaga I.

Tabell 2

Angivna riktvärden för livsmiljöförluster för vissa livsmiljötyper i Tyskland som ingår habitatdirektivets bilaga I

| Kod | N-typ | Riktvärde för förlust av livsmiljö
  (i m2) |
| --- | --- | --- |
| Klass | Nivå I | Nivå II | Nivå III |
| Vid förlust

  ≤ 1 % | Vid förlust

  ≤ 0,5 % | Vid förlust

  ≤ 0,1 % |
| 9110 | Bokskog av Luzulo-Fagetum-typ | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9130 | Bokskog av Asperulo-Fagetum-typ | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9170 | Näringsrik ekskog-avenbokskog | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 91E0* | Svämlövskog | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 6510 | Slåtterängar i låglandet | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 4030 | Europeiska torra hedar | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6430 | Högörtängar | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6120* | Sandstäpp | 2 | 25 | 125 | 250 |
| 7110* | Aktiva högmossar | 1 | 0 | 0 | 0 |
| 7220* | Källkärr med kalktuffbildning | 1 | 0 | 0 | 0 |

Kod

N-typ

Riktvärde för förlust av livsmiljö

(i m2)

Klass

Nivå I

Nivå II

Nivå III

Vid förlust

≤ 1 %

Vid förlust

≤ 0,5 %

Vid förlust

≤ 0,1 %

9110

Bokskog av Luzulo-Fagetum-typ

5

250

1 250

2 500

9130

Bokskog av Asperulo-Fagetum-typ

5

250

1 250

2 500

9170

Näringsrik ekskog-avenbokskog

4

100

500

1 000

91E0*

Svämlövskog

4

100

500

1 000

6510

Slåtterängar i låglandet

4

100

500

1 000

4030

Europeiska torra hedar

3

50

250

500

6430

Högörtängar

3

50

250

500

6120*

Sandstäpp

2

25

125

250

7110*

Aktiva högmossar

1

0

0

0

7220*

Källkärr med kalktuffbildning

1

0

0

0

C.   Tröskelvärden för förlust av livsmiljöer för djurarter

Arbetet med att fastställa tolerabla förluster av livsmiljöer för skyddade arter baserades huvudsakligen på arters typiska habitatstorlek och på en litteraturgenomgång, med beaktande av individernas hemområden, revirstorlek och rörlighet, samt populationernas utbredningsområden. Arterna indelades i åtta klasser på grundval av genomsnittlig hemområdesstorlek (enligt Bink 1992), definierade på följande sätt: < 1 ha, 4 ha, 16 ha, 64 ha, 260 ha, 10 km2, 40 km2, 160 km2.

De s.k. riktvärdena för betydelsenivåerna fastställdes sedan som 1/100 eller 1/1 000 av klassvärdet beroende på om den specifika klassen valdes för individer eller populationer. Då riktvärden fastställs måste även en kombination av relativa och absoluta nivåer för förluster beaktas.

Dessutom måste man ta hänsyn till en viss arts specifika användning av livsmiljön för att fastställa för vilka delar av livsmiljöerna riktvärdena kan användas. För starkt utrotningshotade arter anges inget riktvärde. Tröskeln för en betydande påverkan anses alltså vara något större än noll.

För 16 av de 53 arterna i bilaga II i habitatdirektivet och för 20 av de 98 arterna i fågeldirektivet finns inga tröskelvärden. Med andra ord är sannolikt ingen förlust godtagbar. Samtliga slutsatser/figurer/tröskelvärden är endast avsedda som vägledning. Detta innebär att metoden vid varje lämplig bedömning måste utgå från förhållandena i varje enskilt fall.

D:   Fördelar med standarderna

Vägledningen har sedan den offentliggjordes med framgång prövats i de tyska domstolarna och är nu tillämpad i hela landet. Den här metoden baseras på mer än tio års erfarenhet och det innebär att den har flera fördelar:

| — | Ökad öppenhet och objektivitet, en tydlig ram för bedömning av betydande negativa effekter på områdets integritet. |
| --- | --- |

—

Ökad öppenhet och objektivitet, en tydlig ram för bedömning av betydande negativa effekter på områdets integritet.

| — | Reglerna för den lämpliga bedömningen är tydliga för alla aktörer (initiativtagare, konsulter, behöriga myndigheter, naturvårdsmyndigheter, domare/domstolar och allmänhet). |
| --- | --- |

—

Reglerna för den lämpliga bedömningen är tydliga för alla aktörer (initiativtagare, konsulter, behöriga myndigheter, naturvårdsmyndigheter, domare/domstolar och allmänhet).

| — | Standarderna garanterar kvaliteten på bedömningarna. |
| --- | --- |

—

Standarderna garanterar kvaliteten på bedömningarna.

| — | Metoden kan också vara användbar för annan påverkan (när det gäller de gradvisa förlusterna). |
| --- | --- |

—

Metoden kan också vara användbar för annan påverkan (när det gäller de gradvisa förlusterna).

| — | Metoden ökar rättssäkerheten och planeringssäkerheten. |
| --- | --- |

—

Metoden ökar rättssäkerheten och planeringssäkerheten.

Mer information om utveckling eller användning i praktiken och om rättspraxis finns i:

| | Lambrecht H., Trautner J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zur Bestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP – Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand, juni 2007. (Expertinformationssystem och regler för betydelsebedömning i samband med lämplig bedömning – Slutrapport, avsnittet Expertregler, slutlig version, juni 2007. På tyska.) https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html. |
| --- | --- |

Lambrecht H., Trautner J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zur Bestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP – Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand, juni 2007. (Expertinformationssystem och regler för betydelsebedömning i samband med lämplig bedömning – Slutrapport, avsnittet Expertregler, slutlig version, juni 2007. På tyska.) https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html.

| | Bernotat, D. (2013): Lämplig bedömning: Standarder av betydelse för ökad planeringssäkerhet. Presentation på Jaspers seminarium om naturskydd, Bryssel, 10 april 2013. http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2. |
| --- | --- |

Bernotat, D. (2013): Lämplig bedömning: Standarder av betydelse för ökad planeringssäkerhet. Presentation på Jaspers seminarium om naturskydd, Bryssel, 10 april 2013. http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2.

| Tyskland – kriterier för bedömning av vilda djurs mortalitet i samband med projekt och insatser |
| --- |

Tyskland – kriterier för bedömning av vilda djurs mortalitet i samband med projekt och insatser

Ett klassificeringssystem för betydelsen av antropogen mortalitet på artnivå utvecklades i Tyskland mellan 2008 och 2016. I systemet beaktas parametrar som rör populationsbiologi och naturvårdsstatus.

För det första utvecklades ett populationsbiologiskt känslighetsindex (PSI) baserat på parametrar såsom mortalitet, livslängd, ålder för första reproduktion, reproduktionshastighet, nationell populationsstorlek och populationstrend. Uppmätta värden från de flesta parametrarna översattes till ett poängsystem som avspeglade sårbarheten för antropogen mortalitet, från hög sårbarhet (1 poäng) till låg sårbarhet (9 poäng).

Ett index för skyddsvärden (NWI) skapades också. Detta index tar hänsyn till parametrar som ”status på den nationella rödlistan”, ”förekomst i Tyskland”, ”populationstillstånd” (enligt Natura 2000-systemet) och ”nationellt ansvar för arten”.

För att möjliggöra artspecifika bedömningar samlades båda indexen (PSI och NWI) i en aggregerad matris som resulterade i ett index för mortalitetskänslighet (MGI). Detta index gör det möjligt att bedöma hur förlust av en individ påverkar hela populationen. I samband med bedömningen kan man med hjälp av detta index upptäcka för vilken av arterna som förlusten av endast ett fåtal individer måste anses vara betydande, beroende på hur sällsynt, hotad och känslig den arten är. Med MGI blir det också möjligt att identifiera de arter som förekommer i större antal, som inte kräver en mer detaljerad bedömning av projektrelaterad mortalitetsrisk, åtminstone inte när endast ett fåtal individer berörs.

Vid sidan av dessa index tog myndigheterna också fram instruktioner om hur MGI ska tillämpas vid planering och konsekvensbedömning. Under processerna vid planering och tillståndsgivning måste risken för kollision och/eller mortalitet beaktas på projektspecifik basis. Risken för mortalitet bland fåglar på grund av kollisioner med vindturbiner, kraftledningar (kollision och elchock) och trafikleder (vägar och järnvägar) skiljer sig till exempel inte bara mellan olika arter utan kan också bero på projekttyp. Detsamma gäller för fladdermöss.

I det andra steget delades därför mortalitetsrisken för varje art upp i fyra klasser för fåglar (kollisioner vid kraftledningar, elchocker vid medelspänningsmaster, kollision med bilar och vindturbiner) och två klasser för fladdermöss (kollisioner med bilar och vindturbiner). Denna utvärdering grundar sig på en omfattande granskning av litteraturen kring antalet djur som dödats i samband med respektive projekttyp i Tyskland och Europa. Den grundas även på kunskap om artens biologi och beteende (t.ex. rörlighet, hemområdesstorlek, flyghöjd, flygbeteende, manövrerbarhet, rörelsehastighet, kroppsstorlek, vingspann och synfält), på publicerade uppskattningar som utförts av experter (inbegripet offentliggjorda nationella och internationella riktlinjer) samt på egna uppskattningar. Vid tolkningen av skadestatistik från olika projekt beaktades också förekomsten av respektive art.

Därefter kombinerades mortalitetsrisken i samband med specifika projekttyper med den allmänna mortalitetskänsligheten (MGI) i form av ett index för mortalitetskänslighet relaterade till specifika projekttyper (vMGI).

För att ytterligare belysa detta innebär en ”hög kollisionsrisk” med kraftledningar, vindturbiner eller vägar inte automatiskt en ”betydligt ökad mortalitetsrisk” (sensu naturvårdslagstiftning) för arter som uppvisar en naturlig mortalitet om 50–60 %. Mer drastiska exempel är insekter (t.ex. många fjärilar och dagsländor), med hög kollisionsrisk på vägarna, men där 100 % av de fullbildade individerna dör naturligt varje år. Autekologin hos dessa djur innebär att de är anpassade till stora förluster (hög naturlig mortalitet, låg livslängd, hög reproduktionshastighet, stor populationsstorlek). För kortlivade arter är därför vissa risker för antropogen mortalitet till följd av infrastruktur mycket mindre betydande än för långlivade arter med låg naturlig mortalitet och reproduktion (k-strateger). Med hjälp av MGI-metoden beaktas dessa autekologiska aspekter och skillnader vid bedömningen av de projektspecifika mortalitetsriskerna.

Slutligen måste varje enskilt fall bedömas utifrån projektets potentiella konflikt med antalet individer av de berörda arterna. För detta ändamål tillämpas en ”konstellationsspecifik risk” (KSR). Bedömningen av denna risk bygger på områdesspecifik information och projektparametrar.

Sammanfattningsvis kan indexet för mortalitetskänslighet (MGI) inte ersätta bedömningen av mortalitet i varje enskilt fall. I stället bidrar de differentierade klassificeringarna till att objektivt bedöma mortalitetsriskerna, t.ex. inom ramen för förordningen om begränsning av påverkan (enligt den tyska federala naturskyddslagen) eller bestämmelserna i artikel 6 (lämplig bedömning) och artikel 12 (artskydd) i habitatdirektivet eller bestämmelserna i direktivet om miljöansvar. Syftet med metoden är att tillhandahålla ett standardiserat sätt att bedöma effekterna av mortalitet hos arter och därmed öka konsekvensbedömningarnas objektivitet och öppenhet.

Bernotat, D. & Dierschke, V. (2016): Übergeordnete Kriterien zur Bewertung der Mortalität wildlebender Tiere im Rahmen von Projekten und Eingriffen. 3. Fassung – Stand 20 september 2016. – Leipzig (Bundesamt für Naturschutz), 460 S. https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/besonderer-artenschutz/toetungsverbot.html.

| Italien. Nationella riktlinjer för bedömningar i enlighet med artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet |
| --- |
| Italien har nyligen offentliggjort nationella riktlinjer som beskriver förfarandena för förhandsbedömning, lämplig bedömning och genomförande av undantag i enlighet med artikel 6.3–6.4 i habitatdirektivet.
  Dokumentet utarbetades av en arbetsgrupp bestående av företrädare för nationella och regionala myndigheter och offentliga förvaltningar med behörighet på området konsekvensbedömning. Dokumentet beaktar de förslag som inkommit under kontrollen av ändamålsenligheten och kommissionens uppdatering av vägledningen om artikel 6.
  Riktlinjerna syftar till att på nationell nivå harmonisera genomförandet av artikel 6.3–6.4. I riktlinjerna förordas att planer, program, projekt, insatser och verksamheter (P/P/P/I/A) ingår i förfarandet, alltså inte bara planer och projekt. Ett specifikt format för förhandsbedömning tillhandahålls för att säkerställa en enhetlig strategi i detta skede och för att standardkriterier ska tillämpas för utvärdering på nationell nivå. Ett specifikt ”format för exploatörer” har också utarbetats för presentation av relevant information om planer, program, projekt, insatser och verksamheter (P/P/P/I/A). Beträffande den lämpliga bedömningen innehåller riktlinjerna detaljerade specifikationer om dess innehåll och den information som ska beaktas, särskilda bestämmelser och element som ska ingå i studien samt en kvalitativ och kvantitativ analys av betydelsen av effekterna på Natura 2000-områden.
  När det gäller undantaget enligt artikel 6.4 behandlar riktlinjerna utvärderingen av alternativa lösningar i ett särskilt kapitel. I riktlinjerna betonas att denna utvärdering formellt, och i samtliga fall, fortfarande är en förutsättning för att medge det undantagsförfarande som föreskrivs i artikel 6.4. Detta gäller även om man anser att utvärderingen som sker vid en lämplig bedömning även bör ge möjlighet att rikta förslaget mot lösningar med lägre miljöpåverkan.
  I riktlinjerna beskrivs också kriterierna för att verifiera de tvingande orsakerna som har ett väsentligt allmänintresse, samt metoderna för att identifiera och genomföra lämpliga kompensationsåtgärder. Där finns också förtydliganden om kontrollen av kompensationsåtgärderna samt anmälningsförfarandet till Europeiska kommissionen genom att tillämpligt formulär fylls i. När det gäller kompensationsåtgärder föreslås följande minimikvoter för kompensation: förhållandet 2:1 för prioriterade livsmiljöer och/eller arter av gemenskapsintresse (även giltigt för prioriterade arters livsmiljöer); förhållandet 1,5:1 för livsmiljöer och/eller arter av gemenskapsintresse (även giltigt för arters livsmiljöer); förhållandet 1:1 för ytterligare livsmiljöer, arter eller arters livsmiljöer.
  https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf. |

Italien. Nationella riktlinjer för bedömningar i enlighet med artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet

Italien har nyligen offentliggjort nationella riktlinjer som beskriver förfarandena för förhandsbedömning, lämplig bedömning och genomförande av undantag i enlighet med artikel 6.3–6.4 i habitatdirektivet.

Dokumentet utarbetades av en arbetsgrupp bestående av företrädare för nationella och regionala myndigheter och offentliga förvaltningar med behörighet på området konsekvensbedömning. Dokumentet beaktar de förslag som inkommit under kontrollen av ändamålsenligheten och kommissionens uppdatering av vägledningen om artikel 6.

Riktlinjerna syftar till att på nationell nivå harmonisera genomförandet av artikel 6.3–6.4. I riktlinjerna förordas att planer, program, projekt, insatser och verksamheter (P/P/P/I/A) ingår i förfarandet, alltså inte bara planer och projekt. Ett specifikt format för förhandsbedömning tillhandahålls för att säkerställa en enhetlig strategi i detta skede och för att standardkriterier ska tillämpas för utvärdering på nationell nivå. Ett specifikt ”format för exploatörer” har också utarbetats för presentation av relevant information om planer, program, projekt, insatser och verksamheter (P/P/P/I/A). Beträffande den lämpliga bedömningen innehåller riktlinjerna detaljerade specifikationer om dess innehåll och den information som ska beaktas, särskilda bestämmelser och element som ska ingå i studien samt en kvalitativ och kvantitativ analys av betydelsen av effekterna på Natura 2000-områden.

När det gäller undantaget enligt artikel 6.4 behandlar riktlinjerna utvärderingen av alternativa lösningar i ett särskilt kapitel. I riktlinjerna betonas att denna utvärdering formellt, och i samtliga fall, fortfarande är en förutsättning för att medge det undantagsförfarande som föreskrivs i artikel 6.4. Detta gäller även om man anser att utvärderingen som sker vid en lämplig bedömning även bör ge möjlighet att rikta förslaget mot lösningar med lägre miljöpåverkan.

I riktlinjerna beskrivs också kriterierna för att verifiera de tvingande orsakerna som har ett väsentligt allmänintresse, samt metoderna för att identifiera och genomföra lämpliga kompensationsåtgärder. Där finns också förtydliganden om kontrollen av kompensationsåtgärderna samt anmälningsförfarandet till Europeiska kommissionen genom att tillämpligt formulär fylls i. När det gäller kompensationsåtgärder föreslås följande minimikvoter för kompensation: förhållandet 2:1 för prioriterade livsmiljöer och/eller arter av gemenskapsintresse (även giltigt för prioriterade arters livsmiljöer); förhållandet 1,5:1 för livsmiljöer och/eller arter av gemenskapsintresse (även giltigt för arters livsmiljöer); förhållandet 1:1 för ytterligare livsmiljöer, arter eller arters livsmiljöer.

https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf.

BEDÖMNING AV EFFEKTERS BETYDELSE FÖR NATURA 2000-OMRÅDET

(DEL AV FORMATET FÖR FÖRHANDSBEDÖMNINGEN SOM INGÅR I DE NATIONELLA RIKTLINJERNA I ITALIEN)

| 1. | LIVSMILJÖER AV GEMENSKAPSINTRESSE |
| --- | --- |

1.

Livsmiljöer av gemenskapsintresse (Bilaga I HD) som berörs av förslaget:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Möjlig förlust av livsmiljöer av gemenskapsintresse:

| — | Livsmiljökod: ... |
| --- | --- |

—

Livsmiljökod: ...

| — | Upprepa för varje berörd livsmiljö |
| --- | --- |

—

Upprepa för varje berörd livsmiljö

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Ja






  ☐ | Permanent |
| --- | --- | --- |

☐

Ja

☐

Permanent

| ☐ | Tillfällig |
| --- | --- |

☐

Tillfällig

Möjlig fragmentering av livsmiljöer av gemenskapsintresse:

| — | Livsmiljökod: ... |
| --- | --- |

—

Livsmiljökod: ...

| — | Upprepa för varje berörd livsmiljö |
| --- | --- |

—

Upprepa för varje berörd livsmiljö

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Ja






  ☐ | Permanent |
| --- | --- | --- |

☐

Ja

☐

Permanent

| ☐ | Tillfällig |
| --- | --- |

☐

Tillfällig

| 2. | ARTER OCH ARTERS LIVSMILJÖER AV GEMENSKAPSINTRESSE |
| --- | --- |

2.

Arter av gemenskapsintresse (bilaga II i habitatdirektivet/HD och artikel 4 i fågeldirektivet/FD) som berörs av förslaget:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Möjlig störning av arter av gemenskapsintresse:

| — | Arter: ... |
| --- | --- |

—

Arter: ...

| — | Upprepa för varje berörd art |
| --- | --- |

—

Upprepa för varje berörd art

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Ja






  ☐ | Permanent |
| --- | --- | --- |

☐

Ja

☐

Permanent

| ☐ | Tillfällig |
| --- | --- |

☐

Tillfällig

Möjlig direkt/indirekt förlust av arter av gemenskapsintresse (upprepa för varje berörd art):

| — | Art: ... |
| --- | --- |

—

Art: ...

| — | Antal individer, par,... från SDF |
| --- | --- |

—

Antal individer, par,... från SDF

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

Uppskattad minskning (antal individer, par...)

Möjlig förlust/fragmentering av arters livsmiljöer:

| — | Art: ... |
| --- | --- |

—

Art: ...

| — | Artens livsmiljö: |
| --- | --- |

—

Artens livsmiljö:

...

(Upprepa för varje berörd arts livsmiljö)

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Ja






  ☐ | Permanent |
| --- | --- | --- |

☐

Ja

☐

Permanent

| ☐ | Tillfällig |
| --- | --- |

☐

Tillfällig

| 3. | KUMULATIV KONSEKVENSBEDÖMNING |
| --- | --- |

3.

Kan andra planer, projekt, insatser eller verksamheter (P/P/I/A) orsaka betydande kumulativa och/eller synergieffekter på det berörda Natura 2000-området tillsammans med förslaget i fråga?

☐ Ja ☐ Nej

Om ja, ange vilka andra planer, projekt, insatser eller verksamheter (P/P/I/A) och beskriv hur de kommer att påverka området på ett betydande sätt, tillsammans med det förslag som övervägs:

. ...

| 4. | UTVÄRDERING AV INDIREKTA EFFEKTER |
| --- | --- |

4.

Kan förslaget leda till indirekta effekter på Natura 2000-området?

☐ Ja ☐ Nej

Om ”ja”, ange vilka:

...

| 5. | BEDÖMNING I SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

5.

Kan P/P/P/I/A orsaka direkta, indirekta och/eller kumulativa effekter, inbegripet potentiella effekter, på livsmiljöer av gemenskapsintresse?

☐ Ja ☐ Nej

Om ”ja”, varför?

...

...

Kan P/P/P/I/A orsaka direkta, indirekta och/eller kumulativa effekter, inbegripet potentiella effekter, på arter av gemenskapsintresse?

☐ Ja ☐ Nej

Om ”ja”, varför?

...

...

Kan P/P/P/I/A orsaka direkta, indirekta och/eller kumulativa effekter, inbegripet potentiella effekter, på Natura 2000-områdets eller Natura 2000-områdenas integritet?

☐ Ja ☐ Nej

Om ”ja”, varför?

...

...

...

| 6. | SLUTSATS AV FÖRHANDSBEDÖMNINGEN |
| --- | --- |

6.

Slutsatser och motiveringar (motiverat yttrande):

...

...

...

...

| 7. | RESULTAT AV FÖRHANDSBEDÖMNINGEN: |
| --- | --- |

7.

☐

Positivt: Inget behov av lämplig bedömning.

☐

Negativt: Lämplig bedömning krävs.

Källa: Riktlinjer för utvärdering av effekter på Natura 2000-områden (Italien). Linee guida nazionali per la valutazione di incidenza (VInCA). Direttiva 92/43/CEE ”Habitat” art. 6, paragrafi 3 e 4. Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 2019.

1.3   Lämplig bedömning av ett nationellt elprogram i Irland – bedömning av kumulativa effekter

Grid25 Implementation Programme (IP) är en plan för utbyggnaden av elnätet i Irland fram till 2025. Det syftar till att säkerställa en långsiktigt hållbar och tillförlitlig försörjning från förnybara och konventionella källor till städer, mindre samhällen, hushåll och andra viktiga marknader där el krävs.

De viktigaste bestämmelserna genomförandet av programmet (IP) fram till 2025 är följande:

| — | Uppgradering av 2 530 km av det befintliga elnätet och |
| --- | --- |

—

Uppgradering av 2 530 km av det befintliga elnätet och

| — | uppbyggnad av 828 km ny infrastruktur. |
| --- | --- |

—

uppbyggnad av 828 km ny infrastruktur.

Grid25 IP är en strategi på hög nivå och ger därmed en indikation på de typer av infrastrukturkrav som sannolikt kommer att uppstå i framtiden, mot bakgrund av regeringens politik för förnybar energi och den förväntade ökningen av efterfrågan. Men den föreskriver inte exakt placeringen av infrastruktur såsom produktionsanläggningar eller transformatorer, eller ledningarna sträckning. I stället innehåller programmet en vägledande översikt över den allmänna strategi som föreslås för den framtida utbyggnaden av nätet.

Programmet har genomgått en lämplig bedömning i enlighet med artikel 6.3 i habitatdirektivet. Eftersom IP omfattar hela Republiken Irland och kan leda till synergieffekter bortom Irlands gränser genomfördes en förhandsbedömning som undersökte samtliga Natura 2000-områden i Republiken Irland och i Nordirland.

En preliminär undersökning av de typer av effekter som kan uppstå till följd av IP genomfördes. Typen av påverkan beror på vilken typ av infrastruktur som byggs upp, inbegripet följande:

| — | Anläggningsbaserad infrastruktur, t.ex. elkraftverk, transformatorer osv. |
| --- | --- |

—

Anläggningsbaserad infrastruktur, t.ex. elkraftverk, transformatorer osv.

| — | Linjär infrastruktur, t.ex. luftledningar, underjordiska kablar. |
| --- | --- |

—

Linjär infrastruktur, t.ex. luftledningar, underjordiska kablar.

Effekter som potentiellt skulle kunna uppstå vid genomförandet av IP kategoriserades under ett antal rubriker:

| — | Förlust/minskning av livsmiljöarealen. |
| --- | --- |

—

Förlust/minskning av livsmiljöarealen.

| — | Störning av viktiga arter. |
| --- | --- |

—

Störning av viktiga arter.

| — | Fragmentering av livsmiljötypen eller av arters livsmiljö. |
| --- | --- |

—

Fragmentering av livsmiljötypen eller av arters livsmiljö.

| — | Minskad arttäthet. |
| --- | --- |

—

Minskad arttäthet.

| — | Förändringar i nyckelindikatorer för bevarandevärden, såsom minskad vattenkvalitet och vattenmängd. |
| --- | --- |

—

Förändringar i nyckelindikatorer för bevarandevärden, såsom minskad vattenkvalitet och vattenmängd.

På grund av IP:s karaktär gjordes en allmän beskrivning av effekterna, medan de identifierades specifikt för samtliga områden som förhandsbedömdes. Under förhandsbedömningen identifierades omkring 340 särskilda bevarandeområden (SAC) och 97 särskilda skyddsområden (SPA) som eventuellt skulle kunna påverkas direkt eller indirekt genom utvecklingen av den infrastruktur som föreslås av IP. Ytterligare 18 särskilda bevarandeområden (SAC) och 2 särskilda skyddsområden i Nordirland kan påverkas av gränsöverskridande förbindelseledningar.

Vid den lämpliga bedömningen övervägdes sedan de potentiella negativa effekter som uppstått till följd av tillämpningen av IP enskilt eller i kombination med andra planer, program och/eller projekt. Bedömningen av de kumulativa effekterna behandlades först för att säkerställa att dessa effekter beaktades på rätt sätt vid bedömningen av IP:s potentiella betydande effekter.

Bedömning av kumulativa effekter

I bedömningen identifierades de viktigaste planer, politiska strategier och program (på nationell, regional och landskapsnivå) som sannolikt kommer att leda till utbyggnad som kan ge upphov till effekter som kan kombineras med eller interagera med effekterna av IP för Grid25. Analysen krävde kunskap om de sannolika effekterna av samtliga planer/ utbyggnader som övervägdes. Trots att det fanns begränsad information om de sannolika effekterna av vissa planer kunde man ändå identifiera interaktioner som ger upphov till kumulativa effekter för vissa planer. Några exempel ges i tabellen nedan.

| Politisk strategi, plan, program och/eller projekt | Interaktioner som ger kumulativa effekter |
| --- | --- |
| Nationellt (exempel) |
| Transport 21-programmet | Potentiella kombinerade effekter kan uppstå när nya eller uppgraderade transportkorridorer byggs i linje med ny eller uppgraderad infrastruktur för överföring. Följande effekter kan ingå:






  — | Förlust och störning av livsmiljöer. Alla utsedda markområden kan påverkas, beroende på var infrastrukturen och överföringslinjerna är belägna/riktade. |

Politisk strategi, plan, program och/eller projekt

Interaktioner som ger kumulativa effekter

Nationellt (exempel)

Transport 21-programmet

Potentiella kombinerade effekter kan uppstå när nya eller uppgraderade transportkorridorer byggs i linje med ny eller uppgraderad infrastruktur för överföring. Följande effekter kan ingå:

—

Förlust och störning av livsmiljöer. Alla utsedda markområden kan påverkas, beroende på var infrastrukturen och överföringslinjerna är belägna/riktade.

| — | Ändringar av lokal hydrologi och påverkan på angränsande livsmiljöer. Det är mest sannolikt att livsmiljöer som är beroende av grundvatten kommer att påverkas, t.ex. våtmarker som turloughs och mossar. |
| --- | --- |

—

Ändringar av lokal hydrologi och påverkan på angränsande livsmiljöer. Det är mest sannolikt att livsmiljöer som är beroende av grundvatten kommer att påverkas, t.ex. våtmarker som turloughs och mossar.

| — | Föroreningar av sediment och därmed sammanhängande hydrologiska effekter när ytvattenberoende arter och livsmiljöer påverkas. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas. |
| --- | --- |

—

Föroreningar av sediment och därmed sammanhängande hydrologiska effekter när ytvattenberoende arter och livsmiljöer påverkas. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas.

| — | Föroreningar av ytvatten och grundvatten från utsläpp (t.ex. bränslen, smörjmedel, betong) under utbyggnaden. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas. |
| --- | --- |

—

Föroreningar av ytvatten och grundvatten från utsläpp (t.ex. bränslen, smörjmedel, betong) under utbyggnaden. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas.

| — | Störningar av arter under bygg- och underhållsverksamhet. Arter som kan komma att påverkas omfattar häckande och övervintrande fåglar i särskilda skyddsområden vid kuster och sötvatten. Utter och kungsfiskare kan påverkas, där exploateringen sker i närheten av eller genom vattendrag. Fladdermöss kan påverkas, där exploateringen omfattar skogar, häckar eller boplatser. |
| --- | --- |

—

Störningar av arter under bygg- och underhållsverksamhet. Arter som kan komma att påverkas omfattar häckande och övervintrande fåglar i särskilda skyddsområden vid kuster och sötvatten. Utter och kungsfiskare kan påverkas, där exploateringen sker i närheten av eller genom vattendrag. Fladdermöss kan påverkas, där exploateringen omfattar skogar, häckar eller boplatser.

| — | Risk för kollisioner med fåglar där luftledningar installeras nära särskilda bevarandeområden eller korsar fåglars flygvägar. |
| --- | --- |

—

Risk för kollisioner med fåglar där luftledningar installeras nära särskilda bevarandeområden eller korsar fåglars flygvägar.

Regional (exempel)

Regionala avfallshanteringsplaner

Potentiella kombinerade effekter kan uppstå när ny avfallsinfrastruktur och ny överföringsinfrastruktur installeras tillsammans inom eller i närheten av ett utsett område.

Sannolika betydande effekter beskrivs ovan.

Län (grevskap i exemplet)

Utvecklingsplaner

för län (grevskap) och städer

Potentiella kombinerade effekter kan uppstå när det finns ett krav på att tillhandahålla ny infrastruktur genom genomförande av utvecklingsplaner för län (grevskap) och städer. Relaterad infrastruktur för överföring kan leda till sannolika betydande effekter enligt beskrivningen ovan.

Projekt

Projekt för energiproduktion till havs

Kombinerade effekter kan uppstå vid gränssnittet mellan offshore-infrastruktur och infrastruktur på land. Följande effekter kan uppstå:

| — | Förlust och störning av livsmiljöer. Alla utsedda markområden kan påverkas, beroende på var infrastrukturen och överföringslinjerna är belägna/riktade. Förlust av livsmiljöer kan också förekomma i litorala zoner och kustområden. Förlusten av livsmiljöer kommer att öka om kablar under jord installeras. |
| --- | --- |

—

Förlust och störning av livsmiljöer. Alla utsedda markområden kan påverkas, beroende på var infrastrukturen och överföringslinjerna är belägna/riktade. Förlust av livsmiljöer kan också förekomma i litorala zoner och kustområden. Förlusten av livsmiljöer kommer att öka om kablar under jord installeras.

| — | Föroreningar av sediment och därmed sammanhängande hydrologiska effekter när ytvattenberoende arter och livsmiljöer påverkas. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas. |
| --- | --- |

—

Föroreningar av sediment och därmed sammanhängande hydrologiska effekter när ytvattenberoende arter och livsmiljöer påverkas. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas.

| — | Föroreningar av ytvatten och grundvatten från utsläpp (t.ex. bränslen, smörjmedel, betong) under utbyggnaden. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas. |
| --- | --- |

—

Föroreningar av ytvatten och grundvatten från utsläpp (t.ex. bränslen, smörjmedel, betong) under utbyggnaden. Lax, nejonöga, vitfotad flodkräfta Austropotamobius pallipes och flodpärlmussla kan påverkas.

| — | Störningar av arter under bygg- och underhållsverksamhet. Arter som kan komma att påverkas omfattar häckande och övervintrande fåglar i särskilda skyddsområden vid kuster och sötvatten. Marina däggdjur kan påverkas, där infrastruktur till havs sammanlänkas med infrastruktur på land. Utter och kungsfiskare kan påverkas, där exploateringen sker i närheten av eller genom vattendrag. Fladdermöss kan påverkas, där exploateringen omfattar skogar, häckar eller boplatser. |
| --- | --- |

—

Störningar av arter under bygg- och underhållsverksamhet. Arter som kan komma att påverkas omfattar häckande och övervintrande fåglar i särskilda skyddsområden vid kuster och sötvatten. Marina däggdjur kan påverkas, där infrastruktur till havs sammanlänkas med infrastruktur på land. Utter och kungsfiskare kan påverkas, där exploateringen sker i närheten av eller genom vattendrag. Fladdermöss kan påverkas, där exploateringen omfattar skogar, häckar eller boplatser.

I bedömningen drogs slutsatsen att utvecklingen av en ny infrastruktur för energiproduktion i kombination med annan ekonomisk exploatering potentiellt kommer att leda till förlust av livsmiljöer och/eller arter, fragmentering av arter populationer och förändringar av vattenkvaliteten/kvaliteten. Dessa potentiella konflikter kan begränsas genom åtgärder som beskrivs senare i den lämpliga bedömningen, och de kan hanteras genom miljöbedömningar på lägre nivå, beroende på vad som är lämpligt.

Bedömning av potentiella betydande effekter och förslag till begränsande åtgärder

Som tidigare nämnts ger programmet för genomförande (IP) av Grid25 en vägledande översikt över den allmänna strategi som föreslås för den framtida utvecklingen av nätet och föreskriver inte exakt var infrastrukturen ska lokaliseras. Detta leder till att bedömningen begränsas till en viss nivå och därför måste bedömningen av potentiella betydande effekter göras i allmänna termer. Därför genomfördes en allmän undersökning av påverkan och känslighet. I bedömningen identifierades vilka typer av effekter på livsmiljöer och arter som kunde förutses beträffande följande huvudkomponenter i programmet för genomförande (IP):

| — | Luftledningar. |
| --- | --- |

—

Luftledningar.

| — | Ledningar under jord. |
| --- | --- |

—

Ledningar under jord.

| — | Uppförande av nya transformatorstationer och utbyggnad av befintliga transformatorstationer. |
| --- | --- |

—

Uppförande av nya transformatorstationer och utbyggnad av befintliga transformatorstationer.

| — | Förstärkning av ledningar i överföringssystemet i regionerna. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av ledningar i överföringssystemet i regionerna.

De sistnämnda undersöktes och de viktigaste känslighetsfaktorerna i varje region identifierades. Därefter formulerades utkast till rekommendationer för att undvika de förväntade effekterna. Det innebar t.ex. att vissa särskilt känsliga områden skulle undvikas vid förstärkningen av överföringssystemet i regionen, uppmuntran till lokalisering av transformatorstationer och luftledningsvägar i urbana områden eller i områden som innehåller täta korridorer av uråldriga bosättningar, samtidigt som det gällde att undvika mer känsliga bergsområden i landsorten, osv.

I bedömningen identifierades också effekterna för ett antal nätverksprojekt som framskridit till ett skede då de hade utformats i detalj (även om projektens lokalisering och sträckning ännu inte hade fastställts) på Natura 2000-områden i närheten, och som därför kan påverkas av de enskilda projekten i fråga.

På grund av att programmet för genomförande (IP) av Grid25 är av strategisk karaktär gick det inte att slutgiltigt fastställa att IP inte kommer att påverka Natura 2000-nätets integritet negativt. Därför föreslogs begränsande åtgärder för att säkerställa att betydande effekter undviks.

Två nivåer av begränsande åtgärder har föreslagits. Den första nivån av åtgärder kommer att vara vägledande för den strategiska metoden som syftar till att begränsa effekterna. Den andra nivån av begränsande åtgärder är mer specifika vad gäller effekter och ska tillämpas när betydande effekter identifieras efter miljökonsekvensbedömningen (MKB) på projektnivå och den lämpliga bedömningen.

Allmänna begränsande åtgärder beskrivs för de huvudsakliga effektkategorier som identifierats och för de huvudsakliga livsmiljöer och arter som kan påverkas. Beträffande allmän förlust och störning av livsmiljöer beskrivs t.ex. åtgärder för att undvika och begränsa skador på mossar och andra torvmarker, fåglar, fladdermöss, uttrar, vattenberoende livsmiljöer och arter, sötvattenspärlmusslor, andra skyddade arter osv.

När begränsande åtgärder beaktas kommer man i första hand att prioritera att effekter undviks och se till att de mildras om de inte kan undvikas. Dessutom kommer alla projekt på lägre nivå som uppkommer vid genomförandet av programmet att bli föremål för lämplig bedömning när ytterligare detaljer om utformning och lokalisering är kända.

När begränsande åtgärder har införlivats anses det att programmet för genomförande (IP) av Grid25 inte kommer att leda till någon betydande negativ påverkan på Natura 2000-nätets integritet. Alla projekt som ska genomföras inom ramen för IP kommer dock att granskas och vid behov bli föremål för en lämplig bedömning.

Källa: Natura Impact Statement in support of the Appropriate Assessment of the Grid25 implementation programme. Finns på

https://www.eirgridgroup.com/site-files/library/EirGrid/Natura-Impact-Statement-in-Support-of-the-Appropriate-Assessment-of-the-Grid25-Implementation-Plan.pdf.

2.   TVINGANDE ORSAKER SOM HAR ETT VÄSENTLIGT ALLMÄNINTRESSE

2.1   Exempel på olika typer av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse och deras motivering

| Artikel 6.4 i habitatdirektivet

  ”Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för området måste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär, skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder för att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande. Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationsåtgärder som vidtagits.
  Om det berörda området innehåller en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör människors hälsa eller den allmänna säkerheten, betydelsefulla konsekvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andra tvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.” |
| --- |

Artikel 6.4 i habitatdirektivet

”Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för området måste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär, skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder för att säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande. Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationsåtgärder som vidtagits.

Om det berörda området innehåller en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör människors hälsa eller den allmänna säkerheten, betydelsefulla konsekvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andra tvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.”

I.   
  Tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse av social eller ekonomisk karaktär (område med icke-prioriterade målegenskaper)

Tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse av social eller ekonomisk karaktär (område med icke-prioriterade målegenskaper)

Projekt: Förslag om uppgradering av en befintlig vattenbehandlingsanläggning vid Lough Talt, Co. Sligo (Irland, 2019).

Projekt: Förslag om uppgradering av en befintlig vattenbehandlingsanläggning vid Lough Talt, Co. Sligo (Irland, 2019).

Beskrivning av projektet och Natura 2000-området:

| | Sedan 1950-talet har en flodmynning i Lough Talt, som är en del av det särskilda bevarandeområdet SAC IE0000633 (Lough Hoe Bog), utgjort dricksvattenkälla för en befolkning på över 13 000 invånare via en enda vattenreningsanläggning (WTP). En uppgradering av anläggningen krävs för en konsekvent dricksvattenförsörjning som motsvarar de nuvarande nivåerna för vattenuttag. Vid de hydrogeologiska undersökningarna drogs slutsatsen att vattenuttaget under längre perioder av torka bidrar till en betydande minskning av sjönivån, vilket har en negativ påverkan på livsmiljön för kalkkärrsgrynsnäckan Vertigo geyeri. För att undvika påverkan krävs att vattenuttaget minskar med cirka 50 % under en betydande del av året. |
| --- | --- |

Sedan 1950-talet har en flodmynning i Lough Talt, som är en del av det särskilda bevarandeområdet SAC IE0000633 (Lough Hoe Bog), utgjort dricksvattenkälla för en befolkning på över 13 000 invånare via en enda vattenreningsanläggning (WTP). En uppgradering av anläggningen krävs för en konsekvent dricksvattenförsörjning som motsvarar de nuvarande nivåerna för vattenuttag. Vid de hydrogeologiska undersökningarna drogs slutsatsen att vattenuttaget under längre perioder av torka bidrar till en betydande minskning av sjönivån, vilket har en negativ påverkan på livsmiljön för kalkkärrsgrynsnäckan Vertigo geyeri. För att undvika påverkan krävs att vattenuttaget minskar med cirka 50 % under en betydande del av året.

Vertigo geyeri

| | Även om någon förekomst av V. geyeri inte har registrerats på anläggningen sedan 2007, anses populationen vara viktig på nationell nivå och måste återställas. De föreslagna bevarandeåtgärderna kommer att förbättra livsmiljöförhållandena genom ett system för bevattning och våtmarksrestaurering. Åtgärderna minskar dock inte den historiska förlusten av arten på grund av högt vattenuttag. Det föreslagna projektet kommer att fortsätta förändra den abiotiska och biotiska dynamik som definierar strukturen och funktionen hos populationen av V. geyeri och därmed orsaka förseningar för dess bevarandemål. |
| --- | --- |

Även om någon förekomst av V. geyeri inte har registrerats på anläggningen sedan 2007, anses populationen vara viktig på nationell nivå och måste återställas. De föreslagna bevarandeåtgärderna kommer att förbättra livsmiljöförhållandena genom ett system för bevattning och våtmarksrestaurering. Åtgärderna minskar dock inte den historiska förlusten av arten på grund av högt vattenuttag. Det föreslagna projektet kommer att fortsätta förändra den abiotiska och biotiska dynamik som definierar strukturen och funktionen hos populationen av V. geyeri och därmed orsaka förseningar för dess bevarandemål.

V. geyeri

V. geyeri

Alternativa lösningar

| | Sju alternativ som inkluderade scenariot att planen/projektet inte genomförs (nollalternativet) bedömdes utifrån sina hälsoeffekter, sociala och ekologiska effekter. Det enda tillgängliga alternativet på kort sikt är att uppgradera behandlingen på den befintliga vattenreningsanläggningen för att förbättra barriären mot parasitiska protozoer och höga halter av miljöförorenande trihalometaner. Uppgraderingen kommer att ge vatten som är säkert att dricka för lokalbefolkningen i cirka 7–10 år medan en långsiktig hållbar lösning utvecklas och genomförs. |
| --- | --- |

Sju alternativ som inkluderade scenariot att planen/projektet inte genomförs (nollalternativet) bedömdes utifrån sina hälsoeffekter, sociala och ekologiska effekter. Det enda tillgängliga alternativet på kort sikt är att uppgradera behandlingen på den befintliga vattenreningsanläggningen för att förbättra barriären mot parasitiska protozoer och höga halter av miljöförorenande trihalometaner. Uppgraderingen kommer att ge vatten som är säkert att dricka för lokalbefolkningen i cirka 7–10 år medan en långsiktig hållbar lösning utvecklas och genomförs.

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse:

| | Tillhandahålla säkert och tillförlitligt dricksvatten till en befolkning på över 13 000 invånare. |
| --- | --- |

Tillhandahålla säkert och tillförlitligt dricksvatten till en befolkning på över 13 000 invånare.

Föreslagna kompensationsåtgärder:

| | En hållbar population av kalkkärrsgrynsnäckan ska återställas på det särskilda bevarandeområdet (SAC). Det ska ske genom ett detaljerat program för tillfällig bevattning av det centrala kalkkärrets livsmiljö tills trycket från vattenuttaget avlägsnas från området. I kombination med bevattningen föreslås en kontinuerlig övervakning av bevattningssystemets funktion och stegvisa förflyttningar av snäckor till kalkkärrets livsmiljö under fyra år. Förflyttningen inleds med mindre känsliga arter och kulminerar sedan med Vertigo geyeri som flyttas från ett annat särskilt bevarandeområde där artens bevarandetillstånd är gynnsamt. |
| --- | --- |

En hållbar population av kalkkärrsgrynsnäckan ska återställas på det särskilda bevarandeområdet (SAC). Det ska ske genom ett detaljerat program för tillfällig bevattning av det centrala kalkkärrets livsmiljö tills trycket från vattenuttaget avlägsnas från området. I kombination med bevattningen föreslås en kontinuerlig övervakning av bevattningssystemets funktion och stegvisa förflyttningar av snäckor till kalkkärrets livsmiljö under fyra år. Förflyttningen inleds med mindre känsliga arter och kulminerar sedan med Vertigo geyeri som flyttas från ett annat särskilt bevarandeområde där artens bevarandetillstånd är gynnsamt.

Vertigo geyeri

II.   
  Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Skydd av liv och egendom

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Skydd av liv och egendom

Projekt: Genomförande av ett riktat översvämningsskydd för poldern Rösa (Tyskland, 2014).

Projekt: Genomförande av ett riktat översvämningsskydd för poldern Rösa (Tyskland, 2014).

Beskrivning av projektet och Natura 2000-området:

| | Syftet med projektet är att uppgradera de nuvarande strukturerna för översvämningsskydd för en torr polder bredvid byn Rdena upp till skyddsnivån HQ200 (toppnivå vid maximalt vattenutflöde en gång inom en 200-årsperiod) Projektets huvuddelar består av följande: En cirka 7,5 km lång sträcka med återställda vallar, 5 m breda vid basen och 3 m breda på krönet. Nya installationer för inflöde och utflöde. Två vallar för översvämningsskydd med en längd om 1 225 m och 310 m. De nuvarande vallarna ger endast skydd mot HQ100, men på grund av oförutsägbara extrema väderförhållanden är översvämningar som överskrider denna nivå sannolika och kan allvarligt skada bostäder och industri som är lokaliserade nedströms den nuvarande poldern. |
| --- | --- |

Syftet med projektet är att uppgradera de nuvarande strukturerna för översvämningsskydd för en torr polder bredvid byn Rdena upp till skyddsnivån HQ200 (toppnivå vid maximalt vattenutflöde en gång inom en 200-årsperiod) Projektets huvuddelar består av följande: En cirka 7,5 km lång sträcka med återställda vallar, 5 m breda vid basen och 3 m breda på krönet. Nya installationer för inflöde och utflöde. Två vallar för översvämningsskydd med en längd om 1 225 m och 310 m. De nuvarande vallarna ger endast skydd mot HQ100, men på grund av oförutsägbara extrema väderförhållanden är översvämningar som överskrider denna nivå sannolika och kan allvarligt skada bostäder och industri som är lokaliserade nedströms den nuvarande poldern.

200

100

| | Projektet ska genomföras inom ramen för SAC DE4340301 Muldeaue oberhalb Pouch, vilket påverkar följande livsmiljötyper genom direkt markexploatering: 6430: 604 m2 (0,17 % av denna livsmiljötyps areal inom det särskilda bevarandeområdet). 6510: 40 665 m2 (20,33 %); 91F0: 456 m2 (0,46 %). Enligt den officiella tyska metoden för bedömning av påverkan anses alla dessa effekter vara ”betydande” (inbegripet de som uppenbarligen innebär försumbar markexploatering, eftersom många andra faktorer än den egentliga markexploateringens procentandel beaktas). |
| --- | --- |

Projektet ska genomföras inom ramen för SAC DE4340301 Muldeaue oberhalb Pouch, vilket påverkar följande livsmiljötyper genom direkt markexploatering: 6430: 604 m2 (0,17 % av denna livsmiljötyps areal inom det särskilda bevarandeområdet). 6510: 40 665 m2 (20,33 %); 91F0: 456 m2 (0,46 %). Enligt den officiella tyska metoden för bedömning av påverkan anses alla dessa effekter vara ”betydande” (inbegripet de som uppenbarligen innebär försumbar markexploatering, eftersom många andra faktorer än den egentliga markexploateringens procentandel beaktas).

2

2

2

Alternativa lösningar

| | Det finns inget projektalternativ på grund av floddalens karaktär. Sökandet efter alternativ ledde dock till många smärre justeringar i projektet, vilket kan minska dess negativa effekter (t.ex. ändring av vallens lutning vilket möjliggör att gräsmarker kan återetableras, samt smärre förflyttningar av vallar och murar osv.). |
| --- | --- |

Det finns inget projektalternativ på grund av floddalens karaktär. Sökandet efter alternativ ledde dock till många smärre justeringar i projektet, vilket kan minska dess negativa effekter (t.ex. ändring av vallens lutning vilket möjliggör att gräsmarker kan återetableras, samt smärre förflyttningar av vallar och murar osv.).

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse:

| | Poldervallen måste byggas för att öka vallens säkerhet och skydda befolkningen från översvämningar. Den främsta motiveringen till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse är därför kopplad till den allmänna säkerheten och människors hälsa. |
| --- | --- |

Poldervallen måste byggas för att öka vallens säkerhet och skydda befolkningen från översvämningar. Den främsta motiveringen till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse är därför kopplad till den allmänna säkerheten och människors hälsa.

Föreslagna kompensationsåtgärder:

| | Livsmiljötyp 6430 kommer att skapas inom det särskilda bevarandeområdet i förhållandet 1:8. Livsmiljötyp 6510 kommer att återskapas på vallens sluttningar, huvudsakligen utanför det särskilda bevarandeområdet i förhållandet 1:5. De förlorade skogslivsmiljöerna 91F0 (med kvalitet ”D”) kommer att kompenseras genom plantering av en ny skog med samma artsammansättning i förhållandet 1:4 samt plantering av träd i ett ”skogsbryn” längs befintliga skogar i förhållandet 1:16, de allra flesta utanför området. För att nätet totalt ska förbli sammanhängande kommer det särskilda bevarandeområdets areal att utökas till att omfatta de platser där kompensationsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

Livsmiljötyp 6430 kommer att skapas inom det särskilda bevarandeområdet i förhållandet 1:8. Livsmiljötyp 6510 kommer att återskapas på vallens sluttningar, huvudsakligen utanför det särskilda bevarandeområdet i förhållandet 1:5. De förlorade skogslivsmiljöerna 91F0 (med kvalitet ”D”) kommer att kompenseras genom plantering av en ny skog med samma artsammansättning i förhållandet 1:4 samt plantering av träd i ett ”skogsbryn” längs befintliga skogar i förhållandet 1:16, de allra flesta utanför området. För att nätet totalt ska förbli sammanhängande kommer det särskilda bevarandeområdets areal att utökas till att omfatta de platser där kompensationsåtgärder vidtas.

III.   
  Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Andra skäl, inklusive sociala och ekonomiska

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Andra skäl, inklusive sociala och ekonomiska

Projekt: Offentliga arbeten för höghastighetståg mellan Tours och Bordeaux (Frankrike, 2013).

Projekt: Offentliga arbeten för höghastighetståg mellan Tours och Bordeaux (Frankrike, 2013).

Beskrivning av projektet och Natura 2000-området:

| | Projektet avser en ny höghastighetståglinje mellan Tours och Bordeaux. Detta inbegriper att anlägga en ny linje (302 km) och dess anslutning till befintliga järnvägslinjer (38 km), liksom sidovägar, magasin, elanläggningar, över- och underfarter (för jordbruksvägar, viltpassager), arbetsplattformar och stödanläggningar. |
| --- | --- |

Projektet avser en ny höghastighetståglinje mellan Tours och Bordeaux. Detta inbegriper att anlägga en ny linje (302 km) och dess anslutning till befintliga järnvägslinjer (38 km), liksom sidovägar, magasin, elanläggningar, över- och underfarter (för jordbruksvägar, viltpassager), arbetsplattformar och stödanläggningar.

| | Rutten kommer att korsa fyra särskilda skyddsområden (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d’Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan, FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray Lezay) samt två särskilda bevarandeområden (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais, FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). De negativa effekterna består i den sannolika förlusten av 1,9 ha våtängar och 4,2 ha sekundära livsmiljöer som är viktiga för bevarandet av kornknarr (Crex crex). Projektet kommer också att direkt påverka 185 ha och indirekt (genom störning) påverka 2 947 ha potentiella livsmiljöer för småtrapp (Tetrax tetrax). Projektet kommer att leda till förlust av 2 ha livsmiljö (fukthedar) för praktfjärilen Coenonympha oedippus. Dessutom förstörs 0,35 hektar av en av de bästa förekomsterna av livsmiljön 6210 kalkgräsmarker (viktiga orkidélokaler) och fragmentera livsmiljöns lokala konnektivitet. |
| --- | --- |

Rutten kommer att korsa fyra särskilda skyddsområden (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d’Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan, FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray Lezay) samt två särskilda bevarandeområden (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais, FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). De negativa effekterna består i den sannolika förlusten av 1,9 ha våtängar och 4,2 ha sekundära livsmiljöer som är viktiga för bevarandet av kornknarr (Crex crex). Projektet kommer också att direkt påverka 185 ha och indirekt (genom störning) påverka 2 947 ha potentiella livsmiljöer för småtrapp (Tetrax tetrax). Projektet kommer att leda till förlust av 2 ha livsmiljö (fukthedar) för praktfjärilen Coenonympha oedippus. Dessutom förstörs 0,35 hektar av en av de bästa förekomsterna av livsmiljön 6210 kalkgräsmarker (viktiga orkidélokaler) och fragmentera livsmiljöns lokala konnektivitet.

Crex crex

Tetrax tetrax

Coenonympha oedippus

Alternativa lösningar

| | Tre alternativ för sträckningen bedömdes. Höghastighetslinjen ger inte något större utrymme för partiella förändringar av sträckningen. Det ledde till slutsatsen att det valda alternativet får minst negativa effekter på Natura 2000-områdena samtidigt som det är tekniskt genomförbart. |
| --- | --- |

Tre alternativ för sträckningen bedömdes. Höghastighetslinjen ger inte något större utrymme för partiella förändringar av sträckningen. Det ledde till slutsatsen att det valda alternativet får minst negativa effekter på Natura 2000-områdena samtidigt som det är tekniskt genomförbart.

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse:

| | Den nya sträckan om 340 km mellan Tours och Bordeaux gör denna höghastighetslinje till ett av de viktigaste järnvägsprojekten på europeisk nivå. Den kommer att skapa en effektiv förbindelse på Atlantkusten som kan möta den ökande efterfrågan på mobilitet. Med en kommersiell hastighet på 300 km/h kommer den att underlätta resandet för resenärerna och förbättra servicen till städer längs sträckan. Genom en restid om drygt två timmar för att ansluta Paris till Bordeaux kommer konkurrensfördelen med järnvägstransporter över flyget att bli avgörande, vilket främjar trafikomställningen. Projektet kommer att spela en viktig roll för att stärka den transeuropeiska förbindelse som via Atlantkusten förbinder regionerna i norra och östra Europa med sydvästra Frankrike och Iberiska halvön. |
| --- | --- |

Den nya sträckan om 340 km mellan Tours och Bordeaux gör denna höghastighetslinje till ett av de viktigaste järnvägsprojekten på europeisk nivå. Den kommer att skapa en effektiv förbindelse på Atlantkusten som kan möta den ökande efterfrågan på mobilitet. Med en kommersiell hastighet på 300 km/h kommer den att underlätta resandet för resenärerna och förbättra servicen till städer längs sträckan. Genom en restid om drygt två timmar för att ansluta Paris till Bordeaux kommer konkurrensfördelen med järnvägstransporter över flyget att bli avgörande, vilket främjar trafikomställningen. Projektet kommer att spela en viktig roll för att stärka den transeuropeiska förbindelse som via Atlantkusten förbinder regionerna i norra och östra Europa med sydvästra Frankrike och Iberiska halvön.

| | Projektet kommer också att främja de berörda territorierna på följande sätt: Förbättra konkurrenskraften och expandera marknaderna för regionala företag, Underlätta resor för verksamheter som kräver hög mobilitet, ett viktigt argument för nya anläggningar eller omlokalisering från Paris till regionerna. Leda till utveckling av turismen, särskilt korttidsvistelser. Skapa arbetstillfällen under uppförande och drift. Leda till utveckling av större stadsprojekt. För resenärer är tåget ett snabbt och bekvämt transportmedel, 34 gånger säkrare än bilen. Ett höghastighetståg kan transportera upp till 1 000 passagerare i 300 km/h. Det är också ett energieffektivt och utrymmesbesparande transportsätt. |
| --- | --- |

Projektet kommer också att främja de berörda territorierna på följande sätt: Förbättra konkurrenskraften och expandera marknaderna för regionala företag, Underlätta resor för verksamheter som kräver hög mobilitet, ett viktigt argument för nya anläggningar eller omlokalisering från Paris till regionerna. Leda till utveckling av turismen, särskilt korttidsvistelser. Skapa arbetstillfällen under uppförande och drift. Leda till utveckling av större stadsprojekt. För resenärer är tåget ett snabbt och bekvämt transportmedel, 34 gånger säkrare än bilen. Ett höghastighetståg kan transportera upp till 1 000 passagerare i 300 km/h. Det är också ett energieffektivt och utrymmesbesparande transportsätt.

| | Höghastighetståget har en nyckelroll att spela för att minska energikostnaden och utveckla regioner på ett hållbart sätt. Det producerar 20 gånger mindre växthusgaser än bilen och 45 gånger mindre än ett flygplan. Det genererar inga lokala luftföroreningar: Elektriska tåg står för 90 % av trafiken. För samhället är kostnaden, i form av föroreningar, olyckor och klimatpåverkan, för att transportera passagerare eller gods på väg 4,5 gånger högre än på järnväg. |
| --- | --- |

Höghastighetståget har en nyckelroll att spela för att minska energikostnaden och utveckla regioner på ett hållbart sätt. Det producerar 20 gånger mindre växthusgaser än bilen och 45 gånger mindre än ett flygplan. Det genererar inga lokala luftföroreningar: Elektriska tåg står för 90 % av trafiken. För samhället är kostnaden, i form av föroreningar, olyckor och klimatpåverkan, för att transportera passagerare eller gods på väg 4,5 gånger högre än på järnväg.

Föreslagna kompensationsåtgärder:

| | 35 ha förvärvades för att kompensera för kornknarrens förlust av 6,1 ha livsmiljö. Småtrappen kommer att omfattas av ett kompensationssystem i tre särskilda skyddsområden om 702 ha: 160 ha kommer att förvärvas och 542 ha kommer att ingå i ett förvaltningskontrakt med åtgärder i enlighet med skötsel- och förvaltningsplanerna för särskilda skyddsområden. Ett övervakningsprogram planeras och ett privat organ kommer att delta i ett program för återinförande. 5 ha mark med livsmiljötyp 6210 kommer att förvärvas (kompensation 1: 14). |
| --- | --- |

35 ha förvärvades för att kompensera för kornknarrens förlust av 6,1 ha livsmiljö. Småtrappen kommer att omfattas av ett kompensationssystem i tre särskilda skyddsområden om 702 ha: 160 ha kommer att förvärvas och 542 ha kommer att ingå i ett förvaltningskontrakt med åtgärder i enlighet med skötsel- och förvaltningsplanerna för särskilda skyddsområden. Ett övervakningsprogram planeras och ett privat organ kommer att delta i ett program för återinförande. 5 ha mark med livsmiljötyp 6210 kommer att förvärvas (kompensation 1: 14).

IV.   
  Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Andra skäl till ett yttrande från kommissionen

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse: Andra skäl till ett yttrande från kommissionen

Projekt: Fördjupning av Donaus vattenväg mellan Straubing och Vilshofen. Avsnittet Straubing-Deggendorf (Tyskland, 2019).

Projekt: Fördjupning av Donaus vattenväg mellan Straubing och Vilshofen. Avsnittet Straubing-Deggendorf (Tyskland, 2019).

Beskrivning av projektet och Natura 2000-området:

| | På sträckan mellan Straubing och Deggendorf (cirka 40 km) i Donau har det inte införts några villkor för navigering under lågvattenperioderna (djup 2 m), i motsats till avsnitten uppströms (2,90 m) och nedströms (2,70 m), vilket gör denna sträcka till en flaskhals. Djup på 2,50 m kan endast nås vid medelhögt vattenstånd som bara förekommer 144 dagar/år. Syftet med projektet är att övervinna detta navigeringshinder och att bygga bättre översvämningsskydd. Den slutliga utformningen kommer att leda till att flodbädden fördjupas med 20 cm till -2,20 m jämfört med dagens låga vattenstånd om -2,00 m. Flodbädden fördjupas dessutom med ytterligare 45 cm till -2,65 m längs ett avsnitt om 9,7 km. Samtidigt bör skyddsåtgärderna mot översvämningar ge skydd mot Q100 (maximal vattenföring en gång inom en 100-årsperiod). |
| --- | --- |

På sträckan mellan Straubing och Deggendorf (cirka 40 km) i Donau har det inte införts några villkor för navigering under lågvattenperioderna (djup 2 m), i motsats till avsnitten uppströms (2,90 m) och nedströms (2,70 m), vilket gör denna sträcka till en flaskhals. Djup på 2,50 m kan endast nås vid medelhögt vattenstånd som bara förekommer 144 dagar/år. Syftet med projektet är att övervinna detta navigeringshinder och att bygga bättre översvämningsskydd. Den slutliga utformningen kommer att leda till att flodbädden fördjupas med 20 cm till -2,20 m jämfört med dagens låga vattenstånd om -2,00 m. Flodbädden fördjupas dessutom med ytterligare 45 cm till -2,65 m längs ett avsnitt om 9,7 km. Samtidigt bör skyddsåtgärderna mot översvämningar ge skydd mot Q100 (maximal vattenföring en gång inom en 100-årsperiod).

100

| | I projektavsnittet Straubing-Vilshofen förekommer det högsta antalet olyckor på grund av farledens aktuella profil. I studien anges antalet olyckor till 39 per år (2004), vilket ökar till 55,4 fram till 2025 på grund av den ökande transportvolymen. |
| --- | --- |

I projektavsnittet Straubing-Vilshofen förekommer det högsta antalet olyckor på grund av farledens aktuella profil. I studien anges antalet olyckor till 39 per år (2004), vilket ökar till 55,4 fram till 2025 på grund av den ökande transportvolymen.

| | Projektet kommer att påverka ett stort särskilt bevarandeområde om 4 720 ha: DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Troliga betydande effekter, både direkta, indirekta och i kombination, identifierades för 7 fiskarter, 1 fjärilsart, 1 blötdjursart samt 7 livsmiljötyper, inklusive den prioriterade livsmiljön 91E0* Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior. |
| --- | --- |

Projektet kommer att påverka ett stort särskilt bevarandeområde om 4 720 ha: DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Troliga betydande effekter, både direkta, indirekta och i kombination, identifierades för 7 fiskarter, 1 fjärilsart, 1 blötdjursart samt 7 livsmiljötyper, inklusive den prioriterade livsmiljön 91E0* Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior.

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior.

Alternativa lösningar

| | Utöver den valda projektutformningen utvärderades fyra andra alternativ samt nollalternativet noggrant. Inget av alternativen skulle ge en betydligt mindre påverkan än det valda alternativet, eftersom de antingen skulle täcka en större del av det särskilda bevarandeområdet än det föreslagna projektet eller skulle påverka en större livsmiljö för skyddade arter avsevärt. |
| --- | --- |

Utöver den valda projektutformningen utvärderades fyra andra alternativ samt nollalternativet noggrant. Inget av alternativen skulle ge en betydligt mindre påverkan än det valda alternativet, eftersom de antingen skulle täcka en större del av det särskilda bevarandeområdet än det föreslagna projektet eller skulle påverka en större livsmiljö för skyddade arter avsevärt.

Motivering till tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse:

| a) | Möter målet för den nationella och europeiska transportpolitiken: Genom att Donau fördjupas mellan Straubing och Vilshofen försvinner en flaskhals i den befintliga förbindelsen mellan Nordsjön och Svarta havet via Rhen, Main, kanalen Main-Donau och Donau. Enligt förordning (EU) nr 1315/2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) utgör Donaus federala vattenväg en del av stomnätet i TEN-T och är av stort ekonomiskt intresse för Europa. |
| --- | --- |

a)

Möter målet för den nationella och europeiska transportpolitiken: Genom att Donau fördjupas mellan Straubing och Vilshofen försvinner en flaskhals i den befintliga förbindelsen mellan Nordsjön och Svarta havet via Rhen, Main, kanalen Main-Donau och Donau. Enligt förordning (EU) nr 1315/2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) utgör Donaus federala vattenväg en del av stomnätet i TEN-T och är av stort ekonomiskt intresse för Europa.

| b) | Bättre anslutbarhet för inlandshamnar: Projektet kommer att förbättra navigeringsförhållandena i projektområdet när vattennivåerna i Donau är låga. Till skillnad från andra transportvägar har sjöfarten på Donau fortfarande fri transportkapacitet, som skulle kunna användas effektivare genom att fartygsfarleden fördjupas. |
| --- | --- |

b)

Bättre anslutbarhet för inlandshamnar: Projektet kommer att förbättra navigeringsförhållandena i projektområdet när vattennivåerna i Donau är låga. Till skillnad från andra transportvägar har sjöfarten på Donau fortfarande fri transportkapacitet, som skulle kunna användas effektivare genom att fartygsfarleden fördjupas.

| c) | Säkerhet och enkel navigering: Om projektet genomförs, skulle antalet olyckor kunna minskas från förväntade 55,4 till 42,4 per år, trots den ökade trafiken. |
| --- | --- |

c)

Säkerhet och enkel navigering: Om projektet genomförs, skulle antalet olyckor kunna minskas från förväntade 55,4 till 42,4 per år, trots den ökade trafiken.

| d) | Förväntad ökning av transporter: Godsvolymen förväntas öka från 7,0 miljoner ton/år (2007) till 9,7 miljoner ton/år senast 2025 eller öka med 50 % till 10,5 miljoner ton/år. |
| --- | --- |

d)

Förväntad ökning av transporter: Godsvolymen förväntas öka från 7,0 miljoner ton/år (2007) till 9,7 miljoner ton/år senast 2025 eller öka med 50 % till 10,5 miljoner ton/år.

Föreslagna kompensationsåtgärder:

| | Alla berörda livsmiljötyper, inbegripet den prioriterade livsmiljön 91E0*, kommer att kompenseras genom att nya livsmiljöer skapas i förhållandet 3:1. Nya gräsmarker kommer att skapas som livsmiljöer för fjärilen mörk blodtoppblåvinge Maculinea nausithous. Nya livsmiljöer kommer även att skapas för den tjockskaliga målarmusslan Unio crassus i form av nya flodöar och flodgrenar (de sistnämnda kommer även att gynna de drabbade fiskarterna). Långsiktig övervakning och bevarandeförvaltning av nya livsmiljöer planeras. |
| --- | --- |

Alla berörda livsmiljötyper, inbegripet den prioriterade livsmiljön 91E0*, kommer att kompenseras genom att nya livsmiljöer skapas i förhållandet 3:1. Nya gräsmarker kommer att skapas som livsmiljöer för fjärilen mörk blodtoppblåvinge Maculinea nausithous. Nya livsmiljöer kommer även att skapas för den tjockskaliga målarmusslan Unio crassus i form av nya flodöar och flodgrenar (de sistnämnda kommer även att gynna de drabbade fiskarterna). Långsiktig övervakning och bevarandeförvaltning av nya livsmiljöer planeras.

Maculinea nausithous

Unio crassus

Kommissionens yttrande (fullständig version offentliggjord på: (https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm):

3.   KOMPENSATIONSÅTGÄRDER

KOMPENSATIONSÅTGÄRDER

3.1   Exempel på kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4

Exempel på kompensationsåtgärder enligt artikel 6.4

| Plan eller projekt | Långdistanslinje för järnvägstrafik mellan två knutpunkter och förnyelse av en 100 år gammal bro i Baden-Württemberg (Tyskland).

  Projektet omfattar landsträckor som kombineras med tunnlar. |
| --- | --- |
| Natura 2000-område som påverkas | Det berörda området är DE 7220-311 ”Glemswald und Stuttgarter Bucht” (3 813 ha, som har 31 delområden). |
| Påverkan | Påverkan till följd av markexploatering och efterföljande förlust och försämring av livsmiljöer, inklusive avverkning av mogna träd. De tillgångar av gemenskapsintresse som påverkas är följande:
  Arter: Population av den prioriterade arten läderbagge, Osmoderma eremita, som ingår i habitatdirektivets bilaga II, med gynnsam bevarandestatus.

  Livsmiljö: 6510 Slåtterängar i låglandet (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis) |
| Kompensationsåtgärder | — | 50 ha mark utses till Natura 2000-område nära ett nationellt naturreservat (Neuweiler Viehweide). |

Plan eller projekt

Plan eller projekt

Långdistanslinje för järnvägstrafik mellan två knutpunkter och förnyelse av en 100 år gammal bro i Baden-Württemberg (Tyskland).

Långdistanslinje för järnvägstrafik mellan två knutpunkter och förnyelse av en 100 år gammal bro i Baden-Württemberg (Tyskland).

Projektet omfattar landsträckor som kombineras med tunnlar.

Natura 2000-område som påverkas

Natura 2000-område som påverkas

Det berörda området är DE 7220-311 ”Glemswald und Stuttgarter Bucht” (3 813 ha, som har 31 delområden).

Påverkan

Påverkan

Påverkan till följd av markexploatering och efterföljande förlust och försämring av livsmiljöer, inklusive avverkning av mogna träd. De tillgångar av gemenskapsintresse som påverkas är följande:

Arter: Population av den prioriterade arten läderbagge, Osmoderma eremita, som ingår i habitatdirektivets bilaga II, med gynnsam bevarandestatus.

Osmoderma eremita,

Livsmiljö: 6510 Slåtterängar i låglandet (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis)

Livsmiljö:

(Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis

Kompensationsåtgärder

Kompensationsåtgärder

—

50 ha mark utses till Natura 2000-område nära ett nationellt naturreservat (Neuweiler Viehweide).

| — | Skötsel och förvaltning av det utsedda området som är inriktat på *Osmoderma eremita genom att de grundläggande ekologiska förhållanden som krävs för artens överlevnad återskapas. |
| --- | --- |

—

Skötsel och förvaltning av det utsedda området som är inriktat på *Osmoderma eremita genom att de grundläggande ekologiska förhållanden som krävs för artens överlevnad återskapas.

Osmoderma eremita

Den förvaltade, utsedda landområdet förbinder två befintliga skyddade kärnområden som varit isolerade, med ekologisk kanteffekt för de prioriterade arterna. Resultatet av den riktade förvaltningen förväntas leda till att en gynnsam bevarandestatus för de prioriterade arterna bibehålls.

Källa: C(2018) 466 final, 30.1.2018.

Källa:

| Plan eller projekt | Väg B173 mellan orter i Bayern (Tyskland) |
| --- | --- |
| Natura 2000-område som påverkas | Det berörda området är DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels, område av gemenskapsintresse (SCI) (872 ha), som till stor del sammanfaller med det särskilda skyddsområdet (SPA) DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.
  SPA-området är mer drabbat i fråga om areal än SCI-området. Områdets funktionalitet är kopplad till nio andra Natura 2000-områden i den kontinentala biogeografiska regionen. Områdena består av svämplansmiljöer med stillastående och rinnande vatten. |
| Påverkan | Vägsträckningen korsar Natura 2000-nätet och utövar påverkan genom markexploatering (förlust av livsmiljöer) och störning/försämring av livsmiljöer och arter under uppbyggnaden och driften av vägen, främst till följd av kvävedeposition. I detalj innebär detta följande:
  Livsmiljötyper i bilaga I som påverkas av projektet: 6, varav en är prioriterad (91E0*).
  Arter i bilaga II som berörs: 5, varav 3 även i bilaga IV.
  Betydande påverkan på följande:
  Habitatdirektivet, bilaga I, livsmiljötyperna 3150, 6430, 6510 och 91E0*
  Fågeldirektivet, bilaga I, brun kärrhök (Circus aeruginosus) |
| Kompensationsåtgärder | Kompensationen ska vara proportionell för att balansera förlusterna av livsmiljöer med bestämmelsen att Natura 2000-nätet totalt sett ska förbli sammanhängande, och ska ske
  i förhållandet 1:3 för livsmiljötyperna 3150, 6430 och 91E0*
  i förhållandet 1:6 för 6510.
  Området av gemenskapsintresse utvidgas med 2 ha.

  Vassområden skapas som livsmiljö för brun kärrhök.
  Finansieringsplan och övervaknings- och utvärderingsplan.
  Europeiska kommissionen anger följande villkor för denna kompensationsplan:






  — | Genomförandet ska utföras enligt den arbetsplan som de tyska myndigheterna har lagt fram för Europeiska kommissionen. |

Plan eller projekt

Plan eller projekt

Väg B173 mellan orter i Bayern (Tyskland)

Väg B173 mellan orter i Bayern (Tyskland)

Natura 2000-område som påverkas

Natura 2000-område som påverkas

Det berörda området är DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels, område av gemenskapsintresse (SCI) (872 ha), som till stor del sammanfaller med det särskilda skyddsområdet (SPA) DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.

SPA-området är mer drabbat i fråga om areal än SCI-området. Områdets funktionalitet är kopplad till nio andra Natura 2000-områden i den kontinentala biogeografiska regionen. Områdena består av svämplansmiljöer med stillastående och rinnande vatten.

Påverkan

Påverkan

Vägsträckningen korsar Natura 2000-nätet och utövar påverkan genom markexploatering (förlust av livsmiljöer) och störning/försämring av livsmiljöer och arter under uppbyggnaden och driften av vägen, främst till följd av kvävedeposition. I detalj innebär detta följande:

Livsmiljötyper i bilaga I som påverkas av projektet: 6, varav en är prioriterad (91E0*).

Arter i bilaga II som berörs: 5, varav 3 även i bilaga IV.

Betydande påverkan på följande:

Habitatdirektivet, bilaga I, livsmiljötyperna 3150, 6430, 6510 och 91E0*

Fågeldirektivet, bilaga I, brun kärrhök (Circus aeruginosus)

Circus aeruginosus

Kompensationsåtgärder

Kompensationsåtgärder

Kompensationen ska vara proportionell för att balansera förlusterna av livsmiljöer med bestämmelsen att Natura 2000-nätet totalt sett ska förbli sammanhängande, och ska ske

i förhållandet 1:3 för livsmiljötyperna 3150, 6430 och 91E0*

i förhållandet 1:6 för 6510.

Området av gemenskapsintresse utvidgas med 2 ha.

Vassområden skapas som livsmiljö för brun kärrhök.

Vassområden

Finansieringsplan och övervaknings- och utvärderingsplan.

Europeiska kommissionen anger följande villkor för denna kompensationsplan:

—

Genomförandet ska utföras enligt den arbetsplan som de tyska myndigheterna har lagt fram för Europeiska kommissionen.

| — | Övervaknings- och utvärderingsrapporter ska presenteras enligt den arbetsplanenligt överenskommelsen med de tyska myndigheterna. Rapporten ska vara tillgänglig för allmänheten via Internet. |
| --- | --- |

—

Övervaknings- och utvärderingsrapporter ska presenteras enligt den arbetsplanenligt överenskommelsen med de tyska myndigheterna. Rapporten ska vara tillgänglig för allmänheten via Internet.

| — | Resultaten av övervakning och utvärdering av Natura 2000-nätet måste beaktas för att förutse utvärdering och översyn av kompensationsåtgärderna och av de begränsande åtgärderna i samband med projektet. |
| --- | --- |

—

Resultaten av övervakning och utvärdering av Natura 2000-nätet måste beaktas för att förutse utvärdering och översyn av kompensationsåtgärderna och av de begränsande åtgärderna i samband med projektet.

| — | Tyskland ska uppfylla åtagandena om Natura 2000-nätet för område DE-5833-371 enligt artikel 4.4 och artikel 6.1 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

—

Tyskland ska uppfylla åtagandena om Natura 2000-nätet för område DE-5833-371 enligt artikel 4.4 och artikel 6.1 i habitatdirektivet.

Källa: C(2015) 9085 final, 18.12.2015.

| Plan eller projekt | Nationell väg B 252/B 62: 17,56 km ny väg som förbifartsled för kommunerna Münchhausen, Wetter och Lahntal (Hesse).


  Nord-sydlig förbindelse mellan regionerna Paderborn-Korbach och Marburg-Gießen. Väg B 62 förbinder Biedenkopf via Cölbe med knutpunkterna Gießen-Marburg-Kassel.
  Den nya vägsträckningen innebär ökning och omlokalisering av offentliga infrastrukturen, såsom kommunala vägar, energinät, en järnväg och en gasledning. |
| --- | --- |
| Natura 2000-område som påverkas | Den lämpliga bedömningen omfattade flera Natura 2000-områden. Slutsatserna var följande:
  Området DE 5017-305 ”Lahnänge zwischen Biedenkopf und Marburg”: Påverkas inte negativt av projektet.
  Området DE 5018-401 ”Burgwald”: Området påverkas positivt eftersom projektet kommer att förläggas längre bort från området och minska merparten av trafikbelastningen på den befintliga nationella vägen B 252.
  Området DE 5118-302 ”Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern”: Projektet kommer att leda till betydande påverkan på området. |
| Påverkan | Vägsträckningen för den nationella vägen B 252/B 62 korsar Natura 2000-nätet på tre platser. Den direkta påfrestningen är förlust av livsmiljöer och försämring av livsmiljöer. Det finns barriäreffekter och kvävedeposition som leder till generell påverkan på livsmiljöer och arter genom störningar och försämring av livsmiljöerna. De tillgångar som är föremål för betydande konsekvenser av dessa effekter är följande:






  — | Habitatdirektivet, bilaga I, livsmiljötyper






  — | 91E0* (alluviala skogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior) |

Plan eller projekt

Plan eller projekt

Nationell väg B 252/B 62: 17,56 km ny väg som förbifartsled för kommunerna Münchhausen, Wetter och Lahntal (Hesse).

Nationell väg B 252/B 62: 17,56 km ny väg som förbifartsled för kommunerna Münchhausen, Wetter och Lahntal (Hesse).

Nord-sydlig förbindelse mellan regionerna Paderborn-Korbach och Marburg-Gießen. Väg B 62 förbinder Biedenkopf via Cölbe med knutpunkterna Gießen-Marburg-Kassel.

Den nya vägsträckningen innebär ökning och omlokalisering av offentliga infrastrukturen, såsom kommunala vägar, energinät, en järnväg och en gasledning.

Natura 2000-område som påverkas

Natura 2000-område som påverkas

Den lämpliga bedömningen omfattade flera Natura 2000-områden. Slutsatserna var följande:

Området DE 5017-305 ”Lahnänge zwischen Biedenkopf und Marburg”: Påverkas inte negativt av projektet.

Området DE 5018-401 ”Burgwald”: Området påverkas positivt eftersom projektet kommer att förläggas längre bort från området och minska merparten av trafikbelastningen på den befintliga nationella vägen B 252.

Området DE 5118-302 ”Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern”: Projektet kommer att leda till betydande påverkan på området.

Påverkan

Påverkan

Vägsträckningen för den nationella vägen B 252/B 62 korsar Natura 2000-nätet på tre platser. Den direkta påfrestningen är förlust av livsmiljöer och försämring av livsmiljöer. Det finns barriäreffekter och kvävedeposition som leder till generell påverkan på livsmiljöer och arter genom störningar och försämring av livsmiljöerna. De tillgångar som är föremål för betydande konsekvenser av dessa effekter är följande:

—

Habitatdirektivet, bilaga I, livsmiljötyper

—

91E0* (alluviala skogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior)

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

| — | 3260 Mindre vattendrag med flytbladsvegetation eller akvatiska mossor (Ranunculion fluitantis- och Callitricho-Batrachion) |
| --- | --- |

—

3260 Mindre vattendrag med flytbladsvegetation eller akvatiska mossor (Ranunculion fluitantis- och Callitricho-Batrachion)

Ranunculion fluitantis

Callitricho-Batrachion

| — | Habitatdirektivet, bilaga II, arter |
| --- | --- |

—

Habitatdirektivet, bilaga II, arter

stensimpa (Cottus gobio) och bäcknejonöga (Lampetra planeri)

Cottus gobio

Lampetra planeri

Alla livsmiljötyper och övriga livsmiljöer för arter i Bilaga I är utsatta för betydande effekter till följd av ökad kvävedeposition. Ökad sedimentering har betydande negativa effekter för alla vattenlevande arter. Den största skadan, direkt och indirekt, är på livsmiljötyp 91E0* genom gödning och försurning med kvävegaser.

Kompensationsåtgärder

Kompensationsåtgärder

Förlust av livsmiljötyp 91E0* alluviala skogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior:

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

Kompensation för de direkta effekterna i förhållandet 1:3.

Kompensation för de indirekta effekterna i förhållandet 1:2.

Källa: COM(2012) 3392, 29.5.2012.

| Plan eller projekt | Fördjupning och utvidgning av fartygsfarleden i floden Main vid avsnitten Wipfeld, Garstadt och Schweinfurt (Bayern/Tyskland)


  Huvudsyftet med projektet är att bredda floden Mains befintliga farled mellan dammluckorna vid Wipfeld (milstolpe km 316,12) och Ottendorf (milstolpe km 345,29) från 36 m till 40 m och att fördjupa flodens vattenväg från för närvarande 2,50 m till 2,90 m. Detta kommer att öka fartygens fysiska manövrerbarhet. |
| --- | --- |
| Påverkan | Den prioriterade livsmiljötypen av gemenskapsintresse 91E0* Alluviala skogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior och livsmiljötyp 6510 Slåtterängar i låglandet skulle utsättas för särskild påverkan. Båda livsmiljötyperna skulle skadas direkt med en arealförlust om 9 460 m2 för 91E0* och 6 440 m2 för 6510. |
| Natura 2000-område som påverkas | Den lämpliga bedömningen omfattade ett delnät av Natura 2000-nätet som gränsade till vattendraget. Slutsatserna från den lämpliga bedömningen per Natura 2000-område var följande:
  Området ”Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach” (särskilt skyddsområde, SPA): Inga betydande effekter.
  Området ”Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen”, (område av gemenskapsintresse, SCI): Betydande effekter.
  Området ”Maintal bei Sennfeld und Weyer” (område av gemenskapsintresse, SCI): Betydande effekter.
  De områden som i hög grad påverkas består av 1 706 ha. |
| Kompensationsåtgärder | Följande proportionalitet ska gälla: | Livsmiljötyp 6510: Nära 1:7 |

Plan eller projekt

Plan eller projekt

Fördjupning och utvidgning av fartygsfarleden i floden Main vid avsnitten Wipfeld, Garstadt och Schweinfurt (Bayern/Tyskland)

Fördjupning och utvidgning av fartygsfarleden i floden Main vid avsnitten Wipfeld, Garstadt och Schweinfurt (Bayern/Tyskland)

Huvudsyftet med projektet är att bredda floden Mains befintliga farled mellan dammluckorna vid Wipfeld (milstolpe km 316,12) och Ottendorf (milstolpe km 345,29) från 36 m till 40 m och att fördjupa flodens vattenväg från för närvarande 2,50 m till 2,90 m. Detta kommer att öka fartygens fysiska manövrerbarhet.

Påverkan

Påverkan

Den prioriterade livsmiljötypen av gemenskapsintresse 91E0* Alluviala skogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior och livsmiljötyp 6510 Slåtterängar i låglandet skulle utsättas för särskild påverkan. Båda livsmiljötyperna skulle skadas direkt med en arealförlust om 9 460 m2 för 91E0* och 6 440 m2 för 6510.

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

2

2

Natura 2000-område som påverkas

Natura 2000-område som påverkas

Den lämpliga bedömningen omfattade ett delnät av Natura 2000-nätet som gränsade till vattendraget. Slutsatserna från den lämpliga bedömningen per Natura 2000-område var följande:

Området ”Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach” (särskilt skyddsområde, SPA): Inga betydande effekter.

Området ”Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen”, (område av gemenskapsintresse, SCI): Betydande effekter.

Området ”Maintal bei Sennfeld und Weyer” (område av gemenskapsintresse, SCI): Betydande effekter.

De områden som i hög grad påverkas består av 1 706 ha.

Kompensationsåtgärder

Kompensationsåtgärder

Följande proportionalitet ska gälla:

Livsmiljötyp 6510: Nära 1:7

| | Livsmiljötypen 91E0* Nära 1:4 |
| --- | --- |

Livsmiljötypen 91E0* Nära 1:4

| | I det senare fallet tar proportionaliteten hänsyn till att perioden för återskapande av livsmiljöerna kan pågå i flera decennier. |
| --- | --- |

I det senare fallet tar proportionaliteten hänsyn till att perioden för återskapande av livsmiljöerna kan pågå i flera decennier.

| | Kompensationsområdet är lokalt, eftersom den ekologiska funktionalitet som krävs finns i närheten. |
| --- | --- |

Kompensationsområdet är lokalt, eftersom den ekologiska funktionalitet som krävs finns i närheten.

| | De berörda Natura 2000-områdena kommer att utvidgas genom de föreslagna kompensationsåtgärderna och därefter utses och tillkännages av medlemsstaten. Totalt tio åtgärder planeras i översvämningsområdet Schweinfurt och Wipfeld. |
| --- | --- |

De berörda Natura 2000-områdena kommer att utvidgas genom de föreslagna kompensationsåtgärderna och därefter utses och tillkännages av medlemsstaten. Totalt tio åtgärder planeras i översvämningsområdet Schweinfurt och Wipfeld.

3.2   Tidsrelaterade aspekter av kompensationsåtgärder

Tidsrelaterade aspekter av kompensationsåtgärder

| Tyskland – Tidsrelaterade aspekter på kompensationsåtgärder (utdrag ur LANA 2004)
   (4) |
| --- |

Tyskland – Tidsrelaterade aspekter på kompensationsåtgärder (utdrag ur LANA 2004)
   (4)

Tyskland – Tidsrelaterade aspekter på kompensationsåtgärder (utdrag ur LANA 2004)

4

Åtgärder för att säkerställa att området förblir sammanhängande bör, om det är tekniskt möjligt, redan genomföras och fungera när skadan uppstår. Enligt kommissionen kan återskapande av en lämplig livsmiljö för de berörda arterna endast godtas som en åtgärd för att säkerställa att området förblir sammanhängande om ”det område som skapas är tillgängligt när det påverkade området förlorar sitt naturvärde”. (EUROPEISKA KOMMISSIONEN 2000:49).

Det råder därför ett brett samförstånd bland experterna om att åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande bör genomföras redan innan projektet genomförs (byggstart), eller åtminstone innan den avsevärda försämringen av det relevanta Natura 2000-området inleds, så att åtgärderna är redo att tillämpas och så funktionella som möjligt vid tidpunkten för skadan. (Se t.ex. BAUMANN et al. 1999:470, AG FFH VERTRÄGLICHKEITSPRÜFUNG 1999:72, SSYMANK et al. 1998:39, WEYRICH 1999:1704, EUROPEAN COMMISSION 2000:49, SCHRÖDTER 2001:17, FGSV 2002:18, BERNOTAT 2003:25).

I detta avseende hänvisar den federala förvaltningsdomstolen (dom av den 17 maj 2002) också till risken för en ”tidsfördröjning i fråga om funktionaliteten”. EUROPEISKA KOMMISSIONEN (2000:50) kräver att kompensationsåtgärden ska vara på plats innan skadan uppstår på det område som är kopplat till projektet, såvida det inte kan bevisas att dessa samtidiga åtgärder inte krävs för att säkerställa områdets bidrag till Natura 2000-nätet.

Förseningar i fråga om funktionalitet kan naturligtvis endast tolereras om man med säkerhet kan förvänta sig att de åtgärder som vidtas kommer att leda till den kompensation som krävs och därmed till att området återställs och förblir sammanhängande (Ramsauer 2000:608).

I varje enskilt fall måste man därför undersöka om dessa tidsfördröjningar i fråga om funktionalitet kan tolereras eller inte, mot bakgrund av syftet att upprätthålla ett ekologiskt sammanhang i Natura 2000. Nedan beskrivs kombinationen av faktorer i dessa olika fall (Fall A: Fullständig funktionalitet hos åtgärderna krävs för att säkerställa att området förblir sammanhängande vid tidpunkten för skadan. Fall B: Fullständig funktionalitet hos åtgärderna är inte nödvändigt vid tidpunkten för försämringen).

I varje enskilt fall måste man därför undersöka om dessa tidsfördröjningar i fråga om funktionalitet kan tolereras eller inte, mot bakgrund av syftet att upprätthålla ett ekologiskt sammanhang i Natura 2000.

Om tidsfördröjningar i fråga om funktionalitet inte kan förenas med respektive bevarandemål, måste erkännandet undanhållas som en åtgärd för att säkerställa att området förblir sammanhängande.

Fall A: Fullständig funktionalitet hos åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande vid tidpunkten för försämringen.

Fall A: Fullständig funktionalitet hos åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande vid tidpunkten för försämringen.

Den livsmiljötyp eller de livsmiljöer som en art behöver måste vara fullt funktionsdugliga innan försämringen inträffar, särskilt om det finns risk för förlust av en relevant (partiell) population av en art som är skyddad enligt bilaga II till habitatdirektivet eller bilaga I till fågeldirektivet. I sådana fall kan endast åtgärder som genomförts på förhand och som redan är effektiva vid tidpunkten för interventionen betraktas som tillräckliga för att säkerställa att området förblir sammanhängande. Av naturvårdsskäl kan en tidsfördröjning i fråga om funktionaliteten inte tolereras.

Den tid arternas livsmiljöer behöver för att utvecklas beror dels på de lokala utvecklingsperioderna för de berörda livsmiljöerna, dels på hur tillgängliga områdena är för den återkolonisering som krävs. Arters potential för återkolonisering bestäms bland annat av artens rumsliga utbredning, förekomsten av konkreta utbredningscentrum och källpopulationer i den geografiska närheten, artspecifik mobilitet och spridningsförmåga samt att det inte finns några hinder för arten att nå områdena.

Om en intervention påverkar starkt isolerade förekomster av en art eller arter med låg mobilitet finns det en mycket liten potential för att den livsmiljö som skapas genom åtgärder för att upprätthålla det ekologiska sammanhanget ska nykoloniseras eller återkoloniseras utifrån. Här är det av största vikt att livsmiljöerna utvecklas i förväg så nära den påverkade populationen som möjligt och att samma individer eller populationer kan etablera sig i dessa livsmiljöer redan före interventionen. På grund av den betydande populationsminskningen kan det ofta inte garanteras att livsmiljön återkoloniseras vid en senare tidpunkt.

Livsmiljöernas utvecklingstid bestäms av deras regenereringsförmåga och av de abiotiska förhållanden som ska skapas i området samt genom kolonisering av karakteristiska växtarter och djurarter (se t.ex. RIECKEN et al. 1994: 21ff). Fullständig funktionalitet i den mening som avses i fall A kan endast uppnås för livsmiljötyper som har kortare utvecklingstider.

Genomförande av åtgärder i förhand

Genomförande av åtgärder i förhand

För att fall A-situationer ska förbli funktionella måste det vara möjligt att finansiera och genomföra åtgärderna redan före det slutliga godkännandet av projektet (...). I praktiken finns det t.ex. en möjlighet att säkra området redan före beslutet om godkännande av planen genom förberedande markförvärv eller tidiga markförvärv. I princip erbjuder stegvisa förfaranden gynnsammare villkor för detta.

På grund av det särskilda rättssäkerhetskravet i det senare beslutet om godkännande, gäller att för det preliminära förfarandet i en konsekvensbedömning enligt habitatdirektivet (t.ex. för linjebestämningar eller under förfaranden för fysisk planering), måste de viktigaste besluten om inriktning, lokalisering och omfattning av åtgärderna för att säkerställa ekologiskt sammanhang ofta tas redan i utkastet under det första stadiet. (Jfr t.ex. KÜSTER 2001) Om projektets struktur förblir densamma kommer dessa inte att ändras väsentligt under etapperna då projektet ska godkännas. Åtgärderna kan genomföras i förväg så snart det står klart att de grundläggande förutsättningarna finns för projektets genomförande.

Instrument för populationsuppbyggnad och kompensationsåtgärder som redan har etablerats i andra sammanhang visar också att det är möjligt att genomföra åtgärderna tidigare och att de kan genomföras i praktiken med utgångspunkt från ett planeringsperspektiv (se t.ex. AMMERMANN et al. 1998, BUNZEL & BÖHME 2002). Som en kompletterande möjlighet i detta sammanhang kan även avtal ingås mellan den projektansvarige och den ansvarige för en markreserv. Sådana avtal skulle göra det möjligt för den ansvarige för markreserven att överta åtgärderna och få ekonomisk kompensation om projektet mot förmodan, av oförutsedda skäl, trots allt inte skulle kunna genomföras.

Följande exempel på planering av A 26 visar också att det, förutom möjligheten till förberedande markförvärv, också är lämpligt att använda etapperna för planering och godkännande under byggnadsfasen för att genomföra åtgärderna i förväg.

Exempel: Genomförande av åtgärderna i förväg i fallet A 26

Exempel: Genomförande av åtgärderna i förväg i fallet A 26

Det fågelskyddsområde som berörs av projektet påverkas och försämras av flera anslutna byggnadsavsnitt. Redan under den pågående byggfasen fastställs åtgärder för att säkerställa att området förblir sammanhängande, vilka delvis endast beror på försämringar under de två efterföljande etapperna, för vilka inget beslut om godkännande av planen ännu har fattats. Om det ska bli möjligt att genomföra åtgärder som syftar till att skapa nya livsmiljöer som utvecklas ändamålsenligt måste man redan vid godkännandet av planen för denna byggnadsetapp kontrollera att omfattningen av de åtgärder som krävs enligt den lämpliga bedömningen har fastställts. Genomförandet av åtgärderna tidigareläggs på detta sätt med omkring fem år, vilket innebär att man undviker en tidsfördröjning mellan försämringen och kompensationen.

Det fågelskyddsområde som berörs av projektet påverkas och försämras av flera anslutna byggnadsavsnitt. Redan under den pågående byggfasen fastställs åtgärder för att säkerställa att området förblir sammanhängande, vilka delvis endast beror på försämringar under de två efterföljande etapperna, för vilka inget beslut om godkännande av planen ännu har fattats. Om det ska bli möjligt att genomföra åtgärder som syftar till att skapa nya livsmiljöer som utvecklas ändamålsenligt måste man redan vid godkännandet av planen för denna byggnadsetapp kontrollera att omfattningen av de åtgärder som krävs enligt den lämpliga bedömningen har fastställts. Genomförandet av åtgärderna tidigareläggs på detta sätt med omkring fem år, vilket innebär att man undviker en tidsfördröjning mellan försämringen och kompensationen.

Förutsättningarna för detta är tillgång till markområden i den omfattning som experterna anser nödvändigt, överenskommelse om förvaltningsrestriktioner för de jordbrukare som är verksamma i området och, vid behov, tillgång till medel för förskottskompensation som betalas ut långt före beslutet om godkännande för nästa byggfas. Möjligheterna till sådana ramvillkor för genomförande måste utan tvekan bedömas från fall till fall. I projektet A 26 är det tydligt att sådana villkor föreligger. Ett förberedande markförvärv gjorde det möjligt att säkra områdena. Det tillvägagångssätt som valts i detta förfarande är välkommet, eftersom det förhindrar risken för tillfälliga, funktionella brister och säkerställer att Natura 2000-nätet förblir oavbrutet sammanhängande under hela projektet utan att detta orsakar förseningar i projektet.

Förutsättningarna för detta är tillgång till markområden i den omfattning som experterna anser nödvändigt, överenskommelse om förvaltningsrestriktioner för de jordbrukare som är verksamma i området och, vid behov, tillgång till medel för förskottskompensation som betalas ut långt före beslutet om godkännande för nästa byggfas. Möjligheterna till sådana ramvillkor för genomförande måste utan tvekan bedömas från fall till fall. I projektet A 26 är det tydligt att sådana villkor föreligger. Ett förberedande markförvärv gjorde det möjligt att säkra områdena. Det tillvägagångssätt som valts i detta förfarande är välkommet, eftersom det förhindrar risken för tillfälliga, funktionella brister och säkerställer att Natura 2000-nätet förblir oavbrutet sammanhängande under hela projektet utan att detta orsakar förseningar i projektet.

Vid behov är det också möjligt att tillämpa ett separat plangodkännande för åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande, vilket förutsätter att åtgärderna genomförs tidigare. De projektansvariga har naturligtvis alltid möjlighet att frivilligt genomföra åtgärderna på egen bekostnad. Om åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande genomförs i god tid i samband med interventionsbestämmelserna kan detta inverka positivt på kompensations- och ersättningsåtgärderna, eftersom de extra kostnaderna för tillfälliga funktionsbrister kan minska.

Den offentliga sektorns projektansvariga och projektansvariga som genomför många eller större projekt, eventuellt i etappvisa godkännandeförfaranden, har det största handlingsutrymmet i det här sammanhanget och har därför ett särskilt ansvar.

Fall B: Vid tidpunkten för försämringen är det inte nödvändigt med fullständiga funktioner hos åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande

Fall B: Vid tidpunkten för försämringen är det inte nödvändigt med fullständiga funktioner hos åtgärderna för att säkerställa att området förblir sammanhängande

Livsmiljötypen eller artens livsmiljö behöver inte nödvändigtvis fungera fullt ut innan den betydande försämringen sker. Vissa tekniska skäl, som måste anges utförligt, kan berättiga en viss tidsfördröjning i funktionaliteten fram till dess att åtgärden uppnår sin fulla verkan. Fördröjningen måste kompenseras genom att åtgärderna genomförs i en motsvarande större skala. Det ska visas att områdets bidrag till Natura 2000-nätet också säkerställs på detta sätt.

Även i dessa fall bör man sträva efter att genomföra åtgärderna i förväg. Erfarenheter från genomförandet av andra naturvårdsinstrument gör det möjligt att dra slutsatsen att under vissa omständigheter kan förseningar i funktionaliteten motverkas genom att åtgärdens ökar i skala. Detta bygger bland annat på att tidsfördröjningar i stor utsträckning på detta sätt kan kompenseras för vissa livsmiljöfunktioner.

På grund av tidsfördröjningen i fråga om funktionaliteten bör man lägga till större markområden, eftersom även om åtgärderna (t.ex. plantering) inte kan uppfylla funktionerna i början, kan ett betydligt större bestånd ändå uppnå ungefär samma ersättningsnivå totalt sett. Om åtgärden får större omfattning ökar också möjligheten att göra säkra förutsägelser i fråga om funktionella aspekter.

Exempel:
  Ett vägprojekt som korsar ett vattendrag leder till en avsevärd försämring av livsmiljön *91E0 Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior (”svämlövskog”) Förlusten av livsmiljön ska kompenseras i andra områden som är lämpliga för lokalisering och funktion, genom åtgärder för att säkerställa satt området förblir sammanhängande. Detta uppnås genom lämplig plantering och återställande av livsmiljötypen. Eftersom andra kompletterande åtgärder, såsom utveckling av äldre naturskog i befintliga liknande livsmiljötyper, inte är möjliga, planeras åtgärden att genomföras på ett område som är många gånger större för att kompensera för tidsfördröjningen i funktionaliteten. Här är det frågan om en livsmiljötyp som kännetecknas av träd med en motsvarande lång utvecklingstid som inte kan uppnås ens med ett avancerat genomförande av åtgärder.

Exempel:

Ett vägprojekt som korsar ett vattendrag leder till en avsevärd försämring av livsmiljön *91E0 Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa och Fraxinus excelsior (”svämlövskog”) Förlusten av livsmiljön ska kompenseras i andra områden som är lämpliga för lokalisering och funktion, genom åtgärder för att säkerställa satt området förblir sammanhängande. Detta uppnås genom lämplig plantering och återställande av livsmiljötypen. Eftersom andra kompletterande åtgärder, såsom utveckling av äldre naturskog i befintliga liknande livsmiljötyper, inte är möjliga, planeras åtgärden att genomföras på ett område som är många gånger större för att kompensera för tidsfördröjningen i funktionaliteten. Här är det frågan om en livsmiljötyp som kännetecknas av träd med en motsvarande lång utvecklingstid som inte kan uppnås ens med ett avancerat genomförande av åtgärder.

Åtgärden bör dock i princip erkännas som en åtgärd för att säkerställa att området förblir sammanhängande, förutsatt att inga särskilda aspekter av det enskilda fallet talar emot detta.

Åtgärden bör dock i princip erkännas som en åtgärd för att säkerställa att området förblir sammanhängande, förutsatt att inga särskilda aspekter av det enskilda fallet talar emot detta.

4.   FÖRBINDELSER MELLAN FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNING: AA, MKB, SMB

FÖRBINDELSER MELLAN FÖRFARANDEN VID MILJÖBEDÖMNING: AA, MKB, SMB

4.1   Jämförelse av förfaranden enligt lämplig bedömning (AA), miljökonsekvensbedömning (MKB) och strategisk miljöbedömning (SMB)

Jämförelse av förfaranden enligt lämplig bedömning (AA), miljökonsekvensbedömning (MKB) och strategisk miljöbedömning (SMB)

| | AA | MKB | SMB |
| --- | --- | --- | --- |
| Vilka typer av exploatering avses? | Alla planer eller projekt som, antingen enskilt eller i kombination med andra planer/projekt, kan påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt (förutom planer eller projekt som har ett direkt samband med bevarandeförvaltningen av området). | Alla projekt som förtecknas i bilaga I.
  För projekt som förtecknas i bilaga II ska behovet av en miljökonsekvensbedömning fastställas från fall till fall eller genom tröskelvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaterna (med beaktande av kriterierna i bilaga III). | Alla planer och program, eller ändringar av sådana, som






  a) | är föremål för utarbetande och/eller antagande av en myndighet på nationell, regional och lokal nivå, |

AA

MKB

SMB

Vilka typer av exploatering avses?

Vilka typer av exploatering avses?

Alla planer eller projekt som, antingen enskilt eller i kombination med andra planer/projekt, kan påverka ett Natura 2000-område på ett betydande sätt (förutom planer eller projekt som har ett direkt samband med bevarandeförvaltningen av området).

planer

projekt

Alla projekt som förtecknas i bilaga I.

projekt

För projekt som förtecknas i bilaga II ska behovet av en miljökonsekvensbedömning fastställas från fall till fall eller genom tröskelvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaterna (med beaktande av kriterierna i bilaga III).

Alla planer och program, eller ändringar av sådana, som

planer

program

a)

är föremål för utarbetande och/eller antagande av en myndighet på nationell, regional och lokal nivå,

| b) | krävs enligt lagar och andra författningar, |
| --- | --- |

b)

krävs enligt lagar och andra författningar,

| c) | utarbetas för jordbruk, skogsbruk, fiske, energi, industri, transport, avfallshantering, vattenförvaltning, telekommunikation, turism, fysisk planering och markanvändning och som anger ramen för kommande exploateringstillstånd för projekt i bilagorna II och II till direktivet om miljökonsekvensbedömning (MKB) eller |
| --- | --- |

c)

utarbetas för jordbruk, skogsbruk, fiske, energi, industri, transport, avfallshantering, vattenförvaltning, telekommunikation, turism, fysisk planering och markanvändning och som anger ramen för kommande exploateringstillstånd för projekt i bilagorna II och II till direktivet om miljökonsekvensbedömning (MKB) eller

som med tanke på den sannolika effekten på områden har konstaterats kräva en bedömning i enlighet med artiklarna 6 eller 7 i direktiv 92/43/EEG.

Vilka konsekvenser måste bedömas avseende naturen?

Vilka konsekvenser måste bedömas avseende naturen?

Bedömningen bör göras med hänsyn till områdets bevarandemål (som avser de arter/livsmiljötyper som har en betydande förekomst i området).

områdets bevarandemål

Konsekvenserna bör bedömas för att avgöra om det berörda områdets integritet kommer att ta skada.

Direkta och indirekta, sekundära, kumulativa, gränsöverskridande, kort-, medel- och långsiktiga, permanenta och tillfälliga, betydande positiva och negativa effekter på populationer och människors hälsa. Biologisk mångfald, särskilt när det gäller arter och livsmiljöer som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG. Mark, jord, vatten, luft och klimat samt landskap. Materiella tillgångar, kulturarv och landskapet. Dessutom ska samspelet mellan dessa faktorer beaktas.

Sannolikt betydande miljöpåverkan, bland annat på frågor som biologisk mångfald, populationer, människors hälsa, djurliv, växtliv, mark, vatten, luft, klimatfaktorer, materiella tillgångar, kulturarv inklusive arkitektoniskt och arkeologiskt arv, landskap samt det inbördes förhållandet mellan dessa faktorer.

Vem ansvarar för bedömningen?

Vem ansvarar för bedömningen?

Det är den behöriga myndighetens ansvar att se till att den lämpliga bedömningen (AA) genomförs. I detta sammanhang kan exploatören åläggas att utföra alla nödvändiga studier och ge all nödvändig information till den behöriga myndigheten för att den ska kunna fatta ett välgrundat beslut. När detta görs får den behöriga myndigheten också samla in lämplig relevant information från andra källor.

Exploatören tillhandahåller de nödvändiga uppgifter som den behöriga myndighet som utfärdar tillståndet ska beakta i vederbörlig ordning tillsammans med resultat av samråden.

Direktivet om strategisk miljöbedömning ger medlemsstaterna stor handlingsfrihet när det gäller att utse de myndigheter som ska ansvara för strategiska miljöbedömningar. Det kan antingen vara de myndigheter som ansvarar för att utarbeta en plan eller ett program, de miljömyndigheter som enligt lag rådfrågas om omfattning och detaljnivå i fråga om den information som ska ingå i miljörapporten samt utkastet till plan/program och den åtföljande miljörapporten eller de myndigheter som specifikt har fått i uppdrag att genomföra den strategiska miljöbedömningen.

Finns det samråd med allmänheten och andra myndigheter?

Finns det samråd med allmänheten och andra myndigheter?

I habitatdirektivet finns ingen uttrycklig skyldighet att inhämta synpunkter från allmänheten vid godkännande av planer eller projekt som kräver en lämplig bedömning. Enligt artikel 6.3 ska det endast göras ”om detta är lämpligt”. Domstolen har dock klargjort att den berörda allmänheten, inklusive erkända icke-statliga miljöorganisationer, på grundval av kraven i Århuskonventionen har rätt att delta i tillståndsförfarandet (C-243/15, punkt 49). Denna rätt omfattar framför allt ”rätt att, bland annat, delta i beslutsprocessen ’på ett meningsfullt sätt’ genom att ’skriftligen eller, i förekommande fall, vid en offentlig utfrågning eller ett offentligt möte med sökanden lämna alla synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som den anser vara av betydelse för den föreslagna verksamheten’” (mål C-243/15, punkt 46).

Obligatoriskt – samråd innan förslaget om utveckling antas.

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de myndigheter som kan komma att beröras av projektet (inbegripet miljömyndigheter, lokala och regionala myndigheter) ges möjlighet att yttra sig över ansökan om exploateringstillstånd. Samma principer gäller för samråd med den berörda allmänheten.

Vid sannolik betydande miljöpåverkan i en annan medlemsstat måste samråd ske med berörda myndigheter och allmänheten i den medlemsstaten.

Obligatoriskt – samråd innan planen eller programmet antas.

Medlemsstaterna ska samråda med myndigheterna, vilka på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av miljöeffekterna av genomförandet av en plan eller ett program. Allmänheten, inklusive den allmänhet som berörs eller sannolikt kommer att beröras eller som har ett intresse av beslutsfattandet, inklusive icke-statliga organisationer, bör höras.

Myndigheterna och allmänheten ska ges möjlighet att tidigt, på ett effektivt sätt och inom en lämplig tidsfrist yttra sig om utkastet till plan eller program och den åtföljande miljörapporten innan planen eller programmet antas eller lämnas in till lagstiftningsförfarandet.

Vid sannolik betydande miljöpåverkan i en annan medlemsstat måste samråd ske med berörda myndigheter och allmänheten i den medlemsstaten.

Hur bindande är resultatet av bedömningen?

Hur bindande är resultatet av bedömningen?

Bindande.

Bindande

De behöriga myndigheterna får godkänna planen eller projektet först efter att ha försäkrat sig om att områdets integritet inte kommer att ta skada.

Resultaten av samråden och de uppgifter som samlas in som en del av MKB ”ska vederbörligen beaktas” vid tillståndsgivningen.

ska vederbörligen beaktas

Beslutet att bevilja tillstånd ska åtminstone innehålla den motiverade slutsatsen (dvs. beslutet efter miljökonsekvensbedömningen) och alla eventuella miljövillkor som bifogas beslutet.

Miljörapporten och de yttranden som avgetts ska beaktas vid utarbetandet av planen eller programmet och innan den antas eller överlämnas till lagstiftningsförfarandet.

ska beaktas

5.   STRATEGISK PLANERING – BEDÖMNING AV PLANER

STRATEGISK PLANERING – BEDÖMNING AV PLANER

5.1   Exempel: Planering av motorvägar i Österrike

Exempel: Planering av motorvägar i Österrike

| Motorvägsplanering i Österrike – kontroll och lämplig bedömning |
| --- |
| Planeringen av motorvägar i Österrike följer tre olika projektfaser, som avgör behovet av en lämplig bedömning iterativt. | Fas 1 (”Voruntersuchung” eller ”Korridoruntersuchung”) identifierar potentiella konfliktzoner inom det undersökta området, för att utesluta korridorer med oacceptabla effekter och hög risk för att de inte godkänns. Särskild uppmärksamhet ägnas åt skyddade områden, inklusive Natura 2000-områden. Resultaten av fas 1 är ett preliminärt urval av möjliga ändringar av projektet och utredningsprogrammet för fas 2. Kravet på att utföra en lämplig bedömning upptäcks vanligen i detta skede (förbedömningsfasen). |

Motorvägsplanering i Österrike – kontroll och lämplig bedömning

Motorvägsplanering i Österrike – kontroll och lämplig bedömning

Planeringen av motorvägar i Österrike följer tre olika projektfaser, som avgör behovet av en lämplig bedömning iterativt.

Fas 1 (”Voruntersuchung” eller ”Korridoruntersuchung”) identifierar potentiella konfliktzoner inom det undersökta området, för att utesluta korridorer med oacceptabla effekter och hög risk för att de inte godkänns. Särskild uppmärksamhet ägnas åt skyddade områden, inklusive Natura 2000-områden. Resultaten av fas 1 är ett preliminärt urval av möjliga ändringar av projektet och utredningsprogrammet för fas 2. Kravet på att utföra en lämplig bedömning upptäcks vanligen i detta skede (förbedömningsfasen).

Voruntersuchung

Korridoruntersuchung

| | Fas 2 (”Vorfin” eller ”Variantenuntersuchung”) identifierar livsmiljöernas och arternas känslighet för möjliga varianter i projektet och förutsäger de tänkbara effekterna av dessa varianter på miljön. Enligt interna nationella krav (RVS* (5)) krävs detaljerade undersökningar avseende en lämplig bedömning i denna fas. Detta syftar till att garantera att hänsyn tas till arter och livsmiljöer som omfattas av EU:s skydd i största möjliga utsträckning. I slutet av denna fas utses en möjlig variant av projektet. |
| --- | --- |

Fas 2 (”Vorfin” eller ”Variantenuntersuchung”) identifierar livsmiljöernas och arternas känslighet för möjliga varianter i projektet och förutsäger de tänkbara effekterna av dessa varianter på miljön. Enligt interna nationella krav (RVS* (5)) krävs detaljerade undersökningar avseende en lämplig bedömning i denna fas. Detta syftar till att garantera att hänsyn tas till arter och livsmiljöer som omfattas av EU:s skydd i största möjliga utsträckning. I slutet av denna fas utses en möjlig variant av projektet.

”Vorfin” eller ”Variantenuntersuchung”

5

| | Fas 3 (”Einreichfin”) innehåller planeringen av förfarandena för godkännande. Den valda sträckningens potentiella effekter för miljön specificeras närmare och eventuella negativa effekter begränsas genom lämpliga åtgärder. Målet är ett miljömässigt ansvarstagande, utan påverkan på områdets bevarandemål eller skyddade arter och en projektplan som är rättsligt godtagbar. |
| --- | --- |

Fas 3 (”Einreichfin”) innehåller planeringen av förfarandena för godkännande. Den valda sträckningens potentiella effekter för miljön specificeras närmare och eventuella negativa effekter begränsas genom lämpliga åtgärder. Målet är ett miljömässigt ansvarstagande, utan påverkan på områdets bevarandemål eller skyddade arter och en projektplan som är rättsligt godtagbar.

Einreichfin

Fördelen med tidig förhandsbedömning är att nödvändiga rättsliga förfaranden upptäcks i tid, i detta fall en lämplig bedömning eller – i andra fall – ett undantagsförfarande. Risker med förfaranden upptäcks därför tillräckligt tidigt och strategier som gör att dessa risker undviks kan genomföras.

För lokalisering av potentiella konfliktområden används standarddatablanketterna från Natura 2000-områdena, tillsammans med uppgifter från den nationella häckfågelatlasen och från regionala och lokala livsmiljöinventeringar (i den mån de är tillgängliga och aktuella). Vid utvärderingen av den aktuella situationen och de möjliga effekterna beaktas även rödlistorna (nationella eller regionala), uppgifter från artikel 17-rapporten, nationella och regionala bestämmelser om nationellt skyddade arter och andra tillgängliga uppgifter i regionen. Ytterligare övervakningsdata kan användas om sådana finns tillgängliga, t.ex. från artbevarandeprojekt eller Life-projekt som genomförs i regionen.

Källa: Fallstudie från ASFINAG.

Källa

5.2   Exempel: Strategisk planering av ny vattenkraftutbyggnad i Donau

Exempel: Strategisk planering av ny vattenkraftutbyggnad i Donau

| Strategisk planering av det nya vattenkraftverket i Donaubäckenet |
| --- |

Strategisk planering av det nya vattenkraftverket i Donaubäckenet

Strategisk planering av det nya vattenkraftverket i Donaubäckenet

Vägledande principer för utbyggnaden av hållbar vattenkraft i Donaubäckenet utvecklades av Internationella kommissionen för skyddet av Donau (ICPDR) och antogs av Donauländerna i juni 2013. De vägledande principerna togs fram som en del av en bred medverkansbaserad process där representanter från energi- och miljöförvaltningar, vattenkraftsektorn, icke-statliga organisationer och forskarvärlden medverkade.

De rekommenderar en strategisk planeringsmetod för utbyggnaden av nya vattenkraftverk. Denna strategi bör baseras på en tvådelad bedömning (inklusive förteckningar över rekommenderade kriterier) – en nationell/regional bedömning som följs av en projektspecifik bedömning.

I ett första steg identifieras flodsträckor där det är förbjudet att bygga ut vattenkraft enligt nationell eller regional lagstiftning eller nationella eller regionala avtal (exkluderade områden). De kriterier som finns i vissa europeiska länder för denna kategori omfattar följande: Skyddade områden, sträckor med högt ekologiskt värde, referenssträckor, avrinningsområdesstorlek.

En rekommenderad förteckning över nationella/regionala kriterier omfattar följande:

| — | Naturlighet. Status för flodsträckor/vattenförekomster i förhållande till avvikelsen från typspecifika naturliga förhållanden i fråga om hydrologi, morfologi, biologisk kontinuitet och sediment samt biologiska samhällen. |
| --- | --- |

—

Naturlighet. Status för flodsträckor/vattenförekomster i förhållande till avvikelsen från typspecifika naturliga förhållanden i fråga om hydrologi, morfologi, biologisk kontinuitet och sediment samt biologiska samhällen.

Naturlighet.

| — | Vattenförekomstens status med avseende på sällsynthet och ekologiskt värde. Flodtypens sällsynthet, ekologisk status för en flodsträcka och känslighet. |
| --- | --- |

—

Vattenförekomstens status med avseende på sällsynthet och ekologiskt värde. Flodtypens sällsynthet, ekologisk status för en flodsträcka och känslighet.

Vattenförekomstens status med avseende på sällsynthet och ekologiskt värde.

| — | Flodsträckans specifika ekologiska struktur och funktion, även med avseende på hela avrinningsområdet/delområdet och ekosystemtjänster. T.ex. särskilda livsmiljöer för känsliga/värdefulla fiskarter eller andra biologiska kvalitetsfaktorer i vattendragets ekologi (t.ex. rödlistade arter). |
| --- | --- |

—

Flodsträckans specifika ekologiska struktur och funktion, även med avseende på hela avrinningsområdet/delområdet och ekosystemtjänster. T.ex. särskilda livsmiljöer för känsliga/värdefulla fiskarter eller andra biologiska kvalitetsfaktorer i vattendragets ekologi (t.ex. rödlistade arter).

Flodsträckans specifika ekologiska struktur och funktion, även med avseende på hela avrinningsområdet/delområdet och ekosystemtjänster.

| — | Bevarandeområden och skyddade områden. T.ex. Natura 2000-områden, Ramsarområden, Unescos biosfärreservat, nationella, regionala och naturparker osv. |
| --- | --- |

—

Bevarandeområden och skyddade områden. T.ex. Natura 2000-områden, Ramsarområden, Unescos biosfärreservat, nationella, regionala och naturparker osv.

Bevarandeområden och skyddade områden.

I ett andra steg utvärderas alla andra sträckor med hjälp av bedömningsmatrisen och klassificeringsschemat.

Eftersom många flodsträckor och svämplan i Donaubäckenet är skyddade enligt fågel- och habitatdirektiven måste hänsyn tas till bestämmelserna och kraven i fråga om förvaltning och skydd av Natura 2000-områden och behovet av en lämplig konsekvensbedömning av eventuella projekt i de berörda områdena.

Den nationella/regionala bedömningen är ett instrument som hjälper myndigheter att anvisa nya vattenkraftstationer till de områden där man förväntar sig en minimal påverkan på miljön. I tillämpliga fall måste Donau-omfattande eller gränsöverskridande aspekter tas med i beräkningen. Den nationella/regionala bedömningen gynnar både miljön och vattensektorn, och även vattenkraftsektorn, eftersom den ökar beslutsprocessens förutsägbarhet och gör att det går att se var tillstånd för nya projekt troligtvis kommer att beviljas.

Medan bedömningen på nationell/regional nivå är mer generell ger den projektspecifika bedömning som klassificerar hur pass lämpliga olika flodsträckor är för potentiell användning för vattenkraft en mer detaljerad och fördjupad bedömning av fördelarna med och effekterna av specifika projekt. Detta underlättar när man bedömer huruvida ett projekt är lämpligt utformat för en viss plats. Den projektspecifika bedömningen utförs som svar på en ansökan om att bevilja tillstånd till ett nytt vattenkraftverk och beror därför på den särskilda projektutformningen.

Begränsande åtgärder måste fastställas för att minimera vattenkraftanläggningarnas negativa påverkan på akvatiska ekosystem. Att säkerställa fiskvandring och ekologiska flöden är prioriterade åtgärder för att bevara och förbättra vattnets ekologiska status.

Andra begränsande åtgärder, till exempel att förbättra hanteringen av sediment, minimera de negativa effekterna av artificiella fluktuationer i vattennivån (korttidsreglering), bibehålla grundvattenförhållandena eller återställa typspecifika livsmiljöer och strandområden, är viktiga för vattendragens ekologi och för våtmarker som är direkt beroende av akvatiska ekosystem. Dessa åtgärder bör därför beaktas i projektutformningen, med hänsyn tagen till kostnadseffektivitet och elförsörjningstrygghet.

De vägledande principerna bekräftar tillämpningen av förfarandet i artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet när ny vattenkraftsutbyggnad kan påverka Natura 2000-området.

https://www.icpdr.org/main/activities-projects/hydropower.

5.3   Exempel: Fysisk plan för vindkraftverk till havs och nätanslutningar i Tysklands exklusiva ekonomiska zon (EEZ) i Nordsjön

Exempel: Fysisk plan för vindkraftverk till havs och nätanslutningar i Tysklands exklusiva ekonomiska zon (EEZ) i Nordsjön

| Fysisk plan för det havsbaserade elnätet i Tysklands exklusiva ekonomiska zon i Nordsjön

  I planen för havsbaserade nät definieras de vindkraftsparker till havs som är lämpliga för kollektiva nätanslutningar. Vid sidan av kravet på nödvändiga kabelvägar och platser för nätanslutningar till havsbaserade vindkraftsparker innehåller planen för havsbaserade nät information om kabelvägarna för förbindelseledningar och beskrivningar av möjliga korskopplingar.
  Prioriterade områden har utsetts för transporter, rörledningar och produktion av vindkraft till sjöss i Tysklands exklusiva ekonomiska zon. Andra användningsområden är förbjudna på dessa områden om de inte är kompatibla. I Natura 2000-områden är vindturbiner inte tillåtna. Vid övergången till territorialvattnen och vid korsningen till trafiksepareringssystemen ska sjökablar för transport av energi som genereras i den exklusiva ekonomiska zonen dras längs särskilt avsedda korridorer. I och med att planen har inrättats har en strategisk miljöbedömning utförts.
  För att minimera de möjliga negativa konsekvenserna för den marina miljön vid nedläggning av rörledningar och kablar föreskrivs i planen att känsliga livsmiljöer inte får genomkorsas under de perioder då de olika arterna är särskilt sårbara.
  Skador på eller förstörelse av skyddsvärda sandbankar, rev och områden med bottenlevande samhällen, vilka utgör särskilt känsliga livsmiljöer, ska undvikas vid nedläggning och användning av rörledningar och kablar, och bästa miljöpraxis enligt Osparkonventionen ska följas. Planen ska även säkerställa att de prioriterade områdena för rörledningar och vindkraftparker överlappar.
  Planeringsprinciper såsom maximal sammanslagning av kablar och undvikande av vägar genom Natura 2000-områden syftar till att minska det område som behövs för nätinfrastruktur och minska potentiella effekter på den marina miljön. Planen har varit föremål för en strategisk miljöbedömning och innehåller en beräkning av kapaciteten och den förväntade tidpunkten för de havsbaserade nätanslutningar som ska byggas under de kommande 10 åren.
  https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html. |
| --- |

Fysisk plan för det havsbaserade elnätet i Tysklands exklusiva ekonomiska zon i Nordsjön

Fysisk plan för det havsbaserade elnätet i Tysklands exklusiva ekonomiska zon i Nordsjön

I planen för havsbaserade nät definieras de vindkraftsparker till havs som är lämpliga för kollektiva nätanslutningar. Vid sidan av kravet på nödvändiga kabelvägar och platser för nätanslutningar till havsbaserade vindkraftsparker innehåller planen för havsbaserade nät information om kabelvägarna för förbindelseledningar och beskrivningar av möjliga korskopplingar.

Prioriterade områden har utsetts för transporter, rörledningar och produktion av vindkraft till sjöss i Tysklands exklusiva ekonomiska zon. Andra användningsområden är förbjudna på dessa områden om de inte är kompatibla. I Natura 2000-områden är vindturbiner inte tillåtna. Vid övergången till territorialvattnen och vid korsningen till trafiksepareringssystemen ska sjökablar för transport av energi som genereras i den exklusiva ekonomiska zonen dras längs särskilt avsedda korridorer. I och med att planen har inrättats har en strategisk miljöbedömning utförts.

För att minimera de möjliga negativa konsekvenserna för den marina miljön vid nedläggning av rörledningar och kablar föreskrivs i planen att känsliga livsmiljöer inte får genomkorsas under de perioder då de olika arterna är särskilt sårbara.

Skador på eller förstörelse av skyddsvärda sandbankar, rev och områden med bottenlevande samhällen, vilka utgör särskilt känsliga livsmiljöer, ska undvikas vid nedläggning och användning av rörledningar och kablar, och bästa miljöpraxis enligt Osparkonventionen ska följas. Planen ska även säkerställa att de prioriterade områdena för rörledningar och vindkraftparker överlappar.

Planeringsprinciper såsom maximal sammanslagning av kablar och undvikande av vägar genom Natura 2000-områden syftar till att minska det område som behövs för nätinfrastruktur och minska potentiella effekter på den marina miljön. Planen har varit föremål för en strategisk miljöbedömning och innehåller en beräkning av kapaciteten och den förväntade tidpunkten för de havsbaserade nätanslutningar som ska byggas under de kommande 10 åren.

https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html.

---

(1)  https://www.synbiosys.alterra.nl/bij12/routeplanner.aspx

1

(2)  https://www.commissiemer.nl/docs/mer/diversen/leidraad_bepaling_significantie27052010.pdf.

2

(3)  RVS=Guidelines and Regulations for the Planning, Construction and Maintenance of Roadways (RVS) www.fsv.at

3

(4)  LANA/LANA-kommitténs ”interventionsförordning” (2004): Tekniska krav på åtgärder för att säkerställa överensstämmelse enligt artikel 34 punkt 5, federala naturskyddslagen (BNatSchG). – Bilaga till TOP 4.6 vid det 87:e LANA-mötet den 4–5 mars 2004.

4

(5)  RVS=Guidelines and Regulations for the Planning, Construction and Maintenance of Roadways (RVS) www.fsv.at

5

---