# Europeiska unionens C 425/20 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 425 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången20 oktober 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 425

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången20 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 23–26 november 2020ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 23–26 november 2020ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 24 november 2020 |
| 2021/C 425/01 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen (2020/2802(RSP)) | 2 |
| 2021/C 425/02 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om Schengensystemet och åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen (2020/2801(RSP)) | 7 |
| | Torsdagen den 25 november 2020 |
| 2021/C 425/03 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (2020/2021(INI)) | 10 |
| 2021/C 425/04 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om produktsäkerhet på den inre marknaden (2019/2190(INI)) | 19 |
| 2021/C 425/05 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om att stärka mediefriheten: skydd för journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll 2020/2009(INI) | 28 |
| 2021/C 425/06 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (2020/2076(INI)) | 43 |
| 2021/C 425/07 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (2020/2111(INI)) | 63 |
| 2021/C 425/08 | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om förbättrad utvecklings- och biståndseffektivitet (2019/2184(INI)) | 73 |
| | Fredagen den 26 november 2020 |
| 2021/C 425/09 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (2020/2853(RSP)) | 87 |
| 2021/C 425/10 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP)) | 92 |
| 2021/C 425/11 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (2020/2088(INI)) | 98 |
| 2021/C 425/12 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (2019/2199(INI)) | 107 |
| 2021/C 425/13 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP)) | 126 |
| 2021/C 425/14 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP)) | 132 |
| 2021/C 425/15 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om de fortsatta människorättskränkningarna i Belarus, särskilt mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP)) | 137 |
| 2021/C 425/16 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om ökande spänningar i Varosha efter Turkiets olagliga agerande och det brådskande behovet av återupptagna samtal (2020/2844(RSP)) | 143 |
| 2021/C 425/17 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (2020/2876(RSP)) | 147 |
| 2021/C 425/18 | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (2020/2761(RSP)) | 155 |
| | YTTRANDEN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 24 november 2020 |
| 2021/C 425/19 | Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 med förslag om att utnämna Julia Laffranque till ledamot av den kommitté som avses i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2020/2238(INS)) | 161 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 24 november 2020

2021/C 425/01

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen (2020/2802(RSP))

2

2021/C 425/02

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om Schengensystemet och åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen (2020/2801(RSP))

7

Torsdagen den 25 november 2020

2021/C 425/03

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (2020/2021(INI))

10

2021/C 425/04

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om produktsäkerhet på den inre marknaden (2019/2190(INI))

19

2021/C 425/05

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om att stärka mediefriheten: skydd för journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll 2020/2009(INI)

28

2021/C 425/06

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (2020/2076(INI))

43

2021/C 425/07

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (2020/2111(INI))

63

2021/C 425/08

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om förbättrad utvecklings- och biståndseffektivitet (2019/2184(INI))

73

Fredagen den 26 november 2020

2021/C 425/09

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (2020/2853(RSP))

87

2021/C 425/10

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

92

2021/C 425/11

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (2020/2088(INI))

98

2021/C 425/12

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (2019/2199(INI))

107

2021/C 425/13

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

126

2021/C 425/14

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP))

132

2021/C 425/15

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om de fortsatta människorättskränkningarna i Belarus, särskilt mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

137

2021/C 425/16

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om ökande spänningar i Varosha efter Turkiets olagliga agerande och det brådskande behovet av återupptagna samtal (2020/2844(RSP))

143

2021/C 425/17

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (2020/2876(RSP))

147

2021/C 425/18

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (2020/2761(RSP))

155

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Onsdagen den 24 november 2020

2021/C 425/19

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 med förslag om att utnämna Julia Laffranque till ledamot av den kommitté som avses i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2020/2238(INS))

161

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 23 november 2020 |
| 2021/C 425/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (bevisupptagning) (omarbetning) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD)) | 162 |
| 2021/C 425/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) (omarbetning) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD)) | 163 |
| | Onsdagen den 24 november 2020 |
| 2021/C 425/22 | Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE)) | 164 |
| 2021/C 425/23 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern i samband med ett hot mot folkhälsan (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD)) | 166 |
| 2021/C 425/24 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9 till Europeiska unionens allmänna budget 2020 – Åtföljer förslaget om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern med anledning av en folkhälsokris (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD)) | 168 |
| 2021/C 425/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen och om upphävande av direktiv 2009/22/EG (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD)) | 170 |
| | Torsdagen den 25 november 2020 |
| 2021/C 425/26 | Europaparlamentets ändringar antagna den 25 november 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Ändring 9 om inget annat anges | 171 |
| | Fredagen den 26 november 2020 |
| 2021/C 425/27 | P9_TA(2020)0324Tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter | 184 |
| 2021/C 425/28 | P9_TA(2020)0333Avskaffande av tullar på vissa produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av tullar på vissa produkter (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om avskaffande av tullar på vissa varor | 185 |
| 2021/C 425/29 | P9_TA(2020)0334Unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av bilaga IIa till rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland | 186 |
| 2021/C 425/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller tillfälliga åtgärder avseende mervärdesskatt på covid-19-vacciner och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik av covid-19 föranledda av covid-19- pandemin (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS)) | 187 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 november 2020

2021/C 425/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (bevisupptagning) (omarbetning) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

162

2021/C 425/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) (omarbetning) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

163

Onsdagen den 24 november 2020

2021/C 425/22

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

164

2021/C 425/23

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern i samband med ett hot mot folkhälsan (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

166

2021/C 425/24

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9 till Europeiska unionens allmänna budget 2020 – Åtföljer förslaget om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern med anledning av en folkhälsokris (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

168

2021/C 425/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen och om upphävande av direktiv 2009/22/EG (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

170

Torsdagen den 25 november 2020

2021/C 425/26

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 november 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))Ändring 9 om inget annat anges

171

Fredagen den 26 november 2020

2021/C 425/27

P9_TA(2020)0324Tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))P9_TC1-COD(2020)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter

184

2021/C 425/28

P9_TA(2020)0333Avskaffande av tullar på vissa produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av tullar på vissa produkter (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))P9_TC1-COD(2020)0253Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om avskaffande av tullar på vissa varor

185

2021/C 425/29

P9_TA(2020)0334Unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))P9_TC1-COD(2020)0313Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av bilaga IIa till rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

186

2021/C 425/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller tillfälliga åtgärder avseende mervärdesskatt på covid-19-vacciner och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik av covid-19 föranledda av covid-19- pandemin (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

187

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

20.10.2021

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2020–2021

Sammanträdena den 23–26 november 2020

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 24 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/2

---

P9_TA(2020)0314

Åtgärder mot antalet hemlösa i Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen (2020/2802(RSP))

(2021/C 425/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 9 och 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 9 och 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som antogs av världens ledare i september 2015 och godkändes av rådet, särskilt målen 1, 3, 8 och 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som antogs av världens ledare i september 2015 och godkändes av rådet, särskilt målen 1, 3, 8 och 11,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 om icke-diskriminering, artikel 26 om integrering av personer med funktionsnedsättning och artikel 34.3 om unionens erkännande av och respekt för rätten till socialt stöd och bostadsstöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 om icke-diskriminering, artikel 26 om integrering av personer med funktionsnedsättning och artikel 34.3 om unionens erkännande av och respekt för rätten till socialt stöd och bostadsstöd,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt artikel 19 om boende och stöd för hemlösa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt artikel 19 om boende och stöd för hemlösa,

| — | med beaktande av 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s landsspecifika rekommendationer av den 25 maj 2018 på området bostadspolitik i alla 28 medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s landsspecifika rekommendationer av den 25 maj 2018 på området bostadspolitik i alla 28 medlemsstater,

| — | med beaktande av FN:s Genèvestadga om hållbara bostäder och dess mål om att tillförsäkra alla en anständig, lämplig, rimligt prissatt och hälsosam bostad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Genèvestadga om hållbara bostäder och dess mål om att tillförsäkra alla en anständig, lämplig, rimligt prissatt och hälsosam bostad,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (3),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) (4),

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0546/2020 och flera andra framställningar, i vilka det uttrycks oro över situationen för över 4 miljoner hemlösa EU-medborgare, och antalet hemlösa i EU påstås ha ökat med över 70 % under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0546/2020 och flera andra framställningar, i vilka det uttrycks oro över situationen för över 4 miljoner hemlösa EU-medborgare, och antalet hemlösa i EU påstås ha ökat med över 70 % under de senaste tio åren.

| B. | Hemlöshet hänger direkt samman med svårigheten att utöva andra grundläggande rättigheter, såsom tillgång till hälso- och sjukvård, och hemlösa utsätts ofta för hatbrott och våld, inbegripet social stigmatisering. |
| --- | --- |

B.

Hemlöshet hänger direkt samman med svårigheten att utöva andra grundläggande rättigheter, såsom tillgång till hälso- och sjukvård, och hemlösa utsätts ofta för hatbrott och våld, inbegripet social stigmatisering.

| C. | I dessa framställningar efterlyses ett EU som inte lämnar någon på efterkälken och som antar omedelbara och samordnade insatser för att vidta förebyggande åtgärder i syfte att minska risken för och omfattningen av hemlöshet på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

C.

I dessa framställningar efterlyses ett EU som inte lämnar någon på efterkälken och som antar omedelbara och samordnade insatser för att vidta förebyggande åtgärder i syfte att minska risken för och omfattningen av hemlöshet på ett hållbart sätt.

| D. | I hierarkin av mänskliga behov ger bostäder ett utrymme där man kan leva, och gör det därigenom möjligt att uppfylla andra grundläggande och högre behov. |
| --- | --- |

D.

I hierarkin av mänskliga behov ger bostäder ett utrymme där man kan leva, och gör det därigenom möjligt att uppfylla andra grundläggande och högre behov.

| E. | Europeiska unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter.

| F. | Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet måste unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning, politiken för subventionerat boende samt en hög nivå på utbildning, fortbildning och skydd av människors hälsa. |
| --- | --- |

F.

Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet måste unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning, politiken för subventionerat boende samt en hög nivå på utbildning, fortbildning och skydd av människors hälsa.

| G. | Avsaknaden av en gemensam och allmänt antagen definition av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden i EU gör det svårt att bedöma omfattningen av hemlösheten i olika EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Avsaknaden av en gemensam och allmänt antagen definition av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden i EU gör det svårt att bedöma omfattningen av hemlösheten i olika EU-medlemsstater.

| H. | Andelen hemlösa har ökat under det senaste årtiondet i ett antal EU-medlemsstater. Orsakerna till en sådan ökning är en kombination av stigande boendekostnader, effekterna av den ekonomiska krisen, minskat socialt skydd och otillräckliga strategier för att ta itu med hemlösheten i många medlemsstater. Bostadspriserna steg med 5 % i euroområdet (EA19) och med 5,2 % i EU-27 under andra kvartalet 2020 jämfört med samma kvartal föregående år. |
| --- | --- |

H.

Andelen hemlösa har ökat under det senaste årtiondet i ett antal EU-medlemsstater. Orsakerna till en sådan ökning är en kombination av stigande boendekostnader, effekterna av den ekonomiska krisen, minskat socialt skydd och otillräckliga strategier för att ta itu med hemlösheten i många medlemsstater. Bostadspriserna steg med 5 % i euroområdet (EA19) och med 5,2 % i EU-27 under andra kvartalet 2020 jämfört med samma kvartal föregående år.

| I. | EU har ingen direkt behörighet när det gäller bostadspolitik, men unionen kan indirekt påverka bostadsförhållandena i medlemsstaterna genom förordningar, däribland regler för statligt stöd, skattelagstiftning och konkurrenslagstiftning, och åtgärder såsom rekommendationer och riktlinjer. |
| --- | --- |

I.

EU har ingen direkt behörighet när det gäller bostadspolitik, men unionen kan indirekt påverka bostadsförhållandena i medlemsstaterna genom förordningar, däribland regler för statligt stöd, skattelagstiftning och konkurrenslagstiftning, och åtgärder såsom rekommendationer och riktlinjer.

| J. | Europeiska socialfonden inrättades för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för arbetstagare på den inre marknaden och därigenom bidra till att höja levnadsstandarden och hjälpa hemlösa att flytta till subventionerat boende. |
| --- | --- |

J.

Europeiska socialfonden inrättades för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för arbetstagare på den inre marknaden och därigenom bidra till att höja levnadsstandarden och hjälpa hemlösa att flytta till subventionerat boende.

| K. | Andra europeiska struktur- och investeringsfonder, såsom Eruf, har använts för bostadsprojekt och för att tillgodose missgynnade samhällens behov. |
| --- | --- |

K.

Andra europeiska struktur- och investeringsfonder, såsom Eruf, har använts för bostadsprojekt och för att tillgodose missgynnade samhällens behov.

| L. | Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt stöder medlemsstaternas insatser för att tillhandahålla livsmedel och/eller grundläggande materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. |
| --- | --- |

L.

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt stöder medlemsstaternas insatser för att tillhandahålla livsmedel och/eller grundläggande materiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.

| M. | Hemlöshet har i allt högre grad nämnts i de senaste rapporterna om den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

M.

Hemlöshet har i allt högre grad nämnts i de senaste rapporterna om den europeiska planeringsterminen.

| N. | De sociala kostnaderna för att inte vidta åtgärder mot hemlöshet är särskilt höga på områdena rättvisa och hälsa. |
| --- | --- |

N.

De sociala kostnaderna för att inte vidta åtgärder mot hemlöshet är särskilt höga på områdena rättvisa och hälsa.

| O. | Välfärdspolitiken, som bygger på breda universella bestämmelser i kombination med väl riktade åtgärder, spelar en mycket viktig roll när det gäller att förebygga hemlöshet. |
| --- | --- |

O.

Välfärdspolitiken, som bygger på breda universella bestämmelser i kombination med väl riktade åtgärder, spelar en mycket viktig roll när det gäller att förebygga hemlöshet.

| P. | Uppgifter som samlats in om covid-19-krisens effekter på överkomligheten i fråga om bostädernas pris i EU visar att på medellång sikt kan den ekonomiska recessionen och förlusten av arbetstillfällen och inkomster ytterligare öka de alltför höga boendekostnaderna och andelen hemlösa i Europa. |
| --- | --- |

P.

Uppgifter som samlats in om covid-19-krisens effekter på överkomligheten i fråga om bostädernas pris i EU visar att på medellång sikt kan den ekonomiska recessionen och förlusten av arbetstillfällen och inkomster ytterligare öka de alltför höga boendekostnaderna och andelen hemlösa i Europa.

| Q. | Den hemlösa befolkningens profil har förändrats och omfattar nu fler ungdomar och barn, äldre, migranter, romer och andra missgynnade minoriteter, och kvinnor och familjer löper en allt större risk att bli hemlösa. |
| --- | --- |

Q.

Den hemlösa befolkningens profil har förändrats och omfattar nu fler ungdomar och barn, äldre, migranter, romer och andra missgynnade minoriteter, och kvinnor och familjer löper en allt större risk att bli hemlösa.

| R. | Att ha tillgång till anständigt boende och vara en del av samhället är avgörande för att människor ska kunna förverkliga sin fulla potential och bidra till samhället. |
| --- | --- |

R.

Att ha tillgång till anständigt boende och vara en del av samhället är avgörande för att människor ska kunna förverkliga sin fulla potential och bidra till samhället.

| S. | Hemlöshet utlöses i allmänhet av ett komplext samspel mellan strukturella, institutionella och personliga faktorer. |
| --- | --- |

S.

Hemlöshet utlöses i allmänhet av ett komplext samspel mellan strukturella, institutionella och personliga faktorer.

| T. | Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden är ett socialt problem på vilket man bör finna en permanent lösning. |
| --- | --- |

T.

Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden är ett socialt problem på vilket man bör finna en permanent lösning.

| U. | Vissa medlemsstater kriminaliserar hemlöshet och beteenden som är kopplade till hemlöshet. |
| --- | --- |

U.

Vissa medlemsstater kriminaliserar hemlöshet och beteenden som är kopplade till hemlöshet.

| V. | I vissa medlemsstater har hemlösa ständig tillgång till skydd endast vintertid och inte kontinuerligt under hela året. |
| --- | --- |

V.

I vissa medlemsstater har hemlösa ständig tillgång till skydd endast vintertid och inte kontinuerligt under hela året.

| W. | I vissa medlemsstater har lokala socialförsäkringstjänster endast en passiv roll när det gäller att hjälpa hemlösa att återintegreras i samhället. |
| --- | --- |

W.

I vissa medlemsstater har lokala socialförsäkringstjänster endast en passiv roll när det gäller att hjälpa hemlösa att återintegreras i samhället.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över situationen för över 4 miljoner hemlösa EU-medborgare, samtidigt som den pågående hälsokrisen och den ekonomiska krisen leder till att arbetslösheten ökar och att allt fler blir beroende av socialt skydd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till bostäder är en grundläggande mänsklig rättighet för alla och uppmanar EU och medlemsstaterna att sätta stopp för hemlösheten i unionen senast 2030 och att göra detta till ett mål på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta kraftfullare åtgärder för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska och utrota hemlöshet som en prioritering inom ramen för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och i enlighet med FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att hemlöshet identifieras som en av de allvarligaste formerna av fattigdom och utsatthet som måste undanröjas genom en målinriktad och integrerad politik som genomförs på ett hållbart sätt genom att man tar itu med individuella riskfaktorer (såsom individuell sårbarhet) och strukturella riskfaktorer (såsom bostäder och arbetslöshet). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en gemensam ramdefinition och enhetliga indikatorer för hemlöshet i EU, vilket skulle möjliggöra en gemensam förståelse, en systematisk jämförelse och en bedömning av hemlöshetens omfattning i olika EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det under covid-19-krisen gav 100 hemlösa kvinnor tak över huvudet i sina lokaler. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar vikten av att stärka mekanismerna för datainsamling, eftersom andelen hemlösa systematiskt skulle kunna övervakas på EU-nivå via sådana organ som Eurostat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning har gjort för att stödja och ta itu med denna situation som ett av flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-ram för nationella strategier mot hemlöshet och uppmanar vidare medlemsstaterna att anta ”Bostad först”-principen, på grundval av god praxis i vissa medlemsstater, vilken bidrar till att avsevärt minska andelen hemlösa genom att införa beslutsamma handlingsplaner och innovativa strategier. Parlamentet konstaterar att sådana innovativa strategier bygger på begreppet hem som en grundläggande mänsklig rättighet och sedan utvecklar bredare sociala och arbetsrelaterade integrationsvägar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att fortsätta att fokusera på bekämpandet av hemlöshet genom att integrera det i EU:s relevanta sektorspolitiska åtgärder, särskilt men inte uteslutande på områdena regional utveckling, hälsa, mänskliga rättigheter, unga, jämställdhet, migration och integration. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta sitt primära ansvar för att bekämpa hemlöshet, att arbeta med förebyggande åtgärder och tidiga insatser som på många sätt är den mest kostnadseffektiva och skademinimerande politiken för att bekämpa hemlöshet, och att ge regionala och lokala socialförsäkringstjänster en mer proaktiv roll när det gäller att hjälpa hemlösa i deras återintegrering i samhället. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av interministeriellt och mellanstatligt samarbete vid utarbetandet och genomförandet av sådana strategier samt behovet av viktiga berörda parters deltagande, och uppmuntrar till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förbättra insamlingen av relevanta och jämförbara data, med medverkan av ackrediterade icke-statliga organisationer och lokala myndigheter som arbetar med fattigdom och social utestängning och med tillhandahållandet av tjänster för personer som befinner sig i riskzonen för hemlöshet eller är hemlösa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder de uppgifterna som innehas av kommittén för socialt skydd, där medlemsstaterna tillsammans med kommissionen arbetar med hemlöshetsrelaterade frågor genom den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra övervakningen och styrningen och att fortsätta att mobilisera finansiering och EU:s politik i fråga om hemlöshet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att regioner och lokala myndigheter använder Eruf-medel för subventionerat boende. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge lika tillgång till offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja integrationen av hemlösa på arbetsmarknaden genom specialiserade och individanpassade stödåtgärder och åtgärder som gör det möjligt att förena arbetsliv och privatliv, integrerade sysselsättningsprogram och utbildningar samt andra skräddarsydda och målinriktade program för att underlätta hemlösas återinträde på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den reviderade ungdomsgarantin bidrar till att bekämpa hemlöshet bland ungdomar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vederbörligen genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter som återspeglar de bidrag som mottagits under samrådsperioden om princip 19, genom att inbegripa ”Boende och stöd för hemlösa” i 2021 års handlingsplan, och insisterar på att den europeiska planeringsterminen utnyttjas bättre för att säkerställa framsteg när det gäller åtgärder mot andelen hemlösa och utestängning från bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att hemlösa och andra människor i otrygga bostadssituationer är särskilt utsatta på grund av covid-19-krisen. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att genomföra riktade åtgärder för att skydda hemlösa, ge ekonomiskt stöd till ackrediterade icke-statliga organisationer och offentlig-privata partnerskap och stödja lokala myndigheter i att finna säkra platser och förhindra att människor vräks. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda befintliga instrument, liksom instrument inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och den sociala integrationen för hushåll där ingen förvärvsarbetar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast ta itu med frågan om hemlöshet genom att anta långsiktiga, lokalt förankrade, bostadsstyrda och integrerade nationella strategier mot hemlöshet, i enlighet med EU:s paket om sociala investeringar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet att regelbundet rapportera om de resultat som uppnås på detta område. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja alla berörda parters sociala deltagande i integrerade strategier mot hemlöshet samt att främja socialt företagande och egen innovativ verksamhet för att förbättra den aktiva integrationen av hemlösa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avkriminalisera hemlöshet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda ständigt och fortlöpande tillträde till nödboenden i hela unionen. Parlamentet betonar dock att detta endast bör vara tillfälligt och inte är ett alternativ till strukturella lösningar såsom förebyggande åtgärder och tillhandahållande av lämpliga bostäder och socialt stöd som svar på hemlöshet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0194.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0033.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2019)0350.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/7

---

P9_TA(2020)0315

Schengensystemet och åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om Schengensystemet och åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen (2020/2801(RSP))

(2021/C 425/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställning nr 0653/2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning nr 0653/2020,

| — | med beaktande av artiklarna 21.1 och 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21.1 och 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Amsterdamfördragets protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdamfördragets protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 mars 2020”Riktlinjer om fri rörlighet för arbetstagare under utbrottet av covid-19” (C(2020)2051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 mars 2020”Riktlinjer om fri rörlighet för arbetstagare under utbrottet av covid-19” (C(2020)2051),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2020”Riktlinjer för säsongsarbetare i EU i samband med covid-19-utbrottet” (C(2020)4813), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2020”Riktlinjer för säsongsarbetare i EU i samband med covid-19-utbrottet” (C(2020)4813),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020 ”Covid-19: Med sikte på ett stegvist och samordnat återställande av den fria rörligheten och avskaffande av kontrollerna vid de inre gränserna (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020 ”Covid-19: Med sikte på ett stegvist och samordnat återställande av den fria rörligheten och avskaffande av kontrollerna vid de inre gränserna (C(2020)3250),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om EU:s samordnade åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (3), och av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om EU:s samordnade åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (3), och av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020”Covid-19: EU-samordning av hälsobedömningar och riskklassificering samt konsekvenserna för Schengen och den inre marknaden” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020”Covid-19: EU-samordning av hälsobedömningar och riskklassificering samt konsekvenserna för Schengen och den inre marknaden” (6),

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (7),

| — | med beaktande av de överläggningar om framställning nr 0653/2020 som fördes vid sammanträdet i utskottet för framställningar den 2 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de överläggningar om framställning nr 0653/2020 som fördes vid sammanträdet i utskottet för framställningar den 2 juli 2020,

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0653/2020 från företrädare för gränsregionerna i Belgien/Tyskland/Nederländerna/Luxemburg, i vilken man uttryckte oro över den plötsliga stängningen av EU:s inre gränser som ett svar på covid-19-pandemin och de konsekvenser som de olika åtgärder som införts av olika medlemsstater har fått för personer bosatta i EU, särskilt för dem som bor i gränsregioner. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit framställning nr 0653/2020 från företrädare för gränsregionerna i Belgien/Tyskland/Nederländerna/Luxemburg, i vilken man uttryckte oro över den plötsliga stängningen av EU:s inre gränser som ett svar på covid-19-pandemin och de konsekvenser som de olika åtgärder som införts av olika medlemsstater har fått för personer bosatta i EU, särskilt för dem som bor i gränsregioner.

| B. | Gränsregioner utgör 40 % av EU:s territorium och 30 % av EU:s befolkning. |
| --- | --- |

B.

Gränsregioner utgör 40 % av EU:s territorium och 30 % av EU:s befolkning.

| C. | Schengenregelverket har varit avgörande för att gränsregioner ska bli platser för ekonomiskt och socialt utbyte samt modellregioner för territoriellt samarbete och institutionell innovation. |
| --- | --- |

C.

Schengenregelverket har varit avgörande för att gränsregioner ska bli platser för ekonomiskt och socialt utbyte samt modellregioner för territoriellt samarbete och institutionell innovation.

| D. | Covid-19-pandemin är ett allvarligt hot mot folkhälsan som påverkar hälsan och livet för alla personer som är bosatta i EU samt hälso- och sjukvårdssystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

Covid-19-pandemin är ett allvarligt hot mot folkhälsan som påverkar hälsan och livet för alla personer som är bosatta i EU samt hälso- och sjukvårdssystemen i medlemsstaterna.

| E. | De flesta medlemsstater har återinfört kontroller vid de inre gränserna eller stängt gränserna för att hantera covid-19-pandemin. Tillfälliga reserestriktioner som gäller resor från tredjeländer, men även från EU-medlemsstater i Schengenområdet, har införts och fortsätter att gälla. Dessa åtgärder har inte varit samordnade mellan medlemsstaterna eller med EU:s institutioner. |
| --- | --- |

E.

De flesta medlemsstater har återinfört kontroller vid de inre gränserna eller stängt gränserna för att hantera covid-19-pandemin. Tillfälliga reserestriktioner som gäller resor från tredjeländer, men även från EU-medlemsstater i Schengenområdet, har införts och fortsätter att gälla. Dessa åtgärder har inte varit samordnade mellan medlemsstaterna eller med EU:s institutioner.

| F. | Över 17 miljoner EU-medborgare bor och arbetar i ett annat EU-land än det land där de är medborgare (3,9 % av den totala arbetskraften 2018). |
| --- | --- |

F.

Över 17 miljoner EU-medborgare bor och arbetar i ett annat EU-land än det land där de är medborgare (3,9 % av den totala arbetskraften 2018).

| G. | Enligt kodexen om Schengengränserna kan kontroller vid de inre gränserna införas av medlemsstaterna som ett undantag och som en sista utväg i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, och kontrollerna måste respektera proportionalitetsprincipen. I sådana fall ska ett meddelande skickas till övriga medlemsstater och till kommissionen. |
| --- | --- |

G.

Enligt kodexen om Schengengränserna kan kontroller vid de inre gränserna införas av medlemsstaterna som ett undantag och som en sista utväg i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, och kontrollerna måste respektera proportionalitetsprincipen. I sådana fall ska ett meddelande skickas till övriga medlemsstater och till kommissionen.

| 1. | Europaparlamentet understryker att ett område utan inre gränser är en viktig del av den europeiska inre marknaden. Parlamentet upprepar att covid-19-pandemin är en kris utan motstycke i Europa sedan Schengenområdet inrättades. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att fri rörlighet för personer är en av hörnstenarna för en fungerande Europeisk union och en av dess största landvinningar. Parlamentet påminner om den ökande rörligheten inom EU för att leva, arbeta, studera eller driva ett företag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den fria rörligheten allvarligt har påverkats av att medlemsstaterna helt eller delvis stängt gränserna under covid-19-pandemin. Parlamentet beklagar att den snabba, icke-samordnade och plötsliga stängningen av gränser, och införandet av kompletterande åtgärder, ledde till att personer i transit blev strandsatta, och att stängningen och åtgärderna allvarligt har påverkat dem som bor i gränsregioner genom att deras möjligheter att passera gränsen för att arbeta, tillhandahålla och utnyttja tjänster eller besöka vänner och släktingar har begränsats. Parlamentet betonar den negativa inverkan som stängningen av de inre och yttre gränserna har haft på sektorerna för internationell affärsverksamhet, vetenskap och turism. Parlamentet betonar att medlemsstaterna, i stället för att införa gränskontroller, bör sträva efter att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra gränspassage för personer, samtidigt som de bör garantera största möjliga säkerhet och skydd av hälsa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att respektera bestämmelserna i Schengenregelverket genom att bättre samordna respektive åtgärder i Schengenområdet, och särskilt i gränsöverskridande regioner, och undvika en splittrad strategi mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att åtgärder som begränsar den fria rörligheten bör förbli ett undantag. Parlamentet betonar att begränsningar av den fria rörligheten bör ersättas med riktade åtgärder i enlighet med principerna om proportionalitet och icke-diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lätta på sina begränsningar. Parlamentet påminner om vikten av att återupprätta ett fullt fungerande Schengenområde utan kontroller vid de inre gränserna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att de områden som drabbats hårdast av pandemin inte alltid sammanfaller med nationella gränser, vilket är anledningen till att begränsningar av rörelsefriheten bör grundas på folkhälsosituationen i olika regioner och vara flexibla och lokala. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas insatser för att stödja pågående och samordnade EU-åtgärder för att säkerställa skyddet av folkhälsan samtidigt som den fria rörligheten respekteras. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ytterligare stärka och fullt ut genomföra de övergripande samordningsåtgärderna på grundval av de bästa tillgängliga vetenskapliga rönen, framför allt vad gäller karantänföreskrifter, gränsöverskridande smittspårning, teststrategier, gemensam bedömning av testmetoder, ömsesidigt erkännande av tester och tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU. Parlamentet anser att omfattande, lämpliga och entydiga åtgärder för skydd av folkhälsan för personer som passerar de inre gränserna bör användas för att undvika återinförande av inre gränser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fortsatta vägledning som ett led i den pågående samordningen av ett gemensamt EU-svar på covid-19-utbrottet, särskilt när det gäller tillämpningen av principen om likabehandling och icke-diskriminering samt utövandet av fri och rättvis rörlighet för arbetstagare och tjänster. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att förbättra och stödja det EU-övergripande samarbetet och samordningen bland och med medlemsstaterna under pandemin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att verktyg såsom covid-19-spårningsappar bör vara kompatibla över gränserna för att garantera att de är effektiva och för att göra det möjligt att spåra infektioner under resa. Parlamentet understryker att personer som har sin hemvist i ett EU-land bör ha enkel tillgång till tillförlitlig och omfattande information i realtid om reserestriktioner samt hälso- och säkerhetsåtgärder i samband med pandemin i hela EU. Parlamentet upprepar vikten av flerspråkig kommunikation om pandemin, med särskild uppmärksamhet på de språk som används i gränsregionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera webbplatsen ”Re-open EU” i enlighet med detta för att skapa en verklig gemensam kontaktpunkt som underlättar den fria rörligheten under pandemin och avsevärt hjälper personer bosatta i EU att återgå till sin vanliga vardag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker oro över de många hinder som flera gränsarbetare, studenter och makar av olika nationalitet upplever på grund av stängningen av gränser eller reserestriktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt ta hänsyn till särdragen i gränsregioner där gränspendling är vanlig. Parlamentet föreslår i detta avseende att personer som bor i gränsregioner och gränsarbetare undantas från pandemirelaterade åtgärder och restriktioner, samtidigt som de måste respektera råd och åtgärder från hälsomyndigheterna i ifrågavarande medlemsstat för att förhindra spridningen av viruset. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att en snabb återgång till ett fullt fungerande Schengenområde är av yttersta vikt och beroende av både medlemsstaternas politiska vilja och deras åtagande att samordna åtgärderna inom ramen för Schengenregelverket. Parlamentet påminner om att alla icke-samordnade och bilaterala åtgärder som kan leda till onödiga begränsningar av rörligheten och den fria rörligheten bör undvikas. Parlamentet konstaterar att en strategi för Schengenområdets framtid är ett av kommissionens viktigaste initiativ för 2021. Parlamentet påminner om att fullbordandet av Schengenområdet är mer än önskvärt, eftersom det kommer att säkerställa att alla EU-medborgare kan dra lika stor nytta av EU:s regelverk. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att så snart som möjligt utarbeta beredskapsplaner i händelse av ytterligare toppar i spridningen av covid-19, i syfte att förhindra att tillfälliga gränskontroller blir halvpermanenta på medellång sikt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT C 340, 10.11.1997, s. 93.

(2)  EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0175.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0176.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0240.

(7)  EUT L 337, 14.10.2020, s. 3.

---

Torsdagen den 25 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/10

---

P9_TA(2020)0318

En mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en mer hållbar inre marknad för företag och konsumenter (2020/2021(INI))

(2021/C 425/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 114, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 114,

| — | med beaktande av artiklarna 169, 191, 192 och 193 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 169, 191, 192 och 193 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 juni 2018 om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik (COM(2018)0441), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 7 juni 2018 om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik (COM(2018)0441),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020 om en EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020 om en EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020 om en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020 om en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – för ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (7),

| — | med beaktande av kommissionens publikation från oktober 2018 Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy (Beteendestudie om konsumenters engagemang i den cirkulära ekonomin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens publikation från oktober 2018 Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy (Beteendestudie om konsumenters engagemang i den cirkulära ekonomin),

| — | med beaktande av gemensamma forskningscentrumets rapport från 2019 Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products (Analys och utveckling av ett poängsystem för reparation och uppgradering av produkter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemensamma forskningscentrumets rapport från 2019 Analysis and development of a scoring system for repair and upgrade of products (Analys och utveckling av ett poängsystem för reparation och uppgradering av produkter),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 4 december 2019 The European environment – state and outlook 2020 (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport av den 4 december 2019 The European environment – state and outlook 2020 (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020),

| — | med beaktande av den studie om en längre livstid för produkter som togs fram i mars 2020 på begäran av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie om en längre livstid för produkter som togs fram i mars 2020 på begäran av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av den djupgående analys som togs fram i april 2020 på begäran av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd med titeln Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation (Lagstiftning för hållbar konsumtion och konsumentskydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den djupgående analys som togs fram i april 2020 på begäran av Europaparlamentets utskott för den inre marknaden och konsumentskydd med titeln Sustainable Consumption and Consumer Protection Legislation (Lagstiftning för hållbar konsumtion och konsumentskydd),

| — | med beaktande av rapporten från den europeiska konsumentorganisationen (BEUC) av den 18 augusti 2015 med titeln Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den europeiska konsumentorganisationen (BEUC) av den 18 augusti 2015 med titeln Durable goods: More sustainable products, better consumer rights — Consumer expectations from the EU’s ressource efficiency and circular economy agenda,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0209/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0209/2020), och av följande skäl:

| A. | I och med de minskande naturresurserna och den ökande mängden avfall är det absolut nödvändigt med hållbara produktions- och konsumtionsmönster som tar hänsyn till planetens begränsningar och prioriterar effektivare och hållbarare resursanvändning. |
| --- | --- |

A.

I och med de minskande naturresurserna och den ökande mängden avfall är det absolut nödvändigt med hållbara produktions- och konsumtionsmönster som tar hänsyn till planetens begränsningar och prioriterar effektivare och hållbarare resursanvändning.

| B. | Krisen till följd av covid-19-pandemin har visat på att det behövs nya och mer motståndskraftiga affärsmodeller och att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare behöver stöd. |
| --- | --- |

B.

Krisen till följd av covid-19-pandemin har visat på att det behövs nya och mer motståndskraftiga affärsmodeller och att europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare behöver stöd.

| C. | En hållbar inre marknad måste återspegla parlamentets uppmaning (8) om antagandet av en ambitiös europeisk grön giv. Det är därför mycket viktigt att utveckla en forskningsbaserad strategi för att öka produkternas hållbarhet, återanvändbarhet, uppgraderbarhet och reparerbarhet. Denna strategi bör skapa arbetstillfällen, tillväxt och innovationsmöjligheter för europeiska företag, stödja deras konkurrenskraft på global nivå och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

C.

En hållbar inre marknad måste återspegla parlamentets uppmaning (8) om antagandet av en ambitiös europeisk grön giv. Det är därför mycket viktigt att utveckla en forskningsbaserad strategi för att öka produkternas hållbarhet, återanvändbarhet, uppgraderbarhet och reparerbarhet. Denna strategi bör skapa arbetstillfällen, tillväxt och innovationsmöjligheter för europeiska företag, stödja deras konkurrenskraft på global nivå och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå.

| D. | En gemensam och övergripande strategi är inte detsamma som en modell för alla. En differentierad strategi baserad på varje produktkategoris och sektors särdrag samt på marknaden och den tekniska utvecklingen vore lämpligare. Att befintliga regler verkligen genomförs och efterlevs är avgörande för en välfungerande hållbar inre marknad. |
| --- | --- |

D.

En gemensam och övergripande strategi är inte detsamma som en modell för alla. En differentierad strategi baserad på varje produktkategoris och sektors särdrag samt på marknaden och den tekniska utvecklingen vore lämpligare. Att befintliga regler verkligen genomförs och efterlevs är avgörande för en välfungerande hållbar inre marknad.

| E. | Det är mycket viktigt att mobilisera tillräcklig finansiering via finansieringsprogram såsom programmet för den inre marknaden för en omställning till klimatneutralitet och den cirkulära ekonomin, i syfte att finansiera forskning och utveckling inom området hållbara produkter samt informationskampanjer riktade till företag och konsumenter. |
| --- | --- |

E.

Det är mycket viktigt att mobilisera tillräcklig finansiering via finansieringsprogram såsom programmet för den inre marknaden för en omställning till klimatneutralitet och den cirkulära ekonomin, i syfte att finansiera forskning och utveckling inom området hållbara produkter samt informationskampanjer riktade till företag och konsumenter.

| F. | Konsumenterna är enligt kommissionens beteendestudie från 2018 beredda att engagera sig för en cirkulär ekonomi och är tre gånger mer benägna att köpa en produkt om den är märkt som mer hållbar och reparerbar, men hinder kvarstår, bland annat informationsasymmetri. Det behövs tydlig, tillförlitlig och transparent information om en produkts egenskaper, inbegripet uppskattad livslängd och reparerbarhet, för konsumentupplysning och rättvis konkurrens mellan företagen. Befintlig information måste därför förbättras, samtidigt som man undviker alltför mycket information. |
| --- | --- |

F.

Konsumenterna är enligt kommissionens beteendestudie från 2018 beredda att engagera sig för en cirkulär ekonomi och är tre gånger mer benägna att köpa en produkt om den är märkt som mer hållbar och reparerbar, men hinder kvarstår, bland annat informationsasymmetri. Det behövs tydlig, tillförlitlig och transparent information om en produkts egenskaper, inbegripet uppskattad livslängd och reparerbarhet, för konsumentupplysning och rättvis konkurrens mellan företagen. Befintlig information måste därför förbättras, samtidigt som man undviker alltför mycket information.

| G. | En produkts livslängd och åldrande är beroende av olika naturliga och artificiella aspekter, t.ex. materialsammansättning, funktionalitet, reparationskostnader, konsumtionsmönster och slitage. En produkts uppskattade livslängd måste bedömas på grundval av objektiva tester och kriterier som återspeglar verkliga användningsförhållanden och fastställas innan produkten släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

G.

En produkts livslängd och åldrande är beroende av olika naturliga och artificiella aspekter, t.ex. materialsammansättning, funktionalitet, reparationskostnader, konsumtionsmönster och slitage. En produkts uppskattade livslängd måste bedömas på grundval av objektiva tester och kriterier som återspeglar verkliga användningsförhållanden och fastställas innan produkten släpps ut på marknaden.

| H. | Direktiv (EU) 2019/771 ska ses över senast 2024. Ett antal åtgärder som syftar till att skapa de rätta förutsättningarna för ökad produkthållbarhet och en hög konsumentskyddsnivå samt ett konkurrenskraftigt företagsklimat bör utvärderas inför denna översyn. Den tvååriga lagstadgade garantiperioden är kanske inte lämplig för alla produktkategorier med en längre förväntad livslängd. |
| --- | --- |

H.

Direktiv (EU) 2019/771 ska ses över senast 2024. Ett antal åtgärder som syftar till att skapa de rätta förutsättningarna för ökad produkthållbarhet och en hög konsumentskyddsnivå samt ett konkurrenskraftigt företagsklimat bör utvärderas inför denna översyn. Den tvååriga lagstadgade garantiperioden är kanske inte lämplig för alla produktkategorier med en längre förväntad livslängd.

| I. | I en tidigare resolution (9) efterlyste Europaparlamentet åtgärder för att åtgärda problemet med varors och programvarors planerade åldrande, inbegripet framtagande av en gemensam definition för testning och upptäckt av tvivelaktiga metoder. Det är nödvändigt med en gemensam strategi för den inre marknaden och att skapa rättssäkerhet och förtroende för både företag och konsumenter. |
| --- | --- |

I.

I en tidigare resolution (9) efterlyste Europaparlamentet åtgärder för att åtgärda problemet med varors och programvarors planerade åldrande, inbegripet framtagande av en gemensam definition för testning och upptäckt av tvivelaktiga metoder. Det är nödvändigt med en gemensam strategi för den inre marknaden och att skapa rättssäkerhet och förtroende för både företag och konsumenter.

| J. | Programvarans livslängd är avgörande för de elektroniska apparaternas livslängd. Eftersom programvaran blir föråldrad allt snabbare måste de elektroniska apparaterna vara anpassningsbara för att kunna konkurrera på marknaden (10). |
| --- | --- |

J.

Programvarans livslängd är avgörande för de elektroniska apparaternas livslängd. Eftersom programvaran blir föråldrad allt snabbare måste de elektroniska apparaterna vara anpassningsbara för att kunna konkurrera på marknaden (10).

| K. | 79 procent av EU-medborgarna anser att tillverkarna bör åläggas att göra det enklare att reparera digitala enheter eller byta ut enskilda delar i dem (11). Produkter av hög kvalitet ökar de europeiska företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

K.

79 procent av EU-medborgarna anser att tillverkarna bör åläggas att göra det enklare att reparera digitala enheter eller byta ut enskilda delar i dem (11). Produkter av hög kvalitet ökar de europeiska företagens konkurrenskraft.

| L. | En undersökning som genomfördes i december 2015 (12) visade att 59 procent av konsumenterna inte visste att den lagstadgade garantiperioden i EU är minst två år. Konsumenternas kunskap om de befintliga långtgående rättigheterna avseende lagstadgad garanti skulle kunna förbättras och en sådan förbättring skulle bidra till en mer hållbar användning av varor. |
| --- | --- |

L.

En undersökning som genomfördes i december 2015 (12) visade att 59 procent av konsumenterna inte visste att den lagstadgade garantiperioden i EU är minst två år. Konsumenternas kunskap om de befintliga långtgående rättigheterna avseende lagstadgad garanti skulle kunna förbättras och en sådan förbättring skulle bidra till en mer hållbar användning av varor.

| M. | Den ökade e-handeln har lett till ett behov av bättre kontroll av att varor och tjänster från tredjeländer efterlever EU:s miljö- och säkerhetsstandarder samt konsumenträttigheter. |
| --- | --- |

M.

Den ökade e-handeln har lett till ett behov av bättre kontroll av att varor och tjänster från tredjeländer efterlever EU:s miljö- och säkerhetsstandarder samt konsumenträttigheter.

| N. | En hållbar inre marknad kräver effektiv marknadskontroll för att säkerställa en korrekt efterlevnad av dessa regler, där marknadskontroll och tullmyndigheter spelar en viktig roll. |
| --- | --- |

N.

En hållbar inre marknad kräver effektiv marknadskontroll för att säkerställa en korrekt efterlevnad av dessa regler, där marknadskontroll och tullmyndigheter spelar en viktig roll.

| O. | Att uppmuntra reparation och återanvändning och ett ökat förtroende för andrahandsmarknaden kan skapa nya ekonomiska och sociala möjligheter och arbetstillfällen och, under vissa omständigheter, främja den industriella konkurrenskraften. Vissa saker kan göra att konsumenterna avstår från reparation, såsom bristande tillgång till reservdelar, bristande standardisering och driftskompatibilitet samt bristande tillgång till reparationstjänster. Detta påverkar reparationssektorn negativt. |
| --- | --- |

O.

Att uppmuntra reparation och återanvändning och ett ökat förtroende för andrahandsmarknaden kan skapa nya ekonomiska och sociala möjligheter och arbetstillfällen och, under vissa omständigheter, främja den industriella konkurrenskraften. Vissa saker kan göra att konsumenterna avstår från reparation, såsom bristande tillgång till reservdelar, bristande standardisering och driftskompatibilitet samt bristande tillgång till reparationstjänster. Detta påverkar reparationssektorn negativt.

| P. | Enligt en Eurobarometerundersökning (13) skulle 77 procent av EU-medborgarna hellre reparera sina apparater än byta ut dem. Reparationsföretag skulle kunna vara en källa till lokala arbetstillfällen och specifik know-how i Europa. |
| --- | --- |

P.

Enligt en Eurobarometerundersökning (13) skulle 77 procent av EU-medborgarna hellre reparera sina apparater än byta ut dem. Reparationsföretag skulle kunna vara en källa till lokala arbetstillfällen och specifik know-how i Europa.

| Q. | Att förlänga livslängden för en produkttyp som är på väg att avsevärt förbättra sin miljöeffektivitet bör vägas mot användningen av dessa förbättrade produkter och bör därför inte leda till förseningar i införandet av innovativ teknik som kan leda till betydande miljövinster. |
| --- | --- |

Q.

Att förlänga livslängden för en produkttyp som är på väg att avsevärt förbättra sin miljöeffektivitet bör vägas mot användningen av dessa förbättrade produkter och bör därför inte leda till förseningar i införandet av innovativ teknik som kan leda till betydande miljövinster.

| R. | Den ökande digitaliseringen ger våra samhällen nya kanaler för informationsutbyte och bidrar till att skapa en hållbar marknad som bygger på ansvar, transparens, informationsutbyte och effektivare resursanvändning. |
| --- | --- |

R.

Den ökande digitaliseringen ger våra samhällen nya kanaler för informationsutbyte och bidrar till att skapa en hållbar marknad som bygger på ansvar, transparens, informationsutbyte och effektivare resursanvändning.

| S. | Onlineplattformar skulle kunna ta större ansvar för att förse konsumenterna med tillförlitlig information om de produkter och tjänster de erbjuder. |
| --- | --- |

S.

Onlineplattformar skulle kunna ta större ansvar för att förse konsumenterna med tillförlitlig information om de produkter och tjänster de erbjuder.

| T. | Den digitala sektorn bidrar till innovation och främjandet av en hållbar ekonomi. Infrastrukturens miljöpåverkan i form av energi- och resursförbrukning bör angripas. Hållbarare förpackningar och leveranser är avgörande för en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

T.

Den digitala sektorn bidrar till innovation och främjandet av en hållbar ekonomi. Infrastrukturens miljöpåverkan i form av energi- och resursförbrukning bör angripas. Hållbarare förpackningar och leveranser är avgörande för en cirkulär ekonomi.

| U. | Grön och hållbar offentlig upphandling är ett strategiskt verktyg som jämte andra viktiga politikområden kan användas för att bidra till Europas industriella omställning och stärka dess motståndskraft och öppna strategiska oberoende. En strategisk användning av hållbar upphandling kan gynna både företag och konsumenter genom att efterfrågan på och utbudet av hållbara varor ökar och genom att dessa produkter blir kostnadseffektiva och attraktiva för konsumenterna. |
| --- | --- |

U.

Grön och hållbar offentlig upphandling är ett strategiskt verktyg som jämte andra viktiga politikområden kan användas för att bidra till Europas industriella omställning och stärka dess motståndskraft och öppna strategiska oberoende. En strategisk användning av hållbar upphandling kan gynna både företag och konsumenter genom att efterfrågan på och utbudet av hållbara varor ökar och genom att dessa produkter blir kostnadseffektiva och attraktiva för konsumenterna.

| V. | Vilseledande miljöpåståenden och grönmålning måste angripas med effektiva metoder, bland annat hur sådana påståenden ska styrkas. |
| --- | --- |

V.

Vilseledande miljöpåståenden och grönmålning måste angripas med effektiva metoder, bland annat hur sådana påståenden ska styrkas.

| W. | Reklam påverkar konsumtionsnivåerna och konsumtionsmönstren. Reklam kan hjälpa konsumenterna att fatta välgrundade hållbara val. |
| --- | --- |

W.

Reklam påverkar konsumtionsnivåerna och konsumtionsmönstren. Reklam kan hjälpa konsumenterna att fatta välgrundade hållbara val.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya handlingsplan för den cirkulära ekonomin och den uttalade avsikten att främja hållbara produkter som är lättare att reparera och som kan återanvändas och återvinnas, samtidigt som stöd ges till konsumenterna i denna omställning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att varje strategi för en hållbar inre marknad på ett rättvist, balanserat och proportionerligt sätt bör kombinera principerna om hållbarhet, konsumentskydd och en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Alla eventuella regleringsåtgärder bör utgå från dessa principer, vara miljömässigt kostnadseffektiva och vara till fördel för både företag och konsumenter så att de kan välkomna den gröna omställningen på den inre marknaden. Regleringsåtgärderna bör skapa konkurrensfördelar för europeiska företag, inte lägga en oproportionerlig ekonomisk börda på dem, leda till innovation, uppmuntra investeringar i hållbar teknik och stärka den europeiska konkurrenskraften och i slutändan konsumentskyddet. Alla planerade regleringsåtgärder bör åtföljas av konsekvensbedömningar och alltid ta hänsyn till marknadsutvecklingen och konsumenternas behov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa stark politisk ambition när den utformar, antar och genomför relevanta kommande förslag, till exempel om att öka konsumenternas makt över den gröna omställningen och policyinitiativ för hållbara produkter, som bör vara helt i linje med EU:s klimatmål och andra miljömål för att förbättra värdekedjornas cirkularitet, resurseffektiviteten och användningen av returråvaror, minimera avfallsgenereringen och uppnå en giftfri cirkulär ekonomi. Parlamentet betonar vikten av ett snabbt genomförande och efterlevnad av befintliga skyldigheter och standarder, och uppmanar kommissionen att inte skjuta upp dem ytterligare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en välfungerande inre marknad är ett kraftfullt verktyg för EU:s gröna och digitala omställning, även med avseende på dess roll i en globaliserad ekonomi. Fullbordandet och fördjupandet av den inre marknaden, bl.a. genom ett effektivt genomförande av den befintliga lagstiftningen och genom att ta itu med de återstående omotiverade och oproportionerliga hindren, är en förutsättning för att uppnå en mer hållbar produktion och konsumtion i EU. Parlamentet uppmanar till transparent styrning av den inre marknaden och en effektivare och bättre övervakning. Den rättsliga ramen för en mer hållbar inre marknad bör främja innovation och utveckling av hållbar teknik, uppmuntra företag att gå över till mer hållbara affärsmodeller och på så sätt bidra till en hållbar ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att hållbar konsumtion går hand i hand med hållbar produktion och att ekonomiska aktörer bör uppmuntras att beakta produkters och tjänsters hållbarhet redan när dessa utformas och när de släpps ut eller tillhandahålls på den inre marknaden, för att säkerställa ett säkert, hållbart, kostnadseffektivt och attraktivt utbud för konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder som skiljer mellan produktkategorier och sektorer med betydande miljöpåverkan, och som ska förbättra produkternas hållbarhet, inklusive deras beräknade livslängd, återanvändbarhet, uppgraderbarhet, reparerbarhet och återvinningsbarhet. |
| --- | --- |

5.

Konsumenträttigheter och bekämpning av planerat åldrande

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med berörda parter utarbeta en övergripande strategi med åtgärder som skiljer mellan olika produktkategorier och tar hänsyn till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen, för att uppmuntra både företag och konsumenter till hållbar produktion och hållbara konsumtionsmönster. Strategin bör omfatta åtgärder för att






  a) | fastställa vilken förhandsinformation som ska ges om en produkts uppskattade livslängd (uttryckt i år och/eller användningstillfällen och som ska fastställas innan produkten släpps ut på marknaden med hjälp av en objektiv och standardiserad metod baserad på verkliga användningsförhållanden, skillnader i fråga om användningsintensitet och naturliga faktorer, bland andra mätvärden) och reparerbarhet, med beaktande av att denna information bör tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt för att inte förvirra och överbelasta konsumenterna med information, och göra detta till en produkts ”väsentliga egenskaper” i den mening som avses i direktiven 2011/83/EU och 2005/29/EG, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

fastställa vilken förhandsinformation som ska ges om en produkts uppskattade livslängd (uttryckt i år och/eller användningstillfällen och som ska fastställas innan produkten släpps ut på marknaden med hjälp av en objektiv och standardiserad metod baserad på verkliga användningsförhållanden, skillnader i fråga om användningsintensitet och naturliga faktorer, bland andra mätvärden) och reparerbarhet, med beaktande av att denna information bör tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt för att inte förvirra och överbelasta konsumenterna med information, och göra detta till en produkts ”väsentliga egenskaper” i den mening som avses i direktiven 2011/83/EU och 2005/29/EG,

| b) | ta fram och införa obligatorisk märkning för att konsumenten vid inköpstillfället ska ges tydlig, omedelbart synlig och lättförståelig information om en produkts uppskattade livslängd och reparerbarhet; ett sådant märkningssystem bör tas fram med deltagande av alla berörda parter, på grundval av harmoniserade forskningsbaserade och transparenta standarder utöver konsekvensbedömningar som visar relevans, proportionalitet och effektivitet när det gäller att minska negativ miljöpåverkan och skydda konsumenterna; märkningen bör särskilt innehålla information om hållbarhet och reparerbarhet, såsom en reparationsskala, och skulle kunna utformas som ett miljöprestandaindex, med beaktande av flera kriterier under produkternas hela livscykel, beroende på produktkategori, |
| --- | --- |

b)

ta fram och införa obligatorisk märkning för att konsumenten vid inköpstillfället ska ges tydlig, omedelbart synlig och lättförståelig information om en produkts uppskattade livslängd och reparerbarhet; ett sådant märkningssystem bör tas fram med deltagande av alla berörda parter, på grundval av harmoniserade forskningsbaserade och transparenta standarder utöver konsekvensbedömningar som visar relevans, proportionalitet och effektivitet när det gäller att minska negativ miljöpåverkan och skydda konsumenterna; märkningen bör särskilt innehålla information om hållbarhet och reparerbarhet, såsom en reparationsskala, och skulle kunna utformas som ett miljöprestandaindex, med beaktande av flera kriterier under produkternas hela livscykel, beroende på produktkategori,

| c) | stärka EU-miljömärkningens roll för att öka användningen inom näringslivet och medvetenheten bland konsumenterna, |
| --- | --- |

c)

stärka EU-miljömärkningens roll för att öka användningen inom näringslivet och medvetenheten bland konsumenterna,

| d) | bedöma vilka kategorier av varor som är mest lämpade att utrustas med en slitagemätare, på grundval av en analys av kostnads-/miljöeffektivitet, i syfte att förbättra konsumentinformation och produktunderhåll, uppmuntra långsiktig användning av produkter genom enklare återanvändning och främja affärsmodeller för återanvändning och begagnade varor, |
| --- | --- |

d)

bedöma vilka kategorier av varor som är mest lämpade att utrustas med en slitagemätare, på grundval av en analys av kostnads-/miljöeffektivitet, i syfte att förbättra konsumentinformation och produktunderhåll, uppmuntra långsiktig användning av produkter genom enklare återanvändning och främja affärsmodeller för återanvändning och begagnade varor,

| e) | inför översynen av direktiv (EU) 2019/771 bedöma hur giltighetstiden för lagstadgade garantier bättre kan anpassas till den beräknade livslängden för en produktkategori, samt hur en förlängning av den period under vilken omvänd bevisbörda för bristande överensstämmelse gäller skulle öka konsumenternas och företagens möjligheter att göra hållbara val; i konsekvensbedömningen ska man beakta de möjliga effekterna av sådana eventuella förlängningar på priserna, produkternas förväntade livslängd, handelns garantisystem och oberoende reparationstjänster, |
| --- | --- |

e)

inför översynen av direktiv (EU) 2019/771 bedöma hur giltighetstiden för lagstadgade garantier bättre kan anpassas till den beräknade livslängden för en produktkategori, samt hur en förlängning av den period under vilken omvänd bevisbörda för bristande överensstämmelse gäller skulle öka konsumenternas och företagens möjligheter att göra hållbara val; i konsekvensbedömningen ska man beakta de möjliga effekterna av sådana eventuella förlängningar på priserna, produkternas förväntade livslängd, handelns garantisystem och oberoende reparationstjänster,

| f) | inför översynen av direktiv (EU) 2019/771 undersöka om det är möjligt att stärka säljarnas ställning i förhållande till tillverkarna genom att införa en ansvarsmekanism mellan tillverkare och säljare inom ramen för det lagstadgade garantisystemet, |
| --- | --- |

f)

inför översynen av direktiv (EU) 2019/771 undersöka om det är möjligt att stärka säljarnas ställning i förhållande till tillverkarna genom att införa en ansvarsmekanism mellan tillverkare och säljare inom ramen för det lagstadgade garantisystemet,

| g) | ta itu med produkters förtida åldrande genom att överväga att till förteckningen i bilaga I till direktiv 2005/29/EG lägga till metoder som faktiskt förkortar en produkts livslängd för att öka ersättningsfrekvensen och otillbörligt begränsa produkters reparerbarhet, inbegripet programvara; parlamentet betonar att dessa metoder bör definieras tydligt på grundval av en objektiv och gemensam definition, med beaktande av alla berörda parters bedömning, såsom forskningsinstitut och konsument-, företags- och miljöorganisationer. |
| --- | --- |

g)

ta itu med produkters förtida åldrande genom att överväga att till förteckningen i bilaga I till direktiv 2005/29/EG lägga till metoder som faktiskt förkortar en produkts livslängd för att öka ersättningsfrekvensen och otillbörligt begränsa produkters reparerbarhet, inbegripet programvara; parlamentet betonar att dessa metoder bör definieras tydligt på grundval av en objektiv och gemensam definition, med beaktande av alla berörda parters bedömning, såsom forskningsinstitut och konsument-, företags- och miljöorganisationer.

| 7. | Europaparlamentet betonar att varor med digitala delar kräver särskild uppmärksamhet och att följande faktorer bör beaktas vid den översyn av direktiv (EU) 2019/771 som ska genomföras senast 2024:






  a) | Korrigerande uppdateringar – dvs. uppdateringar av säkerhet och överensstämmelse – måste fortsätta under produktens beräknade livslängd, beroende på produktkategori. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Korrigerande uppdateringar – dvs. uppdateringar av säkerhet och överensstämmelse – måste fortsätta under produktens beräknade livslängd, beroende på produktkategori.

| b) | Korrigerade uppdateringar bör skiljas från utvecklingsuppdateringarna, som ska vara reversibla, och ingen uppdatering får någonsin försämra varornas prestanda eller reaktionsförmåga. |
| --- | --- |

b)

Korrigerade uppdateringar bör skiljas från utvecklingsuppdateringarna, som ska vara reversibla, och ingen uppdatering får någonsin försämra varornas prestanda eller reaktionsförmåga.

| c) | Konsumenterna måste vid inköpstillfället informeras av säljaren om den period under vilken uppdateringar av den programvara som levereras vid köpet av varorna kan förväntas tillhandahållas, på ett sätt som är förenligt med innovation och möjlig framtida marknadsutveckling, samt om deras särdrag och inverkan på produktens prestanda, för att säkerställa att varorna bibehåller sin överensstämmelse och säkerhet. |
| --- | --- |

c)

Konsumenterna måste vid inköpstillfället informeras av säljaren om den period under vilken uppdateringar av den programvara som levereras vid köpet av varorna kan förväntas tillhandahållas, på ett sätt som är förenligt med innovation och möjlig framtida marknadsutveckling, samt om deras särdrag och inverkan på produktens prestanda, för att säkerställa att varorna bibehåller sin överensstämmelse och säkerhet.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av enkla, effektiva och tillämpliga reklamationsförfaranden för konsumenter och företag. Konsumenterna i hela EU bör informeras om sina rättigheter och möjligheter till prövning. Parlamentet efterlyser finansiering inom ramen för inremarknadsprogrammet inom den fleråriga budgetramen av åtgärder för att komma till rätta med informationsklyftan och stödja konsument-, företags- och miljöorganisationers initiativ. Parlamentet menar att medlemsstaterna bör genomföra informationskampanjer för att öka konsumentskyddet och konsumenternas förtroende, särskilt bland utsatta grupper, och uppmanar kommissionen att ge konsumenterna adekvat information om deras rättigheter genom den gemensamma digitala ingången. Parlamentet betonar att små och medelstora företag behöver särskilt stöd, inklusive ekonomiskt stöd, för att förstå och uppfylla sina rättsliga skyldigheter i fråga om konsumentskydd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att många produkter som släpps ut på den inre marknaden, särskilt produkter som säljs på e-marknadsplatser och importeras från länder utanför EU, inte uppfyller EU:s lagstiftning om produktsäkerhet och hållbarhetskrav. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast vidta åtgärder för att säkerställa lika spelregler för EU-företag och internationella konkurrenter samt att säkerställa säkra och hållbara produkter för konsumenterna genom förbättrad marknadskontroll och likvärdiga tullkontrollstandarder i hela EU för både traditionella företag och onlineföretag. För att utföra detta uppdrag måste marknadskontrollmyndigheterna få lämpliga ekonomiska, tekniska och mänskliga resurser och adekvat information i enlighet med förordning (EU) 2019/1020. Medlemsstaterna bör ombesörja detta och kommissionen bör se till att förordningen genomförs korrekt. Interaktionen mellan Rapex-systemet och e-marknadsplatser och onlineplattformar bör förbättras avsevärt. |
| --- | --- |

9.

Underlättande av reparationer

| 10. | Europaparlamentet begär att följande information om tillgången till reservdelar, programvaruuppdateringar och reparerbarhet för en produkt ska göras tillgänglig på ett tydligt och lättläst sätt vid inköpstillfället: beräknad tillgänglighetsperiod från inköpsdatum, genomsnittligt pris på reservdelar vid inköpstillfället, rekommenderade ungefärliga leverans- och reparationstider samt information om reparations- och underhållstjänster, i förekommande fall. Parlamentet begär vidare att denna information ska tillhandahållas i produktdokumentationen tillsammans med en sammanfattning av de vanligaste felen och hur de kan repareras. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa konsumenternas ”rätt till reparation” i syfte att göra reparationer systematiska, kostnadseffektiva och attraktiva, med beaktande av olika produktkategoriers särdrag i linje med de åtgärder som redan vidtagits för flera hushållsapparater enligt ekodesigndirektivet genom att






  a) | ge aktörer inom reparationsindustrin, inbegripet oberoende reparatörer, och konsumenter kostnadsfri tillgång till nödvändig reparations- och underhållsinformation, inbegripet information om diagnosverktyg, reservdelar, programvara och uppdateringar, som behövs för att utföra reparationer och underhåll, samtidigt som hänsyn tas till kraven på konsumentsäkerhet, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv (EU) 2016/943, |
| --- | --- | --- |

11.

a)

ge aktörer inom reparationsindustrin, inbegripet oberoende reparatörer, och konsumenter kostnadsfri tillgång till nödvändig reparations- och underhållsinformation, inbegripet information om diagnosverktyg, reservdelar, programvara och uppdateringar, som behövs för att utföra reparationer och underhåll, samtidigt som hänsyn tas till kraven på konsumentsäkerhet, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv (EU) 2016/943,

| b) | uppmuntra en standardisering av reservdelar som främjar driftskompatibilitet och innovation, samtidigt som produktsäkerhetskrav upprätthålls, |
| --- | --- |

b)

uppmuntra en standardisering av reservdelar som främjar driftskompatibilitet och innovation, samtidigt som produktsäkerhetskrav upprätthålls,

| c) | fastställa en obligatorisk minimiperiod för tillhandahållande av reservdelar som återspeglar produktens beräknade livslängd efter det att den färdiga enheten har släppts ut på marknaden, samt rimliga maximala leveranstider beroende på produktkategori i enlighet med de genomförandeförordningar om ekodesign som antogs den 1 oktober 2019 och som bör utvidgas till ett större produktsortiment, |
| --- | --- |

c)

fastställa en obligatorisk minimiperiod för tillhandahållande av reservdelar som återspeglar produktens beräknade livslängd efter det att den färdiga enheten har släppts ut på marknaden, samt rimliga maximala leveranstider beroende på produktkategori i enlighet med de genomförandeförordningar om ekodesign som antogs den 1 oktober 2019 och som bör utvidgas till ett större produktsortiment,

| d) | säkerställa att priset på reservdelar är rimligt och därmed kostnadseffektivt i förhållande till priset på hela produkten och att oberoende och auktoriserade reparatörer såväl som konsumenterna har tillgång till nödvändiga reservdelar utan oskäliga hinder, |
| --- | --- |

d)

säkerställa att priset på reservdelar är rimligt och därmed kostnadseffektivt i förhållande till priset på hela produkten och att oberoende och auktoriserade reparatörer såväl som konsumenterna har tillgång till nödvändiga reservdelar utan oskäliga hinder,

| e) | vid översynen av direktiv (EU) 2019/771 uppmuntra reparation i stället för ersättning genom att förlänga garantier eller nollställa garantiperioder för konsumenter som väljer detta alternativ och mot bakgrund av en lönsamhetsanalys för både konsumenter och företag, och genom att se till att säljarna alltid informerar konsumenterna om möjligheten till reparation och tillhörande garantirättigheter, |
| --- | --- |

e)

vid översynen av direktiv (EU) 2019/771 uppmuntra reparation i stället för ersättning genom att förlänga garantier eller nollställa garantiperioder för konsumenter som väljer detta alternativ och mot bakgrund av en lönsamhetsanalys för både konsumenter och företag, och genom att se till att säljarna alltid informerar konsumenterna om möjligheten till reparation och tillhörande garantirättigheter,

| f) | vid översynen av direktiv (EU) 2019/771 bedöma hur reparationer kan underlättas genom inrättandet på EU-nivå av en lagstadgad garanti för de delar som ersätts av en professionell reparatör när varor inte längre omfattas av en lagstadgad eller kommersiell garanti, |
| --- | --- |

f)

vid översynen av direktiv (EU) 2019/771 bedöma hur reparationer kan underlättas genom inrättandet på EU-nivå av en lagstadgad garanti för de delar som ersätts av en professionell reparatör när varor inte längre omfattas av en lagstadgad eller kommersiell garanti,

| g) | uppmana medlemsstaterna att skapa incitament, såsom en ”hantverkarbonus”, som främjar reparationer, i synnerhet efter det att den lagstadgade garantin för konsumenter som företar vissa reparationsarbeten via auktoriserade/oberoende reparatörer har löpt ut. |
| --- | --- |

g)

uppmana medlemsstaterna att skapa incitament, såsom en ”hantverkarbonus”, som främjar reparationer, i synnerhet efter det att den lagstadgade garantin för konsumenter som företar vissa reparationsarbeten via auktoriserade/oberoende reparatörer har löpt ut.

En övergripande strategi för att främja återanvändning

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen överväger bindande åtgärder för att förhindra destruering av osålda eller oförstörda varor i funktionsdugligt skick, så att de i stället kan återanvändas, och kvantifierade mål för återanvändning, bland annat genom införande av pantsystem i linje med ramdirektivet om avfall och direktivet om förpackningar och förpackningsavfall. Parlamentet betonar att nya hållbara affärsmodeller ska få prioriterad tillgång till avfallsdeponier och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja hållbar avfallshantering. Parlamentet betonar behovet av en strategi för att bedöma och ta itu med de rättsliga hindren för reparation, återförsäljning, återanvändning och donation för att säkerställa en effektivare och mer hållbar resursanvändning samt för att stärka den inre marknaden för returråvaror, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1013/2006 om transport av avfall, bland annat genom ökad standardisering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja den cirkulära ekonomin och hållbara affärsmodeller för att minimera förstöring av varor och främja reparation och återanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av sådana modeller samtidigt som de förblir kostnadseffektiva och attraktiva och garanterar en hög konsumentskyddsnivå, och att uppmuntra medlemsstaterna att öka medvetenheten om dessa modeller genom informationskampanjer och utbildning för både konsumenter och företag. Parlamentet betonar vikten av FoU-investeringar på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att företag tillämpar metoder för att avskräcka från reparation, vilket utgör en begränsning av rätten till reparation och påverkar konsumenternas möjligheter till reparation. Parlamentet efterfrågar en strategi som säkerställer både skyddet för immateriella rättigheter och effektivt stöd till oberoende reparatörer i syfte att främja valmöjligheter för konsumenterna och uppnå en alltigenom hållbar inre marknad. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet att skapa incitament för konsumenter att köpa begagnade varor. Överlåtelse av garantier vid återförsäljning av en vara som ännu omfattas av en sådan skulle kunna öka konsumenternas förtroende för denna marknad. Kommissionen uppmanas i detta avseende att undersöka i vilken utsträckning den första köparens garanti skulle kunna överlåtas till ytterligare köpare vid en efterföljande försäljning, särskilt i samband med ett digitalt produktpass. Dessutom bör det göras en bedömning av om det finns ett behov av att se över undantagsklausulen för begagnade produkter enligt det lagstadgade garantisystem som föreskrivs i direktiv (EU) 2019/771 när direktivet ses över, efter en konsekvensbedömning av de möjliga effekterna för affärsmodellerna som bygger på begagnade varor och återanvändning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser tydliga definitioner av renoverade varor och menar att det bör införas ett omfattande frivilligt system med utvidgade köpgarantier för sådana varor för att komplettera de ursprungliga lagstadgade garantierna och för att förhindra missbruk. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet poängterar att ett fullbordande av den inre marknaden för tjänster på ett avgörande sätt kommer att bidra till omställningen till en mer hållbar inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för en välfungerande inre marknad för tjänster och att satsa mer på att stärka upprätthållandet av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar tjänstesektorns roll för att öka tillgången till reparationer och andra nya affärsmodeller. Parlamentet välkomnar särskilt utvecklingen av affärsmodeller där konsumtion frikopplas från fysiskt ägande, där det är produktens funktion som säljs, och menar att det behövs en grundlig bedömning av funktionsekonomins inverkan och möjliga bieffekter samt inverkan på konsumenterna och deras ekonomiska intressen, men också sådana modellers miljöpåverkan. Utvecklingen av internetbaserade tjänster, nya former av marknadsföring (hyra, leasing, produkt som tjänst osv.) och tillgången till reparationstjänster kan bidra till att förlänga produkters livslängd och öka konsumenternas medvetenhet om och förtroende för sådana produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utvecklingen av dessa nya affärsmodeller genom riktat ekonomiskt stöd inom ramen för inremarknadsprogrammet och andra relevanta program inom den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Parlamentet efterlyser nationella kampanjer och relevanta mekanismer för att uppmuntra konsumenterna att förlänga produkters livslängd genom reparation och användning av begagnade varor och öka medvetenheten om mervärdet av hållbar innovativ teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att bistå och stödja behöriga myndigheter på nationell och lokal nivå samt företag och sammanslutningar, både tekniskt och ekonomiskt, inom ramen för inremarknadsprogrammet inom den fleråriga budgetramen i samband med genomförandet av sådana informationskampanjer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla företag och organisationer att registrera sig i EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) för att förbättra sin miljöprestanda. Parlamentet ser fram emot den kommande översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering, som avsevärt bör förbättra tillgången till information om företagens miljöprestanda. |
| --- | --- |

20.

En digital agenda för en hållbar marknad

| 21. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av ett gemensamt europeiskt dataområde för smarta cirkulära tillämpningar och kommissionens ambition att utveckla ett digitalt ”produktpass” för att förbättra spårbarheten och tillgången till information om en produkts produktionsvillkor, hållbarhet, sammansättning, återanvändning, reparation, demonteringsmöjligheter och bortskaffande, med beaktande av proportionalitetsprincipen och kostnaderna för företagen och med särskild hänsyn till små och medelstora företags, mikroföretags och egenföretagares behov. Dessa verktyg måste utvecklas i nära samarbete med industrin och relevanta aktörer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar den digitala teknikens bidrag till innovation och en mer cirkulär ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla standarder och protokoll för tillgång till och användning av interoperabla uppgifter för ett effektivt utbyte av uppgifter mellan företag, investerare och myndigheter och för nya uppgiftsdrivna cirkulära affärsmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom den nya fleråriga budgetramen öka finansieringen till forskning och innovation inom området hållbar teknik. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att den digitala sektorn och onlinekonsumtionen har ett miljöavtryck, både vad gäller tillverkning av varor och tillhandahållande av tjänster, och uppmanar kommissionen att utvärdera hur ett EU-index för digital hållbarhet baserat på en analys av produkters livscykel skulle kunna främja hållbar produktion och konsumtion inom digital teknik. Parlamentet påpekar att metoder för att minska sådan miljöpåverkan, såsom att dra ner på förpackningar och utveckla mer hållbara förpackningar, bör ingå i en strategi för en hållbar inre marknad. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet tillägger att medvetenheten bör öka om att onödiga data, såsom oanvända appar, filer, videor, foton och skräppost, har ett potentiellt miljöavtryck. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur digitala rutiner och digital infrastruktur påverkar koldioxid- och miljöavtrycket samt konsumentbeteenden, och att överväga lämpliga åtgärder för att minska det. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet begär att kommissionen beaktar parlamentets beslut i fråga om inrättandet av ett gemensamt laddningssystem för att minska produktionsvolymen och det elektroniska avfallet. |
| --- | --- |

25.

Myndigheternas nödvändiga övergång

| 26. | Europaparlamentet anser att offentlig upphandling bör vara central i EU:s ekonomiska återhämtningsplan, i överensstämmelse med den europeiska gröna given, genom att stödja den privata sektorns innovationsinsatser och digitaliseringen av offentliga upphandlingar och skapa de rätta incitamenten för att främja hållbar produktion och konsumtion. Man bör prioritera att stimulera efterfrågan på miljövänliga varor och tjänster med ett mindre miljöavtryck och främja sociala och miljömässiga kriterier. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa användningen av miljöanpassad, social och innovativ offentlig upphandling vid omställningen till en hållbar och klimatneutral ekonomi genom att införa kriterier och mål för hållbarhet i offentliga upphandlingar. Parlamentet påminner i detta sammanhang om kommissionens åtagande att agera genom sektorsspecifika åtgärder och vägledning om miljöanpassad offentlig upphandling, samtidigt som den nuvarande rättsliga ramen för offentlig upphandling bibehålls, och uppmanar kommissionen att vara ambitiös och göra hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling till standardval. Parlamentet betonar vikten av att stödja begagnade, återanvända, återvunna och renoverade produkter och programvara med låg energiförbrukning genom att fastställa mål för offentliga inköp. Parlamentet betonar de potentiella fördelarna med ett instrument för granskning av hållbarheten i offentliga upphandlingar för att säkerställa att de är förenliga med EU:s klimatåtaganden och motverka grönmålning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller den roll som grön och social upphandling kan spela för att korta leveranskedjorna, minska beroendet av tredjeländer och främja hållbarhet inom viktiga sektorer såsom produktion av läkemedel, energi och livsmedel. Parlamentet efterlyser en verklig ömsesidighet i offentlig upphandling med tredjeländer och en adekvat tillgång till offentlig upphandling för små och medelstora företag samt företag inom den sociala ekonomin bör säkerställas, bl.a. genom förmånliga tilldelningskriterier. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda befintliga EU-system för upphandling på ett hållbart sätt, och uppmanar i detta avseende kommissionen att förbättra sina riktlinjer och föregå med gott exempel genom att offentliggöra mål och statistik om deras inköps miljöpåverkan. Parlamentet efterlyser dessutom rapporteringsskyldigheter för EU-institutionerna och medlemsstaterna när det gäller deras hållbara offentliga upphandlingar, utan att skapa en omotiverad administrativ börda och med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

29.

Ansvarsfull marknadsföring och reklam

| 30. | Europaparlamentet påminner om att konsumenterna möts av vilseledande påståenden om en varas eller tjänsts miljökvaliteter, både på och utanför nätet. Parlamentet rekommenderar därför en effektiv kontroll av tillverkarnas och distributörernas miljöpåståenden innan en produkt eller tjänst släpps ut på marknaden och att direktiv 2005/29/EG som nyligen ändrades efterlevs genom proaktiva åtgärder mot vilseledande metoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta uppdaterade riktlinjer för ett enhetligt genomförande av detta direktiv avseende miljöpåståenden och att ge vägledning för marknadskontroll. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet begär att det utarbetas tydliga riktlinjer och normer för miljöpåståenden och miljöåtaganden som omsätts i förstärkta miljömärkningscertifieringar och välkomnar det aviserade lagstiftningsförslaget om styrkande av miljöpåståenden. Parlamentet rekommenderar en analys av om det behövs ett offentligt europeiskt register över godkända och förbjudna miljöpåståenden samt villkoren och åtgärderna för att hävda ett påstående. Transparent, ansvarsfull och korrekt information kommer att öka konsumenternas förtroende för produkter och marknader, vilket i slutändan kommer att leda till en mer hållbar konsumtion. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att reklam påverkar konsumtionsnivåerna och konsumtionsmönstren och bör uppmuntra företag och konsumenter att göra hållbara val. Parlamentet betonar vikten av ansvarsfull reklam som respekterar offentliga miljönormer och konsumenternas hälsa. Det nuvarande regelverket mot vilseledande reklam skulle kunna stärka konsumentskyddet, särskilt för vissa konsumentkategorier som betraktas som sårbara, och uppmuntra hållbar produktion och konsumtion. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(2)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(3)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 28.

(4)  EUT L 169, 25.6.2019, s. 1.

(5)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

(6)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 146.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(9)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

(10)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

(11)  Särskild Eurobarometerundersökning 503 från december 2019 Attitudes towards the impact of digitalisation on Daily life.

(12)  Undersökning genomförd i december 2015 på uppdrag av kommissionen Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU.

(13)  Flash Eurobarometer 388 från juni 2014 Attitude of Europeans towards waste management and resource efficiency.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/19

---

P9_TA(2020)0319

Produktsäkerhet på den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om produktsäkerhet på den inre marknaden (2019/2190(INI))

(2021/C 425/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av rådets beslut 93/465/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av rådets beslut 93/465/EEG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 av den 19 mars 2019 om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 av den 19 mars 2019 om ömsesidigt erkännande av varor som är lagligen saluförda i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/881 av den 17 april 2019 om Enisa (Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå) och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av förordning (EU) nr 526/2013 (cybersäkerhetsakten) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2018 om blockkedja: en framåtblickande handelspolitik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2018 om blockkedja: en framåtblickande handelspolitik (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (11),

| — | med beaktande av sitt interimsbetänkande av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt interimsbetänkande av den 14 november 2018 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om europeiska standarder 2000 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om europeiska standarder 2000 (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (16),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 april 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om konsumentprodukters säkerhet och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 april 2014 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2014 om konsumentprodukters säkerhet och om upphävande av rådets direktiv 87/357/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (17),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsprogram 2020 En ambitiösare union (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsprogram 2020 En ambitiösare union (COM(2020)0037),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020 om konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020 om konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065)

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094),

| — | med beaktande av de etiska riktlinjerna för tillförlitlig artificiell intelligens från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, som offentliggjordes den 8 april 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de etiska riktlinjerna för tillförlitlig artificiell intelligens från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, som offentliggjordes den 8 april 2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168),

| — | med beaktande av rapporten Policy and Investment Recommendations for Trustworthy AI (politik- och investeringsrekommendationer för tillförlitlig artificiell intelligens) från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, som offentliggjordes den 26 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Policy and Investment Recommendations for Trustworthy AI (politik- och investeringsrekommendationer för tillförlitlig artificiell intelligens) från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, som offentliggjordes den 26 juni 2019,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0207/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0207/2020), och av följande skäl:

| A. | Den inre marknaden för varor är en av EU:s viktigaste ekonomiska hörnstenar, och handeln med varor genererar för närvarande omkring en fjärdedel av EU:s BNP och står för tre fjärdedelar av handeln inom EU. |
| --- | --- |

A.

Den inre marknaden för varor är en av EU:s viktigaste ekonomiska hörnstenar, och handeln med varor genererar för närvarande omkring en fjärdedel av EU:s BNP och står för tre fjärdedelar av handeln inom EU.

| B. | Direktivet om allmän produktsäkerhet (direktiv 2001/95/EG) antogs 2001, och konsumenternas köpvanor har ändrats på grund av den ökande e-handelsförsäljningen. Det förslag till översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet som kommissionen lade fram 2013 var inte framgångsrikt. |
| --- | --- |

B.

Direktivet om allmän produktsäkerhet (direktiv 2001/95/EG) antogs 2001, och konsumenternas köpvanor har ändrats på grund av den ökande e-handelsförsäljningen. Det förslag till översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet som kommissionen lade fram 2013 var inte framgångsrikt.

| C. | Det är oacceptabelt att EU:s konsumenter exponeras för produkter som inte uppfyller EU:s säkerhetskrav eller i övrigt är olagliga, eftersom de till exempel använder farliga kemikalier eller osäker programvara eller eftersom det finns andra säkerhetsrisker. Det behövs en övergripande rättslig ram som kan fungera som ett skyddsnät och stärka konsumentskyddet i syfte att uppnå en hög nivå på skyddet av konsumenternas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

C.

Det är oacceptabelt att EU:s konsumenter exponeras för produkter som inte uppfyller EU:s säkerhetskrav eller i övrigt är olagliga, eftersom de till exempel använder farliga kemikalier eller osäker programvara eller eftersom det finns andra säkerhetsrisker. Det behövs en övergripande rättslig ram som kan fungera som ett skyddsnät och stärka konsumentskyddet i syfte att uppnå en hög nivå på skyddet av konsumenternas hälsa och säkerhet.

| D. | Handeln med varor på den inre marknaden är kopplad till den globala varuhandelns dynamik och leveranskedjornas effektivitet. Det är därför mycket viktigt att se till att EU:s yttre gränser i högre grad utrustas med mer ändamålsenliga och harmoniserade verktyg för att upptäcka osäkra produkter från tredjeländer och förhindra att de omsätts på den inre marknaden. Syftet med detta bör vara att gynna företag som respekterar reglerna och att på ett korrekt och effektivt sätt skydda konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Handeln med varor på den inre marknaden är kopplad till den globala varuhandelns dynamik och leveranskedjornas effektivitet. Det är därför mycket viktigt att se till att EU:s yttre gränser i högre grad utrustas med mer ändamålsenliga och harmoniserade verktyg för att upptäcka osäkra produkter från tredjeländer och förhindra att de omsätts på den inre marknaden. Syftet med detta bör vara att gynna företag som respekterar reglerna och att på ett korrekt och effektivt sätt skydda konsumenternas rättigheter.

| E. | De behöriga myndigheterna bör ta vederbörlig hänsyn till försiktighetsprincipen när de vidtar åtgärder för att garantera konsumenternas säkerhet, särskilt när det gäller produkter som har ny digital teknik inbyggd i sig och som kan vara farliga. |
| --- | --- |

E.

De behöriga myndigheterna bör ta vederbörlig hänsyn till försiktighetsprincipen när de vidtar åtgärder för att garantera konsumenternas säkerhet, särskilt när det gäller produkter som har ny digital teknik inbyggd i sig och som kan vara farliga.

| F. | Ny teknik omvandlar produkternas egenskaper och måste hanteras på ett sådant sätt att konsumentskyddet och rättssäkerheten säkerställs utan att detta utgör något hinder för innovation. Kommissionens rapport om säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens (AI), sakernas internet och robotteknik bereder vägen för att detta ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

F.

Ny teknik omvandlar produkternas egenskaper och måste hanteras på ett sådant sätt att konsumentskyddet och rättssäkerheten säkerställs utan att detta utgör något hinder för innovation. Kommissionens rapport om säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens (AI), sakernas internet och robotteknik bereder vägen för att detta ska kunna uppnås.

| G. | Antalet farliga produkter som anmäls via den europeiska säkerhetsportalen (Rapex) är fortfarande mycket högt, och även försäljningen av farliga produkter och produkter som inte överensstämmer med kraven är alltjämt mycket hög. Efterlevnaden av EU:s regelverk, särskilt produktsäkerhetsreglerna, också under tillverkningsprocessen, bidrar till produktsäkerheten. |
| --- | --- |

G.

Antalet farliga produkter som anmäls via den europeiska säkerhetsportalen (Rapex) är fortfarande mycket högt, och även försäljningen av farliga produkter och produkter som inte överensstämmer med kraven är alltjämt mycket hög. Efterlevnaden av EU:s regelverk, särskilt produktsäkerhetsreglerna, också under tillverkningsprocessen, bidrar till produktsäkerheten.

| H. | Inbyggd produktsäkerhet och produktsäkerhet som standard är grundläggande eftersom säkerhet under designfasen kan förbättra säkerheten hos produkter på marknaden. |
| --- | --- |

H.

Inbyggd produktsäkerhet och produktsäkerhet som standard är grundläggande eftersom säkerhet under designfasen kan förbättra säkerheten hos produkter på marknaden.

| I. | EU:s marknadskontrollsystem är främst inriktat på ekonomiska aktörer på den inre marknaden, och utvecklingen inom e-handeln leder till att ett stort antal produkter från tredjeländer släpps ut direkt på marknaden. Många av dessa produkter uppfyller dock inte EU:s säkerhetskrav och riskerar därför att skada konsumenterna, som ofta är omedvetna om sådana risker. |
| --- | --- |

I.

EU:s marknadskontrollsystem är främst inriktat på ekonomiska aktörer på den inre marknaden, och utvecklingen inom e-handeln leder till att ett stort antal produkter från tredjeländer släpps ut direkt på marknaden. Många av dessa produkter uppfyller dock inte EU:s säkerhetskrav och riskerar därför att skada konsumenterna, som ofta är omedvetna om sådana risker.

| J. | Konsumentskyddsnivån bör inte vara beroende av huruvida en konsument handlar på nätet eller i en fysisk butik, och frivilliga initiativ som införs av vissa digitala plattformar och näthandelsplatser bör främjas ytterligare. Det behövs fortfarande andra åtgärder för att skydda konsumenterna i tillräckligt hög grad, eftersom många produkter som säljs på näthandelsplatser inte uppfyller EU:s säkerhetsbestämmelser, och det behövs därför ett mer omfattande regelverk för att säkerställa plattformarnas ansvar och skadeståndsskyldighet. |
| --- | --- |

J.

Konsumentskyddsnivån bör inte vara beroende av huruvida en konsument handlar på nätet eller i en fysisk butik, och frivilliga initiativ som införs av vissa digitala plattformar och näthandelsplatser bör främjas ytterligare. Det behövs fortfarande andra åtgärder för att skydda konsumenterna i tillräckligt hög grad, eftersom många produkter som säljs på näthandelsplatser inte uppfyller EU:s säkerhetsbestämmelser, och det behövs därför ett mer omfattande regelverk för att säkerställa plattformarnas ansvar och skadeståndsskyldighet.

| K. | Att produkter är spårbara längs hela leveranskedjan är avgörande för att förbättra säkerheten och skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

K.

Att produkter är spårbara längs hela leveranskedjan är avgörande för att förbättra säkerheten och skydda konsumenterna.

| L. | I EU har ett stort antal förfalskade varor rapporterats vara farliga. Dessa varor har utgjort en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

L.

I EU har ett stort antal förfalskade varor rapporterats vara farliga. Dessa varor har utgjort en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet.

| 1. | Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen har visat att det är av yttersta vikt för skyddet av invånarna i EU att alla de produkter som krävs för att hantera denna nödsituation och alla de kriser som kan hota EU i framtiden håller högsta säkerhetsnivå, i synnerhet när det gäller medicinsk utrustning och skyddsutrustning, produkter som säljs online och offline och produkter som kommer från länder utanför EU. Parlamentet betonar i detta syfte behovet av att onlineplattformar och näthandelsplatser vidtar proaktiva åtgärder för att ta itu med vilseledande metoder och desinformation om produkter som säljs online. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt medicintekniska produkters säkerhet vid anskaffning av krisutrustningsförnödenheter. Parlamentet konstaterar att produkter baserade på AI, sakernas internet eller robotteknik kan erbjuda lösningar som bidrar till att bekämpa befintliga och framtida kriser som hotar att undergräva EU:s strategiska ställning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka sina samordnade åtgärder inom produktsäkerhetsramen och dess relevanta nätverk. |
| --- | --- |

1.

Säkerhet hos alla produkter

| 2. | Europaparlamentet välkomnar förordning (EU) 2019/1020 om marknadskontroll, men betonar att den, med undantag för kontroller av produkter som förs in på unionsmarknaden, enbart gäller för produkter som omfattas av unionens harmoniseringslagstiftning, och omkring en tredjedel av alla produkter som omsätts i EU är icke-harmoniserade. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppdatera och införa enhetliga marknadskontrollregler för både harmoniserade och icke-harmoniserade produkter som släpps ut på marknaden offline eller online, och att göra dem ändamålsenliga i den digitala tidsåldern för att säkerställa lika villkor och förbättra produktsäkerheten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller behovet av att anpassa produktsäkerhetsreglerna till de nya marknadsförhållandena och den digitala omställningen genom att hantera nya risker och hot mot konsumentsäkerheten, ta itu med konsumenternas relaterade säkerhetsmässiga farhågor och skydda deras rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med utmaningarna med ny teknik såsom AI, sakernas internet, robotteknik, 3D-utskrifter m.m. i sin översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet, och att identifiera och täppa till luckor i den befintliga lagstiftningen, såsom maskindirektivet och direktivet om radioutrustning, undvika överlappande lagstiftning och säkerställa en konsekvent strategi för produktsäkerhet i all sektorslagstiftning, såsom leksaksdirektivet och annan produktspecifik lagstiftning, för att uppnå högsta möjliga konsumentsäkerhetsnivå och samtidigt undanröja potentiella hinder för utvecklingen av omstörtande teknik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omdefiniera begreppen ”produkt” och ”säker produkt” som en del av sin översyn av direktivet om allmän produktsäkerhet i samordning med en eventuell översyn av andra rättsakter såsom direktivet om produktansvar, så att de speglar komplexiteten hos ny teknik, inklusive produkter där AI, sakernas internet och robotteknik är inbyggt samt fristående programvara och programvara eller uppdateringar som innebär att produkten genomgår en betydande förändring som leder till en faktisk ny produkt. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att prioritera konsumenträttigheter och rättssäkerhet för konsumenter när direktivet om allmän produktsäkerhet ses över. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är övertygat om att AI och annan ny teknik som är inbyggd i produkter kan ändra produkternas syfte och inverka på deras säkerhet efter att de släppts ut på marknaden, i synnerhet till följd av uppdateringar av programvara eller när det gäller självlärande teknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga huruvida ”utsläppande på marknaden”, som det avgörande ögonblick då den ekonomiska aktören ska garantera produktens säkerhet, fortfarande är en ändamålsenlig strategi, och framhåller att produktens fortsatta överensstämmelse med den relevanta produktsäkerhetslagstiftningen, även efter installationen av programvara, skulle kunna vara mer ändamålsenlig i den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet instämmer i att AI-system bör vara säkra för att de ska gå att lita på, i enlighet med vad högnivåexpertgruppen säger i sina etiska riktlinjer för tillförlitlig AI. Kommissionen uppmanas att till fullo beakta högnivåexpertgruppens rekommendationer, och parlamentet håller med om att konsumenterna måste informeras om säkerheten och tryggheten rörande AI och de produkter i vilka AI är inbyggt. Parlamentet är övertygat om att en EU-omfattande strategi för AI är avgörande för utvecklingen av denna teknik inom EU. Parlamentet betonar behovet av en gemensam definition, som regelbundet bör ses över så att den anpassas till ny teknisk utveckling, och av säkerhetsrelaterade krav på AI för att undvika ytterligare fragmentering av den inre marknaden till följd av skillnader i nationell lagstiftning. Parlamentet understryker att EU måste vidta åtgärder för att skapa en ram för investeringar, datainfrastruktur, forskning och gemensamma etiska normer som kan öka förtroendet hos konsumenter och företag, säkerställa en effektivare och rättvisare form av konsumentskydd, skapa rättslig säkerhet, förbättra EU:s ekonomiska konkurrenskraft och stimulera grundande och utveckling av nystartade företag och företag som bedriver och använder forskning om AI. Parlamentet betonar att kommissionen bör bedöma hur AI-teknik och blockkedjeteknik skulle kunna användas för att öka produktsäkerheten, exempelvis genom utveckling av kompatibla databaser om skador orsakade av osäkra produkter som omsätts på den inre marknaden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att AI-system, oavsett om de är fristående eller inbyggda i en produkt, erbjuder många möjligheter, och att de bör använda högkvalitativa och opartiska dataset för att vara tillförlitliga och främja konsumentskyddet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens meddelande om att bygga upp förtroendet för människocentrerad artificiell intelligens, där hänsyn tas till de sju nyckelkrav som fastställs i högnivåexpertgruppens riktlinjer. Parlamentet framhåller att dessa riktlinjer också bör övervägas på internationell nivå. Parlamentet betonar att kommissionen bör granska befintliga AI-standarder och samråda med relevanta intressenter för att bedöma vilka nya standarder som behövs. Parlamentet understryker även att kommissionen bör göra en regelbunden utvärdering av EU:s regelverk för AI för att säkerställa produktsäkerhet och konsument- och uppgiftsskydd, och att den bör ingripa på områden där det är nödvändigt för att främja rättssäkerheten och säkerställa harmonisering av reglerna inom EU. |
| --- | --- |

7.

Efterlevnad av regler för produktsäkerhet

| 8. | Europaparlamentet betonar att en harmoniserad riskbaserad bedömningsram som utformats enligt tydliga och transparenta kriterier inte bara kommer att vara effektiv ur administrativ synvinkel, särskilt för mikroföretag och små och medelstora företag, eftersom den kommer att undvika oproportionerliga bördor, utan även när det gäller att öka konsumentsäkerheten. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att ytterligare harmonisera metoderna och, tillsammans med relevanta intressenter, göra en grundlig bedömning av genomförbarheten av riskbaserade bedömningssystem och anpassa deras tillämpning för produkter med hög risknivå och mekanismer för bedömning av överensstämmelse, om sådana ännu inte finns, för att säkerställa inbyggd säkerhet och trygghet som standard för produkter med inbyggd ny teknik. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa en konsekvent strategi för genomförandet av lagstiftningen om produktsäkerhet, och noterar att det kan uppstå betydande asymmetri mellan utvecklingen av produkter med inbyggd ny teknik och de offentliga myndigheternas förmåga att bedöma dem. Parlamentet betonar därför att medlemsstaterna — med stöd av kommissionen – bör samordna sina riskhanteringsstrategier för AI inom ramen för sina nationella strategier för marknadskontroll för att säkerställa lika villkor för alla ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att de nuvarande luckorna i den befintliga rättsliga ramen har en negativ inverkan på EU-konsumenternas rättigheter och på konkurrenskraften för företagen i EU, särskilt de små och medelstora företagen och mikroföretagen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att även beakta principen ”tänk småskaligt först” vid bedömningen av konsekvenserna av framtida lagstiftning, där vederbörlig hänsyn bör tas till behovet av att ge stöd till små och medelstora företag för att minska den börda som dessa åtgärder kan medföra och för att säkerställa en stabil, förutsägbar och korrekt reglerad miljö där små och medelstora företag kan bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att överväga EU-riktmärken för ”regulatoriska sandlådor”, utan att överge försiktighetsprincipen, eftersom de kan öka produktsäkerheten genom att ge expertutlåtanden om hur en produkts överensstämmelse med gällande lagstiftning kan bedömas på ett modernt sätt. Parlamentet påpekar att skapandet av en gemensam miljö för att testa och förbättra teknik som AI kommer att hjälpa EU:s företag att övervinna en fragmentering av den inre marknaden och utnyttja tillväxtpotentialen på ett effektivt sätt i hela EU. Parlamentet erkänner den viktiga roll som digitala innovationsknutpunkter kan spela genom att fungera som mellanhänder mellan tillsynsmyndigheter och företag och hjälpa uppstartsföretag samt små och medelstora företag att anpassa sig till ny lagstiftning, samtidigt som de även främjar marknadstillträdet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta AI:s autonoma självlärande beteende under en produkts livstid och bedöma möjligheten att införa mekanismer för att undvika nya risker. Parlamentet efterlyser obligatorisk mänsklig tillsyn som standardalternativ för AI-produkter med hög risk och utveckling av effektiva kontroller av AI-produkter med hög risk genom hela leveranskedjan med tillförlitliga och opartiska förfaranden för att garantera produktsäkerhet och konsumenternas rätt att begära personlig kommunikation i stället för kommunikation med automatiserade system. Parlamentet betonar att starka konsumenträttigheter stöder utvecklingen av säkra och innovativa AI-produkter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar leverantörer av ny teknik att integrera säkerhets- och trygghetsmekanismer i denna teknik, inbegripet mekanismer för självreparation, för att förhindra uppladdning av programvara som potentiellt kan äventyra konsumenternas säkerhet, för att öka medvetenheten om säkerhetsproblem med deras produkter samt för att garantera och förbättra säkerheten under hela deras livscykel. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera om produkternas hållbarhet, återanvändbarhet, uppgraderbarhet och reparerbarhet kan påverka deras säkerhet. Parlamentet noterar dock att många ekonomiska aktörer inte alltid kontrollerar sina produkter på ett effektivt sätt under hela livscykeln och att flera andra parter kan vara ansvariga för olika produktkomponenter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att säkerhet och integritet är inbyggd och ingår som standard i infrastrukturen för konnektivitet, inbegripet ny kommunikationsteknik som 5G, i syfte att öka säkerheten för uppkopplade produkter. Parlamentet betonar att de risker som orsakas av programuppdateringar, felaktiga data och förlust av konnektivitet kan leda till risker för säkerhet och hälsa, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att uppdatera den nuvarande produktsäkerhetslagstiftningen för att åtgärda dessa risker. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är övertygat om att en brist på eller en svag cybersäkerhet för uppkopplade enheter och sammanlänkande tjänster kan riskera produktsäkerheten och om att detta måste hanteras vid den övergripande översynen av de relevanta bestämmelserna och rekommendationerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att tillämpningsområdet för översynen av direktivet om allmän produktsäkerhet även tar hänsyn till cybersäkerhetsutmaningar och nya metoder genom att säkerställa att alla enheter hålls uppdaterade enligt branschens webbstandarder, som ständigt är under utveckling. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU:s cybersäkerhetsakt är ett av de främsta verktygen för att förbättra cybersäkerheten på EU-nivå, men att den endast bygger på ett frivilligt certifieringssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av både en EU-ordning för cybersäkerhetscertifiering som omfattar produkter med inbyggd ny teknik, såsom AI, sakernas internet och robotteknik, i enlighet med EU:s cybersäkerhetsram, där hänsyn alltid ska tas till sektorsspecifika aspekter, och behovet av att utveckla motsvarande obligatoriska certifieringssystem för konsumentprodukter som snabbt kan uppdateras och anpassas till aktuella risker utan att detta utgör något hinder för innovation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedöma behovet av lagstiftning om obligatoriska cybersäkerhetskrav och lämpliga marknadskontrollmekanismer. |
| --- | --- |

15.

En effektiv marknadskontroll

| 16. | Europaparlamentet understryker bristen på ekonomiska och mänskliga resurser för många marknadskontrollmyndigheter i EU under de senaste åren, och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att, i den mån deras respektive befogenheter tillåter dem, öka sina marknadskontrollmyndigheters resurser och expertis, förbättra samarbetet dem emellan och utveckla gemensamma åtgärder, även på gränsöverskridande nivå och för onlinemarknader, förbättra kontrollernas effektivitet och ändamålsenlighet och på lämpligt sätt bemanna marknadskontrollmyndigheterna, inbegripet tullmyndigheterna, så att de kan identifiera osäkra produkter, särskilt från tredjeländer, och förhindra att de omsätts på den inre marknaden. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är särskilt viktigt att förse de berörda myndigheterna med modern utrustning och se till att de använder innovativ teknik, och betonar att tillgång till relevant dokumentation, såsom programvarudokumentation och dataset som rör produktsäkerheten, är avgörande för att marknadskontrollmyndigheterna ska kunna bedriva sin verksamhet och bedöma produkters överensstämmelse med relevanta säkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av programmet för den inre marknaden, inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027, när det gäller att stödja och stärka effektiva marknadskontrollmyndigheter i deras uppgifter på hela den inre marknaden och säkerställa ett enhetligt genomförande av produktsäkerhetsreglerna i hela EU, så att endast säkra produkter som uppfyller kraven och erbjuder en hög konsumentskyddsnivå tillhandahålls på den inre marknaden. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till kommissionen och rådet att öka och tillhandahålla tillräckliga resurser och en särskild budgetpost, och uppmanar vidare medlemsstaterna att också anslå tillräckliga resurser till sina tullmyndigheter. Parlamentet uppmanar med kraft de interinstitutionella förhandlingsparterna att förhindra en minskning av budgetarna för den fleråriga budgetramens program för den inre marknaden och tullprogram. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att även om marknadskontrollverksamheten syftar till att skydda allmänhetens intressen, medan förfalskade produkter avser skydd av privata immateriella rättigheter, finns det ett samband mellan förfalskade produkter och risker för konsumenternas hälsa och säkerhet. Kommissionen uppmanas därför med kraft att skaffa sig en bättre och tydligare bild av företeelsen varumärkesförfalskning och den eventuella roll som marknadskontrollmyndigheter och näthandelsplatser skulle kunna spela för att bättre skydda EU-konsumenternas hälsa och säkerhet, bland annat genom en effektiv tillämpning av tullagstiftningen och harmonisering av tullkontroller i hela EU. Parlamentet uppmuntrar marknadskontrollmyndigheterna att använda ny teknik såsom AI och blockkedjeteknik för att se till att dataanalyser kan användas för att minska riskerna, förbättra efterlevnaden av produktsäkerhetslagstiftningen och skydda konsumenterna mot förfalskade produkter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fastställa minsta provtagningsfrekvenser. Parlamentet uppmanar marknadskontrollmyndigheterna att genomföra sektorsspecifika anonyma kundbesök, bland annat på näthandelsplatser, antingen regelbundet eller under kontrolldagar liknande dem som utförs av nätverket för konsumentskyddssamarbete (CPC). Parlamentet tillägger att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de produktkategorier som anmälts oftast på Rapex och att lämpliga restriktiva åtgärder bör vidtas om en risk identifieras. Parlamentet rekommenderar att dessa åtgärder är fast grundade på dataanalysverktyg. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna utdömer effektiva påföljder för dem som överträder bestämmelserna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt anta genomförandeakter i enlighet med förordning (EU) 2019/1020, särskilt artikel 25, som fastställer riktmärken och tekniker för kontroller av harmoniserade och icke-harmoniserade produkter, och att inkludera minimikrav för kontroller av produkter som förs in på unionsmarknaden för att säkerställa konsekvent, effektiv och enhetlig efterlevnad av unionsrätten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att produkter som konsumenter köper direkt av ekonomiska aktörer i länder utanför EU måste genomgå effektiva kontroller för att säkerställa deras förenlighet med EU:s regelverk. Parlamentet uppmanar marknadskontrollmyndigheterna, inklusive tullmyndigheterna, att utföra lämpliga kontroller av dessa produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att kräva att ekonomiska aktörer utanför EU utser en ekonomisk aktör i EU för icke-harmoniserade produkter som kan förse marknadskontrollmyndigheterna med information eller dokument om produktens säkerhet och samarbeta med dem för att se till att korrigerande åtgärder vidtas för att åtgärda fall av bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med tillsynsmyndigheterna i tredjeländer, att utbyta information med dem beträffande marknadskontroll av farliga produkter, och att inkludera bestämmelser om marknadskontroll och verkställighet i EU:s alla frihandelsavtal, så att företag utanför EU som säljer produkter på den inre marknaden omfattas av samma produktsäkerhetskrav som företag i EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på EU-nivå och på internationell nivå öka samarbetet mellan konsumentskydds-, marknadskontroll- och tullmyndigheter och andra relevanta myndigheter för att säkerställa harmoniserade och enhetliga kontroller vid samtliga införselställen i unionen, möjliggöra en snabb överföring av information om osäkra produkter och stärka samordningen av verkställighetsåtgärder, såsom kontroller av efterlevnaden av EU:s regelverk och påföljder. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att stärka interaktionen mellan EU-databaser och nationella offentliga databaser över olagliga produkter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, inom den ram som tillhandahålls av förordning (EU) 2019/1020, göra det möjligt att använda informations- och kommunikationssystemet för marknadskontroll, som bör fungera parallellt med det gemensamma tullriskhanteringssystemet, för att öka samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att prioritera produktsäkerhet i sin handlingsplan för tullen. |
| --- | --- |

24.

Säkra produkter på näthandelsplatser

| 25. | Europaparlamentet understryker att konsumenterna bör erbjudas lika säkra produkter oavsett om de handlar online eller offline. Parlamentet välkomnar samtidigt produktsäkerhetslöftet (18) för näthandelsplatser, men betonar att det till sin karaktär är frivilligt, att få marknadsaktörer deltar och att det saknas detaljerade centrala resultatindikatorer som gör att man kan säkerställa en meningsfull bedömning av de undertecknande parternas ansträngningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra andra näthandelsplatser att ansluta sig till initiativet och visa tydlig information till konsumenterna om deras rättigheter och återförsäljaren, och att utvärdera den roll som näthandelsplatser skulle kunna spela för att begränsa omsättningen av osäkra produkter och att föreslå obligatoriska regler om skyldigheter och ansvarsområden för handelsplatser som är etablerade i och utanför EU som en del av lagen om digitala tjänster, översynen av direktivet om allmän produktsäkerhet och eventuell annan relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av lika villkor för plattformar i EU och i tredjeländer när det gäller efterlevnad av EU:s regler om produktsäkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med marknadskontrollmyndigheterna bedriva forskning om säkerheten hos produkter från tredjeländer, att mer aktivt granska näthandelsplatser och att öka deras ansvar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i samarbete med konsumentorganisationer och medlemsstaterna bättre informera konsumenterna om de möjliga farorna med att på näthandelsplatser köpa produkter som importeras från tredjeländer och som inte uppfyller kraven. Kommissionen uppmanas att kräva att näthandelsplatserna tillämpar samma regler på alla enheter som erbjuder produkter till konsumenter i EU, även dem som är etablerade i tredjeländer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att onlineplattformar, såsom näthandelsplatser, visserligen har gynnat både återförsäljare och konsumenter genom att förbättra utbudet och sänka priserna, men konstaterar samtidigt att allt fler säljare — särskilt från tredjeländer – erbjuder osäkra eller olagliga produkter på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar därför med kraft näthandelsplatserna att så snart som möjligt reagera på underrättelser från Rapex och att samarbeta effektivt och proaktivt med medlemsstaternas behöriga myndigheter genom att omedelbart dra tillbaka osäkra produkter och vidta åtgärder för att förhindra att de dyker upp igen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa skyldigheter som kräver att näthandelsplatser reagerar effektivt på osäkra produkter, bland annat genom att informera konsumenterna ifall de har köpt en produkt som inte är säker eller på annat sätt inte uppfyller kraven. Parlamentet uppmuntrar näthandelsplatser som kontaktas av konsumentorganisationer att utfärda en varning om en farlig produkt och att samarbeta med dem för att bedöma den potentiella risken. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att näthandelsplatser stärker sitt samarbete via gemensam verksamhet mellan dem och de behöriga myndigheterna, konsulterar Rapex-systemet innan produkter läggs upp på deras webbplatser, omedelbart avlägsnar produkter som av Rapex identifierats som osäkra, utbyter information om regelöverträdande säljare, vidtar effektiva och avskräckande åtgärder mot dem och deras distributionskedjor, inför ett robust system för företagsanvändarautentisering, och utvecklar ett lättillgängligt EU-övergripande verktyg som konsumenter kan använda för att rapportera osäkra produkter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bedöma hur näthandelsplatser skulle kunna bli mer sammanlänkade med Rapex-systemet, förutsatt att det sistnämnda moderniseras och görs kompatibelt, t.ex. genom ett gränssnitt för tillämpningsprogram, i syfte att underrättas om att en produkt har blivit föremål för en underrättelse i systemet och att säkerställa att produkter som saluförs är säkra. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att kräva att näthandelsplatser inför en länk till Rapex på sina webbplatser för att öka medvetenheten om denna plattform. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera kravet på att onlineplattformar ska införa effektiva och lämpliga skyddsåtgärder för att hindra att det visas annonser för osäkra produkter som inte överensstämmer med EU:s regelverk, inklusive annonser eller vilseledande garantier och uttalanden från leverantörer eller kunder, och att låta denna utvärdering åtföljas av en grundlig bedömning av konsekvenserna av sådana bestämmelser, inbegripet en kostnadseffektivitetsanalys baserad på proportionaliteten för onlineplattformar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram ett ambitiöst e-handelsavtal med WTO för att öka respekten för produktsäkerhetsregler online på EU-nivå och på internationell nivå. |
| --- | --- |

31.

Kommissionens standardiseringsprogram för 2020 och spårbarhet

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s standardiseringsprogram för 2020 tar upp de framväxande utmaningarna inom den digitala inre marknaden, t.ex. AI, sakernas internet, dataskydd, inbegripet hälsouppgifter, cybersäkerhet och automatiserad rörlighet. Kommissionen uppmanas att ge Europeiska standardiseringskommittén, Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder i uppdrag att stödja arbetet med att utforma harmoniserade standarder, även för traditionella sektorer som inte tidigare använt it, för att garantera säker användning av ny och driftskompatibel digital teknik på ett enhetligt sätt i hela EU. Parlamentet understryker att standarder, särskilt för vissa produktkategorier, såsom personlig skyddsutrustning, bör utvecklas för att garantera högsta möjliga säkerhet för män och kvinnor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stödja deltagandet av alla berörda parter, inklusive konsument- och näringslivsorganisationer, i standardiseringsarbetet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att ändamålsenlig och effektiv spårbarhet längs hela leveranskedjan är avgörande för att förbättra produkternas säkerhet och kvalitet i enlighet med EU:s regelverk och konsumentskyddet i EU, eftersom tydlig och tillförlitlig produktinformation förhindrar otrygghet för konsumenterna, däribland personer med funktionsnedsättning, gör det möjligt för dem att fatta välgrundade beslut utifrån relevant information, och gör det möjligt för marknadskontrollmyndigheterna att bedriva sin verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet därmed uppdatera reglerna för spårbarhetskraven för icke-harmoniserade produkter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera på vilket sätt teknik för distribuerade liggare såsom blockkedjor skulle kunna öka produkters säkerhet genom att förbättra produkternas spårbarhet genom hela leveranskedjan, inbegripet genom standardisering av dessa. Parlamentet framhåller att marknadskontrollmyndigheternas kontroller skulle förenklas och effektiviseras genom framtagandet av välgrundad och tillförlitlig elektronisk information. |
| --- | --- |

34.

Återkallelser

| 35. | Europaparlamentet noterar att konsumenterna inte reagerar nämnvärt på återkallelser, och att osäkra produkter fortsätter att användas även om de återkallats. Parlamentet uppmanar kommissionen att publicera riktlinjer på ett enkelt språk om återkallelseförfaranden, inklusive en kontrollista med konkreta krav, och att tillhandahålla tydlig information om de riktmärken som används av marknadskontrollmyndigheterna, för att öka antalet konsumenter som nås och samtidigt ta hänsyn till att små och medelstora företag och i synnerhet mikroföretag kan behöva mer hjälp för att hantera riktlinjerna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar återförsäljare, näthandelsplatser och konsumentorganisationer att spela en större roll i återkallelser av osäkra produkter som köpts online eller offline genom att tillhandahålla adekvat och tillförlitlig information till konsumenterna, och uppmanar återförsäljare och näthandelsplatser att se till att produkter snabbt dras tillbaka från näthandelsplatser och hyllor och återkallas från konsumenterna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att kräva att näthandelsplatser inför effektiva mekanismer för att se till att de kan nå sina användare, köpare och säljare, oavsett om de är privatpersoner eller företag, för att informera dem så snabbt som möjligt när återkallelser är nödvändiga. Kommissionen uppmanas att bedöma hur ny teknik och nya algoritmer kan göra denna process mer effektiv och se till att ett större antal berörda konsumenter nås. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förbättra det gränsöverskridande utbytet av bästa praxis för återkallelser, och överväga att öka andelen registrerade produkter så att berörda konsumenter enklare kan identifieras och aktivt informeras, även när det gäller gränsöverskridande köp, och att göra det möjligt för ekonomiska aktörer att använda uppgifter – t.ex. lojalitetssystem – för att nå konsumenter utan att bryta mot den allmänna dataskyddsförordningens regler. Parlamentet uppmanar konsumentorganisationerna att stärka sitt samarbete med marknadskontrollmyndigheterna när det gäller återkallelseförfaranden genom att på sina webbplatser uppföra en förteckning över de produkter som identifierats som osäkra i Rapex. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en enkel och harmoniserad feedbackrapport om återkallelser från ekonomiska aktörers sida som ska lämnas in till marknadskontrollmyndigheterna så att de kan bedöma hur effektiv återkallelsen har varit. |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

(2)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 82.

(3)  EUT L 91, 29.3.2019, s. 1.

(4)  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

(5)  EUT L 169, 25.6.2019, s. 1.

(6)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(7)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 15.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0032.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2019)0081.

(10)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 141.

(11)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 39.

(12)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 179.

(13)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 7.

(14)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 2.

(15)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 60.

(16)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 112.

(17)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 722.

(18)  Produktsäkerhetslöftet är ett frivilligt åtagande från näthandelsplatser med avseende på säkerheten hos andra konsumtionsprodukter än livsmedel som säljs online av tredjepartssäljare från juni 2018.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/28

---

P9_TA(2020)0320

Stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om att stärka mediefriheten: skydd för journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll 2020/2009(INI)

(2021/C 425/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot korruption och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s konvention mot korruption och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av de relevanta resolutionerna av FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga rättigheter och rapporterna från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av rätten till åsikts- och yttrandefrihet, särskilt den av den 23 april 2020 med titeln Disease pandemics and the freedom of opinion and expression, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta resolutionerna av FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga rättigheter och rapporterna från FN:s särskilda rapportör för främjandet och skyddet av rätten till åsikts- och yttrandefrihet, särskilt den av den 23 april 2020 med titeln Disease pandemics and the freedom of opinion and expression,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 3 mars 2017 från FN:s särskilda rapportör för åsikts- och yttrandefrihet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas (OSSE) representant för mediefrihet, Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) särskilda rapportör om yttrandefrihet och den särskilda rapportören om yttrandefrihet och tillgång till information från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, med titeln Freedom of expression and ”Fake News”, Disinformation and Propaganda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 3 mars 2017 från FN:s särskilda rapportör för åsikts- och yttrandefrihet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas (OSSE) representant för mediefrihet, Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) särskilda rapportör om yttrandefrihet och den särskilda rapportören om yttrandefrihet och tillgång till information från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, med titeln Freedom of expression and ”Fake News”, Disinformation and Propaganda,

| — | med beaktande av FN:s handlingsplan om journalisters säkerhet och frågan om straffrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsplan om journalisters säkerhet och frågan om straffrihet,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, om artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (åsikts- och yttrandefrihet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, om artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (åsikts- och yttrandefrihet),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess åtaganden att bland annat främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, inbegripet genom att säkerställa allmänhetens tillgång till information och skydda grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess åtaganden att bland annat främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, inbegripet genom att säkerställa allmänhetens tillgång till information och skydda grundläggande friheter,

| — | med beaktande av Europarådets arbete för att främja skydd och säkerhet för journalister, inbegripet rekommendation CM/Rec(2018)1 från ministerkommittén till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande och ministerkommitténs förklaring om den ekonomiska hållbarheten för kvalitetsjournalistik i den digitala tidsåldern samt rekommendation CM/Rec(2016)4 från ministerkommittén till medlemsstaterna om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet, och dess årsrapport 2020 Hands Off Press Freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets arbete för att främja skydd och säkerhet för journalister, inbegripet rekommendation CM/Rec(2018)1 från ministerkommittén till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande och ministerkommitténs förklaring om den ekonomiska hållbarheten för kvalitetsjournalistik i den digitala tidsåldern samt rekommendation CM/Rec(2016)4 från ministerkommittén till medlemsstaterna om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet, och dess årsrapport 2020 Hands Off Press Freedom: Attacks on media in Europe must not become a new normal,

| — | med beaktande av resolution 2300 från Europarådets parlamentariska församling av den 1 oktober 2019Improving the protection of whistle-blowers all over Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2300 från Europarådets parlamentariska församling av den 1 oktober 2019Improving the protection of whistle-blowers all over Europe,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 som innehåller kommissionens arbetsprogram 2020 (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 som innehåller kommissionens arbetsprogram 2020 (COM(2020)0027),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343),

| — | med beaktande av kommissionens EU-strategi för jämställdhet för 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens EU-strategi för jämställdhet för 2020–2025,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2018Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2018Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236),

| — | med beaktande av kommissionens uppförandekod för att bekämpa desinformation online, vilken antogs den 26 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppförandekod för att bekämpa desinformation online, vilken antogs den 26 september 2018,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (C(2018)1177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (C(2018)1177),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan mot desinformation av den 5 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan mot desinformation av den 5 december 2018,

| — | med beaktande av kommissionens uppförandekod om olaglig hatpropaganda på nätet, som lanserades i maj 2016, och den fjärde utvärderingsrundan, vilken resulterade i dokumentet Factsheet – 4th monitoring round of the Code of Conduct, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppförandekod om olaglig hatpropaganda på nätet, som lanserades i maj 2016, och den fjärde utvärderingsrundan, vilken resulterade i dokumentet Factsheet – 4th monitoring round of the Code of Conduct,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (2) samt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (2) samt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU (3),

| — | med beaktande av rapporten från 2020 från den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2020 från den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster Disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 maj 2020 om mediekompetens i en värld i ständig förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 maj 2020 om mediekompetens i en värld i ständig förändring,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från den 14 november 2018 om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin, där betydelsen av innehåll producerat av medierna men även av ”andra kulturella och kreativa sektorer” erkänns som ”viktiga grundpelare i Europas sociala och ekonomiska utveckling”. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från den 14 november 2018 om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin, där betydelsen av innehåll producerat av medierna men även av ”andra kulturella och kreativa sektorer” erkänns som ”viktiga grundpelare i Europas sociala och ekonomiska utveckling”.

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs den 12 maj 2014 och där konstnärlig frihet erkänns som en inneboende del av yttrandefrihet och mediefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, som antogs den 12 maj 2014 och där konstnärlig frihet erkänns som en inneboende del av yttrandefrihet och mediefrihet,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uppdaterade särskilda rapport av den 24 april 2020 om narrativen och desinformationen kring covid-19/coronaviruspandemin med titeln Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uppdaterade särskilda rapport av den 24 april 2020 om narrativen och desinformationen kring covid-19/coronaviruspandemin med titeln Short Assessment of Narratives and Disinformation around the COVID-19/Coronavirus Pandemic,

| — | med beaktande av det arbete som utförs av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförs av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),

| — | med beaktande av iakttagelserna från det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser och dem från övervakningsverktyget för mediemångfald från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediemångfald och mediefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av iakttagelserna från det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser och dem från övervakningsverktyget för mediemångfald från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediemångfald och mediefrihet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2019 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2017 (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i politiken i EU (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i politiken i EU (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna: integritet, uppgiftsskydd, icke-diskriminering, säkerhet och brottsbekämpning (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om stordatas effekter på de grundläggande rättigheterna: integritet, uppgiftsskydd, icke-diskriminering, säkerhet och brottsbekämpning (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatlighet i Malta (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatlighet i Malta (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (26),

| — | med beaktande av studien av den 28 februari 2019 från parlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor Disinformation and propaganda – impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 28 februari 2019 från parlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor Disinformation and propaganda – impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0205/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0205/2020), och av följande skäl:

| A. | Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är mycket viktiga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. Bland viktiga demokratiska uppgifter för medierna inbegrips att stärka insynen och den demokratiska ansvarsskyldigheten. Medierna spelar en central roll i ett demokratiskt samhälle, genom att fungera som offentliga samhällsbevakare samtidigt som de hjälper till att informera och ge egenmakt åt medborgarna genom att bredda deras förståelse av det aktuella politiska och sociala landskapet och främja ett medvetet deltagande av dem i det demokratiska livet. |
| --- | --- |

A.

Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är mycket viktiga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. Bland viktiga demokratiska uppgifter för medierna inbegrips att stärka insynen och den demokratiska ansvarsskyldigheten. Medierna spelar en central roll i ett demokratiskt samhälle, genom att fungera som offentliga samhällsbevakare samtidigt som de hjälper till att informera och ge egenmakt åt medborgarna genom att bredda deras förståelse av det aktuella politiska och sociala landskapet och främja ett medvetet deltagande av dem i det demokratiska livet.

| B. | Krisen belyser journalisters avgörande roll när det gäller att förse medborgare med pålitliga och kontrollerade uppgifter. Därför krävs det ökade insatser för att garantera journalister säkra och anpassade arbetsvillkor. Undersökande journalistik bör särskilt beaktas i kampen mot korruption och administrativa missförhållanden i EU. |
| --- | --- |

B.

Krisen belyser journalisters avgörande roll när det gäller att förse medborgare med pålitliga och kontrollerade uppgifter. Därför krävs det ökade insatser för att garantera journalister säkra och anpassade arbetsvillkor. Undersökande journalistik bör särskilt beaktas i kampen mot korruption och administrativa missförhållanden i EU.

| C. | En del medlemsstater begränsar mediefriheten genom ekonomiska medel, såsom snedvriden offentlig annonsering bland medierna som förändrar konkurrensen, och kontrollerar offentliga medier direkt för att påverka redaktionella beslut och på så sätt säkerställa lojalitet till regeringen. De offentliga myndigheterna bör anta en rättslig ram som främjar utvecklingen av fria, oberoende och pluralistiska medier. |
| --- | --- |

C.

En del medlemsstater begränsar mediefriheten genom ekonomiska medel, såsom snedvriden offentlig annonsering bland medierna som förändrar konkurrensen, och kontrollerar offentliga medier direkt för att påverka redaktionella beslut och på så sätt säkerställa lojalitet till regeringen. De offentliga myndigheterna bör anta en rättslig ram som främjar utvecklingen av fria, oberoende och pluralistiska medier.

| D. | Alla medlemsstater måste följa de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

D.

Alla medlemsstater måste följa de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget.

| E. | Insamling av medier, bristande institutionell öppenhet, hatpropaganda och desinformation utnyttjas allt oftare för politiska syften som verktyg för att öka den sociala polariseringen. Kampen mot dessa företeelser är inte bara relevant för de mänskliga rättigheternas område, utan är också en grundläggande faktor när det gäller att försvara rättsstatsprincipen och demokratin i EU. |
| --- | --- |

E.

Insamling av medier, bristande institutionell öppenhet, hatpropaganda och desinformation utnyttjas allt oftare för politiska syften som verktyg för att öka den sociala polariseringen. Kampen mot dessa företeelser är inte bara relevant för de mänskliga rättigheternas område, utan är också en grundläggande faktor när det gäller att försvara rättsstatsprincipen och demokratin i EU.

| F. | Enligt 2020 års internationella pressfrihetsindex har covid-19-pandemin framhävt och förstärkt många andra kriser som hotar rätten till fritt rapporterad, oberoende, diversifierad och tillförlitlig information. Indexet har avslöjat betydande skillnader mellan de enskilda medlemsstaterna. Vissa av dem finns bland de högst rankade i världen, medan andra hamnar nere vid botten, vilket har lett till en klyfta på mer än 100 platser mellan de medlemsstater som har bäst resultat respektive de som har sämst resultat. Flera medlemsstater har dalat i internationella pressfrihetsrankningar. |
| --- | --- |

F.

Enligt 2020 års internationella pressfrihetsindex har covid-19-pandemin framhävt och förstärkt många andra kriser som hotar rätten till fritt rapporterad, oberoende, diversifierad och tillförlitlig information. Indexet har avslöjat betydande skillnader mellan de enskilda medlemsstaterna. Vissa av dem finns bland de högst rankade i världen, medan andra hamnar nere vid botten, vilket har lett till en klyfta på mer än 100 platser mellan de medlemsstater som har bäst resultat respektive de som har sämst resultat. Flera medlemsstater har dalat i internationella pressfrihetsrankningar.

| G. | Mediefriheten har försämrats de senaste åren, och medan covid-19-pandemin har förvärrat denna försämring har den också gett uppmärksamhet åt mediernas betydelse, liksom rätten att ha tillgång till tillförlitlig information. |
| --- | --- |

G.

Mediefriheten har försämrats de senaste åren, och medan covid-19-pandemin har förvärrat denna försämring har den också gett uppmärksamhet åt mediernas betydelse, liksom rätten att ha tillgång till tillförlitlig information.

| H. | Enligt 2019 års ”Digital News Report”från Reuters Institute hade den genomsnittliga förtroendenivån för nyheter i allmänhet (globalt) gått ned 2 procentenheter till 42 % jämfört med 2018, och mindre än hälften av de tillfrågade (49 %) sade sig lita på de nyhetsmedier som de själva använde. Förtroendet för nyheter som hittas genom sökning (33 %) och på sociala medier (23 %) fortsätter att vara stabilt men är fortfarande mycket lågt. |
| --- | --- |

H.

Enligt 2019 års ”Digital News Report”från Reuters Institute hade den genomsnittliga förtroendenivån för nyheter i allmänhet (globalt) gått ned 2 procentenheter till 42 % jämfört med 2018, och mindre än hälften av de tillfrågade (49 %) sade sig lita på de nyhetsmedier som de själva använde. Förtroendet för nyheter som hittas genom sökning (33 %) och på sociala medier (23 %) fortsätter att vara stabilt men är fortfarande mycket lågt.

| I. | Insyn i medieägandet är en absolut förutsättning för att säkerställa mediernas mångfald och en oberoende journalistik. |
| --- | --- |

I.

Insyn i medieägandet är en absolut förutsättning för att säkerställa mediernas mångfald och en oberoende journalistik.

| J. | Journalister och andra medieaktörer utsätts i EU fortfarande för våld, hot, trakasserier, påtryckningar, (själv)censur, uthängning och till och med mord till följd av att de utför sitt arbete att skydda allmänintresset. De senaste åren har uppvisat ett ökande mönster av hotelser eller trakasserier med avsikt att tysta journalister, vilket kräver brådskande åtgärder för att upprätthålla den centrala roll som de oberoende medierna spelar när det gäller att säkerställa rättsstatsprinciperna. Morden på Daphne Caruana Galizia och Ján Kuciak är två mycket tragiska exempel på hur undersökande journalister görs till måltavlor för att de avslöjar korruption och skyddar demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

J.

Journalister och andra medieaktörer utsätts i EU fortfarande för våld, hot, trakasserier, påtryckningar, (själv)censur, uthängning och till och med mord till följd av att de utför sitt arbete att skydda allmänintresset. De senaste åren har uppvisat ett ökande mönster av hotelser eller trakasserier med avsikt att tysta journalister, vilket kräver brådskande åtgärder för att upprätthålla den centrala roll som de oberoende medierna spelar när det gäller att säkerställa rättsstatsprinciperna. Morden på Daphne Caruana Galizia och Ján Kuciak är två mycket tragiska exempel på hur undersökande journalister görs till måltavlor för att de avslöjar korruption och skyddar demokratin och rättsstatsprincipen.

| K. | Hoten mot mediefriheten inbegriper trakasserier och angrepp mot journalister och åsidosättande av deras rättsliga skydd, och insamling av medier samt politiskt motiverade åtgärder i mediesektorn. |
| --- | --- |

K.

Hoten mot mediefriheten inbegriper trakasserier och angrepp mot journalister och åsidosättande av deras rättsliga skydd, och insamling av medier samt politiskt motiverade åtgärder i mediesektorn.

| L. | Kvinnliga journalister utsätts för könsspecifika former av våld, såsom sexuella trakasserier och trakasserier på nätet. Mer än 70 % av de kvinnor som arbetar inom media har utsatts för mer än en typ av trakasserier, hot eller angrepp online. 52 % av kvinnorna har upplevt dessa typer av överträdelser bara under det senaste året. Trakasserier på nätet är ofta mycket sexualiserade och grundas inte på innehållet i de utsattas arbete, utan på deras fysiska egenskaper, kulturella bakgrund eller privatliv. Dessa hot får kvinnliga journalister att utöva självcensur och har en förlamande effekt på press- och yttrandefriheten. Forskningen visar konsekvent att kvinnor är i minoritet i mediesektorerna, i synnerhet i kreativa roller, och att de är kraftigt underrepresenterade på högre beslutsfattande nivå (27). |
| --- | --- |

L.

Kvinnliga journalister utsätts för könsspecifika former av våld, såsom sexuella trakasserier och trakasserier på nätet. Mer än 70 % av de kvinnor som arbetar inom media har utsatts för mer än en typ av trakasserier, hot eller angrepp online. 52 % av kvinnorna har upplevt dessa typer av överträdelser bara under det senaste året. Trakasserier på nätet är ofta mycket sexualiserade och grundas inte på innehållet i de utsattas arbete, utan på deras fysiska egenskaper, kulturella bakgrund eller privatliv. Dessa hot får kvinnliga journalister att utöva självcensur och har en förlamande effekt på press- och yttrandefriheten. Forskningen visar konsekvent att kvinnor är i minoritet i mediesektorerna, i synnerhet i kreativa roller, och att de är kraftigt underrepresenterade på högre beslutsfattande nivå (27).

| M. | I flera medlemsstater fortsätter strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande att användas för att skrämma journalister till att avbryta undersökningar av korruptionsfall och andra frågor av allmänt intresse. |
| --- | --- |

M.

I flera medlemsstater fortsätter strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande att användas för att skrämma journalister till att avbryta undersökningar av korruptionsfall och andra frågor av allmänt intresse.

| N. | Förutom att journalister utsätts för våld, hot och trakasserier råder det brist i fråga om åtal mot förövarna av dessa brott, och strafflösheten har en förlamande effekt. OSSE rapporterar att strafflöshet råder då t.ex. färre än 15 % av alla mord på journalister i OSSE-området klaras upp. |
| --- | --- |

N.

Förutom att journalister utsätts för våld, hot och trakasserier råder det brist i fråga om åtal mot förövarna av dessa brott, och strafflösheten har en förlamande effekt. OSSE rapporterar att strafflöshet råder då t.ex. färre än 15 % av alla mord på journalister i OSSE-området klaras upp.

| O. | Journalisters rätt att rapportera och undersöka behöver stärkas ytterligare och skyddas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

O.

Journalisters rätt att rapportera och undersöka behöver stärkas ytterligare och skyddas på ett effektivt sätt.

| P. | För att stärka mediefriheten krävs trovärdig och detaljerad information om omfattningen och arten av de utmaningar som man har att hantera i medlemsstaterna och EU som helhet, däribland om fall av överträdelser av principerna för oberoende medier och kränkningar av journalisters grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

P.

För att stärka mediefriheten krävs trovärdig och detaljerad information om omfattningen och arten av de utmaningar som man har att hantera i medlemsstaterna och EU som helhet, däribland om fall av överträdelser av principerna för oberoende medier och kränkningar av journalisters grundläggande rättigheter.

| Q. | Den konstnärliga friheten är en integrerad del av den grundläggande rätten till yttrandefrihet och är väsentlig för Europas kulturella mångfald och demokratiska hälsa. Angreppen på den konstnärliga friheten ökar men förblir osynliga. |
| --- | --- |

Q.

Den konstnärliga friheten är en integrerad del av den grundläggande rätten till yttrandefrihet och är väsentlig för Europas kulturella mångfald och demokratiska hälsa. Angreppen på den konstnärliga friheten ökar men förblir osynliga.

| R. | Den globala covid-19-krisen har förödande sociala och ekonomiska konsekvenser för mediesektorn. Medieföretagen har rapporterat betydande förluster i sina reklamintäkter. Tusentals mediearbetare har redan förlorat eller riskerar att förlora sina jobb, antingen tillfälligt eller permanent. Detta har haft en särskilt stor inverkan på frilansande journalister och mediearbetare, vilka ökar i antal i hela EU och redan utgör en betydande andel av alla journalister och mediearbetare i Europa. Detta medför i slutändan en allvarlig risk för främjande av att information ännu mer koncentreras till några få händer och att spridningen av fri och oberoende information hindras. Ekonomisk hållbarhet för arbetstillfällen och ekonomiskt oberoende är en avgörande del av pressfriheten. |
| --- | --- |

R.

Den globala covid-19-krisen har förödande sociala och ekonomiska konsekvenser för mediesektorn. Medieföretagen har rapporterat betydande förluster i sina reklamintäkter. Tusentals mediearbetare har redan förlorat eller riskerar att förlora sina jobb, antingen tillfälligt eller permanent. Detta har haft en särskilt stor inverkan på frilansande journalister och mediearbetare, vilka ökar i antal i hela EU och redan utgör en betydande andel av alla journalister och mediearbetare i Europa. Detta medför i slutändan en allvarlig risk för främjande av att information ännu mer koncentreras till några få händer och att spridningen av fri och oberoende information hindras. Ekonomisk hållbarhet för arbetstillfällen och ekonomiskt oberoende är en avgörande del av pressfriheten.

| S. | De digitala reklamintäkterna gynnar ofta aktörer utanför EU, och de europeiska mediernas intäkter minskar kraftigt, vilket äventyrar framtiden för traditionella reklamfinansierade medieföretag såsom kommersiella tv-kanaler, dagstidningar och tidskrifter. |
| --- | --- |

S.

De digitala reklamintäkterna gynnar ofta aktörer utanför EU, och de europeiska mediernas intäkter minskar kraftigt, vilket äventyrar framtiden för traditionella reklamfinansierade medieföretag såsom kommersiella tv-kanaler, dagstidningar och tidskrifter.

| T. | I vissa medlemsstater har de statliga stöden till mediekanalerna inte genomförts på ett transparent sätt, vilket medför en allvarlig risk för dessa kanalers oberoende och trovärdighet. |
| --- | --- |

T.

I vissa medlemsstater har de statliga stöden till mediekanalerna inte genomförts på ett transparent sätt, vilket medför en allvarlig risk för dessa kanalers oberoende och trovärdighet.

| U. | Affärsmodellen för plattformar för sociala medier, som bygger på individuellt riktad reklam, spelar en roll för att sprida och förstärka hatpropaganda som driver till diskriminering och våld, och främja radikalisering som leder till våldsam extremism, inbegripet genom spridning av olagligt innehåll. Att bekämpa alla former av intolerans är en central del av skyddet av de mänskliga rättigheterna enligt Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

U.

Affärsmodellen för plattformar för sociala medier, som bygger på individuellt riktad reklam, spelar en roll för att sprida och förstärka hatpropaganda som driver till diskriminering och våld, och främja radikalisering som leder till våldsam extremism, inbegripet genom spridning av olagligt innehåll. Att bekämpa alla former av intolerans är en central del av skyddet av de mänskliga rättigheterna enligt Europadomstolens rättspraxis.

| V. | Covid-19-pandemin har medfört att vissa särskilt sårbara personer har stigmatiserats, däribland i media, vilket har främjat polariseringen inom EU-samhället och spridningen av hatpropaganda. |
| --- | --- |

V.

Covid-19-pandemin har medfört att vissa särskilt sårbara personer har stigmatiserats, däribland i media, vilket har främjat polariseringen inom EU-samhället och spridningen av hatpropaganda.

| W. | Företeelsen cybervåld (inbegripet hatpropaganda på nätet, nätstalkning och trakasserier på nätet) blir allt vanligare. Kvinnor som har en offentlig roll, bland annat politiker, journalister och aktivister som kämpar för kvinnors och sexuella minoriteters rättigheter, blir alltmer en primär måltavla för nätmobbning och våld på nätet. |
| --- | --- |

W.

Företeelsen cybervåld (inbegripet hatpropaganda på nätet, nätstalkning och trakasserier på nätet) blir allt vanligare. Kvinnor som har en offentlig roll, bland annat politiker, journalister och aktivister som kämpar för kvinnors och sexuella minoriteters rättigheter, blir alltmer en primär måltavla för nätmobbning och våld på nätet.

| X. | Enligt direktivet om audiovisuella medietjänster är myndigheterna i alla medlemsstater skyldiga att säkerställa att audiovisuella medietjänster och videodelningsplattformar vidtar åtgärder för att skydda allmänheten mot program, användarproducerade videor och audiovisuella kommersiella meddelanden som innehåller uppmaningar till våld eller hat mot någon grupp av personer eller en medlem av en grupp, baserat på någon av de grunder som anges i artikel 21 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Enligt direktivet om audiovisuella medietjänster är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa medietillsynsmyndigheternas oberoende. |
| --- | --- |

X.

Enligt direktivet om audiovisuella medietjänster är myndigheterna i alla medlemsstater skyldiga att säkerställa att audiovisuella medietjänster och videodelningsplattformar vidtar åtgärder för att skydda allmänheten mot program, användarproducerade videor och audiovisuella kommersiella meddelanden som innehåller uppmaningar till våld eller hat mot någon grupp av personer eller en medlem av en grupp, baserat på någon av de grunder som anges i artikel 21 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Enligt direktivet om audiovisuella medietjänster är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa medietillsynsmyndigheternas oberoende.

| Y. | Spridningen av felaktig och vilseledande information, liksom oproportionella åtgärder för att bekämpa den på digitala plattformar, utgör ett hot mot informationsfriheten, den demokratiska diskursen och mediernas oberoende och har stärkt behovet av högkvalitativa traditionella medier. Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. |
| --- | --- |

Y.

Spridningen av felaktig och vilseledande information, liksom oproportionella åtgärder för att bekämpa den på digitala plattformar, utgör ett hot mot informationsfriheten, den demokratiska diskursen och mediernas oberoende och har stärkt behovet av högkvalitativa traditionella medier. Dataanalys och algoritmer påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna.

| Z. | Den massiva spridningen av nyheter från olika källor som är svåra att verifiera och den allt större roll som spelas av sociala medier och meddelandetjänster påverkar EU-medborgares grundläggande rättigheter negativt. Covid-19-pandemin har påskyndat effekterna av desinformation online, ibland med allvarliga konsekvenser för folkhälsan, och har ytterligare tydliggjort behovet av att säkerställa fri och oberoende information för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. Avsaknaden av en samordnad kommunikationsstrategi på EU-nivå har gynnat vågen av desinformation om pandemin, särskilt i sociala medier och meddelandetjänster. |
| --- | --- |

Z.

Den massiva spridningen av nyheter från olika källor som är svåra att verifiera och den allt större roll som spelas av sociala medier och meddelandetjänster påverkar EU-medborgares grundläggande rättigheter negativt. Covid-19-pandemin har påskyndat effekterna av desinformation online, ibland med allvarliga konsekvenser för folkhälsan, och har ytterligare tydliggjort behovet av att säkerställa fri och oberoende information för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. Avsaknaden av en samordnad kommunikationsstrategi på EU-nivå har gynnat vågen av desinformation om pandemin, särskilt i sociala medier och meddelandetjänster.

| AA. | Desinformation och felaktig information som rör covid-19 kan orsaka panik och socialt missnöje och kräver åtgärder. Åtgärder för att bekämpa desinformation får inte användas som en förevändning för att införa oproportionella inskränkningar av pressfriheten, undergräva mediernas mångfald och äventyra journalisters säkerhet. Rapporter visar att samordnade kampanjer har bedrivits bland medlemsstaterna och angränsande regioner för att främja falsk hälsoinformation och desinformation om EU och dess partner. Kommissionen behandlar dessa företeelser i sitt nyligen offentliggjorda gemensamma meddelande om att gripa in mot covid-19-desinformation. Vissa regeringar har använt sig av nödlagstiftning, och även om några av restriktionerna kommer att vara tillfälliga finns det risk för att andra förlängs till långt efter att hälsokrisen upphört. Mångfald av informationskällor, ansvarsskyldighet och institutionell transparens är ett primärt defensivt skydd mot desinformation. |
| --- | --- |

AA.

Desinformation och felaktig information som rör covid-19 kan orsaka panik och socialt missnöje och kräver åtgärder. Åtgärder för att bekämpa desinformation får inte användas som en förevändning för att införa oproportionella inskränkningar av pressfriheten, undergräva mediernas mångfald och äventyra journalisters säkerhet. Rapporter visar att samordnade kampanjer har bedrivits bland medlemsstaterna och angränsande regioner för att främja falsk hälsoinformation och desinformation om EU och dess partner. Kommissionen behandlar dessa företeelser i sitt nyligen offentliggjorda gemensamma meddelande om att gripa in mot covid-19-desinformation. Vissa regeringar har använt sig av nödlagstiftning, och även om några av restriktionerna kommer att vara tillfälliga finns det risk för att andra förlängs till långt efter att hälsokrisen upphört. Mångfald av informationskällor, ansvarsskyldighet och institutionell transparens är ett primärt defensivt skydd mot desinformation.

| AB. | Verkligt oberoende och tillräckligt finansierade public service-medier som är verksamma på olika plattformar är centralt för en fungerande demokrati i EU. |
| --- | --- |

AB.

Verkligt oberoende och tillräckligt finansierade public service-medier som är verksamma på olika plattformar är centralt för en fungerande demokrati i EU.

Mediefrihet, mediernas mångfald och skyddet av journalister i Europa

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin fortsatt djupa oro över situationen för mediefriheten inom EU mot bakgrund av de övergrepp och angrepp som fortfarande begås mot journalister och mediearbetare i vissa medlemsstater på grund av deras arbete, liksom över att det offentliga nedsvärtandet av yrket blir alltmer omfattande och att yrket allmänt försvagas, vilket framför allt verkar nedtyngande för lokal, undersökande och gränsöverskridande journalistik. Parlamentet betonar att medlemsstaterna, i enlighet med Europarådets rekommendation av den 7 mars 2018 om mediernas mångfald och om insyn i medieägandet, har en positiv skyldighet att, både på och utanför internet, främja en gynnsam miljö för yttrandefriheten där alla kan utöva sin rätt till yttrandefrihet, och uppmanar medlemsstaterna att fullt ut stödja och ställa sig bakom rekommendationen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt bedrövat över morden på Daphne Caruana Galizia i Malta och Ján Kuciak och hans fästmö Martina Kušnírová i Slovakien på grund av deras undersökande arbete för att avslöja korruption och andra brott, och upprepar vikten av en oberoende utredning för att ställa förövarna av och hjärnorna bakom dessa brott inför rätta. Parlamentet uppmanar de nationella brottsbekämpande myndigheterna att samarbeta fullt ut med Europol och andra relevanta internationella organisationer i detta avseende. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att journalister och mediearbetare ofta har osäkra arbetsvillkor, vilket äventyrar deras förmåga att arbeta på ett lämpligt sätt och därigenom hämmar mediefriheten. Parlamentet betonar att adekvata arbetsförhållanden för journalister är avgörande för att främja journalistik av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja hållbara åtgärder som syftar till att finansiera och stödja högkvalitativ och oberoende journalistik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om den väsentliga roll som undersökande journalistik spelar i kampen mot organiserad brottslighet genom att samla in och länka samman relevant information och på så sätt avslöja kriminella nätverk och olagliga verksamheter. Parlamentet framhåller att detta arbete utsätter journalisterna för ökad personlig risk. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som undersökande journalister spelar när det gäller att hålla makthavare ansvariga och utföra sina funktioner som samhällsbevakare för demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar med kraft sin uppmaning till kommissionen att behandla försöken från medlemsstaters regeringar att skada mediernas frihet och mångfald som utgörande ett allvarligt och systematiskt maktmissbruk som strider mot EU:s grundläggande värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att införa ett särskilt kapitel om övervakning av mediernas frihet och mångfald i sin årsrapport om situationen för rättsstatsprincipen inom EU. I detta sammanhang föreslår parlamentet en bottom-up-strategi som återspeglar enskildas röster och mångfald för att säkerställa att de utmaningar som journalister och mediesektorn ställs inför identifieras på ett effektivt sätt. Parlamentet begär dessutom att man i detta kapitel inbegriper landsspecifika rekommendationer och ändamålsenliga svar samt en bedömning av insynen i ägandet och graden av statlig och privat inblandning i EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt samarbeta med Europarådet för att utbyta bästa praxis och säkerställa att de åtgärder som vidtas kompletterar varandra. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och upprätthålla en trovärdig ram för skydd av mediefriheten och mediernas mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter att införa standarder och riktmärken för mediefrihet på unionsnivå samt incitament för ökad konvergens mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut stödja och stärka de verktyg som redan tagits fram för att främja och skydda de rättigheter och friheter som fastställs i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 10 i Europakonventionen, såsom övervakningsverktyget för mediepluralism och Europarådets plattform för skydd av journalistik och journalisters säkerhet, och att snabbt reagera på eventuella hot mot och kränkningar av dessa rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att beakta de effekter som de nödåtgärder vilka vidtagits under 2020 inom ramen för covid-19 har på pressfrihet, institutionell transparens, ansvarsskyldighet, mediernas mångfald och journalisters säkerhet, inbegripet genom en översikt över angreppen mot journalister runt om i EU och medlemsstaternas reaktioner i detta avseende. Parlamentet påminner om sitt upprepade krav om en permanent, oberoende och övergripande mekanism som omfattar demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i EU. Parlamentet anser att EU-mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter måste förankra mediefrihet, inbegripet konstnärlig frihet, som en oundgänglig hörnsten i ett demokratiskt system. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att samla in information och statistik om mediernas frihet och mångfald i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar public service-mediernas oersättliga roll och betonar att det är av avgörande betydelse att deras oberoende från politisk inblandning säkerställs och upprätthålls. Parlamentet betonar dessutom behovet av att säkerställa det ekonomiska oberoendet för privata marknadsaktörer och villkoren för deras verksamhets hållbarhet, i syfte att undvika insamling av medier. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin begäran om en ambitiös EU-handlingsplan för medier. Parlamentet fördömer vissa medlemsstaternas försök att tysta kritiska och oberoende medier och undergräva mediernas frihet och mångfald. Parlamentet varnar för försöken att undertrycka sådana medier indirekt genom ekonomiskt stöd och fördömer särskilt försöken att kontrollera public service-medier. Parlamentet beklagar djupt att radio och tv i allmänhetens tjänst i vissa medlemsstater har blivit ett exempel på regeringsvänlig propaganda, som ofta utestänger oppositionen och minoritetsgrupper från samhället eller framställer dem på ett nedsättande sätt och i vissa fall till och med uppmanar till våld. Parlamentet understryker att tillgången till information i vissa medlemsstater, och särskilt i landsbygdsområden, är begränsad till offentlig propaganda och att språkbarriärer begränsar tillgången till internationella nyheter. Parlamentet påminner om att tillgången till information och journalistik av hög kvalitet är av största vikt för demokratin. Parlamentet framhåller bristen på obligatorisk innehållsanalys för medierna i vissa medlemsstater, vilket skulle ge jämförbara offentliga data när det gäller förekomsten av regeringsvänliga och oppositionella röster på tv och radio, särskilt under valkampanjer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet på rekommendationerna i Europarådets parlamentariska församlings resolution 2255 av den 23 januari 2019, som uppmanar medlemsstaterna att garantera redaktionellt oberoende, samt tillräcklig och stabil finansiering, för public service-medier. Parlamentet framhåller att nationella, regionala och lokala medier, och i synnerhet public service-medier, har ett viktigt ansvar att tjäna allmänintresset och korrekt avspegla den kulturella, språkliga, sociala och politiska mångfalden i våra samhällen. Parlamentet betonar att public-service-mediernas roll som tillförlitliga leverantörer som tjänar allmänhetens intresse skulle förbättras av en lämplig och hållbar finansiering, fri från politisk inblandning i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att använda finansieringsmodeller där public service-medier finansieras från källor som är oberoende av politiskt beslutsfattande. Parlamentet betonar det skriande behovet av att skydda oberoende myndigheter och säkerställa en stark och oberoende tillsyn av audiovisuella medier, mot otillbörlig statlig och kommersiell inblandning och försök att påverka utgivningspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rättslig ram för att övervaka public service-mediernas verksamhet, inklusive huruvida de uppfyller kriterierna för ansvarsfull ledning och uppgiftsbaserad finansiering och om deras tjänster uppfyller förväntningarna om en faktabaserad, rättvis och etisk journalistik. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer bristen på en balanserad politisk debatt bland medierna i vissa medlemsstater och att det i praktiken förekommer politiskt motiverade begränsningar av information, till exempel nekad tillgång till uppgifter av allmänt intresse, användning av förseningstaktiker, oberättigat minskad räckvidd på begärd information, bannlysning av journalister från offentliga platser, inklusive parlament, begränsning av journalisters möjligheter att genomföra intervjuer med politiker och regeringsmedlemmar och undvikande av intervjuer med medieföretag som inte tillhör det regeringsvänliga konglomeratet, även sådana som har betydande nationell räckvidd. Parlamentet betonar att offentliga myndigheter måste säkerställa transparens i fråga om sin verksamhet och därigenom bidra till att stärka allmänhetens förtroende, i och med att ett fritt informationsflöde bidrar till att skydda liv och hälsa och främjar debatt och beslutsfattande inom sociala, ekonomiska och politiska frågor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att journalister och medieföretag har meningsfull tillgång till parlamentariska debatter, parlamentsledamöter och högt uppsatta regeringstjänstemän, data av allmänt intresse och offentliga evenemang och presskonferenser, särskilt regeringarnas, eftersom bristen på sådan tillgång allvarligt begränsar mediefriheten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin oro över bristen på specifika rättsliga eller politiska ramar som skyddar journalister och mediearbetare mot våld, hot och trakasserier på nationell nivå inom EU. Parlamentet uppmanar offentliga personer och företrädare för myndigheterna att avstå från att tala nedsättande om journalister eftersom detta undergräver förtroendet för medierna i hela samhället. Parlamentet understryker den viktiga roll som journalister spelar genom att rapportera om protester och demonstrationer och begär att de skyddas så att de kan utföra sin roll utan rädsla. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla särskilda utbildningsprogram för brottsbekämpande myndigheter med ansvar för skydd av journalister. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att – i lag och i praktiken – säkerställa att journalister och andra medieaktörer samt deras källor ges effektivt skydd samt säkerhet, inbegripet i ett gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet är i detta avseende starkt övertygat om att medlemsstaterna bör förbjuda att privatdetektiver används som en skrämseltaktik i syfte att ta reda på information om journalister i deras yrkesroll eller om deras källor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över de ökande politiska angreppen mot medierna och beklagar djupt bristen på skydd för journalistiska källor. Parlamentet påminner om medlemsstaternas skyldighet att utföra skyndsamma, opartiska och effektiva utredningar av angrepp, såsom hot, mord, trakasserier, hotelser och misshandel mot journalister och uppmanar med kraft medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att få slut på hot och angrepp mot journalister och mediearbetare, säkerställa ansvarsskyldighet och garantera att offer och deras familjer har tillgång till lämpliga rättsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att mekanismer för rapportering är tillgängliga. Parlamentet efterfrågar ett genomförande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, vilka betonar att EU ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att journalister skyddas, både genom förebyggande åtgärder och genom att uppmana till effektiva utredningar när kränkningar inträffar. Parlamentet framhåller att kvinnliga journalister är särskilt utsatta för trakasserier och hotelser och därför bör ges ytterligare skydd. Parlamentet uttrycker djup oro över ökningen av angrepp mot kvinnliga journalister och mediearbetare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att tillämpa ett könsmedvetet tillvägagångssätt när de överväger åtgärder för att ta itu med journalisters säkerhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Europarådets rekommendation om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet och att så snart som möjligt i sin nationella lagstiftning införliva direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, vilket siktar på att fastställa gemensamma minimistandarder för att säkerställa en hög nivå av skydd för visselblåsare. Parlamentet framhåller att visselblåsning är av avgörande betydelse för undersökande journalistik och för pressfriheten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer användningen av strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande för att tysta eller skrämma undersökande journalister och medier och skapa ett klimat av rädsla kring deras rapportering om vissa ämnen. Parlamentet upprepar med kraft sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett övergripande förslag till ett direktiv som siktar på att fastställa miniminormer i EU mot användningen av så kallade strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om slutrekommendationerna från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) i dess resolution av den 23 oktober 2013, om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, enligt vilken lagarna om ärekränkning och förtal avskräcker från eventuella avslöjanden av fall av korruption. Parlamentet upprepar sin begäran till alla medlemsstater att avkriminalisera ärekränkning och förtal i sina rättssystem, åtminstone i de fall som rör anklagelser om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt i medlemsstaterna och utanför dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en jourlinje i EU som en snabbinsatsmekanism för journalister som begär skydd och att säkerställa att tillräcklig uppmärksamhet ägnas åt deras situation. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att alltför hög koncentration av ägande inom de sektorer som producerar och distribuerar innehåll riskerar att hota medborgarnas tillgång till ett varierat innehåll. Parlamentet understryker att mediepluralism, som är beroende av att det finns en mångfald vad gäller mediernas ägande och innehåll samt oberoende journalistik, är avgörande för att hantera spridningen av desinformation och säkerställa att de europeiska medborgarna är välinformerade. Parlamentet påminner om att mediernas ägarkoncentration, enligt övervakningsverktyget för mediepluralism 2020, fortsätter att utgöra en av de mest betydande riskerna för mediernas pluralism och anses skapa hinder för en mångfald av information. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta och genomföra regelverk om medieägande i syfte att undvika horisontell koncentration av ägande i mediesektorn och att garantera transparens, öppenhet och enkel tillgång för medborgare när det gäller information om mediers ägande, finansieringskällor och förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att befintliga EU-instrument mot ägarkoncentration och olagligt statligt stöd genomförs på medlemsstatsnivå för att öka mångfalden i medielandskapet. Parlamentet fördömer alla försök att monopolisera medieägandet i medlemsstaterna eller utöva politiskt inflytande över mediernas styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera snabbt och beslutsamt för att öka insynen i medieägandet och de finansieringskällor som medieägare använder. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka insatserna för att säkerställa att medierna proaktivt offentliggör information om sina ägarstrukturer, inklusive sina verkliga huvudmän, och att tydliga regler införs för att förhindra eventuella intressekonflikter i mediernas ägarstrukturer, med särskild tonvikt på att undvika politisk inblandning. Parlamentet fördömer regeringars överdrivna inblandning i mediernas mångfald genom offentlig reklam. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka användningen av EU-medel som anslagits till att stödja fria och oberoende medier i syfte att kanalisera resurserna till dem som behöver dem. Parlamentet betonar i detta avseende att EU-medel inte får spenderas på statskontrollerade medier och medier som distribuerar politisk propaganda. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar djupt att medietillsynsorgan i vissa medlemsstater har hamnat under regeringens inflytande och agerar på ett partiskt sätt mot medier som är kritiska mot regeringen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är bekymrat över försöken att utnyttja covid-19-pandemin för att bestraffa oberoende och kritiska medier och införa begränsningar av mediernas tillgång till och granskning av regeringars beslut och åtgärder genom att anta exceptionella åtgärder som undertrycker eller försvagar institutionella transparensmekanismer och genom att hämma en ordentlig och informerad debatt om åtgärderna. Parlamentet betonar journalistikens roll och det fria flödet av information som avgörande för EU:s insatser för att begränsa covid-19-pandemin. Parlamentet påpekar att journalistiken även spelar en avgörande roll vid ett akut hot mot folkhälsan. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett övergripande sätt övervaka sådana metoder från nationella regeringars sida och att ta med resultaten i sin kommande årsrapport om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt införa återhämtningspaket på EU-nivå och nationell nivå, för att skydda arbetstillfällen och försörjningsmöjligheter för journalister och mediearbetare, stödja företag och finansiera public service-medier genom den ekonomiska återhämtningsplanen efter covid-19, med full respekt för EU:s konkurrensregler. Parlamentet framhåller att vissa medieföretag, och i synnerhet lokala medieplattformar, under covid-19-krisen har beräknat förluster på upp till 80 % (28) av sina intäkter på grund av den minskade annonseringen. Parlamentet betonar att EU-medborgarna, mot bakgrund av pandemin, behöver professionella, ekonomiskt säkra och oberoende journalister. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt krav på att det ska inrättas en permanent europeisk fond för journalister inom ramen för nästa fleråriga budgetram (2021–2027), efter omformulering till följd av covid-19-krisen, som erbjuder direkt ekonomiskt stöd till oberoende journalister och medieföretag, frilansare och egenföretagande mediearbetare. Parlamentet understryker att finansieringen bör förvaltas av oberoende organisationer för att undvika eventuell inblandning i redaktionellt beslutsfattande och att stöd endast bör ges till de offentliga och kommersiella medier som verkligen är oberoende och fria från statlig eller annan inblandning. Parlamentet påminner om att särskild tonvikt även bör läggas vid oberoende nystartade medieföretag, särskilt lokala sådana, i medlemsstater där mediefriheten de senaste åren har försämrats, mediernas ägarkoncentration ökat betydligt och public service-medier hotas av politisk inblandning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang sin begäran om en ambitiös EU-handlingsplan för medier för att stödja utvecklingen av ett livfullt och pluralistiskt medielandskap. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet efterfrågar en ambitiös flerårig budgetram med ökade budgetanslag för att stödja medier och oberoende journalistik, särskilt undersökande journalistik. Parlamentet betonar vikten av innovation inom journalistik och nyhetsmedier, vilket skulle kunna främjas genom EU-finansiering. Parlamentet noterar med oro de budgetnedskärningar som planeras i kommissionens reviderade budgetförslag för ramprogrammet Kreativa Europa och fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar med glädje tilldelningen av EU-medel för att göra det möjligt att sjösätta nya projekt, såsom den Europaomfattande snabbinsatsmekanismen för kränkningar av press- och mediefriheten och en fond för gränsöverskridande undersökande journalistik för att stärka mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att medierna spelar en viktig roll när det gäller att främja jämställdhet och antidiskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta aktiva åtgärder för att främja jämställdhet inom mediesektorn så att fler kvinnor kan inneha kreativa och beslutsfattande befattningar, vilket skulle göra det möjligt för medierna att bidra till att åstadkomma en tillbakagång för könsstereotyper. |
| --- | --- |

23.

Hatpropaganda

| 24. | Europaparlamentet fördömer alla typer av fall av hatbrott, hatpropaganda och anklagelser som är grundlösa eller som formulerats med bedrägliga avsikter (29), både på och utanför internet, motiverade av diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, som äger rum inom EU och på annat håll. Parlamentet uttrycker oro över hatbrotten och brotten med koppling till uppvigling till diskriminering eller våld, vilka har skett under covid-19-pandemin och medfört att vissa särskilt sårbara personer har stigmatiserats. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att regeringar och politiska partier i hela EU använder alltmer hatpropaganda i sin politiska kommunikation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med kraft fördöma och bekämpa hatbrott, hatpropaganda och utpekande av syndabockar som politiker och offentliga tjänstemän gör sig skyldiga till, på alla nivåer och i alla typer av medier, eftersom dessa företeelser direkt normaliserar och förstärker hat och våld i samhället, och att avstå från diskriminerande och uppviglande retorik i regeringens kommunikation, eftersom sådan retorik är skadlig för samhället. Parlamentet betonar att påföljder alltid bör överensstämma med de internationella standarderna för yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att, i den mån som lagen tillåter, garantera och uppmuntra yttrandefrihet, inbegripet konstnärlig frihet, som är avgörande för en livskraftig demokratisk debatt. Parlamentet påminner om att rasistiskt och främlingsfientligt tal inte omfattas av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att genomföra och verkställa ytterligare åtgärder för att förebygga, fördöma och bekämpa hatpropaganda och hatbrott, som ett sätt att motverka spridningen av hatpropaganda och våld på och utanför internet, och samtidigt säkerställa att brottsbekämpande myndigheter tillämpar effektiva metoder för registrering av hatbrott baserat på de principer som antagits av EU:s högnivågrupp för bekämpande av rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att hatpropaganda på nätet har blivit alltmer utbrett på senare år i takt med att enskilda personer och störande aktörer använder internetbaserade plattformar för att sprida hatisk eller falsk information. Parlamentet betonar att detta skadar det gemensamma allmänintresset eftersom skadligt innehåll undergräver en respektfull och ärlig offentlig diskurs och utgör ett hot mot den allmänna säkerheten med tanke på att hatpropaganda på internet kan ge upphov till våld ute i verkligheten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att den rättsliga ramen för att bekämpa hatpropaganda och diskriminering bör stärkas. Parlamentet upprepar sin begäran om att blockeringen av förhandlingarna om det övergripande antidiskrimineringsdirektivet upphävs för detta ändamål. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka kvinnors säkerhet på offentliga platser och på internet, att ta itu med framväxande former av könsrelaterat våld, såsom nätstalkning och trakasserier på nätet, och att införa heltäckande mekanismer för att bistå offer för sådant våld. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att aktivera ”övergångsklausulen” i artikel 83.1 i EUF-fördraget för att inkludera våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld (inklusive nätvåld) i EU:s brottsförteckning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet, som främjas av kommissionen, och dess femte utvärderingsrunda, av vilken det framgår att it-företag i genomsnitt tar bort 71 % av den olagliga hatpropaganda som anmäls till dem. Parlamentet påminner om att journalister och det civila samhällets organisationer bör ingå i utvärderingarna och översynerna av uppförandekoden och att de it-företag som deltar i uppförandekoden granskar begäranden om avlägsnande endast i förhållande till sina allmänna villkor och riktlinjerna för webbplatsen. Parlamentet framhåller det stora skönsmässiga utrymme som privata företag har för att avgöra vad som är olagligt. Parlamentet uppmuntrar alla företag som driver plattformar för sociala medier att delta i uppförandekoden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna med alla lämpliga medel måste se till att medierna, inbegripet onlinemedier och sociala medier samt reklam, är fria från alla slags uppmaningar till våld eller hat mot en person eller grupp av personer, som kan ha en direkt inverkan på dessa personers deltagande i det civila samhället. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, medlemsstaterna och företag inom sociala medier att motverka spridning av rasism, främlingsfientlighet, hbti-fobi och religiöst hat på internet, i samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samla in mer tillförlitlig data om omfattningen av hatpropaganda och hatbrott. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den bristande rapporteringen om hatbrott från brottsoffer på grund av otillräckliga skyddsåtgärder och på grund av att myndigheterna inte utreder fall ordentligt och inte har fått stopp på strafflösheten för hatbrott i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och sprida verktyg och mekanismer för rapportering av hatbrott och hatpropaganda och att se till att alla fall av påstådda hatbrott eller påstådd hatpropaganda verkligen utreds, lagförs och prövas. |
| --- | --- |

33.

Desinformation och plattformarnas roll

| 34. | Europaparlamentet noterar att den nya digitala tekniken och sociala medier har varit faktorer för problemet med spridning av desinformation och utländsk inblandning och har lett till att onlineplattformar spelar en inflytelserik roll när det gäller att offentliggöra, sprida och främja nyheter och annat medieinnehåll. Parlamentet upprepar sin oro över att desinformation utgör ett potentiellt hot mot informationsfriheten, yttrandefriheten, den demokratiska diskursen, mediernas oberoende och folkhälsan. Parlamentet framhåller att åtgärder som bekämpar desinformation bör fokusera på att främja en mångfald av åsikter genom främjande av högkvalitativ journalistik, leverera tillförlitlig, faktabaserad och verifierad information samt utveckla mediekunnighet och att alla sådana åtgärder måste tillhandahålla garantier för informations- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet begär ett ökat samarbete mellan onlineplattformar och brottsbekämpande myndigheter för att på ett effektivt sätt ta itu med spridningen av meddelanden som uppviglar till hat eller uppmanar till våld. Parlamentet betonar vikten av att snabbt avlägsna olagligt innehåll för att stävja okontrollerad spridning av det. Parlamentet framhåller dock att onlineplattformarna inte kan och inte får bli privata censurorgan och att onlineplattformarnas arbete med att avlägsna olagligt innehåll måste omfattas av skyddsåtgärder, däribland medlemsstaternas domstolars rättsliga prövning, så att yttrandefriheten, inbegripet den konstnärliga friheten, rätten till fri och oberoende information och medborgarnas grundläggande rättigheter i allmänhet kan skyddas. Parlamentet påminner om att onlineplattformar är en del av den offentliga sfär på nätet där offentlig debatt äger rum. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa skyddsåtgärder för plattformar så att grundläggande rättigheter och yttrandefriheten respekteras. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att politisk profilering, desinformation och manipulering av information ofta används av politiska partier och privata eller offentliga enheter, och upprepar sin oro över att bevis på inblandning kontinuerligt uppdagas, med tecken på utländskt inflytande, inför alla större nationella val och EU-val, och att en stor del av denna inblandning sker till förmån för EU-fientliga och populistiska kandidater som har för avsikt att skapa polarisering och avskaffa den ideologiska mångfalden samt rikta in sig på specifika minoriteter och sårbara grupper. Parlamentet påpekar att kampen mot inblandning från tredjeländer i framtiden kommer att vara en grundläggande faktor för att upprätthålla europeiska värden och demokrati. Parlamentet understryker i samband med covid-19-krisen att desinformation och sensationsinriktade medierapporter om pandemin även har använts av högerextrema och populistiska grupper och politiker för att angripa minoritetsgrupper och bidra till den invandringsfientliga retoriken, vilket har lett till ökade fall av rasistisk och främlingsfientlig hatpropaganda samt diskriminering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att olika former av felaktig information och desinformation, liksom andra former av informationsmanipulering med anknytning till bland annat covid-19-pandemin, fortsätter att spridas runt om i världen och ofta är inriktade på de mest sårbara grupperna, och kan få skadliga konsekvenser för den allmänna säkerheten, folkhälsan och en effektiv krishantering. Parlamentet anser att sådana desinformationskampanjer syftar till att försvaga den demokratiska processen och medborgarnas förtroende för medlemsstaternas demokratiska institutioner. Parlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet av den 10 juni 2020 om att gripa in mot covid-19-desinformation. Parlamentet påminner om att alla åtgärder för att bekämpa desinformation, inbegripet de åtgärder som vidtas inom ramen för covid-19-krisen, måste vara nödvändiga, proportionella, transparenta, tillfälliga och omfattas av regelbunden översyn och undvika varje eventuell tendens att leda till ett offentligt monopol eller en offentlig koncentration av informationskällor och att de under inga omständigheter får hindra journalister och medieaktörer från att utföra sitt arbete eller leda till att innehåll avlägsnas på ett otillbörligt sätt eller till att sådant innehåll blockeras på internet. Parlamentet beklagar djupt att vissa onlineplattformar avlägsnar eller censurerar innehåll, däribland journalistiskt innehåll, med koppling till covid-19-pandemin på grundval av icke-transparenta allmänna villkor som begränsar yttrandefriheten i onödan. Parlamentet betonar att sådana åtgärder kan leda till att tillgången till viktig folkhälsoinformation förhindras eller begränsas. Parlamentet framhåller att eventuella försök att kriminalisera information som rör pandemin kan skapa misstro mot institutionell information, fördröja tillgången till tillförlitlig information och ha en förlamande effekt på yttrandefriheten. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet fördömer konspirationsteorier och offentligt finansierade desinformationskampanjer som syftar till att misskreditera EU och vilseleda allmänheten om dess mål och verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öppet fördöma och avslöja de lögner och den desinformation som statliga myndigheter sprider om EU och att offentliggöra och distribuera ett faktabaserat svar i syfte att informera medborgarna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att lägga fram en europeisk handlingsplan för demokrati som syftar till att motverka desinformation och anpassa sig till föränderliga hot och manipulationer, samt till att stödja fria och oberoende medier. Parlamentet betonar i detta sammanhang att skydd för yttrandefriheten, inbegripet fria, oberoende och ekonomiskt bärkraftiga medier, konstnärlig frihet, innehåll om grundläggande rättigheter och demokratisk debatt, och samtidigt bekämpande av hatpropaganda och desinformation, är en grundläggande faktor när det gäller att försvara rättsstatsprincipen och demokratin i EU. Parlamentet noterar bekymrat att en studie genomförd av Global Disinformation Index (GDII) ger vid handen att webbplatser som sprider desinformation i EU tar in mer än 70 miljoner euro i reklamintäkter varje år. Parlamentet framhåller de potentiellt negativa effekterna av affärsmodeller som bygger på individuellt riktad reklam. Parlamentet bekräftar att den allmänna dataskyddsförordningen (30) föreskriver rätten för enskilda personer att inte bli föremål för genomgripande onlinekartläggning på webbplatser och i applikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att engagera sig ytterligare i detta avseende och öka ansträngningarna för att få stopp på sådana metoder, bekämpa strategisk, automatiserad förstärkning av desinformation genom användning av bottar eller falska profiler på nätet och öka insynen i finansieringen och distributionen av internetreklam. Parlamentet uppmanar dessutom alla onlineplattformar att säkerställa att de algoritmer som ligger till grund för deras sökfunktioner inte i första hand bygger på reklam. Parlamentet begär att det inrättas en flerpartsexpertgrupp om digitala och grundläggande rättigheter, som omfattar oberoende medier och icke-statliga organisationer för digitala och mänskliga rättigheter, för att bistå kommissionen samt EU:s institutioner i allmänhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av det europeiska observatoriet för digitala medier, som kommer att öka den tillgängliga vetenskapliga kunskapen om desinformation online, främja utvecklingen av en EU-omfattande marknad för tjänster för informationsverifiering och stödja bildandet av en gränsöverskridande och multidisciplinär gemenskap bestående av faktagranskare och akademiska forskare som i samarbete med intressenter ska identifiera, analysera och avslöja potentiella hot när det gäller desinformation, i fråga om t.ex. covid-19. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna samt den privata sektorn, särskilt onlineplattformar, och det civila samhället som helhet om behovet av gemensamma åtgärder när det gäller kampen mot desinformation. Parlamentet betonar att onlineplattformar bör spela en central roll när det gäller att upptäcka och motverka desinformation. Parlamentet ger sitt erkännande åt den lovande och nödvändiga om än otillräckliga verkan av de frivilliga åtgärder som vidtagits av vissa tjänsteleverantörer och plattformar för att motverka desinformation, olagligt innehåll och utländsk inblandning i valprocesser i EU. Parlamentet framhåller dock att onlineplattformar för närvarande fortfarande inte tar lämpligt ansvar för att motverka dessa omedelbara hot. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att onlineplattformarnas åtgärders effektivitet när det gäller att bekämpa desinformation bara kan bedömas när åtgärderna utförs på ett fullständigt transparent sätt och genom att alla relevanta uppgifter delas. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att bedöma alla möjliga åtgärder för att ålägga onlineplattformar att ta itu med spridningen av desinformation på ett effektivt, öppet och ansvarsfullt sätt, och att dela relevanta data i enlighet med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga påföljder för onlineplattformar som underlåter att göra detta. Parlamentet förväntar sig att detta återspeglas i den europeiska handlingsplanen för demokrati och rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar i detta avseende att när innehåll tas bort på nätet och det inte finns något domstolsbeslut som fastställer dess olagliga karaktär har detta stor inverkan på yttrande- och informationsfriheten. Parlamentet efterfrågar regelbundna konsekvensbedömningar av de frivilliga åtgärder som tjänsteleverantörer och plattformar vidtar för att motverka desinformation. Parlamentet betonar medlemsstaternas skyldigheter att respektera, skydda och garantera grundläggande rättigheter och begär att man bedömer alla tillgängliga alternativ för att skydda och upprätthålla rätten till information och deltagande. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att för onlineplattformar föreslå EU-regler som också syftar till att motverka regeringspraxis som begränsar yttrandefriheten i onödan. Parlamentet betonar att användningen av automatiserade verktyg för innehållsmoderering kan äventyra yttrande- och informationsfriheten och att EU:s digitala politik och strategi måste tillhandahålla lämpliga rättsmedel och garantier i fullständig överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU:s uppförandekod om desinformation skulle kunna förstärkas genom förbättrad övervakning av befintliga åtaganden, ett transparent och uppdelat tillhandahållande av information och data från onlineplattformar samt utvidgning av sådana åtaganden. Parlamentet anser att en samregleringsstrategi som kontinuerligt återspeglar aktuell utveckling i den digitala sfären skulle kunna vara en väg framåt. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmuntrar sociala medieföretag och onlineplattformar att utforska möjligheter att tillhandahålla verktyg som gör det möjligt för användarna att anmäla och flagga möjlig desinformation för att underlätta ett skyndsamt åtgärdande och för att möjliggöra granskning av oberoende och opartiska faktagranskande tredjepartsorganisationer, samtidigt som man förebygger missbruk av sådana verktyg. Parlamentet betonar att onlineplattformar bör samarbeta med medlemsstater och EU-institutionerna för att underlätta bedömningen av desinformation och utländsk inblandning och identifieringen av förövare. |
| --- | --- |

45.

Mediekunnighet

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att stärka utbildningspolitik som främjar medie- och informationskunnighet, ger medborgarna verktyg för att tänka kritiskt och hjälper dem att identifiera desinformation. Parlamentet framhåller i det avseendet att upprätthållande av det redaktionella oberoendet hos centrala och lokala medier och utveckling av mediekunnighetsprojekt är väsentliga för att bygga motståndskraft, öka medvetenheten och stärka utbildningen för att effektivt bekämpa propaganda, desinformation och manipulering. Parlamentet anser att en kontinuerlig läroplan för mediekunnighet samt insatser för alla åldersgrupper är av stor vikt för att öka samhällets motståndskraft mot sådana hot i den digitala sfären. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer utarbeta läroplaner för medie- och informationskunnighet och datakompetens. Parlamentet betonar att mediekunnighet är en allt viktigare och avgörande kompetens för medborgarna. Parlamentet betonar att det för att nå en bredare publik och så många åldersgrupper som möjligt är viktigt att utöka initiativen för mediekunnighet genom plattformar för sociala medier, däribland effektiva strategier för mediekunnighet för äldre personer och de mest sårbara grupperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att även främja program och politik som syftar till att främja medie- och nyhetskunnighet för journalister och medieaktörer och till att utveckla en kritisk och medveten förståelse av användningen av IKT, såsom exempelvis informationskampanjer om rättigheter och möjliga risker i den digitala sfären. Parlamentet betonar behovet av att utveckla en övergripande EU-strategi för mediekunnighet och uppmanar kommissionen att öka insatserna i detta syfte. Parlamentet understryker den viktiga roll som organisationer i det civila samhället spelar när det gäller att främja mediekunnighet och hjälpa till att förhindra spridningen av hatpropaganda. Parlamentet påminner om att program som bedöms använda effektiva strategier för att bekämpa hatbrott och hatpropaganda är inriktade på samarbete, kommunikation, konfliktlösning, problemlösning, medling och medvetenhet om partisk vinkling. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anstränga sig ytterligare för att öka EU:s finansiering av program för mediekunnighet och att aktivt engagera sig i främjandet av tillförlitlig, faktabaserad och faktagranskad information genom att förbättra mediernas distributionskanaler för att förbättra tillgången till sådan information. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra bestämmelserna i det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster, som kräver att medlemsstaterna främjar och utvecklar mediekunnighet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd för att komplettera utbildningsprogram i alla medlemsstater, inte bara för mediekunnighet, utan även för en bredare medborgarutbildning, inklusive utbildning i demokratiska värden och mänskliga rättigheter, för ytterligare sensibilisering om desinformation och propaganda. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att lokala och samhälleliga medieorganisationer är centrala strukturer för att främja, framställa och sprida information och fakta om konstnärliga och kulturella evenemang på lokal nivå och bland minoriteter. Parlamentet anser att de är ett viktigt instrument för att upprätthålla mediernas mångfald och en mångkulturell miljö i Europa. Parlamentet anser att samhälleliga mediekanaler också bör involveras som intressenter i EU-program som syftar till att främja journalistik och mediekompetens, och uppmanar medlemsstaterna att ge dem tillräckligt stöd och se till att de fullgör sina utbildningsmässiga och kulturella roller. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att säkerställa förstärkt och proaktiv kommunikation på alla officiella språk när stora offentliga nödsituationer, såsom pandemin, inträffar, för att säkerställa att EU-medborgare har tillgång till korrekt, användarvänlig och verifierad information. |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(2)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(4)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2019)0103.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2019)0031.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2019)0021.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2019)0328.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2019)0032.

(14)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 19.

(15)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 31.

(16)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 57.

(17)  EUT C 324, 27.9.2019, s. 392.

(18)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 64.

(19)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 111.

(20)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 11.

(21)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 29.

(22)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 135.

(23)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 82.

(24)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 5.

(25)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(26)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 89.

(27)  International Women’s Media Foundation, Global Report on the Status of Women in the News Media, 2011.

(28)  Se The Economist, 18 april 2020, ”The newspaper industry taking a battering” och News Media Europe, 24 mars 2020, ”Covid-19 and the news media: journalism always comes at a cost”.

(29)  Europadomstolens dom av den 23 april 1992, ansökan nr 11798/85, punkt 46.

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/43

---

P9_TA(2020)0321

En ny industristrategi för EU

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (2020/2076(INI))

(2021/C 425/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 151, 152, 153.1 och 153.2 samt artikel 173, vilken handlar om EU:s industripolitik och bland annat hänvisar till unionsindustrins konkurrensförmåga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 151, 152, 153.1 och 153.2 samt artikel 173, vilken handlar om EU:s industripolitik och bland annat hänvisar till unionsindustrins konkurrensförmåga,

| — | med beaktande av artiklarna 14, 27 och 30 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 14, 27 och 30 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EUF-fördraget och fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 5.3 i det sistnämnda och protokoll nr 2 till detta om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EUF-fördraget och fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 5.3 i det sistnämnda och protokoll nr 2 till detta om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, som avser den inre marknaden, hållbar utveckling och social marknadsekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, som avser den inre marknaden, hållbar utveckling och social marknadsekonomi,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av resultaten i indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle 2020, som offentliggjordes den 11 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten i indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle 2020, som offentliggjordes den 11 juni 2020,

| — | med beaktande av kommissionens dokument av den 2 juni 2020 om färdplanen för läkemedelsstrategin – snabb tillgång till läkemedel till rimliga priser för patienterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument av den 2 juni 2020 om färdplanen för läkemedelsstrategin – snabb tillgång till läkemedel till rimliga priser för patienterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020Kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020Kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (COM(2020)0440),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens: en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens: en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (1),

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2020,

| — | med beaktande av sammanfattningen av den 23 april 2020 av Europeiska rådets ordförande efter videokonferensen med Europeiska rådets medlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanfattningen av den 23 april 2020 av Europeiska rådets ordförande efter videokonferensen med Europeiska rådets medlemmar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av sammanfattningen av den 17 mars 2020 av Europeiska rådets ordförande efter videokonferensen med Europeiska rådets medlemmar om covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanfattningen av den 17 mars 2020 av Europeiska rådets ordförande efter videokonferensen med Europeiska rådets medlemmar om covid-19,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020Samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020Samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), slutsatserna om ökad cirkularitet – övergång till ett hållbart samhälle, som antogs av rådet vid dess 3716:e möte den 4 oktober 2019 (12791/19), samt kommissionens slutsatser av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – En EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), slutsatserna om ökad cirkularitet – övergång till ett hållbart samhälle, som antogs av rådet vid dess 3716:e möte den 4 oktober 2019 (12791/19), samt kommissionens slutsatser av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – En EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 4 mars 2020 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 4 mars 2020 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (COM(2020)0080),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsprogram 2020 En ambitiösare union (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsprogram 2020 En ambitiösare union (COM(2020)0037),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Investeringsplanen för ett hållbart Europa (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Investeringsplanen för ett hållbart Europa (COM(2020)0021),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 november 2019Vägledning till en omvandling av EU:s energiintensiva industrier som stärker konkurrenskraften och möjliggör en klimatneutral kretsloppsekonomi senast 2050 (rapport från högnivågruppen för energiintensiva industrier), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 november 2019Vägledning till en omvandling av EU:s energiintensiva industrier som stärker konkurrenskraften och möjliggör en klimatneutral kretsloppsekonomi senast 2050 (rapport från högnivågruppen för energiintensiva industrier),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättvis beskattning i en digitaliserad och globaliserad ekonomi: BEPS 2.0 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättvis beskattning i en digitaliserad och globaliserad ekonomi: BEPS 2.0 (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019 (EUCO 29/19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019 (EUCO 29/19),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 juni 2019 om en ny strategisk agenda för EU 2019–2024 (EUCO 9/19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 juni 2019 om en ny strategisk agenda för EU 2019–2024 (EUCO 9/19),

| — | med beaktande av slutsatserna om en framtida strategi för EU:s industripolitik, som antogs av rådet vid dess 3655:e möte den 29 november 2018 (14832/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna om en framtida strategi för EU:s industripolitik, som antogs av rådet vid dess 3655:e möte den 29 november 2018 (14832/2018),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2017Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik (COM(2017)0479), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2017Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik (COM(2017)0479),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om att bygga upp en ambitiös industristrategi för EU som en strategisk prioritering för tillväxt, sysselsättning och innovation i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om att bygga upp en ambitiös industristrategi för EU som en strategisk prioritering för tillväxt, sysselsättning och innovation i Europa (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (6),

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om att bygga upp en ambitiös industristrategi för EU som en strategisk prioritering för tillväxt, sysselsättning och innovation i Europa (O-000047/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om att bygga upp en ambitiös industristrategi för EU som en strategisk prioritering för tillväxt, sysselsättning och innovation i Europa (O-000047/2017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2016Digitalisering av den europeiska industrin – Hur vi kan utnyttja den digitala inre marknadens alla möjligheter (COM(2016)0180),

| — | med beaktande av Parisavtalet, som Europarlamentet ratificerade den 4 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som Europarlamentet ratificerade den 4 oktober 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2016 om behovet av en europeisk återindustrialiseringspolitik mot bakgrund av fallen med Caterpillar och Alstom (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2016 om behovet av en europeisk återindustrialiseringspolitik mot bakgrund av fallen med Caterpillar och Alstom (8),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 december 2016 och den 23 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 december 2016 och den 23 juni 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om en enhetlig EU-politik för den kulturella och kreativa sektorn (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om agendan för industriell konkurrenskraft, om den digitala omvandlingen av den europeiska industrin och om paketet om teknik inom den digitala inre marknaden och moderniseringen av offentliga tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om agendan för industriell konkurrenskraft, om den digitala omvandlingen av den europeiska industrin och om paketet om teknik inom den digitala inre marknaden och moderniseringen av offentliga tjänster,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013 och den 22 mars 2019 (EUCO 1/19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 maj 2013 och den 22 mars 2019 (EUCO 1/19),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för internationell handel, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för internationell handel, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0197/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0197/2020), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen behöver en ny industristrategi som är förenlig med målet att nå klimatneutralitet senast 2050 och som skapar förutsättningar för ett innovativt, inkluderande, motståndskraftigt och digitaliserat samhälle och lämnar ett betydande bidrag till den europeiska industrins konkurrensförmåga. En sådan strategi bör bevara hög sysselsättning och högkvalitativa arbetstillfällen och inte lämna någon utanför. Strategin måste säkra en dubbel omställning till en europeisk industribas som är modern och digitaliserad och som utnyttjar den fulla potentialen i förnybara energikällor och är mycket energi- och resurseffektiv och klimatneutral. Strategin bör även stärka Europas globala ledarskap och göra unionen mindre beroende av andra delar av världen i strategiska värdekedjor genom att diversifiera dem och göra dem mer hållbara, undvika utlokalisering av europeiska industrier och samtidigt bevara en öppen marknad. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen behöver en ny industristrategi som är förenlig med målet att nå klimatneutralitet senast 2050 och som skapar förutsättningar för ett innovativt, inkluderande, motståndskraftigt och digitaliserat samhälle och lämnar ett betydande bidrag till den europeiska industrins konkurrensförmåga. En sådan strategi bör bevara hög sysselsättning och högkvalitativa arbetstillfällen och inte lämna någon utanför. Strategin måste säkra en dubbel omställning till en europeisk industribas som är modern och digitaliserad och som utnyttjar den fulla potentialen i förnybara energikällor och är mycket energi- och resurseffektiv och klimatneutral. Strategin bör även stärka Europas globala ledarskap och göra unionen mindre beroende av andra delar av världen i strategiska värdekedjor genom att diversifiera dem och göra dem mer hållbara, undvika utlokalisering av europeiska industrier och samtidigt bevara en öppen marknad.

| B. | Covid-19-pandemin och dess återverkningar har skapat en ekonomisk nedgång utan motstycke i Europa som riskerar att förvärra orättvisorna och de sociala spänningarna i unionen, i synnerhet bland de mest utsatta. |
| --- | --- |

B.

Covid-19-pandemin och dess återverkningar har skapat en ekonomisk nedgång utan motstycke i Europa som riskerar att förvärra orättvisorna och de sociala spänningarna i unionen, i synnerhet bland de mest utsatta.

| C. | Industrins konkurrenskraft och klimatpolitiken är ömsesidigt förstärkande, och en innovativ och klimatneutral återindustrialisering kommer att skapa arbetstillfällen lokalt och säkra den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Ett sådant synsätt bör anläggas i all politik med anknytning till den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

C.

Industrins konkurrenskraft och klimatpolitiken är ömsesidigt förstärkande, och en innovativ och klimatneutral återindustrialisering kommer att skapa arbetstillfällen lokalt och säkra den europeiska ekonomins konkurrenskraft. Ett sådant synsätt bör anläggas i all politik med anknytning till den gröna och digitala omställningen.

| D. | Unionen behöver ta till vara den outnyttjade företagarpotentialen i särskilda samhällsgrupper där den behöver utvecklas till fullo, t.ex. bland unga, migranter, äldre och kvinnor. Unionens industristrategi kan vara ett tillfälle att främja företagarkulturen i underrepresenterade eller missgynnade grupper och göra det möjligt för dem att till fullo bidra till den digitala och gröna omställningen. |
| --- | --- |

D.

Unionen behöver ta till vara den outnyttjade företagarpotentialen i särskilda samhällsgrupper där den behöver utvecklas till fullo, t.ex. bland unga, migranter, äldre och kvinnor. Unionens industristrategi kan vara ett tillfälle att främja företagarkulturen i underrepresenterade eller missgynnade grupper och göra det möjligt för dem att till fullo bidra till den digitala och gröna omställningen.

| E. | Alla ekonomiska sektorer, i synnerhet små och medelstora företag, har påverkats av covid-19-pandemin och den oerhörda ekonomiska nedgång den orsakat, och vissa sektorer har stannat upp helt. Här kommer man inte att få en snabb och rättvis återhämtning genom att bara köra på som vanligt, och en framtidsinriktad industristrategi bör börja med att ta tag i den industriella återhämtningen och den långsiktiga globala konkurrensförmågan, särskilt i tillväxtsektorer och i de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-nedstängningarna. |
| --- | --- |

E.

Alla ekonomiska sektorer, i synnerhet små och medelstora företag, har påverkats av covid-19-pandemin och den oerhörda ekonomiska nedgång den orsakat, och vissa sektorer har stannat upp helt. Här kommer man inte att få en snabb och rättvis återhämtning genom att bara köra på som vanligt, och en framtidsinriktad industristrategi bör börja med att ta tag i den industriella återhämtningen och den långsiktiga globala konkurrensförmågan, särskilt i tillväxtsektorer och i de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-nedstängningarna.

| F. | Nya skulder som företag ådragit sig för att överleva den ekonomiska nedgången kommer sannolikt att ge dem en bräckligare ekonomisk struktur och leda till en trög tillväxt och bristande investeringskapacitet på kort, medellång och lång sikt när det gäller att klara den dubbla omställningen till en ekonomi som är både digitaliserad och klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär. |
| --- | --- |

F.

Nya skulder som företag ådragit sig för att överleva den ekonomiska nedgången kommer sannolikt att ge dem en bräckligare ekonomisk struktur och leda till en trög tillväxt och bristande investeringskapacitet på kort, medellång och lång sikt när det gäller att klara den dubbla omställningen till en ekonomi som är både digitaliserad och klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär.

| G. | Under dessa omständigheter behöver unionen en industristrategi som består av två åtskilda faser – den ena inriktad på återhämtning, den andra på återuppbyggnad och motståndskraft. Den ekonomiska återhämtningen bör utgå från en stark social och miljömässigt hållbar strategi och stödja industrins återuppbyggnad för en lyckad digital och grön omvandling med en kvalificerad arbetskraft som underbygger omvandlingen och säkerställer en rättvis och jämlik omställning. |
| --- | --- |

G.

Under dessa omständigheter behöver unionen en industristrategi som består av två åtskilda faser – den ena inriktad på återhämtning, den andra på återuppbyggnad och motståndskraft. Den ekonomiska återhämtningen bör utgå från en stark social och miljömässigt hållbar strategi och stödja industrins återuppbyggnad för en lyckad digital och grön omvandling med en kvalificerad arbetskraft som underbygger omvandlingen och säkerställer en rättvis och jämlik omställning.

| H. | Europas industrisektor är i hög grad sammanflätad, och det finns starka ömsesidiga band mellan medlemsstaterna och olika förhållningssätt till företag i olika storlekar. En samordnad europeisk politik som gynnar hela produktionskedjan, från storföretagen till de små och medelstora, kommer därför att ha större framgång med att stärka Europas globala konkurrensförmåga och hållbarhet. |
| --- | --- |

H.

Europas industrisektor är i hög grad sammanflätad, och det finns starka ömsesidiga band mellan medlemsstaterna och olika förhållningssätt till företag i olika storlekar. En samordnad europeisk politik som gynnar hela produktionskedjan, från storföretagen till de små och medelstora, kommer därför att ha större framgång med att stärka Europas globala konkurrensförmåga och hållbarhet.

| I. | Unionen bör fortsätta att sträva efter ambitiösa handelsavtal, både multilateralt och bilateralt. Den europeiska industrin var fortsatt unionsekonomins stöttepelare och sysselsatte runt 32 miljoner människor men stod ändå vid ett vägskäl redan före covid-19-krisen, och dess bidrag till EU:s BNP hade fallit från 23 % till 19 % under de senaste 20 åren. Den är i dag utsatt för intensiv internationell konkurrens och påverkas ofta av alltmer protektionistiska handelsåtgärder från tredjeländer som inte tillämpar höga miljömässiga och sociala standarder. |
| --- | --- |

I.

Unionen bör fortsätta att sträva efter ambitiösa handelsavtal, både multilateralt och bilateralt. Den europeiska industrin var fortsatt unionsekonomins stöttepelare och sysselsatte runt 32 miljoner människor men stod ändå vid ett vägskäl redan före covid-19-krisen, och dess bidrag till EU:s BNP hade fallit från 23 % till 19 % under de senaste 20 åren. Den är i dag utsatt för intensiv internationell konkurrens och påverkas ofta av alltmer protektionistiska handelsåtgärder från tredjeländer som inte tillämpar höga miljömässiga och sociala standarder.

| J. | Den nya europeiska industristrategin måste säkra en dubbel omställning till en europeisk industribas som är både konkurrenskraftig och hållbar. Denna omställning är ett tillfälle för Europa att modernisera sina industriella grundvalar, bevara och flytta tillbaka arbetstillfällen och viktig industriproduktion samt bygga upp den kompetens och kapacitet som är avgörande för de globala ansträngningarna att klara målen i klimatlagen och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

J.

Den nya europeiska industristrategin måste säkra en dubbel omställning till en europeisk industribas som är både konkurrenskraftig och hållbar. Denna omställning är ett tillfälle för Europa att modernisera sina industriella grundvalar, bevara och flytta tillbaka arbetstillfällen och viktig industriproduktion samt bygga upp den kompetens och kapacitet som är avgörande för de globala ansträngningarna att klara målen i klimatlagen och målen för hållbar utveckling.

| K. | Strategin måste erbjuda det nödvändiga regelverket för att klara den dubbla omställningen, samt den nödvändiga infrastrukturen och de nödvändiga finansiella resurserna, och inriktas på principen om energieffektivitet främst, energi- och resursbesparingar, teknik för förnybar energi, koldioxidfri och koldioxidsnål energiteknik, cirkularitet och frihet från gifter. |
| --- | --- |

K.

Strategin måste erbjuda det nödvändiga regelverket för att klara den dubbla omställningen, samt den nödvändiga infrastrukturen och de nödvändiga finansiella resurserna, och inriktas på principen om energieffektivitet främst, energi- och resursbesparingar, teknik för förnybar energi, koldioxidfri och koldioxidsnål energiteknik, cirkularitet och frihet från gifter.

| L. | Bortom covid-19-krisen är klimatförändringar och miljöförstöring fortsatt bland de största utmaningarna och kräver ett gemensamt helhetsgrepp. EU:s industriutsläpp bidrar till Europas totala utsläpp av växthusgaser. Utfasning av fossila bränslen i den energiintensiva industrin är fortsatt en av de största utmaningarna på vägen mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Alla sektorer bör bidra till att nå unionens klimatmål. |
| --- | --- |

L.

Bortom covid-19-krisen är klimatförändringar och miljöförstöring fortsatt bland de största utmaningarna och kräver ett gemensamt helhetsgrepp. EU:s industriutsläpp bidrar till Europas totala utsläpp av växthusgaser. Utfasning av fossila bränslen i den energiintensiva industrin är fortsatt en av de största utmaningarna på vägen mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Alla sektorer bör bidra till att nå unionens klimatmål.

| M. | Covid-19-krisen har belyst vilken avgörande roll digitala tillgångar, t.ex. konnektivitet och nätverk, och digital kompetens har som verktyg som gör det möjligt för arbetstagare och företag att anpassa sitt arbetssätt och sin verksamhet till en nödsituation. Den digitala infrastrukturens motståndskraft och höjningen av arbetskraftens digitala kompetens är prioriterade områden för att främja konkurrenskraften hos Europas företag, särskilt de små och medelstora. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-krisen har belyst vilken avgörande roll digitala tillgångar, t.ex. konnektivitet och nätverk, och digital kompetens har som verktyg som gör det möjligt för arbetstagare och företag att anpassa sitt arbetssätt och sin verksamhet till en nödsituation. Den digitala infrastrukturens motståndskraft och höjningen av arbetskraftens digitala kompetens är prioriterade områden för att främja konkurrenskraften hos Europas företag, särskilt de små och medelstora.

| N. | Unionens nya energistrategi bör inriktas på ökad konnektivitet, förbättrade digitala skikt, sakernas internet för industrin, artificiell intelligens, teknik för digitala liggare, högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik. Den digitala sektorn kommer även att bidra till den europeiska gröna given och industrins omställning till klimatneutralitet, både som en källa till tekniska lösningar och optimering av industriprocesser och genom att energieffektiviteten och cirkulariteten blir bättre i den digitala sektorn som sådan. |
| --- | --- |

N.

Unionens nya energistrategi bör inriktas på ökad konnektivitet, förbättrade digitala skikt, sakernas internet för industrin, artificiell intelligens, teknik för digitala liggare, högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik. Den digitala sektorn kommer även att bidra till den europeiska gröna given och industrins omställning till klimatneutralitet, både som en källa till tekniska lösningar och optimering av industriprocesser och genom att energieffektiviteten och cirkulariteten blir bättre i den digitala sektorn som sådan.

| O. | Unionens suveränitet och strategiska oberoende kräver en självständig och konkurrenskraftig industribas och massiva investeringar i forskning och innovation för att utveckla en ledande ställning inom viktig möjliggörande teknik och innovativa lösningar och säkerställa global konkurrenskraft. Unionens industristrategi bör innehålla en handlingsplan för att stärka, förkorta och diversifiera den europeiska industrins leveranskedjor och göra dem mer hållbara för att minska det alltför stora beroendet av ett fåtal marknader och stärka motståndskraften. Det bör även finnas en strategi för smart återflytt för att omdisponera industrierna i Europa samt öka produktionen och investeringarna och omlokalisera industriproduktionen i sektorer av strategisk betydelse för unionen. |
| --- | --- |

O.

Unionens suveränitet och strategiska oberoende kräver en självständig och konkurrenskraftig industribas och massiva investeringar i forskning och innovation för att utveckla en ledande ställning inom viktig möjliggörande teknik och innovativa lösningar och säkerställa global konkurrenskraft. Unionens industristrategi bör innehålla en handlingsplan för att stärka, förkorta och diversifiera den europeiska industrins leveranskedjor och göra dem mer hållbara för att minska det alltför stora beroendet av ett fåtal marknader och stärka motståndskraften. Det bör även finnas en strategi för smart återflytt för att omdisponera industrierna i Europa samt öka produktionen och investeringarna och omlokalisera industriproduktionen i sektorer av strategisk betydelse för unionen.

| 1. | Europaparlamentet anser att omställningen till ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt motståndskraftigt samhälle, strategiskt ledarskap och oberoende samt en välfungerande inre marknad bör stå i centrum för alla unionsstrategier. Parlamentet anser därför att det är nödvändigt att tillhandahålla en fullt fungerande och framåtblickande rättslig och politisk ram som grundar sig på en förståelse av dynamiken mellan återhämtningsplanen, våra klimatmässiga och digitala mål och en effektiv industristrategi som integrerar de olika angreppssätten och målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fast en heltäckande reviderad industristrategi som erbjuder en tydlig politisk ram och säkerhet angående rättsläget och som bland annat






  a) | skapar förutsättningar för långsiktig tillväxt, förbättrar unionens innovationsbaserade välstånd och globala konkurrenskraft och åstadkommer klimatneutralitet, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

skapar förutsättningar för långsiktig tillväxt, förbättrar unionens innovationsbaserade välstånd och globala konkurrenskraft och åstadkommer klimatneutralitet,

| b) | uppbådar lämpliga ekonomiska resurser, inklusive återhämtningsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

uppbådar lämpliga ekonomiska resurser, inklusive återhämtningsåtgärder,

| c) | stöder och hanterar den dubbla gröna och digitala omställningen samt bibehåller och skapar högkvalitativa arbetstillfällen, |
| --- | --- |

c)

stöder och hanterar den dubbla gröna och digitala omställningen samt bibehåller och skapar högkvalitativa arbetstillfällen,

| d) | bidrar till den europeiska gröna given, |
| --- | --- |

d)

bidrar till den europeiska gröna given,

| e) | säkrar, diversifierar och digitaliserar strategiska värdekedjor och gör dem mer hållbara, bland annat genom att främja och stödja regelbaserad internationell handel, |
| --- | --- |

e)

säkrar, diversifierar och digitaliserar strategiska värdekedjor och gör dem mer hållbara, bland annat genom att främja och stödja regelbaserad internationell handel,

| f) | stärker företagarandan, skapar en företagsvänlig miljö, stöder små och medelstora företag samt uppmuntrar nybildning och expandering av företag, även uppstartsföretag, |
| --- | --- |

f)

stärker företagarandan, skapar en företagsvänlig miljö, stöder små och medelstora företag samt uppmuntrar nybildning och expandering av företag, även uppstartsföretag,

| g) | förbättrar unionens strategiska motståndskraft och oberoende, bland annat i fråga om råvaror, och stärker teknikledarskapet, |
| --- | --- |

g)

förbättrar unionens strategiska motståndskraft och oberoende, bland annat i fråga om råvaror, och stärker teknikledarskapet,

| h) | skapar förutsättningar för jämlik utveckling och uppmuntrar detta i alla unionens regioner utan att lämna någon utanför. |
| --- | --- |

h)

skapar förutsättningar för jämlik utveckling och uppmuntrar detta i alla unionens regioner utan att lämna någon utanför.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en inkluderande industristrategi vars utveckling och genomförande involverar alla industriella ekosystem, små och medelstora företag, regioner, lokalsamhällen och arbetstagare. Parlamentet anser att en stark industristrategi kan hjälpa till att överbrygga klyftorna och göra det möjligt att gripa de möjligheter som den dubbla omställningen skapar. Parlamentet är övertygat om att unionens industristrategi måste kunna förlita sig på en stark social pelare och hantera strukturförändringarnas sociala konsekvenser i god tid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser det angeläget att investera i aktiva arbetsmarknader och tillhandahålla utbildningsprogram avsedda att tillgodose ekonomins behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en unionspolitik där antalet arbetstillfällen som kan gå förlorade i traditionella industrier matchar behovet av arbetskraft i den digitala och gröna omvandlingens industrier. Eftersom dessa nya arbetstillfällen sannolikt inte kommer att skapas i samma regioner som blir av med traditionella industrier, eller inte kommer att komma samma arbetstagare till del, uppmuntrar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att underlätta ekonomisk och social vitalisering av områden som riskerar avfolkning och utarmning, med särskild hänsyn till de könsmässiga klyftorna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att denna dubbla omställning är en möjlighet för fossildominerade områden att röra sig mot innovationens frontlinjer och ett produktionssystem som är förenligt med klimatneutralitetsmålen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att omställningen främjar förutsättningar för jobbskapande som är rättvisa och socialt jämlika i enlighet med principen om att ingen får lämnas utanför och går hand i hand med ett fullständigt genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, förbättrade sociala villkor och levnadsvillkor och goda arbetsförhållanden. Här understryker parlamentet behovet av att varje åtgärd som påskyndar den dubbla omställningen motsvaras av politiska strategier och konkreta insatser avsedda att bekämpa de negativa effekterna för såväl regioner som de mest utsatta människorna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller i detta syfte att fokus måste läggas på regional och social sammanhållning och på att förutse och hantera en omstrukturering som är skräddarsydd efter den lokala arbetsmarknadens specifika särdrag och behov för att vitalisera de drabbade regionerna ekonomiskt och även bekämpa arbetslöshet och främja användningen av offentliga investeringar, även i samhällsviktiga sektorer som drabbats särskilt hårt av pandemin, i syfte att stödja arbetstillfällen av hög kvalitet i hela unionen. Parlamentet framhåller vikten av att arbetstagarna deltar i förvaltningen och ledningen av företag. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet trycker på behovet av att peka ut framtidskompetens och satsa mer på mänskliga resurser, utbildning, riktad yrkesutbildning, kompetenshöjning och livslångt lärande för att ge människor och regioner framtidsutsikter och inkomster och förse industrin med kvalificerad arbetskraft. Parlamentet konstaterar att en konkurrenskraftig industri är starkt beroende av att man lyckas rekrytera och behålla kvalificerad arbetskraft med nödvändiga färdigheter inom hållbarhet och digital omvandling för företag och att detta bör understödjas med adekvat finansiering från programmet för ett digitalt Europa och programmet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera för att stärka samordningen av utbildningspolitiken, med massiva offentliga investeringar i denna över hela Europa. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att inrätta en grupp av sakkunniga intressenter med uppgift att förutse framtida kompetensklyftor och kompetensbrister inom industrin med hjälp av AI och digitala resurser, särskilt stordatakapacitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att den nya långsiktiga strategin för Europas industriella framtid bör bidra till att bekämpa de löne- och pensionsskillnader mellan könen som fortfarande påverkar den europeiska arbetsmarknaden och det europeiska samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att vederbörligen beakta jämställdhetsdimensionen i genomförandet av den europeiska industristrategin, såväl i återhämtningsfasen som i återuppbyggnads- och omvandlingsfaserna, bland annat användningen av jämställdhetsbudgeteringsverktyg vid fastställandet av de finansieringsinstrument som ska stödja unionens industriella och ekonomiska tillväxt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller den nyckelroll som den europeiska industrin kan spela genom att aktivt engagera sig för ambitiösa miljömässiga, sociala och ekonomiska mål, även på människorättsområdet. Parlamentet anser att detta förutsätter att unionen förser sig själv med en övergripande ram för tillbörlig aktsamhet inom industrin för att identifiera, spåra, förebygga, lindra och redovisa miljömässiga och sociala risker, konsekvenser, övergrepp och skador i den inhemska och globala verksamheten och i leveranskedjorna, i akt och mening att säkerställa minimistandarder och skapa lika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att unionen behöver en industristrategi som bidrar till industrins återhämtning från den rådande ekonomiska krisen, drar till sig investeringar, underlättar tillgång till kapital och stimulerar effektiv konkurrens. Parlamentet anser därför att en uppdaterad strategi bör beakta två sammanlänkade huvudfaser: en som är inriktad på att konsolidera arbetstillfällen, få fart på produktionen och anpassa den till ”det nya normalläget” efter covid-19-krisen och en andra som är inriktad på återuppbyggnad och omvandling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att skärpa befintlig och kommande lagstiftning på området för att prioritera den gröna och digitala omställningen och samtidigt stärka konkurrenskraften på lång sikt och samhällets och ekonomins motståndskraft genom bägge faserna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att stimulera den interna efterfrågan och långsiktiga tillväxten i unionen genom att locka mer offentliga och privata investeringar i forskning och innovation, utveckling av ny hållbar och digital teknik, även i den arbetsintensiva industrin, nya infrastrukturnät och projekt förenliga med målen i den europeiska gröna given, energi- och resurseffektivitet samt den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande rapport med en bedömning av tillståndet i unionens ekonomi och möjligheten att genomföra de båda omställningarna, med beaktande av industrins och de små och medelstora företagens möjligheter att dra nytta av synergierna och minimera de risker de kan utgöra för varandra samt maximera fördelarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av sina slutsatser anpassa den i mars 2020 offentliggjorda strategin till den nuvarande situationen och ta itu med båda faserna, och att samtidigt behålla fokus på en grön, digital, rättvis och jämlik omställning som stärker unionens suveränitet och strategiska oberoende. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att unionens industristrategi måste ha väldefinierade syften. Av omsorg om fullständig öppenhet uppmanas kommissionen att fastställa tydliga, explicita och konkreta definitioner av ”strategisk”, ”oberoende”, ”strategiskt oberoende”, ”motståndskraft”, ”strategisk motståndskraft” och andra relaterade begrepp för att se till att de åtgärder som vidtas med hänvisning till dessa begrepp är specifika och inriktade på EU:s prioriteringar och mål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att traditionella försäkringsinstrument inte räcker till för att täcka de förluster som en pandemi orsakar på grund av avbruten affärsverksamhet och att det behövs en ambitiös EU-omfattande lösning för att förutsäga och hantera de negativa effekterna av en framtida pandemi eller systemkris för människor, företag och ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för en ram som involverar institutionella investerare, medlemsstater och EU för att täcka förlusterna på grund av avbruten affärsverksamhet vid en framtida pandemi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att skapa ett nytt återhämtningsinstrument, Next Generation EU, på 750 miljarder euro. Parlamentet beklagar de av Europeiska rådet i juli 2020 föreslagna nedskärningarna i framtidsorienterade program, både i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och i Next Generation EU, och vill att klimatsatsningarna ökar till minst 30 % av EU-budgeten. Parlamentet anser att nedskärningarna kommer att rubba grundvalarna för unionsindustrins hållbara och motståndskraftiga återhämtning och få negativa sidoeffekter för uppnåendet av unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 samt för den sociala rättvisan och globala konkurrenskraften. Parlamentet vill därför se en ambitiös och starkare EU-långtidsbudget för 2021–2027 som inte ligger under kommissionens förslag. Här lyfter parlamentet fram sin egen ståndpunkt kring reformen av systemet med EU:s egna medel, däribland införandet av nya medel som ligger mer i linje med och stimulerar framsteg beträffande viktiga EU-politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar unionens åtgärder mot covid-19-krisen, ECB:s likviditetstillskott, ökningen av EIB:s kapital för små och medelstora företag samt SURE-initiativet för att hjälpa medlemsstaterna att finansiera förkortad arbetstid, hålla sysselsättningen uppe och skydda arbetstagarna. Parlamentet välkomnar även de extraordinära finansiella medlen inom regelverket för statligt stöd för att hjälpa annars solventa företag och arbetstagare att motverka pandemins ekonomiska effekter. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att se till att det stöd som beviljas under den akuta fasen motiveras av pandemins konsekvenser och inte leder till avsaknad av effektiv konkurrens på den inre marknaden och att ingen strategisk sektor försummas. Parlamentet ser vidare fram emot en revidering i god tid av unionens statsstödsregler för att ge medlemsstaterna det nödvändiga manöverutrymmet för riktat stöd i syfte att driva på industrins fossilutfasning och digitalisering, i synnerhet riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi. Parlamentet poängterar härvidlag att varje revidering av statsstödsreglerna bör utgå från en konsekvensbedömning av den europeiska industrins konkurrenskraft, beakta eventuella snedvridningar på global nivå och vara fullt förenlig med klimatneutralitetsmålen för 2050 och miljömålen enligt överenskommelsen i EU:s klimatlag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att statligt stöd endast bör beviljas företag som känner av de omedelbara ekonomiska effekterna av covid-19-krisen och att lättnaderna i statsstödsreglerna bör vara tidsbegränsade. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att föreslå en särskild statsstödsordning inriktad på att stödja de sektorer som drabbats hårdast av nödåtgärderna till följd av covid-19-krisen, såsom fordonsindustrin, turismen, luftfarten och stål- och metallindustrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa gemensamma minimikrav för företag som tar emot ekonomiskt stöd för att undvika att de olika nationella kriterierna skiljer sig åt och ger upphov till ytterligare diskrepans. Parlamentet understryker att det offentliga stöd som tas emot bör värna arbetstillfällen och användas för att anpassa de berörda företagens verksamhet till unionens klimatneutralitets- och miljömål. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller med anledning av krisstödet att det är viktigt att stödet ges till företag som respekterar gällande kollektivavtal och inte är registrerade i skatteparadis. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller vidare att statligt stöd som ges inom ramen för industripolitiken eller någon annan politik bör följa den gemensamma ”principen om balans” för att säkerställa lika villkor och undvika varje form av skattedumpning inom EU och snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett tydligt, konsekvent och lättillgängligt förhållningssätt till definitionen av marknad i konkurrensmål i olika industrinäringar. Parlamentet understryker vidare behovet av tillräcklig snabbhet, insyn och proportionalitet i den administrativa och procedurmässiga ramen för konkurrensförfaranden i EU, särskilt i kontrollen av företagskoncentrationer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inrätta ett system för rapportering om hur utländsk protektionism påverkar unionens industri samt regelbunden bedömning av konkurrenskraften hos de olika industrisektorerna i unionen jämfört med dess globala huvudkonkurrenter, och att agera snabbt om anpassningar krävs av unionens regler. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i skenet av en radikalt förändrad global ekonomisk kontext se över unionens antitrustregler och sträva efter balans mellan behovet av att klara den globala konkurrensen och skydda leveranskedjan och konsumenterna mot de potentiella negativa konsekvenserna av en mer koncentrerad inre marknad. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att de ekonomiska ordningar som införts av enskilda medlemsstater för att hjälpa små och medelstora företag, uppstartsföretag och andra företag att klara de kortsiktiga likviditetsproblemen är till nytta men att de i vissa fall kan höja deras skuldnivåer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att stödja EU-program och nationella program som stimulerar kapitalökningar och att underlätta en återhämtning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att återuppliva och förnya andan i småföretagsakten genom initiativ som särskilt syftar till att stödja mikro- och småföretag, eftersom åtgärder som bygger på att samma lösningar fungerar för alla ofta inte passar mikroföretag och små och medelstora företag. Parlamentet anser att små och medelstora företag har störst nytta av specialutformade stödåtgärder som undviker byråkratiska hinder och säkerställer att den nödvändiga likviditeten når företagen genom effektiva och tillgängliga verktyg och snabba, smidiga och småföretagsvänliga förfaranden. Parlamentet betonar att många små och medelstora företag inte kommer att ha likviditet för att investera i en hållbar digital omvandling. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att EU:s finansieringsprogram påverkar den långsiktiga tillväxtökningen för de stödmottagande företagen men att särskilt små och medelstora företag har betydande svårigheter att komma åt EU-medel. Parlamentet ber därför även kommissionen att följa den redan beprövade vägen med samfinansiering av nationella provisoriska skatteavdragsordningar avsedda att främja investeringar i digital teknik och miljöteknik. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar vikten av specialutformade stödåtgärder för små och medelstora företag genom ett sunt ekonomiskt stöd i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att överväga ett voucherprogram för små och medelstora företag till stöd för deras insatser, bland annat insatser för att uppgradera föråldrad utrustning, förbättra kunskapsöverföring, peka ut de effektivaste användningsområdena för teknik som t.ex. industriell AI och kompetensutveckla arbetsstyrkan med de färdigheter som är omedelbart nödvändiga för att möjliggöra fjärrstyrning av tillgångar, produktionsövervakning och personalsamarbete samt miljömässigt hållbara affärsmodeller, cirkulärekonomiska metoder och energi- och resurseffektivitet, områden där digital kompetens ofta är avgörande och gör det möjligt för små och medelstora företag att förbli konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar den fortsatt stora klyftan mellan större företag och små och medelstora företag när det gäller integrering av digital teknik i affärsverksamheten, liksom även klyftan mellan dem som går före och dem som släpar efter med innovation. Parlamentet framhåller behovet av att öka de små och medelstora företagens möjligheter och kapacitet att tillägna sig innovativ teknik och att minska den digitala obalansen vad gäller infrastrukturen i mindre städer, på landsbygden och i avlägsna områden. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ytterligare stödja de europeiska centrumen för digital innovation, som tack vare kunskapen i lokala ekosystem erbjuder ett potentiellt effektivt sätt att minska den digitala klyftan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att företag i den sociala ekonomin bör göras fullt delaktiga i industristrategins slutprodukt, eftersom de tillför värde för allmänheten och även bidrar till utvecklingen i de lokala miljöer där de är förankrade. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i utformningen av finansieringsinstrumenten och arbetsprogrammen beakta särdragen hos denna typ av företag för att stödja deras tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att det finns särskilda egenskaper som gör en ekonomiskt hållbar omställning till en klimatneutral och helt digital ekonomi särskilt väl lämpad för återhämtningsåtgärder som syftar till att snabbt få igång konsumenternas efterfrågan och sysselsättningen. Parlamentet betonar att evidensen visar att gröna och digitala projekt skapar fler arbetstillfällen, ger högre avkastning på kort tid per spenderad euro och leder till ökade kostnadsbesparingar på lång sikt jämfört med traditionella finanspolitiska stimulansåtgärder, eftersom de snabbt kan skalas upp i och med att tekniken redan finns tillgänglig (t.ex. förnybara energikällor) och eftersom de tenderar att involvera små och medelstora företag och gynna de lokala ekonomierna genom stora effekter på sysselsättningen och en snabb ökning av konsumenternas disponibla inkomst (t.ex. energieffektivitet) samt är mindre utsatta för externa chocker och därmed kommer att bidra till en mer motståndskraftig social och ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s taxonomi, för att hjälpa till att peka ut investeringar med hög positiv miljöpåverkan och social påverkan, i förkommande fall lägger fast ramen för att fastställa i vad mån en investering är miljömässigt hållbar och se till att miljömålen och de sociala målen inte tar betydande skada. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att unionen behöver en innovativ industristrategi som skyndar på digitaliseringen av våra industrier och små och medelstora företag, inklusive de traditionella, stärker unionens industriella förmåga i fråga om kritiskt viktig digital infrastruktur och kapacitet och stärker den inre digital- och datamarknaden. Parlamentet anser att unionen måste stödja företag i automatiseringen och digitaliseringen av deras kunskap och utbildning och i investeringarna i digital utrustning (maskinvara och programvara), med särskild hänsyn till att uppmuntra kvinnors deltagande i digitaliseringsprocessen och till att modernisera och förbättra utbildnings- och fortbildningssystemen. Parlamentet framhåller betydelsen av programmet för ett digitalt Europa och av att få industrin att snabbare anamma möjliggörande och framväxande teknik. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av digitala innovationsknutpunkter i hela EU. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bland annat investera i dataekonomi, människocentrerad artificiell intelligens, smart produktion, sakernas internet, mobilitet, superdatorer, programvaruutveckling, programvaruteknik, datormoln, kvantteknik, motståndskraftiga, ekonomiskt överkomliga och säkra 5G- och 6G-höghastighetsnät, teknik för distribuerade liggare, robotteknik, batterier och satellitinternet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa ett genomförande i god tid av de relevanta centrala åtgärderna enligt rekommendationerna i verktygslådan för 5G-cybersäkerhet och i synnerhet att vid behov tillämpa relevanta begränsningar på högriskleverantörer när det gäller nyckeltillgångar som definieras som kritiska och känsliga i unionens samordnade riskbedömningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker den digitala sektorns viktiga bidrag till industrisektorns omvandling, både som en källa till lösningar för ren teknik och som ett sätt att optimera industriprocesser och minimera deras miljöpåverkan. Med tanke på den höga förbrukningen av energi och resurser med IKT-uppkoppling uppmanar parlamentet kommissionen att bedöma den potentiella miljöpåverkan av massutveckling av digitala lösningar och att samtidigt säkra Europas ledarskap inom mycket energieffektiva och cirkulära digitala tekniker och datacentraler. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta sätt att med hjälp av digitala lösningar stödja den ekologiska omställningen samt att fastställa en metod för att övervaka och kvantifiera den digitala teknikens växande miljöpåverkan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att data spelar en nyckelroll i omvandlingen av Europas industrier och framhåller betydelsen av smart tillväxt inom tillverkning samt digitalisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en inre europeisk digital- och datamiljö och att säkerställa och främja driftskompatibilitet samt tillgången till och flödet av säkra data och säker programvara inom unionen och mellan sektorer, inom företag av alla storlekar och bland offentliga institutioner. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att säkra europeiskt ledarskap när det gäller att fastställa framtidsinriktade standarder och skapa framtidsinriktade verktyg och infrastrukturer för datalagring och databehandling och sammanslagning av europeiska data inom nyckelsektorer, med unionsomfattande gemensamma och driftskompatibla dataområden. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att särskilt rikta in sig på projekt för datahantering och datamärkning, dataformatsstandardisering och datasäkerhet, att utveckla och behandla data på europeisk mark, särskilt data från offentliga organ, att bygga upp ett bättre beskattningssystem för den digitala ekonomin där vinster beskattas där företagen har betydande samverkan med användarna och att vidareutveckla europeiska standarder och europeisk certifiering för cybersäkerhet och på så vis säkerställa ökad konkurrenskraft och främja banbrytande teknik, särskilt för kritisk infrastruktur, bland annat genom att revidera nätverks- och informationssäkerhetsdirektivet och inrätta ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att säkerställa en rättvis plattform för företagsförbindelser som gör att företagen i EU, särskilt de små och medelstora, effektivt kan använda data som genererats på plattformar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet inser betydelsen av ett europeiskt angreppssätt på dataekonomin som är öppet för insyn, tillförlitligt, driftskompatibelt och människocentrerat. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att successivt minska fragmenteringen av de olika nationella strategierna och ta itu med obalanser i marknadsstyrka i syfte att stödja ett unionsomfattande flöde av data, driftskompatibilitet, datahantering, dataskydd och (åter)användning av data. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av en europeisk rättslig ram för AI, robotteknik och relaterad teknik som behandlar etiska principer och grundläggande rättigheter i samband med dess utveckling, spridning och användning samt säkerhets- och ansvarsfrågor. Parlamentet framhåller att den europeiska industrins innovationsförmåga och konkurrenskraft kommer att behöva en övergripande ram som speglar unionens värderingar och principer för att ge konkret vägledning och rättslig säkerhet för både människor och företag, även utanför unionen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att alla eventuella lagstiftningsåtgärder i samband med en revidering av det nu gällande immaterialrättsliga regelverket måste övervägas noga eftersom detta kan få betydande inverkan på EU:s dataekonomi, som alltjämt är bräcklig och under utveckling. Parlamentet anser inte att det bör finnas någon äganderätt baserad på immateriella rättigheter till icke-personuppgifter som används och produceras av teknik såsom artificiell intelligens. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta in konkreta åtgärder i återhämtningsplanen för att locka industrier till Europa, öka, stärka och främja en omlokalisering och diversifiering av Europas industrier utifrån deras strategiska betydelse samt förkorta och diversifiera leveranskedjorna av klimatneutralitetshänsyn. I detta sammanhang lyfter parlamentet fram betydelsen av att se till att unionen producerar tillräckligt med strategiska varor, såsom medicinsk utrustning och hälso- och sjukvårdsutrustning, för att vara självförsörjande i kristider, och uppmuntrar till incitament för att åstadkomma detta, t.ex. krav på att köpa mer lokalproducerat (EU/EES) i sektorer som får tillfälligt stöd. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet inser risken för att covid-19-krisen kommer att leda till ökad ekonomisk nationalism och protektionism och allvarligt utmana den regelbaserade frihandeln och de globala värdekedjorna när produktionen åternationaliseras och kedjorna bryts. Parlamentet uppmanar därför berörda parter att diversifiera och förkorta sina leveranskedjor och göra dem mer hållbara för att minska sårbarheten. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att stå upp för ett öppet och regelbaserat multilateralt handelssystem som går i takt med de globala insatserna för att hejda klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald och med EU:s höga miljömässiga och sociala standarder, förbättrar EU-företagens tillgång till internationella marknader och hindrar starka internationella aktörer från att missbruka sin marknadsstyrka. Parlamentet anser att unionen i detta sammanhang bör använda konkurrenspolitiken gentemot företag i tredjeländer på lämpligt sätt, tillämpa handelspolitiska skyddsinstrument mer beslutsamt för att systematiskt bekämpa orättvisa dumpnings- och subventionsmetoder och stärka det befintliga systemet för handelspolitiska skyddsinstrument. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart föreslå ett tillfälligt förbud mot utländskt övertagande av europeiska företag i strategiska sektorer genom statsägda företag eller företag med kopplingar till regeringar i tredjeländer. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att reflektera kring ömsesidigt marknadstillträde, stärka och systematiskt genomlysa unionens ram för granskning av utländska direktinvesteringar för att skydda åtkomsten till strategiska industrier, infrastrukturer, möjliggörande tekniker och andra säkerhets- och cybersäkerhetstillgångar samt blockera fientliga uppköp för att värna konkurrensen och minska snedvridningen på den inre marknaden. Parlamentet välkomnar i det avseendet vitboken om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner. Parlamentet vill se en avsevärd skärpning och ett snabbt antagande av förordning (EU) nr 654/2014 (genomdrivandeförordningen). Parlamentet betonar att detta är ett viktigt verktyg för att skydda unionens intressen när tredjeländer vidtar olagliga åtgärder som påverkar EU-företag negativt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar rådet att göra vidare framsteg i förhandlingarna om instrumenten för internationell upphandling, som sörjer för ömsesidighet och gemensamma standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga rättsliga instrument som tar itu med snedvridningen på den inre marknaden, bland annat i offentliga upphandlingar. Parlamentet uppmanar härvidlag kommissionen att överväga att prioritera företag som har och bibehåller sina huvudkontor, sin produktion och sin sysselsättning inom unionen. I avsaknad av ett starkt instrument för internationell upphandling och verkningsfulla globala regler för tillträde till offentlig upphandling ber parlamentet kommissionen att undersöka åtgärder till stöd för europeiska tillverkare, särskilt små och medelstora företag, som möts av en hårdnande konkurrens från tillväxtländer som inte följer gemensamma internationella handelsregler eller sociala och miljömässiga standarder. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att en helhetssyn på industristrategin som omfattar alla EU:s politikområden kan vara viktig i den ekonomiska och ”industriella” diplomatin. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att aktivt utnyttja nätet av europeiska handelskamrar i tredjeländer för att upprätta nya handelsförbindelser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar ambitionen att skapa pionjärmarknader inom miljömässigt hållbar och digital teknik och innovativa lösningar. Parlamentet anser att finansiering av forskning och innovation är väsentligt för innovativa industriprojekt och digital kapacitet och anser att detta bör gå hand i hand med kommissionens aktuella analys av riktlinjerna för ”viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse”. Parlamentet anser att motståndskraft och strategiskt oberoende bör betraktas som avgörande kriterier och att viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse bör vara förenliga med unionens klimatneutralitetsmål och digitala mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra insynen i genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och att säkerställa små och medelstora företags deltagande. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att gå snabbare fram med europeiska ledare och/eller ekosystem i strategiska industrisektorer som kan konkurrera globalt och kommer att bidra till en klimatneutral ekonomi och digitalt ledarskap utan att snedvrida konkurrensen i unionen eller urholka tilltron till marknadens öppenhet och marknadstillträdet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med värdekedjor genom att säkerställa en lämplig uppföljning av de föreslagna åtgärderna för de sex strategiska värdekedjor som pekats ut av det strategiska forumet för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) och att skapa transparenta och för alla medlemsstater enhetliga ansökningsvillkor för gemensamma IPCEI-projekt för att förvissa sig om att de gynnar unionen i dess helhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under den rådande krisen investera i projekt som har ett tydligt europeiskt mervärde och att förenkla de administrativa förfarandena, utvidga kriterierna för stödberättigande kostnader och öka finansieringen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att initiativet Next Generation EU är stöttepelaren i den första fasen av EU:s återhämtning från covid-19-krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att fonden genomförs snabbt och begär att bli fullt ut involverat i besluts- och genomförandeprocessen för att säkerställa demokratiskt ansvarsutkrävande och maximera insynen och den parlamentariska kontrollen. För en effektiv tidigareläggning av beloppet på 750 miljarder euro begär parlamentet att Next Generation EU ska






  a) | föreskriva mål för sociala, hållbara och digitala investeringar i syfte att minimera de skadliga konsekvenserna och maximera fördelarna för klimatet, miljön och den sociala dimensionen, |
| --- | --- | --- |

46.

a)

föreskriva mål för sociala, hållbara och digitala investeringar i syfte att minimera de skadliga konsekvenserna och maximera fördelarna för klimatet, miljön och den sociala dimensionen,

| b) | ha ett särskilt fokus på små och medelstora företag, som har drabbats hårdast av covid-19-krisen, och stödja deras tillgång till finansiering, |
| --- | --- |

b)

ha ett särskilt fokus på små och medelstora företag, som har drabbats hårdast av covid-19-krisen, och stödja deras tillgång till finansiering,

| c) | förvaltas direkt av kommissionen, när detta är möjligt, i nära samarbete med medlemsstaterna och via europeiska program för att fortskrida på ett mer samordnat sätt och på så vis få bättre genomslag på den globala marknaden och maximera insynen och den parlamentariska kontrollen samt undvika intern och extern snedvridning och störningar på den inre marknaden, |
| --- | --- |

c)

förvaltas direkt av kommissionen, när detta är möjligt, i nära samarbete med medlemsstaterna och via europeiska program för att fortskrida på ett mer samordnat sätt och på så vis få bättre genomslag på den globala marknaden och maximera insynen och den parlamentariska kontrollen samt undvika intern och extern snedvridning och störningar på den inre marknaden,

| d) | beakta särdragen hos medlemsstaterna, som har drabbats av krisen på olika sätt, |
| --- | --- |

d)

beakta särdragen hos medlemsstaterna, som har drabbats av krisen på olika sätt,

| e) | fördela det ekonomiska stödet mellan de olika industriella ekosystemen, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, utifrån hur stor skada de lidit, hur de sociala konsekvenserna ser ut, vilka utmaningar de står inför och hur mycket ekonomiskt stöd de redan fått via nationella stödordningar, med beaktande av det strukturella ömsesidiga beroendet mellan de olika värdekedjorna, beakta lärdomarna från tidigare offentliga stödåtgärder mot ekonomi- och finanskrisen 2008–2009 och konsekvenserna för motståndskraften och den långsiktiga ekonomiska och sociala återhämtningen samt ta hänsyn till att fonden måste villkoras av kriterier som säkerställer att finansieringen inte används till att betala tillbaka gamla skulder eller hålla fast vid föråldrad teknik och att företag som bidrar till långsiktig tillväxt ges stöd och har stor potential att blåsa liv i ekonomin, ta hänsyn till att återhämtningsrelaterade utgifter även bör styras till klimat- och innovationsvänliga sektorer med stora multiplikatoreffekter som kommer att bidra till EU:s framtida ekonomiska motståndskraft, |
| --- | --- |

e)

fördela det ekonomiska stödet mellan de olika industriella ekosystemen, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, utifrån hur stor skada de lidit, hur de sociala konsekvenserna ser ut, vilka utmaningar de står inför och hur mycket ekonomiskt stöd de redan fått via nationella stödordningar, med beaktande av det strukturella ömsesidiga beroendet mellan de olika värdekedjorna, beakta lärdomarna från tidigare offentliga stödåtgärder mot ekonomi- och finanskrisen 2008–2009 och konsekvenserna för motståndskraften och den långsiktiga ekonomiska och sociala återhämtningen samt ta hänsyn till att fonden måste villkoras av kriterier som säkerställer att finansieringen inte används till att betala tillbaka gamla skulder eller hålla fast vid föråldrad teknik och att företag som bidrar till långsiktig tillväxt ges stöd och har stor potential att blåsa liv i ekonomin, ta hänsyn till att återhämtningsrelaterade utgifter även bör styras till klimat- och innovationsvänliga sektorer med stora multiplikatoreffekter som kommer att bidra till EU:s framtida ekonomiska motståndskraft,

| f) | stödja nationella skatteordningar som ger incitament till kapitalinvesteringar i den privata sektorn och som gör det möjligt för företag att omvandla en del av lånen från fonden till eget kapital, |
| --- | --- |

f)

stödja nationella skatteordningar som ger incitament till kapitalinvesteringar i den privata sektorn och som gör det möjligt för företag att omvandla en del av lånen från fonden till eget kapital,

| g) | avsätta särskild finansiering till företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag, som har affärsplaner och verksamheter som inbegriper viktiga innovationer, tekniker och tjänster, bland annat för att driva på den digitala och gröna omvandlingen, eller vars verksamheter är nödvändiga för unionens strategiska oberoende i kritiska sektorer, med särskild hänsyn till förbättrad cirkularitet, resurs- och energieffektivitet och -besparingar samt byte till förnybara energikällor, samt bidra till att göra våra leveranskedjor mer motståndskraftiga och mindre beroende genom att flytta hem, diversifiera och stärka dem och samtidigt undvika diskriminering av nödställda företag som behöver hjälp med omställningen, |
| --- | --- |

g)

avsätta särskild finansiering till företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag, som har affärsplaner och verksamheter som inbegriper viktiga innovationer, tekniker och tjänster, bland annat för att driva på den digitala och gröna omvandlingen, eller vars verksamheter är nödvändiga för unionens strategiska oberoende i kritiska sektorer, med särskild hänsyn till förbättrad cirkularitet, resurs- och energieffektivitet och -besparingar samt byte till förnybara energikällor, samt bidra till att göra våra leveranskedjor mer motståndskraftiga och mindre beroende genom att flytta hem, diversifiera och stärka dem och samtidigt undvika diskriminering av nödställda företag som behöver hjälp med omställningen,

| h) | avsätta finansiering till stora företag som har trovärdiga planer på att ställa om till en klimatneutral affärsmodell, |
| --- | --- |

h)

avsätta finansiering till stora företag som har trovärdiga planer på att ställa om till en klimatneutral affärsmodell,

| i) | förstärka EIB:s garantiprogram och göra det till ett komplement till nationella program, så att det kan fungera som ett värdefullt tillägg och stärka deras genomslagskraft på fältet, |
| --- | --- |

i)

förstärka EIB:s garantiprogram och göra det till ett komplement till nationella program, så att det kan fungera som ett värdefullt tillägg och stärka deras genomslagskraft på fältet,

| j) | ge förtur åt företag som förbinder sig till öppenhet och insyn, synliggör EU-finansieringen, inför system som uppmuntrar arbetstagarna att delta i företagsinterna frågor och fullgör sina skyldigheter i fråga om icke-finansiell rapportering. |
| --- | --- |

j)

ge förtur åt företag som förbinder sig till öppenhet och insyn, synliggör EU-finansieringen, inför system som uppmuntrar arbetstagarna att delta i företagsinterna frågor och fullgör sina skyldigheter i fråga om icke-finansiell rapportering.

| 47. | Europaparlamentet lyfter fram behovet att stödja en hållbar och rättvis återhämtning och säkerställa medborgarnas välfärd efter covid-19-krisen. Parlamentet anser att fonden bör främja europeiska industriers hållbarhet och konkurrenskraft samt garantera att den gröna och digitala omställningen blir rättvis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att unionen jämsides med den nuvarande krisen bör förbereda och ställa sig in på en andra fas av sin industristrategi som säkerställer att dess industrier får konkurrenskraft och miljöhållbarhet och blir digitaliserade och ger dem långsiktig motståndskraft på socialt hållbar grund. Parlamentet erinrar om att medlemsstaternas roll för mobilisering av EU:s begränsade resurser kommer att vara avgörande för en framgångsrik återhämtning, och att industripolitiken bör bli en övergripande uppgift för kommissionen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att unionen behöver en industristrategi som också innefattar skyddet av miljöhälsa och biologisk mångfald och håller fast vid att vi måste påskynda omställningen av vår industri i klimatneutral riktning. Parlamentet betonar att investeringarna måste vara förenliga med klimatneutralitetsmålen för 2050, eftersom det i annat fall uppkommer en risk för strandade tillgångar och effekter av inlåsning i fossilbaserad och miljöskadlig teknik. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker att en verkligt effektiv europeisk industristrategi med därtill hörande industripolitik måste bygga på ambitiösa klimatåtgärder och klimatmål som har sin utgångspunkt i klimatlagen och tillhandahålla en färdplan för att forma framtidens industri där alla sektorer bidrar till att uppnå klimatneutralitetsmålet så tidigt som möjligt och senast 2050. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar behovet av att anpassa den nya industristrategin till målet om en klimatneutral ekonomi senast 2050, och betonar samtidigt att Europas klimatpolitik måste vara evidensbaserad. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker att det finns en betydande potential på inhemska och globala marknader för utsläppsfri och utsläppssnål teknik, förnybar energi jämte hållbara produkter, processer och tjänster genom hela värdekedjan, från råvaror till energiintensiva industrier, tillverkning och sektorn för industriella tjänster. Parlamentet anser dessutom att klimatlagen kommer att ge ett stort bidrag till effektivare insatser för att målet om klimatneutralitet senast 2050 ska uppnås, i och med att klimatmålen för 2030 och 2050 där fastställs i unionslagstiftningen. Parlamentet anser att det också behövs en mer helhetsbetonad och systematisk politisk ram för att säkerställa konsekvensen i all unionspolitik, tillsammans med långsiktig säkerhet för investerarna och rättslig förutsebarhet och en enhetlig, insynsvänlig och inkluderande styrmetod på alla politikområden som banar väg för en tydlig och förutsägbar strategi för Europas industrier. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om ett industriforum. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med att inrätta det och att inom denna ram få till stånd en dialog där alla relevanta vetenskapliga experter, organisationer och berörda parter, bland dem också civilsamhällesorganisationer, konsumentorganisationer och fackföreningar ska vara företrädda på ett väl avvägt sätt, varvid dialogen ska ha som syfte dels att fortlöpande övervaka vilka framsteg med att uppnå de klimatneutralitetsmål som ska uppnås senast 2050 som görs inom de enskilda industrisektorerna på EU-nivå och regelbundet rapportera om dessa framsteg, dels att, i enlighet med förordningen om styrningen av energiunionen, ge kommissionen råd om vilka bidrag investeringarna ger till EU:s miljö- och klimatmål och hur konsekventa de är med dessa mål. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att alla sektorer bör bidra till att nå unionens klimatmål och understryker härvidlag betydelsen av att kommissionen utvecklar sektorsspecifika strategier där man fastställer vilka åtgärder som krävs för att nå dessa mål och säkerställa en konsekvent politik. Parlamentet uppmanar med kraft till snabb utfasning av fossila bränslen och betonar att vi måste få ett högeffektivt och klimatneutralt energisystem, med globalt konkurrenskraftiga priser för industrin. Parlamentet framhåller vilken roll ren, hållbar och överkomligt prissatt energi och råvaror spelar för omställningen till mycket energieffektiva och klimatneutrala ekonomier. Parlamentet betonar behovet att se till att användningen av energikällor som naturgas endast blir av övergående natur, med tanke på målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet understryker att en fortsatt integrering av EU:s energimarknad kommer att bli viktig för överkomliga priser och för en trygg energiförsörjning. Parlamentet understryker här att vi snabbare måste utveckla kapaciteter för förnybar energi och integrera dem i energimixen och underlätta utbyggnaden av väteproduktion utgående från förnybar energi, eftersom detta kan bli en banbrytande teknik i sektorer där det är svårt att minska utsläppen. Parlamentet välkomnar lanseringen av en allians för ren vätgas och en allians av koldioxidsnåla industrier. Parlamentet betonar att vi måste påskynda forskningsarbetet kring storskalig produktion av väte och gröna bränslen samt kring teknik för utfasning av fossila bränslen, exempelvis i form av infrastruktur för avskiljning och lagring av koldioxid inom industriprocesser, bioenergianläggningar och tillverkningsanläggningar som främjar energiomställningen, och därvid också se efter hur jordvärme eventuellt skulle kunna bli en energikälla. Parlamentet påpekar än en gång att detta kräver en omfattande tillgång till överkomligt prissatt och ren energi och infrastrukturer till stöd för den, i linje med behoven av utfasning av fossila bränslen inom energiintensiva industrier. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, medlemsstaterna, regionerna, industrin samt alla övriga relevanta aktörer att arbeta tillsammans för att förbättra Europas energieffektivitet, att i unionen skapa pionjärmarknader för klimatrelevant teknik med tillhörande innovationer samt att prioritera investeringar i energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en bättre användning av EIB som unionens ”klimatbank” för att förstärka den hållbara finansieringen av de offentliga och privata sektorerna och hjälpa företagen att fasa ut fossila bränslen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att storskalig utbyggnad av kostnadskonkurrenskraftiga kapaciteter för förnybar energi krävs i alla sektorer av ekonomin. Parlamentet erkänner att EU innehar 40 procent av alla patent för förnybar energi i världen och betonar att unionen bör fortsätta att vara ledande inom banbrytande förnybar teknik. Parlamentet betonar här att det ofrånkomligen måste utvecklas en robust industripolitik för förnybar energi som omfattar både utbudspolitik och efterfrågepolitik och möjliggör en integration av sektorn för förnybar energi för att säkerställa Europas långsiktiga energiförsörjningstrygghet, tekniska ledarskap och strategiska oberoende. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att erkänna teknik för förnybar energi som en viktig strategisk värdekedja och ett viktigt industriellt ekosystem, som har rätt att få finansiering från faciliteten för strategiska investeringar och representeras på ett adekvat sätt i det kommande industriforumet. Parlamentet betonar att det behövs stödåtgärder för utvecklingen i Europa av teknik för förnybar energi, tillsammans med likvärdiga förutsättningar för tillverkare från unionen och från tredjeländer. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att om den europeiska industrin ska bli konkurrenskraftig, då måste den stödjas av ett ändamålsenligt, hållbart och fullständigt sammanlänkat nät för transportinfrastruktur, digital infrastruktur, och energiinfrastruktur. Parlamentet efterlyser en långsiktig investeringspolitik för att utrusta och renovera infrastruktur och för att minska de administrativa hinder som hämmar den snabba utvecklingen av de transeuropeiska näten. Parlamentet efterlyser mer finansiering för de tre sektorerna inom Fonden för ett sammanlänkat Europa för att öka sådana investeringar i infrastruktur, sammanlänkningar, digitalisering och smarta nät som är förenliga med målen för den europeiska gröna given. Parlamentet understryker dessutom behovet av att skynda på projekt av gemensamt intresse och se över förordningen om transeuropeiska energinät snarast möjligt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhåller vilka möjligheter den cirkulära och föroreningsfria ekonomin innebär för att vi ska kunna modernisera unionens ekonomi, minska dess energi- och resursförbrukning, prioritera avfallsförebyggande, ge innovationsfrämjande incitament och omvandla hela industrisektorer och deras värdekedjor, produkter, produktionsprocesser och företagsmodeller, såsom bidrag till att unionens ekonomi blir mindre materialbaserad och mera giftfri och Europas beroende av råvaruämnen minskar, samtidigt som det ges innovationsfrämjande incitament, bland annat i form av att det skapas marknader för utsläppsfria, utsläppssnåla och förnybara lösningar som träder i stället för fossilbaserade produkter och material, och sporras till utveckling av ny teknik och nya lösningar med ekodesign, till förhindrande av miljöpåverkan. Parlamentet framhåller de starka synergierna mellan klimatåtgärder och den cirkulära ekonomin, framför allt inom energi- och resursintensiva industrier och industrier i renoveringsbranschen, och betonar att utfasning av fossila bränslen sker på olika sätt i olika sektorer, som också har olika utgångslägen. Parlamentet understryker den cirkulära bioekonomins och den skogsbaserade industrins potential att främja en konkurrenskraftig och hållbar industri. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet erinrar om att den europeiska klimat- och energipolitiken kommer att kräva stora mängder metaller och mineraler för sin strategiska teknik. Parlamentet uttrycker oro över att Europa är väldigt beroende av andra områden i världen för sin försörjning med många av dessa metaller och mineraler, och gradvis förlorar sin globala andel även för de material som Europa har industriell kapacitet för. Parlamentet betonar att Europas oberoende i strategiska sektorer inte kan åstadkommas utan konkurrenskraftiga och hållbara EU-ekosystem för basmaterial, ädelt material och material av avgörande betydelse från primära och sekundära källor. Parlamentet understryker i detta avseende betydelsen av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, men betonar att Europa måste stärka sin kapacitet för alla etapper av värdekedjan för råvaror: utvinning, materialåtervinning och smältning, raffinering och omvandling. Parlamentet anser att omfattningen av handlingsplanen för råvaror av avgörande betydelse och av alliansen inte bör begränsas till råvaror av avgörande betydelse och bör syfta till utvecklingen av ett integrerat ekosystem för hela den mängd material, metaller och mineraler som krävs för omställningen av industrin. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en europeisk export- och importstrategi för förnybar och resurs- och energieffektiv teknik. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet understryker potentialen hos sektorsintegration och sammanlänkning av energiintensiva sektorer såsom bygg- och transportsektorn och välkomnar här kommissionens meddelande om integrering av energisystemet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande finansiering av energirenoveringar av byggnader för att stödja det planerade initiativet ”renoveringsvågen” med nödvändiga finansiella medel inom ramen för återhämtningsplanen. Parlamentet betonar att i det kommande förslaget om ”renoveringsvågen” och medlemsstaternas skyldighet att lägga fram långsiktiga strategier för att uppnå ett mycket energieffektivt och fossilbränslefritt byggnadsbestånd bör principen om att sätta energieffektivitet främst prioriteras fullständigt och detta bör därmed skynda på totalrenoveringar och ersättning av ineffektiva uppvärmnings- och kylsystem baserade på fossila bränslen. Parlamentet understryker att integrerade totalrenoveringsprogram som omfattar hela kommuner eller stadsdelar kan genomföras förmånligare och snabbare, vilka blir till nytta för konsumenterna och sänker energikostnaderna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påpekar att uppvärmning och kylning i industriprocesser fortsätter att vara några av de mest betydande energianvändningarna inom industrisektorn. Parlamentet understryker därför att en snabbare minskning av växthusgasutsläppen inom industrin kräver ett fullständigt tillvaratagande av den befintliga energieffektivitetspotentialen inom industriell uppvärmning och kylning, genom ökad användning av förnybar energi med hjälp av elektrifiering, värmepumpar, bättre användning av industriella kluster samt symbioser som erbjuder betydande minskningspotentialer inom många sektorer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet framhåller hur grön mobilitet kan skapa nya arbetstillfällen, stimulera den europeiska industrin och stödja investeringar som syftar till att utvidga den hållbara transportinfrastrukturen, vilket skulle göra det möjligt att uppnå en multiplikatoreffekt genom att ingå med beställningar till ett brett spektrum av aktörer – entreprenörer, underentreprenörer, leverantörer och deras underleverantörer – och att minska utsläppen från transportsektorn. Parlamentet understryker behovet av att skynda på genomförandet av den europeiska batterialliansen för att frigöra potentialen i dess strategiska värdekedja, öka möjligheterna till innovativa, lokalt producerade batterier och materialåtervinningen av metall i Europa, skapa EU-mervärde, bidra till konkurrenskraften hos EU:s fordonsindustri och underlätta övergången till ett fossilbränslefritt elsystem. Parlamentet efterlyser mer investeringar i höghastighetståg och renovering av intercity-järnvägsnät samt mer investeringar i utsläppsfri och utsläppssnål kollektivtrafik. Parlamentet understryker behovet av att främja grön rörlighet genom att investera i bättre infrastruktur såsom flera laddningsstationer. Parlamentet anser att ett tätare nät av laddningsstationer gör att marknaden för elfordon kommer att kunna utvidgas betydligt mera och snabbare, vilket blir till nytta för vårt miljöavtryck och koldioxidavtryck. Parlamentet uppmanar därför kommissionen dels att lägga fram en storskalig strategi för införande av infrastruktur för snabbladdning av elfordon så att konsumenterna säkert börjar använda dem, blir övertygade om elfordonens möjligheter och får tillgång till ett tätt nätverk av förenlig laddningsinfrastruktur, dels att stödja Europabaserad biltillverkning. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att för en framgångsrik energiomställning kommer Europa att behöva en betydande mängd utsläppsfri/utsläppssnål och överkomligt prissatt förnybar energi, inbegripet från tredjeländer, tillsammans med infrastruktur till stöd för den. Parlamentet efterlyser strategiska initiativ inom EU och vill att energipolitiken ställs i brännpunkten för unionens utrikespolitik och grannskapspolitik, varjämte parlamentet också uppmanar till ekonomiskt stöd till allianser för väte baserat på förnybara energikällor och grön el. Parlamentet anser att dessa allianser även bör ingå i handelsavtal. Parlamentet betonar att det är viktigt med starka allianser för att hantera bristen på resurser och råmaterial samt för att dessa ska komma från hållbara källor. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om EU:s översiktsplan från 2019 för en konkurrenskraftig omvandling av energiintensiva industrier, där omvandlingen handhas, samtidigt som de europeiska industrierna hålls konkurrenskraftiga, och uppmanar kommissionen att genomföra sin rekommendation om att hjälpa till att ersätta tredjelandsimport som inte uppfyller miljönormerna tillräckligt väl och uppmuntra till högre klimatambitioner bland EU:s globala handelspartner. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av EU:s utsläppshandelssystem i linje med klimatmålen och en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna för att bidra till en smart hemflytt av tillverkningsindustrin och kortare värdekedjor. Parlamentet framhåller den potentiellt viktiga roll som en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna kan spela när det gäller att undvika koldioxidläckage. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Parlamentet påpekar att mer än hälften av världens BNP är beroende av naturen och de tjänster som den tillhandahåller, i och med att många sektorer är mycket beroende av naturen. Parlamentet noterar att mer än 90 % av förlusten av biologisk mångfald och av vattenstressen beror på resursutvinning och resursbearbetning. Parlamentet betonar att den europeiska industripolitiken bör ligga i linje med målen i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar att baserat på One health-modellen är bevarande av naturliga ekosystem avgörande för att säkerställa mänsklighetens grundläggande behov, såsom dricksvatten, ren luft och bördiga jordar. Parlamentet vill att det snabbt tas fram robusta indikatorer för att bedöma påverkan på den biologiska mångfalden och säkerställa en gradvis minskning av föroreningarna i enlighet med EU:s strategi för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet poängterar att industrin fortfarande är en stor bidragande faktor till miljöföroreningar med utsläpp av föroreningar i luften, vattnet och marken. Parlamentet understryker den roll som direktivet om industriutsläpp spelar när det gäller att fastställa skyldigheter för stora anläggningar att minimera utsläppen av föroreningar. Parlamentet ser fram emot den kommande nollutsläppsplanen för luft, vatten och mark samt översynen av direktivet om industriutsläpp, som bör leda till en avsevärd minskning av industriföroreningarna. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar betydelsen av den regionala dimensionen i industripolitiken, eftersom ekonomiska skillnader mellan regioner är bestående och riskerar att bli större på grund av coronaviruskrisens effekter. Parlamentet betonar att ett förebyggande och en begränsning av regionernas nedgång kräver att det i regionala omstruktureringsplaner utvecklas hållbara omvandlingsstrategier och att ekonomiska förnyelseprogram förenas med aktiva arbetsmarknadsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med medlemsstaterna för att ta fram prognoser på medellång och lång sikt om de kompetenser som krävs på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet framhåller här vikten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) såsom stöd till skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet med skäliga löner, konkurrenskraftiga företag, hållbar ekonomisk utveckling, samt modernisering och förbättring av systemen för utbildning samt hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet framhåller här behovet dels av stöd till en rättvis och inkluderande omställning, dels av åtgärder mot sociala och ekonomiska orättvisor, varvid åtgärderna måste gå längre än till omskolning och skapande av nya arbetstillfällen i nya ekonomiska sektorer, för att ingen ska lämnas på efterkälken och ingen arbetstagare bli utestängd från arbetsmarknaden. Parlamentet anser att en välutformad mekanism för rättvis omställning, inklusive en fond för rättvis omställning, kommer att bli ett viktigt verktyg för att underlätta den gröna och digitala omställningen och uppnå ambitiösa mål i fråga om klimatneutralitet. Parlamentet betonar att alla berörda parter på det lokala planet, bland dem också företrädare för civilsamhället och lokalsamhället, bör få vara med i arbetet med att förbereda och genomföra planerna för en rättvis omställning för att garantera en mer inkluderande omställning och åtgärda omställningens sociala konsekvenser. Parlamentet betonar att investeringar i hållbar teknik här är viktiga som stöd till den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i regionala ekonomier. Parlamentet betonar att en robust finansiering av fonden för rättvis omställning, också med hjälp av ytterligare omfattande budgetmedel, skulle vara en avgörande faktor för att den europeiska gröna given ska lyckas. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Parlamentet anser att interregionalt samarbete inför den hållbara och den digitala omställningen, liksom i strategierna för smart specialisering, behöver stärkas för att stimulera regionala ekosystem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja utvecklingen av verktyg som kan ge en tydlig färdplan för regionerna med en skräddarsydd strategi för att säkerställa industriellt ledarskap. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att den industriella omvandlingen kräver betydande stimulans till forsknings- och utvecklingsinsatser och att ny kunskap och innovation byggs in i befintliga marknader och används vid utvecklingen av nya marknader. Parlamentet påminner om att innovation är en av drivkrafterna bakom ledande industriella ekosystem och detta bör komma till synes i form av starkare stöd till innovation och entreprenörskap i varje skede i innovationsprocessen. Parlamentet understryker behovet av att öka utgifterna för forskning (särskilt offentlig forskning av hög kvalitet), utveckling och innovation, eftersom de är avgörande för att vi ska kunna förverkliga den gröna och digitala omställningen, förbättra unionens strategiska oberoende och öka konkurrenskraften på lång sikt. Parlamentet uppmanar här medlemsstaterna att hålla fast vid sin utfästelse om att investera 3 % av BNP i forskning och utveckling, för att unionen ska kunna kvarstå som ledande bland globala konkurrenter. Parlamentet beklagar dagens brist på innovationskapacitet i de små och medelstora företagen, vilken beror på att det fattas nödvändigt riskkapital, de administrativa förfarandena är dyra och krångliga och det råder brist på lämpliga färdigheter och tillgång till information. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet understryker att det behövs utökade budgetanslag till program som stöder unionens industriella omvandling och påminner därför om parlamentets ställningstagande till förmån dels för att budgeten för Horisont Europa ska ökas till 120 miljarder euro och det ska säkerställas att programmet är konsekvent med unionens mål om klimatneutralitet, dels för att InvestEU och programmet för ett digitalt Europa ska få stöd via lämpliga finansieringsinstrument med tanke på marknadsutvecklingen av banbrytande teknik och innovationer, där det också sporras till synergier mellan regionala, nationella, europeiska och privata finansieringskällor. Parlamentet efterlyser ett effektivt stöd till Europeiska innovationsrådet (EIC) och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), tillsammans med en förstärkning av deras uppdrag. Parlamentet håller fast vid att en avsevärd del av anslagen till små och medelstora företag via Horisont Europa bör genomföras via EIC och programmets samverkansdelar, för att nya lösningar ska tillskapas och för att det ska stimuleras till innovation, både av gradvis fortskridande och av disruptivt slag. Parlamentet stöder inrättandet av partnerskap via Horisont Europa för mobilisering av privatsektorsinvesteringar till stöd för överföring av kunskap, teknik och innovation från forskningscentrum och universitet till näringslivet, varvid man bör dra nytta av upplägget med industriella ekosystem och syftet bör vara att stödja återhämtningen och den gröna och digitala omställningen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att dessa partnerskap blir insynsvänliga och inkluderande under hela den tid de genomförs, framför allt i fråga om sin strategiska forskningsagenda och sitt årliga arbetsprogram. Parlamentet betonar tillika att inga intressekonflikter bör få förekomma i partnerskapen och att de bör garantera ett verkligt mervärde för samhället. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet anser på den här punkten dessutom att vi måste skapa ett bättre förberett och mer motståndskraftigt samhälle för att kunna hantera omvälvande händelser i Europa eller världen och för att kunna vidta genomgripande politiska åtgärder, och att samordnade investeringar i forskning och utveckling är av yttersta vikt härvidlag. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja inrättandet av ett särskilt instrument för pandemiberedskap och samhällsskydd, eftersom detta skulle ge förutsättningar för bättre samordning på EU-nivå, identifiera prioriterade områden och inleda åtgärder som kräver medicinsk spetsforskning och samordnade investeringar i forskning och utveckling. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet påminner om att en forskningsbaserad läkemedelsindustri är viktig dels för att slå vakt om tillverkning av överkomligt prissatta läkemedel av hög kvalitet för alla patienter som behöver dem, dels för att stärka framtida innovation och stödja unionens innovativitet, motståndskraft, försörjning och svarstid och hjälpa den att komma till rätta med framtida utmaningar. Parlamentet upprepar att det måste införas en plan för att begränsa riskerna för läkemedelsbrist för att hantera eventuella sårbarheter och risker i försörjningskedjan för livsviktiga läkemedel, säkerställa framtida innovation för att åtgärda aktuella behov som ännu inte tillgodosetts och för att stödja hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft, svarstid och beredskap och ta itu med framtida utmaningar, inbegripet pandemier. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet understryker den roll som viktig möjliggörande teknik spelar när det gäller att utveckla tekniska och innovativa kapaciteter i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa Horisont Europa och dess industristrategi till utvecklingen, expansionen och kommersialiseringen av banbrytande teknik och innovationer i unionen för att minska avståndet mellan innovation och marknadsspridning med hjälp dels av att projekt för teknik och demonstration får riskfinansiering på ett tidigt stadium, dels av att det inrättas tidiga värdekedjor för stöd alltifrån första början till teknik, produkter, processer, tjänster och företagsmodeller som nått kommersiell skala och kan få marknadsgenomslag och som är utsläppsfria eller utsläppssnåla, bygger på förnybar energi, är energi- och resurseffektiva och följer den cirkulära ekonomins principer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla gemensamma kontaktpunkter med välorganiserad information om finansieringsmöjligheter för industriella demonstrationsprojekt för banbrytande teknik. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man skulle kunna motverka den eventuella förlusten av kunskaper och innovation under den aktuella krisen, bland annat genom instrument för stöd till företag som tillfälligt delar kunskapsarbetare med offentliga forskningsinstitutioner och universitet, för att möjliggöra offentlig-privat forskning kring offentligt prioriterade frågor och för att kapacitet för sysselsättning och innovation ska kunna finnas kvar i kristider. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna ta fram potentiella skatteincitament för att få i gång investeringarna i forskning och utveckling, som minskat på grund av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja de europeiska företagens innovationsförmåga på grundval av ett heltäckande system för immateriella rättigheter som ger ökad flexibilitet att bevilja licenser, för att företagen också i fortsättningen ska få ett effektivt skydd för sina investeringar i forskning och utveckling, tillförsäkra skälig avkastning och samtidigt fortsätta med utvecklingen av öppna teknikstandarder som främjar dels konkurrens och valfrihet, dels EU:s industris deltagande i utvecklingen av viktig teknik. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet förstår att ett starkt och väl avvägt immaterialrättsligt regelverk är en avgörande faktor för Europas konkurrenskraft, i och med att man med ett sådant kan bekämpa industrispionage och förfalskning, och uppmanar därför kommissionen att bevara och stärka detta regelverk. Parlamentet betonar att Europa måste ligga i nivå med Förenta staterna och Kina vad gäller immaterialrättsliga incitament inom livsvetenskaperna för att fortsätta vara ett attraktivt mål för FoU-investeringar och industriell utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla och utveckla Europas världsledande immaterialrättssystem genom att främja ett starkt immaterialrättsligt skydd liksom incitament och belöningsmekanismer för FoU i syfte att dra till sig investeringar i utveckling av framtida innovation till gagn för samhället. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en handlingsplan för immaterialrätt som skulle kunna underlätta ett europeiskt bidrag till normutvecklingen. Parlamentet stöder dels utvecklingen av hållbar produktion och hållbara arbetstillfällen, dels arbetet med att ge EU:s tillverkning av högkvalitetsprodukter ökad attraktivitet och bättre anseende över hela världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra överföringar av viktig miljö- och klimatteknik till utvecklingsländer genom att bevilja öppna licenser för sådan teknik. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt införa det europeiska patentet med enhetlig verkan i enlighet med avtalet om en enhetlig patentdomstol från den 19 februari 2013. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet understryker vikten av en omfattande och effektiv övergripande styrning för den industriella omvandlingen som säkerställer konsekvens med relevant unionslagstiftning och relevanta unionsstrategier, framför allt målen för den europeiska gröna given, något som är avgörande för att den ska lyckas. Parlamentet välkomnar att kommissionen fastställt 14 ekosystem och den inkluderande strategin för att föra samman alla aktörer som är verksamma i en värdekedja i syfte att främja det europeiska ledarskapet i strategiska sektorer och konkurrenskraft på den globala arenan. Parlamentet understryker att man måste säkerställa att det går bra för små och medelstora företag i varje ekosystem. Parlamentet påpekar att insyn måste säkerställas i de industriella ekosystem som har fastställts, i synnerhet i vilka kriterier en aktör ska uppfylla för att kunna anses som en del av ett ekosystem, samt i den exakta uppdelningen per typ av aktör i varje fastställt ekosystem, varjämte information om resultat och ämnen som diskuterats måste tillhandahållas, samt om industriforumets och alliansernas roll i förhållande till dessa ekosystem. Parlamentet betonar att civilsamhället, konsumentorganisationer och fackföreningar i lämplig utsträckning bör delta i arbetet med att fastställa både de övergripande och de sektorsvisa industristrategierna och prioriteringarna. Parlamentet betonar att ekosystemen bör innefatta alla kopplingar till värdekedjan, också små och medelstora företag, och framhåller att små och medelstora företag spelar en integrerad roll vid tillskapandet av industriallianser och deras produktionskedjor. Parlamentet betonar behovet av lämpliga finansieringsinstrument för allianserna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet anser att ekosystemen kommer att bli nyckelkomponenter i nästa industriella revolution genom att mobilisera en avancerad och smart produktion och erbjuda överkomligt prissatt, ren, hållbar och säker energi liksom den energiinfrastruktur som behövs, och omvälvande tillverknings- och tjänstemetoder. Parlamentet efterlyser en analys av ekosystemen, där man tar reda på vilka behoven för omställningen är i de olika sektorerna och som kan ligga till grund för en omställningsplan. Parlamentet tror vidare att stöd till samarbete mellan industrin, den akademiska världen, små och medelstora företag, uppstartsföretag, expanderande företag, fackföreningar, civilsamhället, slutanvändarorganisationer och alla andra berörda parter kommer att vara centralt för att marknadsmisslyckanden ska kunna avhjälpas och klyftan mellan idé och förverkligande överbryggas, samtidigt som arbetarskyddet säkerställs, även inom områden som ännu inte är av intresse för näringslivet, men där det finns stort mervärde för samhället. Parlamentet anser att dessa ekosystem bör styras på ett sätt som inbegriper alla berörda parter från de industrisektorer som är centrala för den gröna och digitala omställningen. Parlamentet anser att ekosystemen bör medverka vid utformningen av lösningar och åtgärder som ska vidtas för att förverkliga den europeiska industristrategin och för att stödja gedigna europeiska värdekedjor, som är av utslagsgivande betydelse för den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet framhåller att investeringar i viktiga värdekedjor kommer att vara avgörande för bevarandet av vårt framtida strategiska oberoende. Parlamentet anser att man måste prioritera investeringar i sådana industrisektorer som är livsviktiga för vårt strategiska oberoende, såsom säkerhet, försvar, klimatrelevant teknik, livsmedelssuveränitet och hälsa. Parlamentet upprepar framför allt läkemedelsindustrins betydelse för säkerställandet av framtida innovationer som svar på aktuella behov som ännu inte tillgodosetts samt för att stödja hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft, svarstid och beredskap och ta itu med framtida utmaningar, inbegripet pandemier |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet understryker vikten av industrin för förnybar energi, såsom en strategisk sektor som ökar EU:s konkurrensfördelar, ger motståndskraft på lång sikt och säkerställer en trygg energiförsörjning, samtidigt som den förbättrar vår industriella styrka. Parlamentet framhåller ytterligare hur sektorn för förnybar energi bidragit till att skapa nya lokala arbetstillfällen och affärsmöjligheter, och stimulera tillverkningen av utrustning, tillsammans med att minska energikostnaderna och förbättra kostnadskonkurrenskraften. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet framhåller att fordonsindustrin har drabbats hårt av covid-19-krisen som tvingat företag och arbetstagare att anpassa sig snabbt till förändringarna i försörjningskedjan samt nya hälso- och säkerhetskrav, förutom den omvandlingsprocess sektorn redan befann sig i före pandemin. Parlamentet anser att vi måste övergå till smart och renare rörlighet i takt med att vi utvecklar oss i riktning mot en klimatneutral, digital och mera motståndskraftig ekonomi och att detta också bör ses som en möjlighet att skapa grön tillväxt och rena arbetstillfällen, utgående från den globala konkurrensfördel som den europeiska industrin har på fordonsteknikens område. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa prioriteringar för forskning och innovation, digitalisering och stöd för uppstartsföretag, mikroföretag och små och medelstora företag, inklusive inom fordonssektorn. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att turismen också drabbats hårt av covid-19-krisen och uppmanar kommissionen att fastställa prioriteringar för stöd till denna sektor och främjande av dess återhämtning, med tanke på vilket bidrag den ger till EU:s BNP och till unionens konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja samarbete mellan medlemsstater och regioner för att skapa möjligheter till nya investeringar och ytterligare innovationer, för att vi ska få ett europeiskt ekosystem för turism som är hållbart, innovativt och motståndskraftigt och skyddar arbetstagarnas och konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet understryker potentialen hos de kulturella och kreativa näringarna när det gäller att främja innovation, driva på förändringar i andra sektorer och stimulera uppfinnande och utveckling. Parlamentet noterar att innovativa ekonomiska sektorer blir alltmer beroende av kreativitet för att behålla sin konkurrensfördel. Parlamentet noterar även att uppkomsten av alltmer komplexa, kreativa och sammanlänkade affärsmodeller gör att de kulturella och kreativa näringarna mer och mer blir en avgörande del av nästan alla produkter och tjänster. Parlamentet anser därför att Europa bör bygga vidare på sina kreativa och kulturella tillgångar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa tillräcklig uppmärksamhet vid de kulturella och kreativa näringarna vid utarbetandet av en omfattande, sammanhängande och långsiktig industripolitisk ram, inklusive när det gäller tillgång till finansiering och finansieringsprogram. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet understryker vikten av unionens rymdpolitik, särskilt att förbättra EU:s industriella rymdkapacitet och att frigöra den potential som finns i synergierna med andra viktiga sektorer och politikområden, i synnerhet för att utveckla spetsteknologi och åtfölja den industriella omvandlingen. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet noterar att den kemiska industrin bidrar till många strategiska värdekedjor och till att producera koldioxidneutrala, resurseffektiva och cirkulära tekniker och lösningar. Parlamentet efterlyser en hållbar kemikaliepolitik som är anpassad till industristrategin. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska miljöbyrån att tillsammans med Europeiska kemikaliemyndigheten ta fram en rapport om kemikalier i miljön i Europa. Parlamentet anser att den här rapporten bör bedöma om farliga kemikalier är systeminbyggda i Europas tillverknings- och konsumtionssystem, tillsammans med deras användning i produkter, deras förekomst i Europas miljö och den skada de orsakar på människors hälsa och ekosystemen. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet understryker att en välfungerande och konkurrenskraftig läkemedelssektor och sektor för medicintekniska produkter är central för att säkerställa hållbar tillgång till läkemedel för patienter och garantera en hög hälso- och sjukvårdsnivå för patienter i EU. Parlamentet anser att kommissionen bör underlätta dialogen med medlemsstaterna och alla relevanta berörda aktörer genom att skapa ett läkemedelsforum, under tillsyn av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), för att möjliggöra en omfattande diskussion om frågor avseende bland annat läkemedels miljöhållbarhet och införandet av ny teknik i hälso- och sjukvårdssystemen. Parlamentet betonar att det här forumet bör beakta de olika nationella systemen för prissättning och ersättning, samt olikheterna när det gäller investeringar i hälso- och sjukvården och hur den är organiserad. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet anser att offentlig upphandling är en viktig motor för den industriella omvandlingen. Parlamentet uppmanar kommissionen att studera hur offentliga utgifter och investeringar kan utnyttjas till fullo som hävstång för att nå politiska mål, också genom att förstärka hållbarheten och göra offentlig upphandling till en central del i EU:s plan för ekonomisk återhämtning genom att prioritera och främja efterfrågan på miljöinnovativa, kostnadseffektiva och hållbara varor och tjänster, göra det möjligt att omlokalisera viktiga strategiska sektorer, som sektorn för hälso- och sjukvårdsrelaterade produkter, jordbruket jämte teknik för förnybara energikällor, samt främja kortare och mer hållbara leveranskedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen och de offentliga myndigheterna att undersöka på vilka villkor man inom offentlig upphandling skulle kunna göra det obligatoriskt med hållbarhet som bygger på miljökriterier samt på sociala och etiska kriterier, bland annat koldioxidavtrycket, samt öka medvetenheten om dagens system för främjande av gröna tjänster och få dem att användas bättre. Parlamentet håller fast vid att små och medelstora företag bör få en rättvis chans att delta i offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar upphandlande myndigheter att systematiskt tillämpa ett system där man tar hänsyn till bästa förhållande mellan pris och kvalitet under hela varans eller tjänstens livslängd. Parlamentet uppmanar dem att använda den föreskrift (artikel 85 i försörjningsdirektivet), enligt vilken de får förkasta anbud om andelen varor med ursprung i tredjeländer uppgår till mer än 50 % av det totala värdet av de varor som anbudet omfattar. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet erkänner hur standardiseringen bidragit till den europeiska inre marknaden och till ökad välfärd på ekonomi-, samhälls- och miljöområdet, inbegripet skydd för konsumenter och arbetstagare. Parlamentet understryker behovet av att utarbeta, bedöma och använda harmoniserade standarder i syfte att hjälpa industrin att tillverka produkter med hjälp av metoder som är effektiva, säkra, förenliga med den cirkulära ekonomin, miljöhållbara, reproducerbara och säkerställer hög kvalitet. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett kraftfullt system för nyckelutförandeindikatorer för förhandskonsekvensanalys av unionens bestämmelser och instrument och av vilka investeringar som kan behövas, samt att övervaka framstegen och resultaten med hänsyn tagen till små och medelstora företag. Parlamentet understryker att ovannämnda system bör innehålla mål som är specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och tidsinriktade. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sina konsekvensbedömningsrutiner och säkerställa att den gör en ingående konsekvensbedömning av de potentiella efterlevnadskostnaderna, sysselsättningskonsekvenserna, jämte bördorna och de eventuella fördelarna för europeiska medborgare, sektorer och företag, även små och medelstora, innan den lägger fram några nya lagstiftningsförslag eller antar några nya åtgärder. Parlamentet anser att man vid utvärderingen av unionens lagstiftning och åtgärder starkare bör fokusera på genomförandet i medlemsstaterna, och undersöka vad som händer ifall unionslagstiftningen genomförs och tolkas på ett sätt som ger upphov till onödiga och oförutsedda lagstiftningshinder för små och medelstora såväl som större företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja ett konsekvent regelverk och erkänna att det behövs smart lagstiftning som ska göra byråkratin mindre betungande, utan att lagstiftningen för den skull blir mindre effektiv och utan att det görs avkall på sociala normer och miljönormer, särskilt när den traditionella industrin genom lagstiftningsbeslut tvingas till anpassningar. Parlamentet anser att åtgärder för digitalisering och utfasning av fossila bränslen bör utformas på ett sätt som innebär möjligheter för industrin, inbegripet små och medelstora företag, och minimerar bördan för sektorer som redan drabbats. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet förväntar sig att industristrategin inte ska skapa onödiga regelbördor för företag, särskilt inte för små och medelstora företag, och att den ska tillämpa regeln om ”in med det ena, ut med det andra”, så att man, när nya bestämmelser för med sig efterlevnadskostnader, ska kunna se efter vilka nuvarande bestämmelser som behöver upphävas eller ses över, så att det säkerställs att efterlevnadskostnaderna i någon sektor inte ökar, vilket dock inte bör påverka medlagstiftarnas befogenheter. Parlamentet anser att förslag i ovan angivna riktning måste vara evidensbaserade, bli föremål för ett brett samråd, säkerställa att både lagstiftningen och sociala normer och miljönormer fungerar effektivt, och låta det framgå att det är till klar nytta med EU-åtgärder. Parlamentet anser att EU måste stärka sina principer om att vara ”stort i det stora och litet i det lilla” i syfte att bättre säkerställa proportionalitet. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet betonar att den offentliga förvaltningen bör inta en central plats inom arbetet med att säkerställa en företagspositiv verksamhetsmiljö och minska företagens administrativa bördor och samtidigt säkerställa en oinskränkt tillämpning av unionens etiska och sociala normer, samt dess miljönormer och öppenhetsnormer. Parlamentet anser att e-förvaltningsverktyg, åtgärder för digital innovation och förbättring av digitala färdigheter bör främjas inom den offentliga sektorn och bland de offentliganställda. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa nationellt och regionalt utbyte av bästa praxis inom området, med särskild hänvisning till det offentligas hantering av ekonomisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

102.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0124.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2019)0102.

(5)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 124.

(6)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(7)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 55.

(8)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 21.

(9)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 28.

(10)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 89.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/63

---

P9_TA(2020)0322

Covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (2020/2111(INI))

(2021/C 425/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till beslut av den 22 april 2020 om makroekonomiskt stöd till utvidgnings- och grannskapsländer med anledning av den kris som uppstått till följd av covid-19-pandemin (COM(2020)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förslag till beslut av den 22 april 2020 om makroekonomiskt stöd till utvidgnings- och grannskapsländer med anledning av den kris som uppstått till följd av covid-19-pandemin (COM(2020)0163),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020 om stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av uttalandet av EU:s utrikesrepresentant Josep Borrell på Europeiska unionens vägnar den 5 maj 2020 om mänskliga rättigheter under coronapandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av EU:s utrikesrepresentant Josep Borrell på Europeiska unionens vägnar den 5 maj 2020 om mänskliga rättigheter under coronapandemin,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2532 (2020) om upphörande av fientligheter med anledning av coronaviruset (covid-19) och till stöd för FN:s generalsekreterare António Guterres, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2532 (2020) om upphörande av fientligheter med anledning av coronaviruset (covid-19) och till stöd för FN:s generalsekreterare António Guterres,

| — | med beaktande av uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, att på nytt utvärdera påverkan av omfattande ekonomiska sanktionssystem i samband med covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, att på nytt utvärdera påverkan av omfattande ekonomiska sanktionssystem i samband med covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av utrikestjänstens särskilda rapportuppdatering: kort utvärdering av budskap och desinformation runt covid-19-pandemin av den 1 april 2020 och den 20 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens särskilda rapportuppdatering: kort utvärdering av budskap och desinformation runt covid-19-pandemin av den 1 april 2020 och den 20 maj 2020,

| — | med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 16 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll den 16 september 2020,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 25 mars 2020 om att skydda kritiska europeiska tillgångar och europeisk teknik under den pågående krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 25 mars 2020 om att skydda kritiska europeiska tillgångar och europeisk teknik under den pågående krisen,

| — | med beaktande av kommissionens samrådsmeddelande av den 16 juni 2020 om en förnyad handelspolitik för ett starkare Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsmeddelande av den 16 juni 2020 om en förnyad handelspolitik för ett starkare Europa,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om Team Europes globala svar på covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om Team Europes globala svar på covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17–21 juli 2020 om återhämtningsplanen och den fleråriga budgetramen för 2021–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17–21 juli 2020 om återhämtningsplanen och den fleråriga budgetramen för 2021–2027,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling på temat ”Verka för multilateralism och ett starkt och effektivt FN som gynnar alla”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling på temat ”Verka för multilateralism och ett starkt och effektivt FN som gynnar alla”,

| — | med beaktande av deklarationen av den 30 mars 2020 från medordförandena för den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika (EuroLat) om covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen av den 30 mars 2020 från medordförandena för den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika (EuroLat) om covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (1),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om humanitära visum (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 med rekommendationer till kommissionen om humanitära visum (2),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 8 december 2008 om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 8 december 2008 om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor,

| — | med beaktande av årsrapporterna från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0204/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0204/2020), och av följande skäl:

| A. | Covid-19 har orsakat en global pandemi som påverkar miljontals människoliv och har lett till den största globala hälsomässiga, ekonomiska, sociala och humanitära krisen någonsin, vilket har utlöst systemiska spänningar i den globala styrningen med omfattande och långsiktiga konsekvenser för de internationella förbindelserna, vilket påverkar viktiga delar av EU:s utrikespolitik samt säkerhet och försvar, både inom och utanför Europeiska unionen. EU har varit föremål för desinformation, it-angrepp och annan skadlig inblandning från tredje part i syfte att destabilisera EU:s institutioner och medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Covid-19 har orsakat en global pandemi som påverkar miljontals människoliv och har lett till den största globala hälsomässiga, ekonomiska, sociala och humanitära krisen någonsin, vilket har utlöst systemiska spänningar i den globala styrningen med omfattande och långsiktiga konsekvenser för de internationella förbindelserna, vilket påverkar viktiga delar av EU:s utrikespolitik samt säkerhet och försvar, både inom och utanför Europeiska unionen. EU har varit föremål för desinformation, it-angrepp och annan skadlig inblandning från tredje part i syfte att destabilisera EU:s institutioner och medlemsstater.

| B. | Pandemin drabbar de mest sårbara länderna oproportionerligt hårt, och vissa länder i världen har inte reagerat och inte vidtagit snabba och adekvata säkerhetsåtgärder för att hejda epidemin. Den kinesiska regeringen tonade ner det första utbrottet av covid-19. Narrativ som betonar geografi snarare än medicinsk terminologi vid hänvisning till covid-19 är stigmatiserande. Viruset har dödat omkring en miljon människor i världen och visat att det endast är genom samordning och solidaritet mellan länder som det går att kontrollera och begränsa viruset. |
| --- | --- |

B.

Pandemin drabbar de mest sårbara länderna oproportionerligt hårt, och vissa länder i världen har inte reagerat och inte vidtagit snabba och adekvata säkerhetsåtgärder för att hejda epidemin. Den kinesiska regeringen tonade ner det första utbrottet av covid-19. Narrativ som betonar geografi snarare än medicinsk terminologi vid hänvisning till covid-19 är stigmatiserande. Viruset har dödat omkring en miljon människor i världen och visat att det endast är genom samordning och solidaritet mellan länder som det går att kontrollera och begränsa viruset.

| C. | EU har ett ansvar att vara en global aktör och anpassa sina prioriteringar och sin politik, inbegripet utrikespolitiken, efter den ändrade geopolitiska situationen i världen och den globala kampen mot covid-19. EU måste leda på ett förutsägbart sätt, och med respekt för sitt åtagande avseende grundläggande friheter och rättsstatsprincipen som en del av multilaterala och internationella insatser, och i enlighet med sin ställning i den globala ekonomin. Covid-19-krisen har ännu en gång visat på behovet av att stärka multilateralismen och den regelbaserade ordningen för att bättre komma tillrätta med globala utmaningar. |
| --- | --- |

C.

EU har ett ansvar att vara en global aktör och anpassa sina prioriteringar och sin politik, inbegripet utrikespolitiken, efter den ändrade geopolitiska situationen i världen och den globala kampen mot covid-19. EU måste leda på ett förutsägbart sätt, och med respekt för sitt åtagande avseende grundläggande friheter och rättsstatsprincipen som en del av multilaterala och internationella insatser, och i enlighet med sin ställning i den globala ekonomin. Covid-19-krisen har ännu en gång visat på behovet av att stärka multilateralismen och den regelbaserade ordningen för att bättre komma tillrätta med globala utmaningar.

| D. | Pandemin och dess ekonomiska och sociala effekter kan bidra ytterligare till politiskt missnöje beroende på upplevd ojämlikhet och marginalisering. Den globala ekonomiska nedgången har haft särskilt allvarliga konsekvenser för de mest sårbara ekonomierna. Covid-19-utbrottet har förvärrat de ihållande problemen med läkemedelsbrister globalt, vilket får akuta konsekvenser för utvecklingsländer. |
| --- | --- |

D.

Pandemin och dess ekonomiska och sociala effekter kan bidra ytterligare till politiskt missnöje beroende på upplevd ojämlikhet och marginalisering. Den globala ekonomiska nedgången har haft särskilt allvarliga konsekvenser för de mest sårbara ekonomierna. Covid-19-utbrottet har förvärrat de ihållande problemen med läkemedelsbrister globalt, vilket får akuta konsekvenser för utvecklingsländer.

| E. | Pandemin har förvärrat den allvarliga humanitära situationen för utsatta människor, särskilt i konfliktzoner, flyktingläger och sårbara stater samt bland ursprungsbefolkningar. EU har upprepat FN:s vädjan om ett omedelbart globalt eldupphör och om att lätta på sanktionerna mot bakgrund av pandemin, för att se till att nödvändig utrustning och nödvändiga förnödenheter för att bekämpa viruset tillhandahålls. Vi bevittnar följaktligen en försämring avseende de globala friheterna och demokratin, vilket sätter ytterligare press på en multilateral ordning som redan befinner sig i kris. |
| --- | --- |

E.

Pandemin har förvärrat den allvarliga humanitära situationen för utsatta människor, särskilt i konfliktzoner, flyktingläger och sårbara stater samt bland ursprungsbefolkningar. EU har upprepat FN:s vädjan om ett omedelbart globalt eldupphör och om att lätta på sanktionerna mot bakgrund av pandemin, för att se till att nödvändig utrustning och nödvändiga förnödenheter för att bekämpa viruset tillhandahålls. Vi bevittnar följaktligen en försämring avseende de globala friheterna och demokratin, vilket sätter ytterligare press på en multilateral ordning som redan befinner sig i kris.

| F. | Kvinnor över hela världen som lever i våldsamma relationer har tvingats stanna hemma och blivit exponerade för sina förövare under längre tidsperioder. Hjälplinjer och skyddade boenden för offer för våld i nära relationer över hela världen rapporterar om ökande antal nödsamtal, och i ett antal länder har rapporter om våld och nödsamtal ökat med 25 % sedan åtgärderna för social distansering infördes. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor över hela världen som lever i våldsamma relationer har tvingats stanna hemma och blivit exponerade för sina förövare under längre tidsperioder. Hjälplinjer och skyddade boenden för offer för våld i nära relationer över hela världen rapporterar om ökande antal nödsamtal, och i ett antal länder har rapporter om våld och nödsamtal ökat med 25 % sedan åtgärderna för social distansering infördes.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att det globala utbrottet av covid-19-pandemin har vänt upp och ner på den internationella miljön, multiplicerar riskerna och är en katalysator för förändring av den globala ordningen. Parlamentet betonar den fundamentala betydelsen av att stärka EU:s inre motståndskraft, utveckla nya partnerskap och stärka dess multilaterala vision på global nivå, med beslutsamma och samordnade utrikespolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar stödinitiativen Team Europe och Coronavirus Global Response, som hjälper partnerländerna att hantera coronavirusets effekter på den gränsöverskridande samordningen. Parlamentet välkomnar EU:s samordning med G7, G20, FN, Världshälsoorganisationen (WHO), Världslivsmedelsprogrammet och andra internationella partner, som syftar till att främja en samstämmig och inkluderande global reaktion på pandemin, mildra den bredare inverkan på samhällen och ekonomier och minska risken för destabilisering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar bristen på globalt ledarskap och samordnade internationella insatser under covid-19-krisens inledningsskede. Parlamentet fördömer undanhållandet av viktig information. Parlamentet förkastar strävan efter isolationistiska lösningar. Parlamentet fördömer starkt ökningen av auktoritär nationalism, statsstödda desinformationskampanjer och främjandet av falska nyheter, som underblåser misstro, undergräver demokratiska samhällen och internationellt samarbete samt väcker frågor om EU:s roll i världen. Parlamentet betonar att globalt samarbete, en vidlyftig global strategi och samordning är nödvändigt för att hantera den globala hälsokrisen och andra globala hot på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att EU:s partnerländer trots covid-19-krisen bör fortsätta sitt reformarbete under lagstiftningsprocessen, ta kampen mot korruption på allvar och åta sig att respektera och genomföra grundläggande mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i enlighet med sina internationella skyldigheter och åtaganden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att ett antal regeringar och politiska ledare i värden drar nytta av krisen för att tillskansa sig överdriven makt och driva igenom sina egna politiska agendor genom att begränsa mänskliga rättigheter, undergräva demokratiska normer, försvaga rättsstatsprincipen, minska parlamentens roll, begränsa mediefriheten, inleda hatkampanjer mot minoriteter, inleda desinformationskampanjer riktade mot EU-vänliga reformer och värderingar och skada det internationella samarbetet. Parlamentet insisterar på att undantagstillstånd måste innehålla en klausul om upphörande. Parlamentet är bekymrat över att de demonstrationer mot coronavirusrestriktioner som äger rum i olika städer i världen ofta infiltreras och manipuleras av extremistgrupper, som kallar viruset för en bluff. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att covid-19-pandemin har förvärrat de globala socioekonomiska ojämlikheterna och på ett oproportionerligt sätt drabbar de fattigaste och personer som tillhör de mest missgynnade, marginaliserade och oskyddade sociala kategorierna, bland annat migranter. Parlamentet fördömer alla former av utestängning och diskriminering av personer som smittats av covid-19 och uppmanar tredjeländer och EU:s medlemsstater att mildra pandemins sociala effekter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att se över 2016 års globala strategi mot bakgrund av krisens globala effekter, för att fånga upp dessa geopolitiska förändringar, säkerställa mer strategiska EU-åtgärder och se till att EU gör sitt för att försvara den regelbaserade multilaterala världsordning som har skapats efter andra världskriget, och att inkludera demokratistöd och skydd för mänskliga rättigheter som en Team Europe-prioritet, samt involvera parlamentet i den här uppgiften via sina befintliga stödverktyg och stödmekanismer för demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

En förändrad geopolitisk balans efter covid-19

| 8. | Europaparlamentet noterar med oro att den geopolitiska konkurrensen och spänningarna efter utbrottet av covid-19 har ökat, och erkänner att EU fortfarande måste positionera sig i den nya världsordningen. Parlamentet håller med om att världen efter covid-19 kommer att se fundamentalt annorlunda ut, vilket får långtgående konsekvenser för EU:s utrikespolitik, och anser att covid-19 har bekräftat behovet av en starkare och effektivare utrikes- och säkerhetspolitik för EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att det transatlantiska partnerskapet bör återupplivas för att man mer effektivt ska kunna hantera pandemin och andra stora internationella utmaningar, såsom klimatförändringarna. Parlamentet ser behovet av att hitta en ny grund för samarbete mellan EU och Förenta staterna, baserad på ömsesidig respekt och en gemensam agenda som upprätthåller multilateralism, internationell rätt, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter mot nationalistiska, auktoritära och hegemoniska ambitioner. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU i detta föränderliga sammanhang måste kliva fram och föregå med gott exempel genom att förespråka multilaterala lösningar, samarbeta med internationella organisationer, särskilt FN och dess organ, WHO, Världsbanken, Internationella valutafonden och internationella regionala organisationer, som Nato, för att försöka stärka samarbetet med likasinnade länder, även från södra halvklotet, främja samarbete mellan demokratiska regimer och stärka demokratiska värderingar. Parlamentet påminner om att pandemin har visat på behovet av att arbeta tillsammans för att hitta gemensamma lösningar på problem som rör hela mänskligheten. |
| --- | --- |

10.

Förenta staterna

| 11. | Europaparlamentet oroar sig över Förenta staternas bristande samarbetsvilja, ovilja att inta en ledande roll i kampen mot covid-19 och brist på deltagande i gemensamma vaccininitiativ. Parlamentet anser att alternativa fakta och desinformation som förnekar allvaret i pandemin har varit mycket vilseledande i den gemensamma kampen mot viruset. Parlamentet uppmanar både EU och Förenta staterna att stärka samarbetet och solidariteten på grundval av en vetenskapsinriktad strategi i den gemensamma kampen mot covid-19-pandemin, inbegripet ett snabbt utbyte av information, forskning om och utveckling av vaccin och strategisk medicinsk utrustning, samt att tillsammans ta itu med andra globala utmaningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att införliva god praxis från Venedigkommissionens uppförandekod för valfrågor vilken även innehåller riktlinjer för att organisera val under pandemin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att transatlantiskt samarbete förblir en viktig pelare i EU:s utrikespolitik och att det är av största vikt för EU:s och Förenta staternas ömsesidiga säkerhets- och handelsintressen. Parlamentet uttrycker fortsatt stöd för den transatlantiska alliansen och ett närmare strategiskt transatlantiskt samarbete. Parlamentet beklagar de ensidiga åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen, såsom reserestriktioner från EU:s Schengenområde till Förenta staterna utan föregående samråd med EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar minskningen av USA:s engagemang globalt och den amerikanska regeringens beslut att dra tillbaka finansieringen av Världshälsoorganisationen (WHO) och dra sig ur fördraget om observationsflygningar, och den nuvarande amerikanska administrationens allmänna tendens att hålla sig utanför flera multilaterala organisationer som inrättats för att etablera en regelbaserad liberal världsordning, eller att undergräva dem (som i fallet med Internationella brottmålsdomstolen). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet ser behovet av att befästa och förbättra samarbetet mellan EU och Förenta staterna, grundat på ömsesidig respekt och en gemensam agenda för att försvara multilateralismen, internationell rätt, gemensamma demokratiska värden, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar att i en värld präglad av konkurrens mellan stormakterna delar Europeiska unionen och Förenta staterna gemensamma värderingar kopplade till befintliga internationella strukturer och förblir oumbärliga partner i den nuvarande instabila internationella miljön. |
| --- | --- |

15.

Kina

| 16. | Europaparlamentet noterar förstärkningen av Kinas målmedvetna offentliga diplomati globalt efter utbrottet av covid-19, där Kina strävar efter att fylla det politiska vacuum som ett mer isolationistiskt USA lämnat efter sig i det multilaterala systemet och försöker positionera sig som den dominerande globala aktören med en alternativ styrningsmodell. Parlamentet är bekymrat över Kinas ansträngningar för att uppnå en starkare maktprojektion i regionen, vilket leder till gränstvister med många av dess grannländer, samt landets främjande av nationella strategiska intressen via multilaterala organisationer. Parlamentet är oroat över ett möjligt maktskifte i den globala politiken på grund av Kinas förändrade ledarskap. Parlamentet invänder mot att den kinesiska regeringen har utnyttjat den dynamik som pandemins utbrott skapade för att införa nationell säkerhetslagstiftning och repressiva åtgärder mot den demokrativänliga rörelsen i Hongkong, öka hoten mot Taiwan och öka sin verksamhet i Tibet och Sydkinesiska havet, samt mot de brutala förföljelserna av uigurer i Xinyang, och fördömer de upprepade attackerna och påtryckningarna från kinesiska företrädare på medlemsstaternas regeringar och demokratiskt valda politiker i EU, såsom den tjeckiska senatens president och Sveriges kulturminister. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att Kina efter utbrottet av covid-19 bidrog med nödhjälp i kampen mot viruset, och beklagar att en del utrustning var bristfällig eller av sämre kvalitet. Parlamentet erkänner dock även geopolitiskt och geoekonomiskt motiverade insatser som underbyggs av vargkrigardiplomati, desinformationskampanjer och aggressiv propaganda. Parlamentet fördömer Kinas försök att använda denna ”virusdiplomati” mot EU med ambitionen att forma sin globala image som en välvillig makt. Parlamentet beklagar Kinas isolering av Taiwan i WHO. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förespråka Taiwans anslutning som observatör till WHO/WHA och andra internationella organisationer, med tanke på hur effektivt landet hanterat viruset nationellt utan att ges möjlighet att bidra med sin sakkunskap till de internationella åtgärderna i hanteringen av den rådande hälsokrisen. Parlamentet lovordar hjälpen från de taiwanesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet oroas över flera misstag och en brist på insyn i samband med Kinas initiala reaktion på covid-19-pandemins globala utbrott, bland annat försök att dölja problemets omfattning, försök att förvränga och undanhålla information, dålig kommunikation med WHO, censur, förtryck, hot, förföljelser och påtvingade försvinnanden av visselblåsare, människorättsaktivister och medborgarjournalister, och skapandet av tvivel angående de officiella dödssiffrorna för covid-19-offren, vilket har haft en skadlig inverkan på EU:s förmåga att förutse, förbereda sig för och hantera covid-19-krisen, och kostat människoliv. Parlamentet uppmanar därför den kinesiska regeringen att samarbeta fullt ut med en oberoende internationell utredning av covid-19-pandemins ursprung, och uppmanar medlemsstaterna att utveckla en genomgripande strategi för ett växande Kina och att skydda EU:s strategiska oberoende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser ett svar från EU på Kinas intensifierade expansion mot de mest utsatta medlemsstaterna och EU:s grannländer. Parlamentet påpekar att brådskan att begränsa de ekonomiska konsekvenserna av pandemin kommer att innebära en möjlighet för kinesiska strategiska investeringar i nyckelsektorer såsom telekommunikation, transporter och teknik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är bekymrat över den potentiella skuldfälla som de afrikanska länderna kan fastna i som ett resultat av covid-19, liksom över det faktum att tredjeländer blir allt mer ekonomiskt och politiskt beroende av Kina, eftersom den ekonomiska nedgången kommer att göra det svårt för dem att återbetala de kinesiska lån som ingår i initiativet ”Ett bälte, en väg”. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att främja sökandet inom internationella forum av bärkraftiga lösningar i fråga om skuldlättnader för tredjeländer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att humanitära undantag från sanktionerna får en omedelbar och praktisk effekt när det gäller snabb leverans av medicinsk utrustning, förnödenheter och annan form av hjälp till de länder som drabbats. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att erkänna dessa farhågor, se över förbindelserna mellan EU och Kina och samtidigt skapa en atmosfär av dialog, engagemang och genuint samarbete och verklig konkurrens, på grundval av en ny, konsekvent och mer självsäker strategi anpassad till det förändrade geopolitiska och geoekonomiska landskapet samt en långsiktig strategi gentemot Kina, där EU och medlemsstaterna samarbetar när så är möjligt, konkurrerar vid behov och konfronterar när det är nödvändigt att försvara europeiska värden och intressen. Parlamentet anser att EU som en del av denna nya strategi bör eftersträva ett närmare samarbete med likasinnade länder i regionen och andra demokratier, däribland Indien, Australien, Nya Zeeland, Japan och Sydkorea, och arbeta för en europeisk strategi för Indiska oceanen/Stilla havet, för vilken EU:s strategi för konnektivitet bör användas fullt ut. |
| --- | --- |

21.

Indien

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro att parallellt med ett nytt utbrott av covid-19 i Indien, med fler än 90 000 rapporterade döda i dagsläget, fortgår det politiska förtrycket av människorättsförsvarare och individuella friheter mot bakgrund av spänningar bland minoriteter, och anser att detta ämne måste tas upp vid nästa högnivådialog mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker betydelsen av det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien samt behovet av att främja det och arbeta tillsammans för stabilitet och säkerhet, i synnerhet i Indiska oceanen och Stilla havet. |
| --- | --- |

23.

Ryssland

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Ryska federationens systematiska försök att undergräva EU:s enighet och krishantering, skapa misstro mellan EU och länderna på västra Balkan och länderna i det östliga partnerskapet genom intensifierade desinformationskampanjer sedan början av covid-19-pandemin och it-angrepp mot forskningsorganisationer samt politiseringen av det humanitära biståndet. Parlamentet lovordar utrikestjänsten och StratCom East för deras insatser för att upptäcka och undertrycka desinformationskampanjer från ryskrelaterade medier i flera medlemsstater, och uppmanar kommissionen att öka sina insatser och sin finansiering för att bekämpa ryska falska nyheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet erkänner en tydlig geopolitisk och geoekonomisk dimension i det som erbjöds av Ryssland, som förstärks av landets ”virusdiplomati” och en kamp mellan olika narrativ. Parlamentet konstaterar med oro att Ryssland vidtar vissa beslutsamma åtgärder på den internationella arenan i syfte att främja sin egen geopolitiska agenda. Parlamentet uppmanar EU att inte bortse från detta och att hålla ögonen på de konflikter som Ryssland har ett intresse i, såsom konflikterna med Belarus, Ukraina, Georgien, Krim, Syrien och Libyen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över ryska försök att utnyttja pandemin för att ytterligare minska utrymmet för mänskliga rättigheter i landet, stödja auktoritära regimer och fortsätta att driva sin aggressiva utrikespolitik. Parlamentet betonar att vi inte får låta länder som Ryssland utnyttja krisen för att avleda uppmärksamheten från sina egna avsevärda nationella problem. Parlamentet oroas över den konstitutionella folkomröstning som Rysslands president utnyttjade, under den rådande krisen, för att anta viktiga konstitutionella ändringar som förlänger och främjar hans auktoritära styre i Ryssland. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet fördömer mordförsöket på Aleksej Navalnyj och efterlyser en oberoende och transparent utredning av förgiftningen av honom utan dröjsmål. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att på ett meningsfullt sätt bidra till ett globalt svar på krisen, i god tro och som en del av den internationella regelbaserade ordningen. Parlamentet ifrågasätter om det ryska vaccin som nu används är effektivt och säkert. Parlamentet påminner om att de medicinska produkter som Ryssland har tillhandahållit i vissa fall har hållit mycket låg kvalitet och därmed varit ineffektiva. |
| --- | --- |

28.

En mer självsäker EU-politik för att försvara Europas intressen, dess värderingar och den multilaterala världsordningen

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om de globala säkerhetsmässiga, socioekonomiska och politiska risker som covid-19-pandemin skulle kunna leda till, och är oroat över att globala makter som Kina och Ryssland är beredda att skickligt utnyttja krisen för att omintetgöra den regelbaserade världsordning som underbyggs av multilaterala organisationer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att den multilaterala regelbaserade världsordningen är avgörande för global fred, rättsstatsprincipen och demokratin. Parlamentet anser att ett geopolitiskt EU, tillsammans med likasinnade partner, måste spela en mer framträdande roll när det gäller att försvara och återuppbygga denna. Parlamentet anser att EU måste sträva efter att minska spänningarna mellan makter, särskilt när dessa spänningar hindrar multilaterala insatser. Parlamentet noterar att covid-19-krisen har visat att det multilaterala samarbetet behöver stärkas, särskilt i fråga om global hälsoförvaltning, och att det krävs reformer av internationella institutioner. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta en EU-färdplan för multilateralism för att främja och inleda strukturreformer av multilaterala organisationer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet begär att man undersöker möjligheten att skapa ett nytt forum för multilateralt samarbete mellan västallierade, bland annat EU, USA, Japan, Kanada, Sydkorea, Australien och Nya Zeeland, som bygger på erfarenheterna från samordningskommittén för multilaterala strategiska exportkontroller. Parlamentet begär att det nya forumet bör ansvara för att övervaka och kontrollera exporten av teknik, handelsflöden och känsliga investeringar till problematiska stater. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att EU:s geopolitiska ambitioner måste understödjas av tillräckliga budgetanslag via den kommande multilaterala budgetramen, och beklagar att Europeiska rådet har föreslagit nedskärningar i budgetposterna för utrikespolitiska instrument. Parlamentet begär att EU:s budget för yttre åtgärder i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 ska stärkas och vara tillräckliga för att säkerställa att EU har de medel som behövs för att ta itu med utmaningarna i sitt grannskap och de geopolitiska konsekvenserna av covid-19 samt kan leva upp till sin ambition att bli en ansvarsfull geopolitisk aktör. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att endast ett starkt och mer enat EU med öppet strategiskt oberoende och uppbackat av tillräcklig och trovärdig militär kapacitet samt verktyg och mekanismer för att stödja partner kommer att kunna spela en viktig roll i den nya geopolitiska miljön och föra en stark utrikespolitik, och anser att medlemsstaterna bör ge vice ordföranden/den höga representanten ett starkare och tydligt definierat mandat att tala på EU:s vägnar, till exempel genom att inrätta ett europeiskt säte i multilaterala organ. Parlamentet välkomnar därför slutsatsen från ordförande Charles Michel att ”det är av yttersta betydelse att man ökar unionens strategiska oberoende”. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att avskaffandet av enhällighetsregeln inom vissa utrikespolitiska områden skulle hjälpa EU att bedriva en effektivare och mer proaktiv utrikespolitik, som kan svara bättre och snabbare på nödsituationer. Parlamentet uppmanar rådet eller Europeiska rådet att följa kommissionens och parlamentets uppmaning att övergå till omröstning med kvalificerad majoritet, åtminstone avseende mänskliga rättigheter eller sanktioner, genom att aktivera övergångsklausulen. Parlamentet betonar att EU:s inflytande är som störst när medlemsstaterna agerar tillsammans. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker de väpnade styrkornas viktiga roll under covid-19-pandemin. Parlamentet välkomnar militärt stöd till civila stödinsatser, särskilt användningen av fältsjukhus, patienttransporter och tillhandahållande och distribution av utrustning, och anser att en mer djupgående gemensam insats och samordning av medlemsstaternas väpnade styrkor inom befintliga ramar, såsom Pesco-projektet och det europeiska sjukvårdskommandot, eller nya ramar, såsom militära sjukhuståg, skulle kunna leda till ökad effektivitet och bidra till EU:s beredskap att bekämpa pandemier. Parlamentet betonar att militär personal måste vara tillräckligt utbildad, förberedd och utrustad för att kunna hantera dessa viktiga uppgifter till stöd för medborgarna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner behovet av att se över EU:s säkerhets- och försvarsstrategier för att utveckla strategiskt oberoende, bland annat inom hälso- och sjukvårdssektorn, och bli bättre rustade för och mer motståndskraftiga mot nya hybrida hot och tekniker som har bidragit till en mer okonventionell krigföring och utmanar militärens traditionella roll, samt för en framtid där Ryssland och Kina blir alltmer självsäkra. Parlamentet betonar att militär rörlighet måste stärkas för att hjälpa medlemsstaterna att agera snabbare och effektivare i samband med eventuella framtida konflikter. Parlamentet betonar att den framtida strategiska kompassen om säkerhet och försvar bör återspegla denna utveckling, ta hänsyn till de bredare geopolitiska konsekvenserna av covid-19 och ta itu med hela spektrumet av hot såsom en ny pandemi, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) hot och utländsk inblandning, inbegripet desinformation eller it-angrepp. Parlamentet anser att EU:s försvarsbudgetar i allmänhet och budgeten för militär rörlighet i synnerhet inte får skäras ned med tanke på den nya politiska balansen och den eventuella försämringen av den internationella säkerhetsmiljön efter covid-19. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet stöder behovet av att fortsätta och förstärka samarbetet och, när det behövs, samordningen mellan EU och Nato, bland annat det euroatlantiska samordningscentrumet för katastrofinsatser (EADRCC) och Natos kompetenscentrum för militärmedicin, samt behovet av att motverka covid-19-relaterad desinformation och it-angrepp. Parlamentet efterlyser stark samordning med och stöd från Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och samarbete när det gäller planering och utveckling av militär kapacitet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser en ny institutionell strategi för strategisk kommunikation som kan hantera de utmaningar och risker som liberala demokratier i väst står inför, samt en utvidgning och modernisering av EU:s kommunikationsstrategier så att EU:s åtgärder blir tillräckligt synliga både inom och utanför EU, särskilt i angränsande regioner. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att ytterligare stärka sin kapacitet för att bekämpa försåtlig utländsk inblandning och desinformation, hybridkrigföring, propaganda och spionage, däribland genom inrättandet av särskilda StratCom-arbetsgrupper, som ska fokusera på den desinformation som kommer från a) Kina och b) Mellanöstern, i synnerhet Iran, och påföra kostnader för de länder och icke-statliga aktörer som avsiktligt sprider desinformation för att splittra och skada EU och dess medlemsstater. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för att utveckla rättsliga och andra samordnade ramar och förbättra samordningen och informationsutbytet mellan medlemsstaterna på EU-nivå för att motverka desinformation. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av EUvsDisinfo och betydelsen av det civila samhället, gräsrotsorganisationer, oberoende journalister och medieorganisationer i kampen mot desinformation. Parlamentet understryker vikten av EU:s principiella hållning att bekämpa desinformation om spridningen av covid-19-viruset och it-angrepp mot viktig infrastruktur. Parlamentet uppmanar sociala medieplattformar att agera proaktivt och vidta åtgärder för att förhindra spridning av desinformation och hatpropaganda om covid-19-viruset, och betonar behovet av att de investerar i kampen mot it-brott och ökar medvetenheten om detta växande hot. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att EU har världens största konsumentmarknad med nära 500 miljoner människor, vilket ger EU inflytande på den internationella arenan, och anser att en geopolitisk kommission bör använda denna hävstång, inbegripet genom sin handelspolitik, för att försvara EU:s intressen när andra länder inte är beredda att respektera mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen eller internationella fördrag. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har visat på behovet av att minska EU:s beroende av tredjeländer inom vissa strategiska och existentiella sektorer såsom hälsa och uttrycker starkt stöd för diversifieringen och omlokaliseringen av dess viktigaste leveranskedjor. Parlamentet påpekar att covid-19 har avslöjat svagheterna i sammanlänkningarna och det ömsesidiga beroendet och lett till ökad protektionism. Parlamentet understryker därför vikten av att hitta rätt balans mellan att förbättra motståndskraften i våra värdekedjor för att uppnå strategiskt oberoende, stärka EU:s globala konkurrenskraft och upprätthålla så öppna handelsförbindelser som möjligt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om sin begäran om en stark mekanism för globala sanktioner för att ta itu med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna före utgången av 2020, vilket skulle vara EU:s motsvarighet till den så kallade Magnitskijlagen. Parlamentet betonar att korruption på hög nivå bör ingå som ett sanktionskriterium. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från ordförande Ursula von der Leyen om att kommissionen snart kommer att lägga fram ett förslag och uppmanar Europeiska rådet att anta EU:s globala sanktionsmekanism mot människorättskränkningar som ett beslut som rör unionens strategiska intressen och mål enligt artikel 22.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet är djupt oroat över den oproportionella negativa inverkan som covid-19-pandemin har på migranter och flyktingar. Parlamentet uppmanar regeringarna att i sin utrikespolitik engagera sig i insatser som baseras på respekten för mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet samt lösningar som beaktar migranternas och flyktingarnas utsatthet och behov av skydd, i enlighet med solidaritetsprincipen och principen om partnerskap, och som möjliggör lämpliga och tillgängliga lagliga migrationsvägar. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla asylrätten i hela världen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU att delta i en global kampanj för att främja FN:s rekommendationer om att minska antalet intagna på fängelser genom att införa system för tidig eller tillfällig frigivning av förövare med låg risk. Parlamentet kräver i synnerhet att alla personer som frihetsberövats för att ha uttryckt kritiska eller avvikande åsikter eller för sin människorättsverksamhet ska friges, och förespråkar en minskning av användningen av förvar för migranter och stängda flyktingläger. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som kvinnor har haft i hanteringen av covid-19-krisen och pandemins könsrelaterade effekter. Parlamentet är djupt oroat över den ojämförbara påverkan som covid-19-krisen har haft på jämställdheten världen över i fråga om den ojämlika fördelningen av omsorgsarbetet, både i hemmet och inom den offentliga sektorn, då kvinnor globalt utgör omkring 70 % av arbetskraften inom hälso- och sjukvård. Man behöver beakta kvinnors och marginaliserade gruppers behov i de globala insatserna mot pandemin, eftersom de sällan finns representerade vid förhandlingsborden, där besluten om krishanteringsåtgärder fattas. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är övertygat om att ett människorättsbaserat svar på covid-19-pandemin utgör det mest effektiva, inkluderande och hållbara tillvägagångssättet för att hantera den rådande krisen. Parlamentet påminner om att tredjeländers svar på covid-19-krisen inte får kränka de mänskliga rättigheterna eller internationell rätt och måste begränsas till strikt nödvändiga och proportionella åtgärder som omfattas av regelbunden granskning och är tidsbundna. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att noga övervaka situationen för mänskliga rättigheter globalt, urskilja tendenser och ge stöd till internationella, regionala och lokala organisationer, medborgare och civilsamhället i deras strävanden att vända covid-19-krisens negativa inverkan på mänskliga rättigheter globalt. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att konsekvenserna av covid-19-krisen inte undergräver genomförandet av EU:s värderingar och åtaganden gällande mänskliga rättigheter som redan är fastställda i EU:s åtgärdsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker den strategiska betydelsen av EU:s ledarskap och stöd i grannskapet, både i öster, söder och i den arktiska regionen, genom hjälp till grannländerna i deras kamp mot covid-19-pandemin. Parlamentet efterlyser ökat stöd för demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och reformer i grannskapet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att EU måste ge de länder på västra Balkan som ännu inte är en del av EU en rättvis chans att ansluta sig till EU, och att EU måste fortsätta att samordna sina insatser för att investera i regionen. Parlamentet betonar att EU:s utvidgningsprocess och EU:s fokus på att stödja reformprocesser i västra Balkan fortsätter trots pågående pandemi. Parlamentet lovordar kommissionens initiativ om ekonomiskt bistånd och inkluderandet i EU:s gemensamma upphandling av medicinsk utrustning till stöd för västra Balkans hantering av covid-19-pandemin. Parlamentet begär att alla länder på västra Balkan ska ingå i EU:s solidaritetsfond och upprepar att stödet till våra partner måste åtföljas av en kraftfull kommunikationskampanj. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen skulle kunna destabilisera länder i Afrika som ofta har en bräcklig hälso- och sjukvårdsinfrastruktur och omfattande skuldsättning, vilket kan förvärra konflikter. Parlamentet efterlyser ett förstärkt och mer effektivt samordnat samarbete mellan EU och Afrika, utökade privata investeringar, främjande av ekonomiskt stöd och återhämtningsplaner samt ett alternativ till kinesiska investeringar. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta en förstärkt dialog inför toppmötet mellan EU och Afrika och för att göra Afrika till en långsiktig, tillförlitlig och nära partner till EU. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker att sanktioner inte ska utgöra något hinder för omfattande åtgärder i kampen mot covid-19-pandemin. Parlamentet betonar i det specifika fallet med Iran att tillämpningsområdet för instrumentet till stöd för handelsutbyten (Instex) måste utvidgas och att denna mekanism bör användas för att stärka våra humanitära insatser. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att EU:s partner i Sahel-Sahara-regionen och Afrikas horn måste hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin, som helt saknar motstycke, och dessutom den ständiga kampen mot väpnade terroristgrupper, däribland jihadister. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan EU och Latinamerika och Västindien är av strategisk och avgörande betydelse. Parlamentet betonar att Latinamerika har varit en av de regioner som drabbats värst av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta samarbetet med latinamerikanska länder, inleda ett fördjupat samarbete för att bekämpa covid-19, hjälpa till med återhämtningsplanerna och stödja dessa länder politiskt i syfte att förhindra att de blir alltför beroende av stöd från andra geopolitiska aktörer. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att införa Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling som en färdplan för återhämtning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar att den nuvarande covid-19-pandemin har haft en negativ inverkan på de befintliga uppdragen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt på EU:s utbildningsuppdrag på platser som Mali, Somalia och Centralafrikanska republiken. Parlamentet påminner om att en europeisk närvaro och trovärdiga åtaganden är avgörande i att begränsa de humanitära och socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Parlamentet begär att de uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som har till uppgift att förebygga eller lindra konflikter ska stärkas, särskilt insatser i EU:s omedelbara grannskap, för att bidra till att stabilisera områden som redan är sårbara och förhindra att konflikter och våld återupptas på grund av ytterligare spänningar orsakade av covid-19. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer civil och militär personal tillgänglig för sådana uppdrag och insatser, och efterlyser dessutom i detta avseende ett snabbt antagande av den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att arbeta med resiliens och hållbarhet i uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken under kriser som covid-19-pandemin. Parlamentet betonar vikten av att bibehålla kontinuiteten i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens uppdrag och insatser under sådana omständigheter. Parlamentet uppmanar till en fullständig översyn av vilken inverkan covid-19 har haft på beredskap, styrkebidrag, personalsäkerhet och kontinuitet i insatser och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och EU:s medlemsstater att integrera jämställdhet, jämställdhetsintegrering och ett intersektionellt perspektiv, inbegripet jämlik och bred representation i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, samt uppmärksamma de olika negativa erfarenheterna av pandemin från kvinnor och andra marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet är fast övertygat om att ett samarbete om klimatförändringar skulle kunna utgöra grunden för ett bredare globalt samarbete när det gäller covid-19-åtgärder, som kan stärka det multilaterala systemet och återuppbygga förtroendet för ett regelbaserat system. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att covid-19-krisen har blottlagt vissa svagheter i vår union och visat hur angeläget det är med en ändamålsenlig, effektiv och oberoende union, både internt och på världsarenan, med mekanismer för att förebygga och bekämpa kriser, även med finansieringsinstrument. Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid kommer att utgöra en bra plattform för att skapa effektivare beslutsfattande i EU:s utrikespolitik, och parlamentet är därför fast beslutet att inleda konferensen snarast möjligt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet noterar den inverkan som covid-19 har haft på mer sårbara regioner, inbegripet konfliktregioner och de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar med eftertryck vice ordföranden/den höga representanten att verka för lokala och regionala eldupphör och avtal om vapenvila och att stödja FN:s generalsekreterare António Guterres initiativ om ett globalt eldupphör. Parlamentet påminner om behovet av att följa de humanitära principerna om opartiskhet och neutralitet vid tillhandahållande av bistånd, även för covid-19-relaterade behov. Parlamentet uppmanar EU att försvara tillträdet för humanitärt bistånd till avlägsna konfliktområden och främja humanitära korridorer, samt understryker att alla yttre åtgärder i konfliktdrabbade länder måste baseras på en konfliktkänslig risk- och sårbarhetsbedömning, inbegripet ett kvinnoperspektiv och med ett speciellt fokus på fredsbyggande. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar EU:s avvisande av nationella vaccin. Parlamentet upprepar att EU har en ledande roll att spela när det gäller att underlätta åtkomsten till vaccin på ett jämlikt sätt för alla människor över hela världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med sina internationella partner för att säkerställa att ingen lämnas utanför när ett vaccin blir tillgängligt. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(2)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 11.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/73

---

P9_TA(2020)0323

Förbättrad utvecklings- och biståndseffektivitet

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om förbättrad utvecklings- och biståndseffektivitet (2019/2184(INI))

(2021/C 425/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling som hölls den 25–27 september 2015 och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och i synnerhet mål 17 av de mål för hållbar utveckling som anges i denna agenda, som ålägger FN:s medlemsstater att stärka genomförandemedlen för agendan och att återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling som hölls den 25–27 september 2015 och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och i synnerhet mål 17 av de mål för hållbar utveckling som anges i denna agenda, som ålägger FN:s medlemsstater att stärka genomförandemedlen för agendan och att återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling (1),

| — | med beaktande av handlingsplanen från Addis Abeba, det slutdokument som antogs vid den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling (Addis Abeba, Etiopien, den 13–16 juli 2015) och godkändes av FN:s generalförsamling i dess resolution 69/313 av den 27 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Addis Abeba, det slutdokument som antogs vid den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling (Addis Abeba, Etiopien, den 13–16 juli 2015) och godkändes av FN:s generalförsamling i dess resolution 69/313 av den 27 juli 2015,

| — | med beaktande av 2019 års rapport från FN:s interinstitutionella arbetsgrupp för utvecklingsfinansiering om finansiering för hållbar utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års rapport från FN:s interinstitutionella arbetsgrupp för utvecklingsfinansiering om finansiering för hållbar utveckling (2),

| — | med beaktande av Parisavtalet från UNFCCC:s 21:a partskonferens (COP 21) och av den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november till den 11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från UNFCCC:s 21:a partskonferens (COP 21) och av den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november till den 11 december 2015,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, som antogs vid det andra högnivåmötet om biståndseffektivitet 2005, Accra-handlingsplanen, som antogs vid det tredje högnivåmötet om biståndseffektivitet i Accra (Ghana) 2008 samt resultatet av det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011, varigenom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete inleddes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, som antogs vid det andra högnivåmötet om biståndseffektivitet 2005, Accra-handlingsplanen, som antogs vid det tredje högnivåmötet om biståndseffektivitet i Accra (Ghana) 2008 samt resultatet av det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) i december 2011, varigenom det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete inleddes,

| — | med beaktande av slutdokumentet från Nairobi, som antogs av det andra högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete som hölls i Nairobi (Kenya) i november och december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet från Nairobi, som antogs av det andra högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete som hölls i Nairobi (Kenya) i november och december 2016 (3),

| — | med beaktande av högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete den 13–14 juli 2019, som hölls i anslutning till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete den 13–14 juli 2019, som hölls i anslutning till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling i New York,

| — | med beaktande av det 17:e mötet i styrkommittén inför högnivåmötet om det globala partnerskapet 2019 (den 26–27 mars 2019, Kampala, Uganda), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 17:e mötet i styrkommittén inför högnivåmötet om det globala partnerskapet 2019 (den 26–27 mars 2019, Kampala, Uganda),

| — | med beaktande av rapporten från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete från 2019 om att göra utvecklingssamarbetet mer effektivt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete från 2019 om att göra utvecklingssamarbetet mer effektivt (4),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där minskning och utrotning av fattigdom definieras som det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och där det anges att unionen och dess medlemsstater ska uppfylla de åtaganden som de har gjort inom ramen för FN och andra behöriga organisationer och ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt påverkar utvecklingsländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där minskning och utrotning av fattigdom definieras som det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik och där det anges att unionen och dess medlemsstater ska uppfylla de åtaganden som de har gjort inom ramen för FN och andra behöriga organisationer och ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som sannolikt påverkar utvecklingsländerna,

| — | med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling av den 30 juni 2017 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling av den 30 juni 2017 (5),

| — | med beaktande av den gemensamma strategin Afrika–EU, som antogs vid det andra toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon i december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma strategin Afrika–EU, som antogs vid det andra toppmötet mellan EU och Afrika i Lissabon i december 2007,

| — | med beaktande av det femte toppmötet mellan Afrikanska unionen och EU den 29–30 november 2017, och toppmötets förklaring på temat ”Att investera i ungdomar för accelererad tillväxt för alla samt hållbar utveckling” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det femte toppmötet mellan Afrikanska unionen och EU den 29–30 november 2017, och toppmötets förklaring på temat ”Att investera i ungdomar för accelererad tillväxt för alla samt hållbar utveckling” (6),

| — | med beaktande av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i juni 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om ökad gemensam programplanering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2016 om ökad gemensam programplanering,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 maj 2019 om årsrapporten 2019 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 maj 2019 om årsrapporten 2019 till Europeiska rådet om EU:s mål för utvecklingsbiståndet (7),

| — | med beaktande av rapporten från högnivågruppen av experter från oktober 2019 om Europa i världen – framtiden för den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivågruppen av experter från oktober 2019 om Europa i världen – framtiden för den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling (8),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 mars 2015 om inledande av EU:s internationella samarbete och utveckling av en ram för utvecklingsresultat (SWD(2015)0080), samt rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om denna ram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 mars 2015 om inledande av EU:s internationella samarbete och utveckling av en ram för utvecklingsresultat (SWD(2015)0080), samt rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om denna ram,

| — | med beaktande av kommissionens strategiska plan 2016–2020 om internationellt samarbete och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska plan 2016–2020 om internationellt samarbete och utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018 om en ny allians mellan Afrika och EU för hållbara investeringar och arbetstillfällen (COM(2018)0643), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018 om en ny allians mellan Afrika och EU för hållbara investeringar och arbetstillfällen (COM(2018)0643),

| — | med beaktande av slutrapporten från mars 2019 från kommissionens arbetsgrupp för den afrikanska landsbygden om en afrikansk-europeisk agenda för omvandling av landsbygden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från mars 2019 från kommissionens arbetsgrupp för den afrikanska landsbygden om en afrikansk-europeisk agenda för omvandling av landsbygden (9),

| — | med beaktande av studien från juli 2019 om tillämpningen av effektivitetsprinciperna, Effectiveness to Impact (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från juli 2019 om tillämpningen av effektivitetsprinciperna, Effectiveness to Impact (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2008 om uppföljning av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för EU:s budgetstöd till utvecklingsländer (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för EU:s budgetstöd till utvecklingsländer (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om det fjärde högnivåmötet om biståndseffektivitet (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2015 om de lokala myndigheternas roll i utvecklingsländer när det gäller utvecklingssamarbete (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om den privata sektorn och utveckling (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om den privata sektorn och utveckling (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenserna för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om EU:s förvaltningsfond för Afrika: konsekvenserna för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om EU–Afrika-strategin: en satsning på utveckling (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om EU–Afrika-strategin: en satsning på utveckling (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om de förestående förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om de förestående förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om den årliga strategiska rapporten om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om den årliga strategiska rapporten om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (24),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 27 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om de pågående förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om de pågående förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om FN:s klimatkonferens 2019 i Madrid, Spanien (COP 25) (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (28),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020 (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020 (29),

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD (2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD (2015)0182),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492),

| — | med beaktande av studien Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance, beställd av Europeiska kommissionen och offentliggjord i maj 2020 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance, beställd av Europeiska kommissionen och offentliggjord i maj 2020 (30),

| — | med beaktande av studien från maj 2020 om effektiviteten i blandfinansiering The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från maj 2020 om effektiviteten i blandfinansiering The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results?,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet COM(2013)0280, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 maj 2013Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet COM(2013)0280,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen Mot en övergripande strategi för Afrika av den 9 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen Mot en övergripande strategi för Afrika av den 9 mars 2020,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 december 2018 från OECD (peer review-rapport om utvecklingssamarbete) om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 december 2018 från OECD (peer review-rapport om utvecklingssamarbete) om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rekommendationen av den 22 februari 2019 från OECD:s biståndskommitté (DAC) om kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen av den 22 februari 2019 från OECD:s biståndskommitté (DAC) om kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred,

| — | med beaktande av OECD:s rapport av den 24 juni 2020The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport av den 24 juni 2020The impact of the coronavirus (COVID-19) crisis on development finance (31),

| — | med beaktande av den särskilda rapporten om haven, kryosfären och klimatförändringarna (SROCC) från FN:s mellanstatliga klimatpanel (IPCC) av den 25 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten om haven, kryosfären och klimatförändringarna (SROCC) från FN:s mellanstatliga klimatpanel (IPCC) av den 25 september 2019,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0212/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0212/2020), och av följande skäl:

| A. | Utvecklingssamarbetet har förändrats under årens lopp i och med att nya globala utmaningar har uppstått, såsom klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, migration, osäker livsmedelsförsörjning, interna konflikter, terrorism och våldsam extremism, samt utbrott av smittsamma sjukdomar och frekventa och allvarliga naturkatastrofer, särskilt i utvecklingsländer, vilket drabbar de mest utsatta. Den globala miljön blir alltmer komplex och osäker, med ökande konflikter och geopolitisk rivalitet. Det finns ett uppenbart behov av stärkt multilateralism och fortsatta ansträngningar för att öka det europeiska biståndets effektivitet och verkan. |
| --- | --- |

A.

Utvecklingssamarbetet har förändrats under årens lopp i och med att nya globala utmaningar har uppstått, såsom klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, migration, osäker livsmedelsförsörjning, interna konflikter, terrorism och våldsam extremism, samt utbrott av smittsamma sjukdomar och frekventa och allvarliga naturkatastrofer, särskilt i utvecklingsländer, vilket drabbar de mest utsatta. Den globala miljön blir alltmer komplex och osäker, med ökande konflikter och geopolitisk rivalitet. Det finns ett uppenbart behov av stärkt multilateralism och fortsatta ansträngningar för att öka det europeiska biståndets effektivitet och verkan.

| B. | Covid-19-pandemin har slagit hårt mot världen. Pandemins inverkan på utvecklingsländer och biståndsmottagarländer är fortfarande oklar och utgör en betydande belastning på biståndskapaciteten hos både givarländer och privata investerare. |
| --- | --- |

B.

Covid-19-pandemin har slagit hårt mot världen. Pandemins inverkan på utvecklingsländer och biståndsmottagarländer är fortfarande oklar och utgör en betydande belastning på biståndskapaciteten hos både givarländer och privata investerare.

| C. | Covid-19-pandemin, som har drabbat alla länder oavsett utvecklingsnivå, medför såväl hälsorelaterade som ekonomiska och sociala konsekvenser. Pandemin påverkar utvecklingssamarbetet och medför en skyldighet att säkerställa ökad effektivitet. |
| --- | --- |

C.

Covid-19-pandemin, som har drabbat alla länder oavsett utvecklingsnivå, medför såväl hälsorelaterade som ekonomiska och sociala konsekvenser. Pandemin påverkar utvecklingssamarbetet och medför en skyldighet att säkerställa ökad effektivitet.

| D. | Den rådande pandemin har drabbat turismen, sjötransporter och andra havsbaserade sektorer hårt, och kan leda till långvariga konsekvenser för dessa sektorer, vilket drabbar ekonomierna i många utvecklingsländer negativt, däribland de mest sårbara länderna, små östater under utveckling och de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

D.

Den rådande pandemin har drabbat turismen, sjötransporter och andra havsbaserade sektorer hårt, och kan leda till långvariga konsekvenser för dessa sektorer, vilket drabbar ekonomierna i många utvecklingsländer negativt, däribland de mest sårbara länderna, små östater under utveckling och de minst utvecklade länderna.

| E. | Hur effektivt biståndet är beror på hur principen om en konsekvent politik för utveckling genomförs. Det behövs fortfarande fler insatser för att följa denna princip, särskilt på områdena för EU:s migrations-, handels-, klimat- och jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

E.

Hur effektivt biståndet är beror på hur principen om en konsekvent politik för utveckling genomförs. Det behövs fortfarande fler insatser för att följa denna princip, särskilt på områdena för EU:s migrations-, handels-, klimat- och jordbrukspolitik.

| F. | EU:s och medlemsstaternas interna och externa politik bör i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling inte påverka utvecklingsländerna negativt. Det läggs allt större vikt vid att främja EU:s externa politiska intressen. EU:s externa bistånd bör fortsätta ha biståndseffektivitet och partnerländernas behov i fokus, i enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget där det fastställs att det främsta målet för utvecklingssamarbetspolitiken är att minska och på sikt utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

F.

EU:s och medlemsstaternas interna och externa politik bör i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling inte påverka utvecklingsländerna negativt. Det läggs allt större vikt vid att främja EU:s externa politiska intressen. EU:s externa bistånd bör fortsätta ha biståndseffektivitet och partnerländernas behov i fokus, i enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget där det fastställs att det främsta målet för utvecklingssamarbetspolitiken är att minska och på sikt utrota fattigdomen.

| G. | Både principerna om utvecklingseffektivitet och samtliga finansieringskällor för utvecklingsbistånd bör utformas så att man uppfyller de mål som fastställs i Parisavtalet om klimatet. |
| --- | --- |

G.

Både principerna om utvecklingseffektivitet och samtliga finansieringskällor för utvecklingsbistånd bör utformas så att man uppfyller de mål som fastställs i Parisavtalet om klimatet.

| H. | Världens befolkning växer snabbare än bruttonationalinkomsten (BNI), särskilt i Afrika söder om Sahara, där befolkningen väntas fördubblas under de kommande 30 åren och nå upp till 2,1 miljarder invånare 2050 och 3,8 miljarder till nästa sekelskifte. Trots en stark ekonomisk tillväxt kommer detta att leda till att ett ökat antal människor drabbas av fattigdom och arbetslöshet, och det finns därmed ett akut behov av att effektivt stödja utvecklingsländerna i deras ansträngningar att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

H.

Världens befolkning växer snabbare än bruttonationalinkomsten (BNI), särskilt i Afrika söder om Sahara, där befolkningen väntas fördubblas under de kommande 30 åren och nå upp till 2,1 miljarder invånare 2050 och 3,8 miljarder till nästa sekelskifte. Trots en stark ekonomisk tillväxt kommer detta att leda till att ett ökat antal människor drabbas av fattigdom och arbetslöshet, och det finns därmed ett akut behov av att effektivt stödja utvecklingsländerna i deras ansträngningar att uppnå målen för hållbar utveckling.

| I. | En EU–Afrika-strategi som bygger på ett jämbördigt partnerskap inbegriper att beakta de afrikanska ländernas specifika problem när det gäller ekonomisk diversifiering, industrialisering, förlust av statsinkomster och regional integration. |
| --- | --- |

I.

En EU–Afrika-strategi som bygger på ett jämbördigt partnerskap inbegriper att beakta de afrikanska ländernas specifika problem när det gäller ekonomisk diversifiering, industrialisering, förlust av statsinkomster och regional integration.

| J. | Ojämlikheten mellan länder är fortfarande mycket stor, och det inverkar negativt på biståndets effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

J.

Ojämlikheten mellan länder är fortfarande mycket stor, och det inverkar negativt på biståndets effektivitet och ändamålsenlighet.

| K. | Det är viktigt att sätta in åtgärder som syftar till att bygga upp och öka samhällenas resiliens, i synnerhet i instabila partnerländer, i länder drabbade av konflikter eller naturkatastrofer samt i länder som hyser flyktingar. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att sätta in åtgärder som syftar till att bygga upp och öka samhällenas resiliens, i synnerhet i instabila partnerländer, i länder drabbade av konflikter eller naturkatastrofer samt i länder som hyser flyktingar.

| L. | Barns hälsa och välbefinnande är ett viktigt mål för politiken för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

L.

Barns hälsa och välbefinnande är ett viktigt mål för politiken för utvecklingssamarbete.

| M. | EU är tillsammans med sina medlemsstater världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd (2018 uppgick det till 74,4 miljarder euro, vilket motsvarar nästan 57 % av allt offentligt utvecklingsbistånd i världen), och är fast beslutet att främja effektivt utvecklingssamarbete som syftar till att få ett slut på alla former av fattigdom och ojämlikhet, och att stödja sina utvecklingspartner i förverkligandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. År 2019 spenderade medlemmarna i OECD:s biståndskommitté tillsammans endast 0,3 % av sin BNI på offentligt utvecklingsbistånd, och det var bara fem medlemmar som uppfyllde eller översteg utgiftsmålet (Storbritannien, Sverige, Danmark, Luxemburg och Norge). |
| --- | --- |

M.

EU är tillsammans med sina medlemsstater världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd (2018 uppgick det till 74,4 miljarder euro, vilket motsvarar nästan 57 % av allt offentligt utvecklingsbistånd i världen), och är fast beslutet att främja effektivt utvecklingssamarbete som syftar till att få ett slut på alla former av fattigdom och ojämlikhet, och att stödja sina utvecklingspartner i förverkligandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. År 2019 spenderade medlemmarna i OECD:s biståndskommitté tillsammans endast 0,3 % av sin BNI på offentligt utvecklingsbistånd, och det var bara fem medlemmar som uppfyllde eller översteg utgiftsmålet (Storbritannien, Sverige, Danmark, Luxemburg och Norge).

| N. | Principerna om länders demokratiska egenansvar och anpassning, med fokus på resultat, inkluderande partnerskap, öppenhet och ansvarsskyldighet, bör ligga till grund för alla former av utvecklingssamarbete, för att säkerställa att utvecklingsfinansiering används effektivt och ändamålsenligt så att målen för hållbar utveckling kan uppnås. |
| --- | --- |

N.

Principerna om länders demokratiska egenansvar och anpassning, med fokus på resultat, inkluderande partnerskap, öppenhet och ansvarsskyldighet, bör ligga till grund för alla former av utvecklingssamarbete, för att säkerställa att utvecklingsfinansiering används effektivt och ändamålsenligt så att målen för hållbar utveckling kan uppnås.

| O. | Det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete har till uppgift att främja principerna om biståndseffektivitet. Det har tre strategiska prioriteringar som kommer att genomsyra dess bidrag till av årtiondet för åtgärder, nämligen främjandet av utvecklingseffektivitet för att påskynda genomförandet av Agenda 2030, skapandet av bättre partnerskap och utnyttjandet av övervakning för att handla. |
| --- | --- |

O.

Det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete har till uppgift att främja principerna om biståndseffektivitet. Det har tre strategiska prioriteringar som kommer att genomsyra dess bidrag till av årtiondet för åtgärder, nämligen främjandet av utvecklingseffektivitet för att påskynda genomförandet av Agenda 2030, skapandet av bättre partnerskap och utnyttjandet av övervakning för att handla.

| P. | I studien Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance påpekas att EU:s medlemsstater och institutioner i mindre grad anpassar sig till effektivitetsprinciperna och relaterade indikatorer, särskilt när det gäller förutsägbarhet, användning av indikatorer tagna från partnerländernas egna resultatramar, användning av partnerländernas offentliga system för finansiell styrning, åtagandet att engagera partnerregeringar i projektutvärderingarna, samt öppen rapportering. |
| --- | --- |

P.

I studien Effective Development Cooperation – Does the EU deliver?: Detailed Analysis of EU Performance påpekas att EU:s medlemsstater och institutioner i mindre grad anpassar sig till effektivitetsprinciperna och relaterade indikatorer, särskilt när det gäller förutsägbarhet, användning av indikatorer tagna från partnerländernas egna resultatramar, användning av partnerländernas offentliga system för finansiell styrning, åtagandet att engagera partnerregeringar i projektutvärderingarna, samt öppen rapportering.

| Q. | EU:s utvecklingspolitik och partnerskap måste bygga på hållbart politiskt och ekonomiskt samarbete med partner på lika villkor, med respekten för mänskliga rättigheter i centrum. Utvecklingspolitiken måste ta hänsyn till situationen för tvångsförflyttade personer, sårbara befolkningsgrupper samt migranter och asylsökande. |
| --- | --- |

Q.

EU:s utvecklingspolitik och partnerskap måste bygga på hållbart politiskt och ekonomiskt samarbete med partner på lika villkor, med respekten för mänskliga rättigheter i centrum. Utvecklingspolitiken måste ta hänsyn till situationen för tvångsförflyttade personer, sårbara befolkningsgrupper samt migranter och asylsökande.

| R. | Med tanke på det ökade antalet utdragna kriser bör EU fortsätta sina ansträngningar att omsätta kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete i praktiken, i syfte att uppnå långvariga resultat. |
| --- | --- |

R.

Med tanke på det ökade antalet utdragna kriser bör EU fortsätta sina ansträngningar att omsätta kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete i praktiken, i syfte att uppnå långvariga resultat.

| S. | Fragmenteringen av biståndet är fortfarande en utmaning till följd av det stora antalet givare och biståndsorgan samt den bristande samordningen av deras verksamhet och projekt. |
| --- | --- |

S.

Fragmenteringen av biståndet är fortfarande en utmaning till följd av det stora antalet givare och biståndsorgan samt den bristande samordningen av deras verksamhet och projekt.

| T. | Under programplaneringsprocessen är det nödvändigt att garantera ett brett samråd i partnerländerna med alla berörda aktörer: lokala myndigheter, nationella parlament, det civila samhället, lokala icke-statliga organisationer, kvinnoföreningar, marginaliserade grupper, FN och dess organ, små och medelstora företag och den privata sektorn. |
| --- | --- |

T.

Under programplaneringsprocessen är det nödvändigt att garantera ett brett samråd i partnerländerna med alla berörda aktörer: lokala myndigheter, nationella parlament, det civila samhället, lokala icke-statliga organisationer, kvinnoföreningar, marginaliserade grupper, FN och dess organ, små och medelstora företag och den privata sektorn.

| U. | Utan en bottom-up-strategi för utveckling är det omöjligt att maximera utvecklingsresultaten. Genom förbättrat utbyte av konkreta exempel och råd i fråga om lyckade projekt på fältet i partnerländerna kommer principerna att kunna införas effektivt och göra att de avsedda resultaten uppnås framgångsrikt. |
| --- | --- |

U.

Utan en bottom-up-strategi för utveckling är det omöjligt att maximera utvecklingsresultaten. Genom förbättrat utbyte av konkreta exempel och råd i fråga om lyckade projekt på fältet i partnerländerna kommer principerna att kunna införas effektivt och göra att de avsedda resultaten uppnås framgångsrikt.

| V. | Ett effektivt engagemang från den privata sektorn bör bygga på de fem Kampalaprinciperna: inkluderande nationellt egenansvar, resultat och riktade effekter, inkluderande partnerskap, öppenhet och ansvarsskyldighet och att ingen ska hamna utanför. |
| --- | --- |

V.

Ett effektivt engagemang från den privata sektorn bör bygga på de fem Kampalaprinciperna: inkluderande nationellt egenansvar, resultat och riktade effekter, inkluderande partnerskap, öppenhet och ansvarsskyldighet och att ingen ska hamna utanför.

| W. | Det finns i partnerländerna åtskilliga andra aktörer och givare som tillhandahåller humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

W.

Det finns i partnerländerna åtskilliga andra aktörer och givare som tillhandahåller humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd.

| X. | Även om EU-institutionerna och medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter samt internationella organisationer och organisationer i det civila samhället har en stor mängd data och sakkunskap, sprids inte denna kunskap i tillräcklig omfattning. Den bör göras mer tillgänglig och användas i det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

X.

Även om EU-institutionerna och medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter samt internationella organisationer och organisationer i det civila samhället har en stor mängd data och sakkunskap, sprids inte denna kunskap i tillräcklig omfattning. Den bör göras mer tillgänglig och användas i det politiska beslutsfattandet.

| Y. | Trepartssamarbete är särskilt effektivt för att förbättra samarbetet för att hantera gemensamma utmaningar, såsom förebyggande, hantering och återhämtning vid naturkatastrofer som saktar ner och stör utvecklingen, säkerhetsutmaningar i den större regionen, eller anpassning av små affärsmodeller till de nya ekonomiska utmaningar som uppstått under coronaviruskrisen. |
| --- | --- |

Y.

Trepartssamarbete är särskilt effektivt för att förbättra samarbetet för att hantera gemensamma utmaningar, såsom förebyggande, hantering och återhämtning vid naturkatastrofer som saktar ner och stör utvecklingen, säkerhetsutmaningar i den större regionen, eller anpassning av små affärsmodeller till de nya ekonomiska utmaningar som uppstått under coronaviruskrisen.

| Z. | För att utforma och genomföra en effektiv biståndspolitik krävs en mer djupgående kunskap om biståndets påverkan och den övergripande miljön där utvecklingsbiståndet verkar. |
| --- | --- |

Z.

För att utforma och genomföra en effektiv biståndspolitik krävs en mer djupgående kunskap om biståndets påverkan och den övergripande miljön där utvecklingsbiståndet verkar.

| AA. | Tillgängliga och tillförlitliga uppgifter om bistånd stärker insynen i biståndsflödena och hjälper alla utvecklingspartner i deras planerings- och samordningsprocesser. Internationella standarder som stöds av det internationella initiativet för öppenhet i biståndet gör dessa uppgifter jämförbara. För att uppnå utvecklingsresultat och arbeta i riktning mot målen för hållbar utveckling behövs detaljerade data om den lokala kontexten, en överenskommen uppsättning resultat att sikta på, samordnade insatser för att arbeta mot dem och snabb återkoppling från allmänheten för att underlätta ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

AA.

Tillgängliga och tillförlitliga uppgifter om bistånd stärker insynen i biståndsflödena och hjälper alla utvecklingspartner i deras planerings- och samordningsprocesser. Internationella standarder som stöds av det internationella initiativet för öppenhet i biståndet gör dessa uppgifter jämförbara. För att uppnå utvecklingsresultat och arbeta i riktning mot målen för hållbar utveckling behövs detaljerade data om den lokala kontexten, en överenskommen uppsättning resultat att sikta på, samordnade insatser för att arbeta mot dem och snabb återkoppling från allmänheten för att underlätta ansvarsskyldigheten.

| AB. | Jämställdhet är en central princip i EU:s utvecklingsbistånd. Utvecklingspolitiken har ett annat slags verkan för kvinnor och flickor. Det råder brist på könsuppdelade data på utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

AB.

Jämställdhet är en central princip i EU:s utvecklingsbistånd. Utvecklingspolitiken har ett annat slags verkan för kvinnor och flickor. Det råder brist på könsuppdelade data på utvecklingsområdet.

| AC. | Biståndspolitik som gynnar jämställdhet är bevisat mer effektiv när det gäller att uppnå målen för hållbar utveckling, framför allt att bekämpa fattigdomen och främja utbildning. |
| --- | --- |

AC.

Biståndspolitik som gynnar jämställdhet är bevisat mer effektiv när det gäller att uppnå målen för hållbar utveckling, framför allt att bekämpa fattigdomen och främja utbildning.

| AD. | Det finns en påtaglig risk för att fördelarna med utvecklingsbistånd, utländska direktinvesteringar och humanitärt bistånd fångas upp av den politiska och ekonomiska eliten i partnerländerna. Med detta i åtanke behövs utvecklingssamarbete som syftar till att få till stånd omvälvande förändringar i de politiska ekonomierna, särskilt i fråga om styrning, maktfördelning, social utestängning, social trygghet och tillgång till resurser, samt samverkan med den globala ekonomin. Detta visar på behovet av att genom utvecklingssamarbetet stödja och främja principerna om god förvaltning, rättsstaten, maktfördelning och främjandet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AD.

Det finns en påtaglig risk för att fördelarna med utvecklingsbistånd, utländska direktinvesteringar och humanitärt bistånd fångas upp av den politiska och ekonomiska eliten i partnerländerna. Med detta i åtanke behövs utvecklingssamarbete som syftar till att få till stånd omvälvande förändringar i de politiska ekonomierna, särskilt i fråga om styrning, maktfördelning, social utestängning, social trygghet och tillgång till resurser, samt samverkan med den globala ekonomin. Detta visar på behovet av att genom utvecklingssamarbetet stödja och främja principerna om god förvaltning, rättsstaten, maktfördelning och främjandet av mänskliga rättigheter.

| AE. | Förenta nationernas konferens för handel och utveckling (Unctad) uppskattar att utvecklingsländerna behöver 1 biljon US-dollar i skuldlättnad efter covid-19. Världsbanken, IMF, G20 och G7 har vidtagit skuldlättnadsåtgärder för världens fattigaste länder. Dessa åtgärder bör kompletteras så att utvecklingsbiståndet effektivt kan uppfylla målen för hållbar utveckling, däribland tillgång till grundläggande tjänster, god samhällsstyrning och grundläggande mänskliga rättigheter i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AE.

Förenta nationernas konferens för handel och utveckling (Unctad) uppskattar att utvecklingsländerna behöver 1 biljon US-dollar i skuldlättnad efter covid-19. Världsbanken, IMF, G20 och G7 har vidtagit skuldlättnadsåtgärder för världens fattigaste länder. Dessa åtgärder bör kompletteras så att utvecklingsbiståndet effektivt kan uppfylla målen för hållbar utveckling, däribland tillgång till grundläggande tjänster, god samhällsstyrning och grundläggande mänskliga rättigheter i utvecklingsländerna.

| AF. | EU finns på alla hav via sina utomeuropeiska territorier, både de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, och det är av yttersta vikt att unionen utvecklar regionala strategier som så mycket som möjligt tar hänsyn till behoven på lokal nivå. |
| --- | --- |

AF.

EU finns på alla hav via sina utomeuropeiska territorier, både de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, och det är av yttersta vikt att unionen utvecklar regionala strategier som så mycket som möjligt tar hänsyn till behoven på lokal nivå.

| AG. | Lokala myndigheter har en central roll vid uppnåendet av målen för hållbar utveckling, och det decentraliserade samarbetet måste stå i centrum för EU:s utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

AG.

Lokala myndigheter har en central roll vid uppnåendet av målen för hållbar utveckling, och det decentraliserade samarbetet måste stå i centrum för EU:s utvecklingsstrategi.

| AH. | Utvecklingspolitiken måste beakta anpassning till följderna av klimatförändringar i fråga om förflyttningar av sårbara befolkningsgrupper och förvärrad social ojämlikhet, i syfte att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

AH.

Utvecklingspolitiken måste beakta anpassning till följderna av klimatförändringar i fråga om förflyttningar av sårbara befolkningsgrupper och förvärrad social ojämlikhet, i syfte att utrota fattigdomen.

| AI. | Beloppet för de intäkter som utvecklingsländer förlorar på grund av olagliga finansiella flöden, däribland skatteflykt, är mer än dubbelt så stort som det belopp de tar emot genom officiella externa källor, däribland utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

AI.

Beloppet för de intäkter som utvecklingsländer förlorar på grund av olagliga finansiella flöden, däribland skatteflykt, är mer än dubbelt så stort som det belopp de tar emot genom officiella externa källor, däribland utvecklingsbistånd.

| AJ. | EU-institutionerna använder i lägre grad ländernas egna resultatramar och planeringsverktyg (förvaltning av de offentliga finanserna), trots att dessa spelar en avsevärd roll för ett effektivt utvecklingssamarbete, för att uppnå målen för hållbar utveckling samt för att uppnå jämställdhet, då de inverkar positivt när det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv. I detta avseende behövs det ett utökat åtagande. |
| --- | --- |

AJ.

EU-institutionerna använder i lägre grad ländernas egna resultatramar och planeringsverktyg (förvaltning av de offentliga finanserna), trots att dessa spelar en avsevärd roll för ett effektivt utvecklingssamarbete, för att uppnå målen för hållbar utveckling samt för att uppnå jämställdhet, då de inverkar positivt när det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv. I detta avseende behövs det ett utökat åtagande.

| 1. | Europaparlamentet betonar att effektivitet innebär att åstadkomma fler och bättre resultat, uppnå målen för hållbar utveckling samt att inte lämna någon utanför. Parlamentet anser att det europeiska utvecklingssamarbetet ger större, snabbare och mer hållbara resultat när det anpassas till partnerländernas egna insatser och lokala behov, samordnas med andra givares insatser och genomförs via deras partners institutioner och system samt via lokala aktörer och det civila samhället, till stöd för prioriteringar som har överenskommits genom inkluderande och rättvisa politiska processer som säkerställer demokratiskt nationellt egenansvar och deltagande av alla berörda parter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att EU, i egenskap av världens största givare och en viktig internationell aktör för regelbaserad multilateralism och demokrati, bör använda sina kraftfulla instrument och biståndsformer på ett samordnat sätt för att möjliggöra uppgiftsdelning och undvika fragmentering av biståndet, och identifiera prioriteringar där det på ett ändamålsenligt sätt kan ge störst mervärde. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att EU i sina partnerländer bör föregå med gott exempel när det gäller att använda principerna om ändamålsenligt och effektivt bistånd för att uppnå verkliga resultat och nå målen för hållbar utveckling, samtidigt som ingen lämnas utanför. Parlamentet betonar i detta sammanhang den verkan som EU:s användning av utvecklingsbistånd och utländska direktinvesteringar skulle kunna har för att komma till rätta med de bakomliggande orsakerna till migration och tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra de politiska målen i det nya europeiska samförståndet om utveckling på ett mer strategiskt och målinriktat sätt i varje partnerland, och därmed tillämpa strategin med koppling mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete, med respekt för principen om en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet understryker att biståndsprogrammen bör kombineras med en analys av skuldhållbarheten och ta hänsyn till behovet av att stärka den parlamentariska kontrollen i ett partnerland. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att EU måste fortsätta att noga övervaka hur medlen används och vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika missbruk av biståndsmedel, och då säkerställa överensstämmelse med EU:s politiska mål och värden i utvecklingssamarbetet. Parlamentet efterlyser effektiva mekanismer för att kunna kontrollera det slutgiltiga målet för dessa medel noggrant och bedöma de projekt som fått finansiering. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att god samhällsstyrning är en avgörande faktor för att biståndsmedlen ska fördelas rättvist och på lämpligt sätt, och påpekar att uppnåendet av målen för hållbar utveckling och därmed en effektiv användning av medlen, i hög grad är beroende av partnerländernas förmåga att använda medlen på ett rättvist och öppet sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att engagera sig direkt och bygga inkluderande hållbara partnerskap med ursprungsländer och transitländer för migration, baserat på de specifika behoven i varje land och migranternas enskilda omständigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att principerna i det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete bygger på viktiga och bestående lärdomar från tidigare utvecklingsstrategier och praxis, inbegripet både framgångar och misslyckanden, och att dessa principer förblir viktiga uttryck för multilateralt samarbete och multilateral samordning som EU har åtagit sig att upprätthålla. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sitt medlemskap i det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete och i OECD:s biståndskommitté samt sin röst i internationella forum och de internationella finansinstitutens styrningsstrukturer för att ytterligare stärka effektivitetsprinciperna och uppmuntra till att de efterlevs och genomförs i alla former av utvecklingssamarbete och av alla inblandade aktörer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att effektivt utvecklingssamarbete inte kan åstadkommas endast genom EU-samarbete och att det endast kan bli effektivt på riktigt om alla utvecklingsaktörer samarbetar. Parlamentet uttrycker oro för att den fragmentering och det kringgående av partnerländernas system som blir följden av att andra aktörer inte respekterar och genomför effektivitetsprinciperna i sina samarbetsprogram leder till att biståndet som helhet blir mindre effektivt och verkningsfullt, vilket även gäller EU-biståndet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minst två gånger om året offentliggöra en lägesrapport om biståndseffektivitet, som omfattar gemensam planering, gemensamt genomförande och gemensamma resultatramar, samt EU-institutionernas, medlemsstaternas och de regionala myndigheternas åtgärder. Parlamentet understryker att denna rapport bör baseras på gemensamt överenskomna mål och politiska mål, särskilt målen för hållbar utveckling och samförståndet. Parlamentet uppmanar kommissionen att samråda med berörda parter under utarbetandet av denna rapport och att lägga fram rapporten för parlamentet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utöka den gemensamma programplaneringen mellan EU och dess medlemsstater. Parlamentet påpekar att EU och medlemsstaterna på landsnivå behöver gå längre än att bara konsolidera befintliga bilaterala utvecklingsprioriteringar och utvecklingsåtgärder och inta en gemensam europeisk hållning om strategiska frågor i den politiska dialogen med partnerländer, som även bör ta hänsyn till organ för regional integration som EU:s motparter när så är lämpligt och innovativa finansieringsmetoder, såsom blandfinansiering och garantier. Parlamentet efterlyser tydliga och genomförbara åtaganden som tar i beaktande tidigare strategier och praxis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att regelbundna möten mellan EU och medlemsstaternas företrädare, genomförandeorgan, internationella organisationer, lokala och regionala myndigheter och organisationer i det civila samhället, äger rum på plats i respektive partnerland för att identifiera utmaningar och möjligheter, och att det efterföljande gemensamma svaret och genomförandet uppfyller de identifierade behoven. Parlamentet påpekar att gemensam programplanering, under uppdragschefernas ledning, har visat sig framgångsrikt sett till politisk samstämmighet över de politiska strategierna samt handels-, utvecklings- och säkerhetsstrategierna. Parlamentet uppmanar också EU och dess medlemsstater att delta i ett gemensamt genomförande och en gemensam utvärdering, och efterlyser mekanismer för delat ansvar gentemot medborgarna. Parlamentet uppmanar EU att arbeta med icke-traditionella givare som kan visa att de följer principerna om biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut av den 8 juni 2020 i vilket man understryker ”vikten av att alla aktörer som är engagerade i Team Europe samordnar sina åtgärder, och genomför informations- och kommunikationsinsatser på landsnivå, inom EU, i partnerländer och i globala och multilaterala forum”. Parlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att följa detta arbetssätt i framtiden i samband med alla utvecklingsrelaterade åtgärder, programplanering och genomförande. Parlamentet upprepar sina begäranden från 2013 (32) och 2017 (33) och ber kommissionen att, på grundval av artiklarna 209 och 210 i EUF-fördraget, lämna in ett förslag till en rättsakt gällande lagstiftningsaspekter av EU:s givarsamordning om utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att med tanke på det framtida genomförandet av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete bör den gemensamma programplaneringen och det gemensamma genomförandet för EU, dess medlemsstater och EU:s partner för utvecklingsfinansiering bygga på principerna om biståndseffektivitet. Parlamentet anser att EU kollektivt bör fastställa strategiska prioriteringar och identifiera investeringsbehov/investeringsgap under fasen före programplaneringen och därefter undersöka olika sätt att optimera uppsättningen metoder i EU-institutionernas verktygslåda, inbegripet bidrag, bidrag i form av budgetstöd och EIB-lån, samt finansiering från medlemsstaterna. Parlamentet är i detta avseende bekymrat över att de minst utvecklade länderna ser en ökning av bundet bistånd och upprepar att avbindning av bistånd kan minska kostnaderna med 15–30 %. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att programplaneringen för och genomförandet av dessa metoder samordnas, anpassas strategiskt efter partnerländernas prioriteringar och processer och inriktas på att åstadkomma resultat och verkningar som gör skillnad för att uppnå målen för hållbar utveckling i varje partnerlands egen särskilda kontext. Parlamentet understryker behovet av att göra det lättare att skapa marknader som är självförsörjande och att säkerställa att goda exitrutiner tas i beaktande under fasen före programplaneringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att avbinda sitt offentliga utvecklingsbistånd i enlighet med åtagandena i det europeiska samförståndet om utveckling och att uppmuntra alla som deltar i utvecklingssamarbete, däribland tillväxtekonomier, att göra detsamma. Parlamentet uppmuntrar till lokal upphandling och egenansvar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att parlamentets mandat för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete kräver bestämmelser för att förbättra finansiella aktörers människorättsrelaterade, miljömässiga och sociala efterlevnad vid användningen av blandfinansierings- och garantimekanismer genom garantin för yttre åtgärder inom EFHU+. Parlamentet påminner om att 45 % av finansieringen via EFHU+ och garantin för yttre åtgärder enligt parlamentets ståndpunkt ska tilldelas investeringar som bidrar till klimatmål, miljöförvaltning och miljöskydd, biologisk mångfald och bekämpning av ökenspridning, varav 30 % av den totala finansieringsramen ska avsättas för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att EU har satt upp ambitiösa mål för miljö- och klimatskyddet och uppmanar EU att genom ett nära samarbete stödja partnerländerna och stå vid deras sida så att de kan uppnå både sina egna avtalsenliga och självpålagda klimat- och miljöskyddsmål med tillhörande strategier, eftersom ett hållbart utnyttjande av egna resurser utgör grundvalen för många partnerländers ekonomi och är avgörande för uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater och andra offentliga och icke-statliga aktörer som är aktiva inom utvecklingssamarbete att utbyta material och erfarenheter om vilka slags utvecklingsinsatser som brukar vara framgångsrika och vilka som har misslyckats, visat sig svåra att genomföra eller inte haft avsedd verkan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den oberoende rapporten från högnivågruppen av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling, och efterlyser inrättandet av en europeisk bank för investeringar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att ansvarsskyldighet för alla offentliga utgifter, inbegripet offentligt utvecklingsbistånd, är avgörande både i Europa och i partnerländerna. Parlamentet anser att ansvarsskyldighet kräver starka institutioner och att det är av avgörande betydelse att ha tydliga och överenskomna mål för det europeiska offentliga utvecklingsbiståndet för att säkerställa fortsatt offentligt stöd till EU:s utvecklingssamarbete. Parlamentet påminner om att partnerskap och samarbete med det civila samhället och icke-statliga organisationer kan förbättra ansvarsskyldigheten i fråga om det offentliga utvecklingsbiståndets offentliga utgifter. Parlamentet understryker den roll som civilsamhällets organisationer spelar för mobiliseringen av medel för att genomföra målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vidare att ansvarsskyldighet kräver öppna och stabila förfaranden, omsorg om effektivitet och påvisbara resultat, en grundlig förhands- och efterhandsutvärdering, en kritisk analys av misslyckanden samt lärdomar om hur effektiva och hållbara resultat kan uppnås. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samordna en alleuropeisk standardisering av effektindikatorer för att kunna göra en jämförelse mellan medlemsstaterna av hur ändamålsenliga och effektiva projekten är. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar mottagarländernas parlament att anta nationella strategier för utvecklingsbistånd i syfte att förbättra givarnas ansvarsskyldighet och de mottagande regeringarnas egenansvar, inklusive de lokala myndigheterna, för att utrota korruption och alla former av biståndsslöseri och förbättra villkoren för att ta emot budgetstöd samt, på lång sikt, minska biståndsberoendet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU:s offentliga utvecklingsbistånd fokuserar ännu mer på att minska ojämlikhet, få ett slut på fattigdomen och inte lämna någon utanför. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att ändamålsenligt och effektivt bistånd till strategier och kapacitetsutveckling som leds av länderna själva minskar barnadödligheten och att investeringar i barns välbefinnande är grundläggande för att bryta fattigdomscykeln, däribland att bekämpa tvångsarbete och barnarbete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att resultatbaserade strategier är av avgörande betydelse för EU:s partnerländer och grundläggande för att de ska kunna uppnå målen för hållbar utveckling för medborgarna. Parlamentet betonar dock vikten av att ta hänsyn till mångfalden i de särskilda situationerna i och utmaningarna för partnerländerna, särskilt de minst utvecklade länderna och instabila länder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja och använda partnerländernas egna nationella ramar för resultatmätning samt deras övervaknings- och statistiksystem, och att under alla faser engagera alla berörda aktörer: lokala myndigheter, nationella parlament, det civila samhället, inbegripet kvinnoorganisationer och marginaliserade grupper, och den privata sektorn, med fokus på små och medelstora företag. Parlamentet betonar att investeringar i kapacitetsuppbyggnad av lokala organisationer i det civila samhället är en nödvändig förutsättning för effektivt bistånd. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att biståndseffektiviteten är svår att mäta på många områden, men uppmanar kommissionen att undersöka lämpliga indikatorer för bedömning och att utnyttja resultaten för att ta fram landsspecifik information om utvecklingsbiståndets effektivitet och utarbeta förslag till bästa praxis. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sitt engagemang för transparenta dataflöden genom kontinuerliga investeringar i visualisering av data, statistisk rapportering och publicering av öppna data, tillämpning av internationella standarder som Iati (det internationella initiativet för öppenhet i biståndet) och regelbunden uppdatering och utveckling av EU Aid Explorer. Parlamentet uppmuntrar EU att utöka sina insatser för att säkerställa allmänhetens tillgång till och spridning av uppgifter och rapportering om hur EU:s utvecklingsbistånd används. Parlamentet upprepar i detta avseende att kommissionen bör offentliggöra årsrapporten om genomförandet av Europeiska unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder innan ansvarsfrihetsförfarandet inleds för det aktuella året. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att jämställdhet är avgörande för en hållbar utveckling och att framsteg i kampen mot diskriminering av och våld mot kvinnor och flickor i partnerländerna bör betraktas som en väsentlig aspekt av biståndseffektiviteten. Parlamentet påminner att utvecklingssamarbete kan påverka flickor och pojkar, och män och kvinnor, olika. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt alla utvecklingspartner att prioritera jämställdhet genom ökad användning av jämställdhetsintegrering, jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsinriktning. Parlamentet betonar dessutom behovet av att samla in jämförbara och könsuppdelade uppgifter för att främja en övergripande och harmoniserad strategi för EU:s rapportering om jämställdhetsmål, och att stödja kvinnor så att de blir starka aktörer för utveckling i och utanför sina samhällen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att anpassa sitt bistånd efter effektivitetsprinciperna och tillhörande indikatorer, i synnerhet förutsägbarhet, användning av indikatorer som hämtas från partnerländernas egna resultatramar, användning av partnerländernas offentliga system för finansiell styrning och åtagandet att engagera partnerregeringarna i projektutvärderingar, samt öppen rapportering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad rationalisera sitt bistånd efter gemensamma EU-biståndsmål, så att EU:s utvecklingspolitik som helhet blir mer effektiv. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet stöder en katalytisk och övergripande metod som bygger på decentraliserade behovsbedömningar och programplanering nedifrån och upp, som gynnar lokalt ägarskap och innehåller en noggrann analys av situationen och samråd med det civila samhället och andra berörda parter i varje partnerland, i nära samarbete med lokalsamhället och lokala organisationer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar en förstärkning av syd-syd-samarbetet och trepartssamarbetet, bland annat för projekt som inriktas på effektivare regionalt samarbete och regional integration samt ett mer effektivt deltagande av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna i genomförandet av det europeiska utvecklingssamarbetet i deras respektive geografiska områden, på alla förvaltningsnivåer, i syfte att stödja uppnåendet av målen för hållbar utveckling och återhämtningen från covid-19-pandemin. Parlamentet betonar att kapaciteten i medelinkomstländer – däribland länder som nyligen kunnat avföras från förteckningen över mottagare av offentligt utvecklingsbistånd hos OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd – bör engageras där så är relevant. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att för att göra utvecklingsbiståndet mer effektivt, leverera långvariga resultat och tillgodose lokala behov, särskilt i utdragna kris- och efterkrissituationer, är det absolut nödvändigt att förbättra samordningen av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd och att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete och dess kopplingar till åtgärder som rör fred och säkerhet i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar EU att vidareutveckla en sådan strategi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet erkänner värdet av förutsägbar och flexibel finansiering, däribland flerårig humanitär finansiering för utdragna kriser och utvecklingsbiståndsprogram som kan anpassas till oförutsedda humanitära kriser. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att stärka det civila samhällets organisationer i deras roll som oberoende utvecklingsaktörer. Parlamentet betonar att en möjliggörande och öppen miljö för organisationer i det civila samhället är förenlig med internationellt avtalade rättigheter och gör att dessa organisationer kan bidra maximalt till utvecklingen. Parlamentet uttrycker sin oro för att utrymmet för civilsamhällets organisationer krymper i många partnerländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra tillgången till finansiering för organisationer i det civila samhället, däribland i partnerländer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att genomföra utbyte av bästa praxis och samordning och samarbete av politik och åtgärder mellan EU och de andra aktörer, exempelvis FN och dess organ, som tillhandahåller bistånd i partnerländerna. Parlamentet understryker att detta är ännu mer avgörande i instabila partnerländer, i länder som berörs av konflikter eller naturkatastrofer, samt i länder som hyser flyktingar. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är nödvändigt att sätta lokalsamhällenas motståndskraft i centrum och stödja åtgärder som syftar till att utveckla riskbaserade program och utbildningsprogram för nödsituationer, engagera samhället och gynna partnerskap. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna stärker samarbetet med lokala myndigheter i partnerländerna, men också inom EU. Parlamentet begär att budgetstöd som biståndsform också ska kunna användas på lokal och regional nivå, och att omfördelningsmekanismer mellan olika förvaltningsnivåer och mellan regioner ska utvecklas i syfte att minska skillnader och ojämlikhet i de enskilda länderna och se till att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker kyrkors och missionsorganisationers roll i humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd och deras betydelse på fältet, då de är bland de största icke-statliga organisationerna som är aktiva på utvecklings- och biståndsområdet. Parlamentet betonar att arbete med religiösa ledare i många lokala samhällen i utvecklingsländer ofta är det mest effektiva sättet att nå en behövande lokalbefolkning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner det civila samhällets väsentliga roll som partner, både under samrådsprocessen och som leverantör av tjänster. Parlamentet uppmanar mot denna bakgrund kommissionen och medlemsstaterna att erkänna och stärka deras roller för att åstadkomma inkluderande partnerskap för utveckling. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar till starkare fokus på lokala små och medelstora företag, småbrukare och egenmakt åt kvinnor, då denna strategi har visat sig särskilt effektiv för att minska fattigdom och ojämlikhet och stärka det civila samhället. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller att den privata sektorns engagemang – på lokal, nationell, bilateral och internationell nivå – är viktigt för uppnåendet av målen för hållbar utveckling, för mobiliseringen av ytterligare utvecklingsfinansiering och för övergången till ekonomisk utveckling, tillväxt och välstånd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser insatser för att säkerställa att den privata sektorn anpassar sig till utvecklingsprioriteringarna för nationella regeringar och det civila samhället i utvecklingsländerna och till lokalbefolkningarnas behov, särskilt behoven hos marginaliserade och utsatta grupper, och för att anpassa den privata sektorns deltagande i utvecklingssamarbetet till effektivitetsprinciperna och Kampalaprinciperna, samtidigt som öppenheten, övervakningen och utvärderingen av utländska direktinvesteringar och globala värdekedjor förbättras, liksom respekten för mänskliga rättigheter och principerna om tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ att utarbeta en tydlig, strukturerad, öppen och ansvarsfull ram för partnerskap och allianser med den privata sektorn i utvecklingsländerna, och understryker samtidigt att det parallellt med en utökad roll för den privata sektorn är viktigt att utveckla institutionell kapacitet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker att alla aktörer, inbegripet den privata sektorn, måste bidra till agendan för effektivitet genom aktivt deltagande, planering och genomförande, ömsesidig ansvarsskyldighet och öppenhet, övervakning och utvärdering. Parlamentet betonar att givarna bör förbättra förutsägbarheten och skyndsamheten när de arbetar med dessa aktörer som genomförandepartner och leverantörer av grundläggande tjänster, för att verkligen nå ut till de mest utsatta delarna av befolkningen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att aktörer i den privata sektorn som deltar i utvecklingspartnerskap följer principen om företags ansvarsskyldighet för mänskliga rättigheter och miljön under projektens hela livscykel, i överensstämmelse med FN:s Global Compact-initiativ om mänskliga rättigheter, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s grundläggande arbetsnormer och FN:s konvention mot korruption. Parlamentet upprepar sin uppmaning om en rättslig ram för EU till stöd för obligatorisk tillbörlig aktsamhet för företagen, för att säkerställa att investerare från EU agerar ansvarsfullt internationellt och lokalt och bidrar till lokal utveckling i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet upprepar att privat utvecklingsbistånd måste respektera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s normer och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet betonar vidare att biståndet måste omfattas av åtaganden att säkerställa god samhällsstyrning, fattigdomsminskning och skapande av välstånd genom hållbara investeringar, och även att minska ojämlikhet, främja mänskliga rättigheter och miljönormer och ge de lokala ekonomierna egenmakt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att för att röra sig bort från dynamiken givare–mottagare och ge partnerländerna egenmakt över sina utvecklingsprioriteringar så att de kan uppfylla målen om hållbar utveckling, måste EU:s strategiska ramar för utveckling inbegripa konkreta åtgärder till stöd för ökad inhemsk resursmobilisering i partnerländerna, såsom stöd till kampen mot korruption och utvecklingen av progressiva skattesystem som tar itu med skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar EU:s användning av olika verktyg för utvecklingsfinansiering för att utrota fattigdomen och uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att givarna behöver prioritera bidragsbaserad finansiering, särskilt till de minst utvecklade länderna, i en kontext där de fattiga länderna redan före covid-19-pandemins utbrott lade mer pengar på lånekostnader än på hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar att kommissionen tänker sig en allt mer framträdande roll för blandfinansierings- och garantimekanismer i EU:s utvecklingspolitik, på bekostnad av andra biståndsformer. Parlamentet betonar att även om blandfinansiering har vuxit fort finns det få bevis för att det har effekter för utvecklingen, då den mesta blandfinansieringen just nu går till medelinkomstländer och bara en liten andel går till de minst utvecklade länderna. Parlamentet understryker det kritiska yttrandet från Europeiska revisionsrätten om hanteringen av och effektiviteten i kommissionens genomförande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU). Parlamentet uppmanar följaktligen EU och dess medlemsstater att inta en försiktig hållning till blandfinansiering och säkerställa att all finansiering som sätts in genom en kombination av bidrag och lån uppfyller principerna för utvecklingseffektivitet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sina insatser för att stödja partnerländerna med att genomföra smart, målinriktad och anpassningsbar politik, som kan bidra till att nå målen för hållbar utveckling på effektivast möjliga sätt. Parlamentet påminner här om forskningens och utvecklingens avgörande roll för att gynna innovation och entreprenörskap, med positiva spridningseffekter till alla sektorer i de lokala ekonomierna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet om forskning och utveckling och stärka investeringarna i strategisk lokal produktionskapacitet, speciellt när det gäller hälsa, och inbegripet för de nyaste bioläkemedelsprodukterna, för att stärka oberoendet från globala leveranskedjor. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som organisationer i det civila samhället har för att identifiera behoven och leverera utvecklingsbistånd direkt till de fattiga, underprivilegierade och utsatta. Parlamentet uppmanar dock till förbättrad samordning av biståndet som fördelas från icke-statliga organisationer och andra givare, för att säkerställa förutsägbarhet i biståndet och undvika fragmentering av bistånd, överlappande åtgärder och länder som ur biståndssynvinkel försummas av utvecklingssamfundet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt undersöka om de administrativa kraven för att få tillgång till EU-finansiering är rimliga. Parlamentet beklagar i sammanhanget att EU-bidrag blir allt mer otillgängliga och oattraktiva för icke-statliga organisationer på grund av krav på att begränsa stödkostnaderna och en tilltagande arbetsbörda med administration och revision. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk av och engagera sig med tillförlitliga icke-statliga partner, såsom lokala civila organisationer, kyrkor, trossamfund och organ i medlemsstaterna som är specialiserade på att genomföra projekt i mindre skala. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att investeringar i lokal och nationell infrastruktur i olika omfattning för centrala lokala och nationella projekt utgör det effektivaste sättet för bistånd att stimulera och förbättra den ekonomiska och sociala utvecklingen för hela befolkningen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet framhåller att skuldlättnadsåtgärderna behöver kopplas till en ytterligare mobilisering av offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet begär att multilateral och kommersiell skuld inkluderas i G20:s initiativ för lättnad av skuldåterbetalning. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att samtliga borgenärer, däribland Världsbanken och andra multilaterala utvecklingsbanker och även privata borgenärer, deltar i initiativet för lättnad av skuldåterbetalning och alla eventuella ytterligare erbjudanden om skuldlättnad. Parlamentet vill att det skapas en multilateral skulduppgörelsemekanism för att ta itu med både covid-19-krisens konsekvenser och finansieringskraven i Agenda 2030. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att utbildningsprogram för lokal personal och lokala aktörer på fältet är särskilt viktigt för att säkerställa kontinuitet i de projekt som stöds av EU i partnerländerna, då man därmed ökar egenansvaret och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar det offentliga utvecklingsbiståndets centrala roll när det gäller att genomföra agendan för utvecklingseffektivitet. Parlamentet understryker att offentligt utvecklingsbistånd är mer flexibelt, förutsägbart och pålitligt än andra flöden som potentiellt kan bidra till utvecklingen. Parlamentet varnar för en urvattning av kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd i syfte att täcka utgifter utöver de som är direkt kopplade till att främja en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet begär återigen att rådet och medlemsstaterna ska fastställa en tydlig tidsplan för uppnåendet av målet att öka budgeten för offentligt utvecklingsbistånd till 0,7 % av BNI, däribland det internationella åtagandet att lägga 0,15 till 0,2 % av BNI på offentligt utvecklingsbistånd till de minst utvecklade länderna, och att kommissionen ska lägga fram en konkret handlingsplan som anger hur ytterligare resurser ska mobiliseras för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att biståndets effektivitet inte ersätter tillräckliga biståndsvolymer och att det är mycket viktigt att behålla eller överskrida målet på 0,7 % för offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet upprepar att EU:s budget i hög grad bör bidra till att öka EU:s totala offentliga utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att inkludera följande mål i NDICI: 20 % för social delaktighet och mänsklig utveckling och att minst 85 % av de projekt som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd ska ha jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt som huvudsakligt eller viktigt mål, enligt vad som definieras av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser en mer konsekvent politik för utveckling, som syftar till att säkerställa att ingen politik i EU och medlemsstaterna har negativ inverkan på utvecklingsländerna eller motsägelsefulla mål. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet anser att europeiskt utvecklingsbistånd och offentliga investeringar bör användas för att främja gemensamma prioriteringar och gemensam politik, däribland utrotande av fattigdomen, klimat- och miljöåtgärder, ekonomi- och handelspolitik och hantering av migration, samt även till fullo följa principerna om grundläggande mänskliga rättigheter, demokrati och gott styre. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att villkorande av humanitärt bistånd och katastrofbistånd mot samarbete med EU i migrations- eller säkerhetsfrågor inte är förenligt med de avtalade principerna om utvecklingseffektivitet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD:s medlemsstaters regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanksgruppen, Afrikanska unionen, medordförandena för det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete, FN:s utvecklingsprogram och FN:s avdelning för ekonomiska och sociala frågor, OECD och Interparlamentariska unionen. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Förenta Nationernas resolution som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/Resolution_A_RES_70_1_EN.pdf

(2)  2019 års rapport om finansiering för hållbar utveckling: https://developmentfinance.un.org/sites/developmentfinance.un.org/files/FSDR2019.pdf

(3)  Slutdokumentet från Nairobi som antogs av det andra högnivåmötet om det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete: http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/12/OutcomeDocumentEnglish.pdf

(4)  Framstegsrapport från det globala partnerskapet, 17 juni 2019: http://effectivecooperation.org/blogs-news-resources/resource-library/

(5)  EUT C 210, 30.6.2017, s. 1.

(6)  https://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/33454-pr-final_declaration_au_eu_summit1.pdf

(7)  Årsrapporten 2019 om EU:s mål för utvecklingsbiståndet: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9201-2019-INIT/sv/pdf

(8)  Rådets rapport från 2019 om den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling: https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf

(10)  Benfield och Como för AECOM International Development Europe (2019), studie om tillämpningen av effektivitetsprinciperna, beställd av Europeiska kommissionen (projekt nr 2018/403300/1): https://knowledge.effectivecooperation.org/system/files/2019-07/2019_07_Impact_study_final.pdf

(11)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(12)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 38.

(13)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 80.

(14)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 11.

(15)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 2.

(16)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 209.

(17)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 2.

(18)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 68.

(19)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 36.

(20)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 62.

(21)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 66.

(22)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 33.

(23)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 101.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2019)0220.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2019)0298.

(26)  Antagna texter, P9_TA(2019)0084.

(27)  Antagna texter, P9_TA(2019)0079.

(28)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(29)  https://www.consilium.europa.eu/media/24467/st13201-en15.pdf

(30)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/eu-development-effectiveness-monitoring-report-2020_en.pdf

(31)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/the-impact-of-the-coronavirus-covid-19-crisis-on-development-finance-9de00b3b/

(32)  Resolution av den 11 december 2013 med rekommendationer till kommissionen om givarsamordning på EU-nivå av utvecklingsbistånd (EUT C 468, 15.12.2016, s. 73).

(33)  Resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (EUT C 252, 18.7.2018, s. 62).

---

Fredagen den 26 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/87

---

P9_TA(2020)0325

Verksamma ämnen, inklusive klorotoluron

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (2020/2853(RSP))

(2021/C 425/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 21 och artikel 17 första stycket,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3),

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 med en invändning mot den föregående förlängningen av godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 med en invändning mot den föregående förlängningen av godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron (6),

| — | med beaktande av artiklarna 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Klorotoluron togs med i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (7) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (8) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

A.

Klorotoluron togs med i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (7) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (8) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| B. | Sedan 2013 pågår ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (9). |
| --- | --- |

B.

Sedan 2013 pågår ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (9).

| C. | Godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (10) och därefter med ett år varje år sedan 2017 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12) och (EU) 2019/1589 (13), och nu ännu en gång med ett år genom genomförandeförordning (EU) 2020/1511, som förlänger godkännandeperioden till den 31 oktober 2021. |
| --- | --- |

C.

Godkännandeperioden för det verksamma ämnet klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (10) och därefter med ett år varje år sedan 2017 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/1511 (11), (EU) 2018/1262 (12) och (EU) 2019/1589 (13), och nu ännu en gång med ett år genom genomförandeförordning (EU) 2020/1511, som förlänger godkännandeperioden till den 31 oktober 2021.

| D. | Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen annat än att säga följande: På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem fattas. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningen annat än att säga följande: På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem fattas.

| E. | Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor, spädbarn och barn. |
| --- | --- |

E.

Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor, spädbarn och barn.

| F. | Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

F.

Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön.

| G. | I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen, men i detta fall är det tydligt att en sådan proportionalitet saknas. |
| --- | --- |

G.

I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen, men i detta fall är det tydligt att en sådan proportionalitet saknas.

| H. | Under de 14 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har klorotoluron identifierats som ett troligen hormonstörande ämne, men ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande. |
| --- | --- |

H.

Under de 14 år som gått sedan det godkändes som verksamt ämne har klorotoluron identifierats som ett troligen hormonstörande ämne, men ändå har man under denna tid varken omprövat eller dragit tillbaka dess godkännande.

| I. | När en risk för skadliga effekter på hälsan har identifierats, men det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet, har kommissionen och medlemsstaterna möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

I.

När en risk för skadliga effekter på hälsan har identifierats, men det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet, har kommissionen och medlemsstaterna möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| J. | Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras. |
| --- | --- |

J.

Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras.

Hormonstörande egenskaper

| K. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (14) har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer, mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter, misstänks kunna orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2). |
| --- | --- |

K.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (14) har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer, mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter, misstänks kunna orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2).

| L. | Klorotoluron har i vetenskapliga publikationer förknippats med hormonstörande egenskaper (15). |
| --- | --- |

L.

Klorotoluron har i vetenskapliga publikationer förknippats med hormonstörande egenskaper (15).

| M. | Klorotoluron togs 2015 upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att betraktas som ett persistent och toxiskt ämne. |
| --- | --- |

M.

Klorotoluron togs 2015 upp på förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att betraktas som ett persistent och toxiskt ämne.

| N. | Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (16). |
| --- | --- |

N.

Enligt punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 får verksamma ämnen inte godkännas om de anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor, såvida inte människors exponering för detta verksamma ämne eller detta skyddsämne eller denna synergist i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalterna av det verksamma ämnet, skyddsämnet eller synergisten i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (16).

| O. | Det är oacceptabelt att ett ämne som sannolikt uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som har hormonstörande egenskaper får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

O.

Det är oacceptabelt att ett ämne som sannolikt uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som har hormonstörande egenskaper får fortsätta att användas i unionen och därmed äventyrar folkhälsan och miljön.

| P. | Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter. |
| --- | --- |

P.

Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter.

| Q. | I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (17) uppmanade parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”. |
| --- | --- |

Q.

I sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (17) uppmanade parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin”.

| R. | Parlamentet har redan i sin resolution av den 10 oktober 2019 invänt mot den föregående förlängningen av godkännandeperioden för klorotoluron (18). |
| --- | --- |

R.

Parlamentet har redan i sin resolution av den 10 oktober 2019 invänt mot den föregående förlängningen av godkännandeperioden för klorotoluron (18).

| S. | I sitt svar (19) på den föregående invändningen mot förlängningen av godkännandeperioden för klorotoluron hänvisar kommissionen bara till den studie som låg till grund för den konsekvensbedömning som genomfördes inför antagandet av kommissionens förordning (EU) 2018/605 (20), där klorotoluron inte identifierades som ett potentiellt hormonstörande ämne, men kommissionen bortser från att studien inte ledde till att klorotoluron togs bort från förteckningen över kandidatämnen för substitution. |
| --- | --- |

S.

I sitt svar (19) på den föregående invändningen mot förlängningen av godkännandeperioden för klorotoluron hänvisar kommissionen bara till den studie som låg till grund för den konsekvensbedömning som genomfördes inför antagandet av kommissionens förordning (EU) 2018/605 (20), där klorotoluron inte identifierades som ett potentiellt hormonstörande ämne, men kommissionen bortser från att studien inte ledde till att klorotoluron togs bort från förteckningen över kandidatämnen för substitution.

| T. | Efter antagandet av kommissionen delegerade förordning (EU) 2017/2100 (21) och förordning (EU) 2018/605 gav kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) i uppgift att ta fram harmoniserade riktlinjer för att säkerställa att de kriterier för hormonstörande ämnen som antagits av unionen tillämpas konsekvent vid bedömningen av biocider och bekämpningsmedel i unionen. Dessa riktlinjer, som omfattar nya OECD-tester, offentliggjordes i juni 2018 (22), men har inte använts för att bedöma klorotolurons hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

T.

Efter antagandet av kommissionen delegerade förordning (EU) 2017/2100 (21) och förordning (EU) 2018/605 gav kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) i uppgift att ta fram harmoniserade riktlinjer för att säkerställa att de kriterier för hormonstörande ämnen som antagits av unionen tillämpas konsekvent vid bedömningen av biocider och bekämpningsmedel i unionen. Dessa riktlinjer, som omfattar nya OECD-tester, offentliggjordes i juni 2018 (22), men har inte använts för att bedöma klorotolurons hormonstörande egenskaper.

| U. | Det har därför inte gjorts någon ordentlig bedömning av klorotoluron som skulle kunna göra att det inte längre betraktas som ett hormonstörande ämne. |
| --- | --- |

U.

Det har därför inte gjorts någon ordentlig bedömning av klorotoluron som skulle kunna göra att det inte längre betraktas som ett hormonstörande ämne.

| V. | Utkastet till bedömningsrapporten om förnyelse för klorotoluron har inte bedömts av Efsa än. |
| --- | --- |

V.

Utkastet till bedömningsrapporten om förnyelse för klorotoluron har inte bedömts av Efsa än.

| W. | Efter den föregående förlängningen 2019 av godkännandet av flera verksamma ämnen, däribland klorotoluron, genom genomförandeförordning (EU) 2019/1589, är det bara tre av de 29 ämnena vars godkännande antingen förnyats eller inte förnyats, medan godkännandeperioderna för 27 ämnen genom genomförandeförordning (EU) 2020/1511 har förlängts igen, varav många för tredje eller fjärde gången. |
| --- | --- |

W.

Efter den föregående förlängningen 2019 av godkännandet av flera verksamma ämnen, däribland klorotoluron, genom genomförandeförordning (EU) 2019/1589, är det bara tre av de 29 ämnena vars godkännande antingen förnyats eller inte förnyats, medan godkännandeperioderna för 27 ämnen genom genomförandeförordning (EU) 2020/1511 har förlängts igen, varav många för tredje eller fjärde gången.

| 1. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2020/1511 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 respekterar försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att beslutet att förlänga godkännandeperioden för klorotoluron är oförenligt med säkerhetskriterierna enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och att det inte har baserats på vare sig bevis för att detta ämne kan användas säkert eller på ett påvisat akut behov av det verksamma ämnet klorotoluron för livsmedelsproduktionen i unionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva genomförandeförordning (EU) 2020/1511 och att lägga fram ett nytt utkast för utskottet, där de vetenskapliga bevisen för de skadliga egenskaperna hos alla berörda ämnen, särskilt klorotoluron, beaktas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast lägga fram utkast till genomförandeförordningar för att förlänga godkännandeperioderna för ämnen för vilka det nuvarande vetenskapliga läget inte förväntas leda till ett kommissionsförslag om icke förnyat godkännande av det berörda verksamma ämnet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka godkännandena för ämnen om det finns bevis för eller rimliga tvivel om att de inte kommer att uppfylla de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och snabb förnyad bedömning av godkännandena av de verksamma ämnen för vilka de är rapporterande medlemsstater och att se till att de nuvarande förseningarna avhjälps effektivt och så snart som möjligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 344, 19.10.2020, s. 18.

(2)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 183.

(6)  Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (Antagna texter, P9_TA(2019)0027).

(7)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(8)  Kommissionens direktiv 2005/53/EG av den 16 september 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG i syfte att införa klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid och tiofanatmetyl som verksamma ämnen (EUT L 241, 17.9.2005, s. 51).

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 av den 10 juni 2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoxakarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 159, 11.6.2013, s. 9).

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1511 av den 30 augusti 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoxakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanatmetyl, och tribenuron (EUT L 224, 31.8.2017, s. 115).

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1262 av den 20 september 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoxakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 238, 21.9.2018, s. 62).

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1589 av den 26 september 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT L 248, 27.9.2019, s. 24).

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(15)  Se bland annat Hong, M., Ping, Z., Jian, X., Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(17)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 183.

(18)  Antagna texter, P9_TA(2019)0027.

(19)  Kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en.

(20)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

(21)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 av den 4 september 2017 om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 301, 17.11.2017, s. 1).

(22)  Riktlinjer från Efsa och Echa för identifiering av hormonstörande ämnen inom ramen för förordningarna (EU) nr 528/2012 och (EG) nr 1107/2009, EFSA Journal, vol. 16(2018):6, artikelnr 5311, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/92

---

P9_TA(2020)0326

Karbendazim för användning i vissa biocidprodukter

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 (D069099/01 – 2020/2852(RSP))

(2021/C 425/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 (D069099/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 (D069099/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (2), särskilt artikel 89.1 tredje stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (2), särskilt artikel 89.1 tredje stycket,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av artiklarna 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Utkastet till kommissionens genomförandeförordning syftar till att godkänna karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 (konserveringsmedel för ytbeläggningar) och produkttyp 10 (konserveringsmedel för byggnadsmaterial) för en period av tre år. |
| --- | --- |

A.

Utkastet till kommissionens genomförandeförordning syftar till att godkänna karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 (konserveringsmedel för ytbeläggningar) och produkttyp 10 (konserveringsmedel för byggnadsmaterial) för en period av tre år.

| B. | Kommissionen har förbundit sig till en ambition om nollförorening för en giftfri miljö för att hjälpa till att bättre skydda medborgarna och miljön mot farliga kemikalier och uppmuntra innovation som kan leda till utveckling av säkra och hållbara alternativ. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har förbundit sig till en ambition om nollförorening för en giftfri miljö för att hjälpa till att bättre skydda medborgarna och miljön mot farliga kemikalier och uppmuntra innovation som kan leda till utveckling av säkra och hållbara alternativ.

| C. | Den rapporterande medlemsstatens bedömningsrapporter och slutsatser om karbendazim överlämnades till kommissionen den 2 augusti 2013. Det följer av artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012 att ämnen för vilka medlemsstaternas utvärdering avslutades senast den 1 september 2013 bör utvärderas i enlighet med bestämmelserna i direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

C.

Den rapporterande medlemsstatens bedömningsrapporter och slutsatser om karbendazim överlämnades till kommissionen den 2 augusti 2013. Det följer av artikel 90.2 i förordning (EU) nr 528/2012 att ämnen för vilka medlemsstaternas utvärdering avslutades senast den 1 september 2013 bör utvärderas i enlighet med bestämmelserna i direktiv 98/8/EG.

| D. | Karbendazims farliga egenskaper var kända redan 2013 när den rapporterande medlemsstaten lämnade in bedömningsrapporterna. Det har gått sju år mellan inlämnandet av bedömningsrapporterna och utkastet till kommissionens genomförandeförordning. |
| --- | --- |

D.

Karbendazims farliga egenskaper var kända redan 2013 när den rapporterande medlemsstaten lämnade in bedömningsrapporterna. Det har gått sju år mellan inlämnandet av bedömningsrapporterna och utkastet till kommissionens genomförandeförordning.

Rättsliga argument

Oacceptabel risk för miljön

| E. | Godkännande av karbendazim för användning i produkttyperna 7 och 10 kan leda till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa i strid med direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

E.

Godkännande av karbendazim för användning i produkttyperna 7 och 10 kan leda till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa i strid med direktiv 98/8/EG.

| F. | Karbendazim uppfyller kriterierna för att klassificeras som mutagent ämne i kategori 1B och reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4) och två av kriterierna (P och T) för långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen (PBT). |
| --- | --- |

F.

Karbendazim uppfyller kriterierna för att klassificeras som mutagent ämne i kategori 1B och reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4) och två av kriterierna (P och T) för långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen (PBT).

| G. | Flera studier har också gett upphov till farhågor om karbendazims hormonstörande potential (5). Enligt yttrandena från kommittén för biocidprodukter (nedan kallad kommittén) om karbendazim kunde ingen slutsats dras om hormonstörande egenskaper för någon av produkttyperna 7, 9 och 10 (6). Det är mycket oroande att kommissionen fortsätter att åsidosätta försiktighetsprincipen genom att föreslå att verksamma ämnen ska godkännas till följd av ofullständiga bedömningar av deras hormonstörande egenskaper på grundval av tillgängliga uppgifter. Att inte kunna dra slutsats om ett ämnes hormonstörande egenskaper på grund av begränsad tillgång till uppgifter innebär inte att man kan dra slutsatsen att detta ämne inte har några hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

G.

Flera studier har också gett upphov till farhågor om karbendazims hormonstörande potential (5). Enligt yttrandena från kommittén för biocidprodukter (nedan kallad kommittén) om karbendazim kunde ingen slutsats dras om hormonstörande egenskaper för någon av produkttyperna 7, 9 och 10 (6). Det är mycket oroande att kommissionen fortsätter att åsidosätta försiktighetsprincipen genom att föreslå att verksamma ämnen ska godkännas till följd av ofullständiga bedömningar av deras hormonstörande egenskaper på grundval av tillgängliga uppgifter. Att inte kunna dra slutsats om ett ämnes hormonstörande egenskaper på grund av begränsad tillgång till uppgifter innebär inte att man kan dra slutsatsen att detta ämne inte har några hormonstörande egenskaper.

| H. | Även om bedömningsrapporterna om karbendazim lämnades in före den 1 september 2013 – vilket innebär att ”även om karbendazim uppfyller kraven i artikel 5.1 b och c i förordning (EU) nr 528/2012, är artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 inte relevant för godkännandebeslutet” (7) – är det faktum att karbendazim har kända farliga egenskaper som inger mycket stora betänkligheter fortfarande mycket relevant, och detta beaktades inte tillräckligt vid genomförandet av direktiv 98/8/EG, med beaktande av artikel 10 jämförd med artikel 5.1 b i det direktivet. |
| --- | --- |

H.

Även om bedömningsrapporterna om karbendazim lämnades in före den 1 september 2013 – vilket innebär att ”även om karbendazim uppfyller kraven i artikel 5.1 b och c i förordning (EU) nr 528/2012, är artikel 5.2 i förordning (EU) nr 528/2012 inte relevant för godkännandebeslutet” (7) – är det faktum att karbendazim har kända farliga egenskaper som inger mycket stora betänkligheter fortfarande mycket relevant, och detta beaktades inte tillräckligt vid genomförandet av direktiv 98/8/EG, med beaktande av artikel 10 jämförd med artikel 5.1 b i det direktivet.

| I. | Användning av karbendazim i produkttyperna 7 och 10 vid behandling av utomhusfärger för fasader för att undvika svamp- och algtillväxt utgör en stor risk för vattenförorening på grund av avrinning av dessa biocider från byggnaders fasader varje gång det regnar. |
| --- | --- |

I.

Användning av karbendazim i produkttyperna 7 och 10 vid behandling av utomhusfärger för fasader för att undvika svamp- och algtillväxt utgör en stor risk för vattenförorening på grund av avrinning av dessa biocider från byggnaders fasader varje gång det regnar.

| J. | I en studie (8) i Tyskland påträffades karbendazim i mer än 90 % av proverna från regnvattenreningsverk och i mer än 50 % av proverna från dagvattenöverflödesbassänger, varifrån obehandlat regnvatten släpps ut i vattenförekomster eller läcker ut i grundvattnet. |
| --- | --- |

J.

I en studie (8) i Tyskland påträffades karbendazim i mer än 90 % av proverna från regnvattenreningsverk och i mer än 50 % av proverna från dagvattenöverflödesbassänger, varifrån obehandlat regnvatten släpps ut i vattenförekomster eller läcker ut i grundvattnet.

| K. | Kommittén konstaterade i sitt yttrande avseende produkttyp 9 (konserveringsmedel för fibrer, läder, gummi och polymeriserade material) att karbendazim inte godkändes just av det skälet att karbendazim läcker från behandlade ytor med regnvattnet leder till oacceptabla risker i ytvatten och sediment och att det inte finns någon lämplig riskhanteringsåtgärd. |
| --- | --- |

K.

Kommittén konstaterade i sitt yttrande avseende produkttyp 9 (konserveringsmedel för fibrer, läder, gummi och polymeriserade material) att karbendazim inte godkändes just av det skälet att karbendazim läcker från behandlade ytor med regnvattnet leder till oacceptabla risker i ytvatten och sediment och att det inte finns någon lämplig riskhanteringsåtgärd.

| L. | I sina yttranden avseende produkttyperna 7 och 10 konstaterade kommittén att användning av karbendazim för utomhusändamål, inklusive i färger (produkttyp 7) och gips (produkttyp 10) utgör en oacceptabel risk i ytvatten och sediment, eftersom det inte finns några lämpliga riskreducerande åtgärder för att undvika utsläpp i avloppssystemet under behandlade varors livslängd (fem år för produkttyp 7 och 25 år för produkttyp 10). |
| --- | --- |

L.

I sina yttranden avseende produkttyperna 7 och 10 konstaterade kommittén att användning av karbendazim för utomhusändamål, inklusive i färger (produkttyp 7) och gips (produkttyp 10) utgör en oacceptabel risk i ytvatten och sediment, eftersom det inte finns några lämpliga riskreducerande åtgärder för att undvika utsläpp i avloppssystemet under behandlade varors livslängd (fem år för produkttyp 7 och 25 år för produkttyp 10).

| M. | Godkännande av karbendazim för användning i produkttyperna 7 och 10, även för en kort period på tre år, skulle därför leda till direkta utsläpp av karbendazim i miljön genom regnvatten under en period på upp till 25 år. |
| --- | --- |

M.

Godkännande av karbendazim för användning i produkttyperna 7 och 10, även för en kort period på tre år, skulle därför leda till direkta utsläpp av karbendazim i miljön genom regnvatten under en period på upp till 25 år.

| N. | Sverige uppgav i sin reservation till kommittén att läckage under de tillämpade produkternas och behandlade varornas (t.ex. färger och gips) livslängd vid all användning utomhus innebär oacceptabla risker för miljön och att denna risk inte kan minskas enligt bedömningsrapporten. |
| --- | --- |

N.

Sverige uppgav i sin reservation till kommittén att läckage under de tillämpade produkternas och behandlade varornas (t.ex. färger och gips) livslängd vid all användning utomhus innebär oacceptabla risker för miljön och att denna risk inte kan minskas enligt bedömningsrapporten.

| O. | Det faktum att kommitténs yttranden visar att användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10 medför samma oacceptabla risker borde ha lett till ett beslut om att inte godkänna karbendazim för något av dessa användningsområden utomhus, och inte bara för produkttyp 9. |
| --- | --- |

O.

Det faktum att kommitténs yttranden visar att användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10 medför samma oacceptabla risker borde ha lett till ett beslut om att inte godkänna karbendazim för något av dessa användningsområden utomhus, och inte bara för produkttyp 9.

| P. | Användning av karbendazim för inomhusändamål kan också medföra oacceptabla risker, vilket framgår av studier (9) som har väckt farhågor om att förekomsten av karbendazim i ytvatten huvudsakligen härrör från utsläpp av renat avloppsvatten från hushåll och industrier, trots kommitténs slutsatser i yttrandena att miljöriskerna vid användning inomhus av karbendazim är acceptabla. |
| --- | --- |

P.

Användning av karbendazim för inomhusändamål kan också medföra oacceptabla risker, vilket framgår av studier (9) som har väckt farhågor om att förekomsten av karbendazim i ytvatten huvudsakligen härrör från utsläpp av renat avloppsvatten från hushåll och industrier, trots kommitténs slutsatser i yttrandena att miljöriskerna vid användning inomhus av karbendazim är acceptabla.

Villkor för godkännande som inte minskar riskerna

| Q. | Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning kan karbendazim godkännas under förutsättning att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls: med hänsyn till de miljörisker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen ”särskilt ta hänsyn till” ytvatten, sediment, mark och grundvatten för produkter som används i färger eller gips som är avsedda att användas utomhus. |
| --- | --- |

Q.

Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning kan karbendazim godkännas under förutsättning att vissa specifikationer och användningsvillkor uppfylls: med hänsyn till de miljörisker som påvisats för de bedömda användningsområdena ska produktbedömningen ”särskilt ta hänsyn till” ytvatten, sediment, mark och grundvatten för produkter som används i färger eller gips som är avsedda att användas utomhus.

| R. | Kommitténs yttranden avseende produkttyperna 7 och 10 pekar båda på oacceptabla risker i ytvatten och sediment, och det anges att det för de bedömda användningsområdena inte finns någon lämplig riskhanteringsåtgärd för att undvika utsläpp i avloppssystemet. |
| --- | --- |

R.

Kommitténs yttranden avseende produkttyperna 7 och 10 pekar båda på oacceptabla risker i ytvatten och sediment, och det anges att det för de bedömda användningsområdena inte finns någon lämplig riskhanteringsåtgärd för att undvika utsläpp i avloppssystemet.

| S. | Kommissionens krav på ”specifikationer och villkor” i samband med godkännandet är extremt vagt och räcker inte för att minska farhågorna om oacceptabla risker. I utkastet till kommissionens genomförandeförordning kräver man inte att medlemsstaterna ska föreskriva lämpliga riskreducerande åtgärder, utan endast att ta hänsyn till risker. Man beaktar inte heller att det i dokumentationen konstateras att det inte finns några lämpliga riskhanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

S.

Kommissionens krav på ”specifikationer och villkor” i samband med godkännandet är extremt vagt och räcker inte för att minska farhågorna om oacceptabla risker. I utkastet till kommissionens genomförandeförordning kräver man inte att medlemsstaterna ska föreskriva lämpliga riskreducerande åtgärder, utan endast att ta hänsyn till risker. Man beaktar inte heller att det i dokumentationen konstateras att det inte finns några lämpliga riskhanteringsåtgärder.

Samstämdhet mellan riskhanteringsbeslutet och de vetenskapliga belägg som åberopas

| T. | Såsom bekräftats av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) måste det beslut som fattas av kommissionen när den antar en riskhanteringsåtgärd överensstämma med de vetenskapliga belägg som åberopas. Kommissionen behöver inte beakta ett vetenskapligt yttrande som avgetts under beslutsprocessen, men den måste i så fall ange särskilda skäl för sina slutsatser, som är av motsvarande vetenskapligt värde, jämfört med dem som anges i yttrandet. Motiveringen måste innehålla en förklaring till varför den inte beaktar yttrandet (10). |
| --- | --- |

T.

Såsom bekräftats av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen) måste det beslut som fattas av kommissionen när den antar en riskhanteringsåtgärd överensstämma med de vetenskapliga belägg som åberopas. Kommissionen behöver inte beakta ett vetenskapligt yttrande som avgetts under beslutsprocessen, men den måste i så fall ange särskilda skäl för sina slutsatser, som är av motsvarande vetenskapligt värde, jämfört med dem som anges i yttrandet. Motiveringen måste innehålla en förklaring till varför den inte beaktar yttrandet (10).

| U. | Beslutet att godkänna karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 strider väsentligt mot slutsatserna i kommitténs yttranden att användning av karbendazim för utomhusändamål i färger (produkttyp 7) och gips (produkttyp 10) medför oacceptabla risker i ytvatten och sediment med beaktande av artikel 10 i direktiv 98/8/EG jämförd med artikel 5.1 b i det direktivet. |
| --- | --- |

U.

Beslutet att godkänna karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10 strider väsentligt mot slutsatserna i kommitténs yttranden att användning av karbendazim för utomhusändamål i färger (produkttyp 7) och gips (produkttyp 10) medför oacceptabla risker i ytvatten och sediment med beaktande av artikel 10 i direktiv 98/8/EG jämförd med artikel 5.1 b i det direktivet.

| V. | De skäl till att avvika från slutsatserna i kommitténs yttranden som kommissionen anger i sitt utkast till genomförandeförordning begränsar sig till argumenten att ett fullständigt godkännande av biocidprodukter kräver ytterligare ett steg på medlemsstatsnivå och att granskningen enligt förordning (EU) nr 528/2012 snart kommer att genomföras. |
| --- | --- |

V.

De skäl till att avvika från slutsatserna i kommitténs yttranden som kommissionen anger i sitt utkast till genomförandeförordning begränsar sig till argumenten att ett fullständigt godkännande av biocidprodukter kräver ytterligare ett steg på medlemsstatsnivå och att granskningen enligt förordning (EU) nr 528/2012 snart kommer att genomföras.

| W. | Dessa skäl förklarar inte varför kommissionen ansåg att karbendazim inte utgör en oacceptabel risk för användning i produkttyperna 7 och 10 enligt direktiv 98/8/EG, särskilt med tanke på att användningen av samma verksamma ämne i produkttyp 9 ansågs utgöra en oacceptabel risk, vilket ledde till beslutet att inte bevilja godkännande för den produkttypen. |
| --- | --- |

W.

Dessa skäl förklarar inte varför kommissionen ansåg att karbendazim inte utgör en oacceptabel risk för användning i produkttyperna 7 och 10 enligt direktiv 98/8/EG, särskilt med tanke på att användningen av samma verksamma ämne i produkttyp 9 ansågs utgöra en oacceptabel risk, vilket ledde till beslutet att inte bevilja godkännande för den produkttypen.

| X. | En motivering till varför man avviker från slutsatserna i kommitténs yttranden är inte bara nödvändig för domstolens kontroll, utan också mer specifikt för att parlamentet ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

X.

En motivering till varför man avviker från slutsatserna i kommitténs yttranden är inte bara nödvändig för domstolens kontroll, utan också mer specifikt för att parlamentet ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter på ett korrekt sätt.

Övervägande av tillgängliga alternativ

| Y. | Enligt kommitténs yttrande avseende produkttyp 7 är karbendazim avsedd att användas som fungicid i biocidprodukter av typen konserveringsmedel för ytbeläggningar, som appliceras på eller ingår i sluttillämpningar såsom färger. Enligt kommitténs yttrande avseende produkttyp 10 är karbendazim avsedd att användas som fungicid i konserveringsmedel för byggnadsmaterial, som appliceras på eller ingår i slutprodukter såsom gips. |
| --- | --- |

Y.

Enligt kommitténs yttrande avseende produkttyp 7 är karbendazim avsedd att användas som fungicid i biocidprodukter av typen konserveringsmedel för ytbeläggningar, som appliceras på eller ingår i sluttillämpningar såsom färger. Enligt kommitténs yttrande avseende produkttyp 10 är karbendazim avsedd att användas som fungicid i konserveringsmedel för byggnadsmaterial, som appliceras på eller ingår i slutprodukter såsom gips.

| Z. | Kommissionen drog slutsatsen att det inte finns några lämpliga alternativ till karbendazim grundat enbart på elva icke-konfidentiella bidrag från tredje parter, varav samtliga företag eller industriorganisationer, från 2014. Om det finns annan information till stöd för kommissionens beslut bör den göras tillgänglig för parlamentet så att det fullt ut kan utöva sina kontrollbefogenheter. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen drog slutsatsen att det inte finns några lämpliga alternativ till karbendazim grundat enbart på elva icke-konfidentiella bidrag från tredje parter, varav samtliga företag eller industriorganisationer, från 2014. Om det finns annan information till stöd för kommissionens beslut bör den göras tillgänglig för parlamentet så att det fullt ut kan utöva sina kontrollbefogenheter.

| AA. | Enligt kommitténs yttranden gjorde de flesta bidragen ingen åtskillnad mellan användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10, och därför var det omöjligt för kommissionen att korrekt bedöma huruvida det fanns alternativ för var och en av de olika produkttyperna och användningsområdena. |
| --- | --- |

AA.

Enligt kommitténs yttranden gjorde de flesta bidragen ingen åtskillnad mellan användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10, och därför var det omöjligt för kommissionen att korrekt bedöma huruvida det fanns alternativ för var och en av de olika produkttyperna och användningsområdena.

| AB. | Informationen i bidragen är långt ifrån tillräckligt detaljerad och aktuell för att man ska kunna dra slutsatsen att det saknas lämpliga alternativ till karbendazim för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10. |
| --- | --- |

AB.

Informationen i bidragen är långt ifrån tillräckligt detaljerad och aktuell för att man ska kunna dra slutsatsen att det saknas lämpliga alternativ till karbendazim för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10.

| AC. | När det gäller produkttyp 7 uppgav rapportörerna att det är tekniskt möjligt att ersätta karbendazim i färger, även om de ansåg att det var alltför tidskrävande och kostsamt. |
| --- | --- |

AC.

När det gäller produkttyp 7 uppgav rapportörerna att det är tekniskt möjligt att ersätta karbendazim i färger, även om de ansåg att det var alltför tidskrävande och kostsamt.

| AD. | När det gäller produkttyp 10 uppgav rapportörerna att det är tekniskt möjligt att ersätta karbendazim i färger, även om de ansåg att det var alltför tidskrävande och kostsamt. Enligt kommitténs yttrande har kommittén, på grund av det mycket låga antalet godkända verksamma ämnen för denna produkttyp, för närvarande inte tillräckligt med information för att avgöra om det finns något annat verksamt ämne som skulle kunna utgöra ett alternativ till användningen av karbendazim som konserveringsmedel i gips som kännetecknas av ett högt pH-värde. |
| --- | --- |

AD.

När det gäller produkttyp 10 uppgav rapportörerna att det är tekniskt möjligt att ersätta karbendazim i färger, även om de ansåg att det var alltför tidskrävande och kostsamt. Enligt kommitténs yttrande har kommittén, på grund av det mycket låga antalet godkända verksamma ämnen för denna produkttyp, för närvarande inte tillräckligt med information för att avgöra om det finns något annat verksamt ämne som skulle kunna utgöra ett alternativ till användningen av karbendazim som konserveringsmedel i gips som kännetecknas av ett högt pH-värde.

| AE. | I de flesta av de bidrag som lämnades in till kommissionen 2014 konstaterades att det var möjligt, om än inte utan svårigheter, att hitta alternativ till karbendazim för produkttyperna 7 och 10. |
| --- | --- |

AE.

I de flesta av de bidrag som lämnades in till kommissionen 2014 konstaterades att det var möjligt, om än inte utan svårigheter, att hitta alternativ till karbendazim för produkttyperna 7 och 10.

| AF. | De sökande har haft sju år på sig att undersöka möjliga alternativ till karbendazim, vars skadliga egenskaper är välkända. |
| --- | --- |

AF.

De sökande har haft sju år på sig att undersöka möjliga alternativ till karbendazim, vars skadliga egenskaper är välkända.

| AG. | Kommissionen har därför inte uppfyllt sin skyldighet att överväga huruvida det finns lämpliga alternativa ämnen i enlighet med artikel 10.5 i direktiv 98/8/EG. Ingen förklaring har lämnats för att precisera på vilka grunder kommissionen drog slutsatsen att det saknades lämpliga och tillräckliga alternativa ämnen. Sådana detaljer är av stor betydelse för resultatet av det aktuella godkännandet med hänsyn till ämnets toxikologiska profil. |
| --- | --- |

AG.

Kommissionen har därför inte uppfyllt sin skyldighet att överväga huruvida det finns lämpliga alternativa ämnen i enlighet med artikel 10.5 i direktiv 98/8/EG. Ingen förklaring har lämnats för att precisera på vilka grunder kommissionen drog slutsatsen att det saknades lämpliga och tillräckliga alternativa ämnen. Sådana detaljer är av stor betydelse för resultatet av det aktuella godkännandet med hänsyn till ämnets toxikologiska profil.

| AH. | Användning av karbendazim i produkttyp 9 beviljades inte godkännande. Den information som erhölls och som kommittén hänvisade till i sitt yttrande var inte specifik för produkttyp 9. Samma farhågor togs upp av tredjepartsrapportörerna om det begränsade antalet tillgängliga alternativ samt den tid och de kostnader som krävs för att utveckla ett alternativ som är minst lika effektivt som karbendazim för produkttyp 9 som för produkttyperna 7 och 10. |
| --- | --- |

AH.

Användning av karbendazim i produkttyp 9 beviljades inte godkännande. Den information som erhölls och som kommittén hänvisade till i sitt yttrande var inte specifik för produkttyp 9. Samma farhågor togs upp av tredjepartsrapportörerna om det begränsade antalet tillgängliga alternativ samt den tid och de kostnader som krävs för att utveckla ett alternativ som är minst lika effektivt som karbendazim för produkttyp 9 som för produkttyperna 7 och 10.

| AI. | Enligt kommitténs yttranden avseende både produkttyp 7 och 10 har rapportörerna påpekat att det är svårt att bedöma om det finns alternativ, eftersom många av dem fortfarande måste granskas enligt förordning (EU) nr 528/2012. Det är oacceptabelt att använda förseningen i genomförandet av granskningsprogrammet som motivering till att skyddet av människors hälsa och miljön hindras. |
| --- | --- |

AI.

Enligt kommitténs yttranden avseende både produkttyp 7 och 10 har rapportörerna påpekat att det är svårt att bedöma om det finns alternativ, eftersom många av dem fortfarande måste granskas enligt förordning (EU) nr 528/2012. Det är oacceptabelt att använda förseningen i genomförandet av granskningsprogrammet som motivering till att skyddet av människors hälsa och miljön hindras.

Politiska argument

| AJ. | Det är oacceptabelt att kommissionen bestämmer sig för att skjuta upp beslutet om icke-godkännande av ämnen som utgör en oacceptabel risk för människors hälsa och miljön, enbart med motiveringen att förordning (EU) nr 528/2012 kommer att hjälpa till att göra ett sådant icke-godkännande mer systematiskt genom framtida granskningar. |
| --- | --- |

AJ.

Det är oacceptabelt att kommissionen bestämmer sig för att skjuta upp beslutet om icke-godkännande av ämnen som utgör en oacceptabel risk för människors hälsa och miljön, enbart med motiveringen att förordning (EU) nr 528/2012 kommer att hjälpa till att göra ett sådant icke-godkännande mer systematiskt genom framtida granskningar.

| AK. | Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna enligt punkt 10 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 bedöma om villkoren i artikel 5.2 i den förordningen kan uppfyllas på deras territorier för att besluta om en biocidprodukt som innehåller karbendazim kan godkännas. |
| --- | --- |

AK.

Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna enligt punkt 10 i bilaga VI till förordning (EU) nr 528/2012 bedöma om villkoren i artikel 5.2 i den förordningen kan uppfyllas på deras territorier för att besluta om en biocidprodukt som innehåller karbendazim kan godkännas.

| AL. | Kommissionen bör inte delegera ansvaret för att avslå en ansökan om saluföring av biocidprodukter som innehåller karbendazim till medlemsstaterna, med argumentet att den information som erhållits under det offentliga samrådet om potentiella kandidatämnen för substitution är av låg kvalitet. |
| --- | --- |

AL.

Kommissionen bör inte delegera ansvaret för att avslå en ansökan om saluföring av biocidprodukter som innehåller karbendazim till medlemsstaterna, med argumentet att den information som erhållits under det offentliga samrådet om potentiella kandidatämnen för substitution är av låg kvalitet.

| AM. | Enligt kommissionens förslag kommer det enbart att krävas en etikett med begränsad information som märkning på behandlade varor, och etiketten kommer inte att bli föremål för lagstiftningskontroll innan varan släpps ut på marknaden och säljs mellan medlemsstaterna. Eftersom det inte krävs något produktgodkännande kommer det inte att göras någon utvärdering av om produktens effektivitet överensstämmer med påståendena på etiketten. |
| --- | --- |

AM.

Enligt kommissionens förslag kommer det enbart att krävas en etikett med begränsad information som märkning på behandlade varor, och etiketten kommer inte att bli föremål för lagstiftningskontroll innan varan släpps ut på marknaden och säljs mellan medlemsstaterna. Eftersom det inte krävs något produktgodkännande kommer det inte att göras någon utvärdering av om produktens effektivitet överensstämmer med påståendena på etiketten.

| AN. | Denna situation ger inte en tillräckligt hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och skapar inte heller lika villkor för företag i och utanför unionen. |
| --- | --- |

AN.

Denna situation ger inte en tillräckligt hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och skapar inte heller lika villkor för företag i och utanför unionen.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning inte överensstämmer med unionslagstiftningen eftersom det inte är förenligt med syftet med och innehållet i direktiv 98/8/EG eller förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser, med hänsyn till






  a) | karbendazims farliga egenskaper, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

karbendazims farliga egenskaper,

| b) | dess spridning och nedbrytning i miljön, samt avsaknaden av riskhanteringsåtgärder såsom anges i dokumentationen, |
| --- | --- |

b)

dess spridning och nedbrytning i miljön, samt avsaknaden av riskhanteringsåtgärder såsom anges i dokumentationen,

| c) | bristen på uppgifter för att på ett avgörande sätt dra slutsatsen att det saknas lämpliga alternativ, |
| --- | --- |

c)

bristen på uppgifter för att på ett avgörande sätt dra slutsatsen att det saknas lämpliga alternativ,

| d) | de sju år som har gått sedan bedömningsrapporterna lämnades in, |
| --- | --- |

d)

de sju år som har gått sedan bedömningsrapporterna lämnades in,

| e) | den bristande samstämdheten mellan kommissionens beslut om användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10,
  att utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10, även för en kort period på tre år, inte står i proportion till de oacceptabla risker det innebär för människors hälsa och miljön och borde ha lett kommissionen till slutsatsen att det föreligger oacceptabla risker, eftersom användningen av karbendazim i en produkt fortfarande ger upphov till farhågor. |
| --- | --- |

e)

den bristande samstämdheten mellan kommissionens beslut om användningen av karbendazim i produkttyperna 7, 9 respektive 10,

att utkastet till kommissionens genomförandeförordning om godkännande av karbendazim som existerande verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10, även för en kort period på tre år, inte står i proportion till de oacceptabla risker det innebär för människors hälsa och miljön och borde ha lett kommissionen till slutsatsen att det föreligger oacceptabla risker, eftersom användningen av karbendazim i en produkt fortfarande ger upphov till farhågor.

| 3. | Europaparlamentet anser att den information som kommissionen lämnat i sitt utkast till genomförandeförordning är otillräcklig för att parlamentet ska kunna utöva sina kontrollbefogenheter på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandeförordning och att lägga fram ett nytt utkast för kommittén med förslag om att inte godkänna karbendazim som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyperna 7 och 10. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att även om bedömningsrapporterna lämnades in före den 1 september 2013 innebär godkännande av ett ämne som klassificeras som mutagent i kategori 1B, reproduktionstoxiskt i kategori 1B och med potentiella hormonstörande egenskaper en oacceptabel risk för människors hälsa i samband med sådana användningar som de som övervägs. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

(2)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(5)  Morinaga, H. et al., ”A Benzimidazole Fungicide, Benomyl, and Its Metabolite, Carbendazim, Induce Aromatase Activity in a Human Ovarian Granulose-Like Tumor Cell Line (KGN)”, Endocrinology, 2004, nr 145(4):1860–1869; Kim, D-J. et al., ”Benomyl induction of brain aromatase and toxic effects in the zebrafish embryo”, Journal of Applied Toxicology, 2009, nr 29:289–294; Goldman, J.M. et al., ”Effects of the benomyl metabolite, carbendazim, on the hypothalamic-pituitary reproductive axis in the male rat”, Toxicology, 1989, nr 57(2):173–182; Jiang, J. et al, ”Carbendazim has the potential to induce oxidative stress, apoptosis, immunotoxicity and endocrine disruption during zebrafish larvae development”, Toxicology in Vitro, 2015, nr 29(7):1473–1481; Singh, S., Singh, N., Kumar, V. et al., ”Toxicity, monitoring and biodegradation of the fungicide carbendazim”, Environmental Chemistry Letters, 2016, nr 14:317–329; Jin, C., Zeng, Z., Wang, C., Luo, T., Wang, S., Zhou, J., Ni, Y., Fu, Z., Jin, Y., ”Insights into a Possible Mechanism Underlying the Connection of Carbendazim-Induced Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis in Mice”, Toxicological Sciences, 2018, nr 166(2):382–393; Durand, P., Martin, G., Blondet, A., Gilleron, J., Carette, D., Janczarski, S., Christin, E., Pointis, G., Perrard, M.H., ”Effects of low doses of carbendazim or iprodione either separately or in mixture on the pubertal rat seminiferous epithelium: An ex vivo study”, Toxicology In Vitro, 2017, nr 45(3):366–373; Jin, Y., Zeng, Z., Wu, Y., Zhang, S., Fu, Z., ”Oral Exposure of Mice to Carbendazim Induces Hepatic Lipid Metabolism Disorder and Gut Microbiota Dysbiosis”, Toxicological Sciences, 2015, nr 147(1):116–26; Rama, E.M., Bortolan, S., Vieira, M.L., Gerardin, D.C., Moreira, E.G., ”Reproductive and possible hormonal effects of carbendazim”, Regulatory Toxicology and Pharmacology, 2014, nr 69(3):476–486.

(6)  Yttrande från kommittén för biocidprodukter av den 10 december 2019 om ansökan om godkännande av det verksamma ämnet karbendazim, produkttyp 7; yttrande från kommittén för biocidprodukter av den 27 februari 2019 om ansökan om godkännande av det verksamma ämnet karbendazim, produkttyp 9; yttrande från kommittén för biocidprodukter av den 10 december 2019 om ansökan om godkännande av det verksamma ämnet karbendazim, produkttyp 10; https://echa.europa.eu/sv/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval?diss=true&search_criteria_ecnumber=234-232-0&search_criteria_casnumber=10605-21-7&search_criteria_name=Carbendazim

(7)  Yttrandena från kommittén för biocidprodukter avseende produkttyperna 7 och 10, s. 14.

(8)  https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/479/ publikationen/texte_169-2020_belastung_der_umwelt_mit_bioziden_realistischer_erfassen_-_schwerpunkt_eintraege_ueber_klaeranlagen.pdf

(9)  Merel, S., Benzing, S., Gleiser, C., Di Napoli-Davis, G., Zwiener, C., ”Occurrence and overlooked sources of the biocide carbendazim in wastewater and surface water”, Environmental Pollution, 2018, nr 239:512–521.

(10)  Se mål T-837/16, Sverige mot kommissionen, ECLI:EU:T:2019:144, punkt 69.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/98

---

P9_TA(2020)0327

Utvärdering av valen till Europaparlamentet

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (2020/2088(INI))

(2021/C 425/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 10, 14 och 17.7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 10, 14 och 17.7,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20 och 22, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20 och 22,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 39 och 52.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 39 och 52.1,

| — | med beaktande av den förklaring om artikel 17.6 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen som fogats till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring om artikel 17.6 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen som fogats till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 21,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 25,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artikel 29, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt artikel 29,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt princip 1,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018 om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2018/994 av den 13 juli 2018 om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2018/937 av den 28 juni 2018 om Europaparlamentets sammansättning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut (EU) 2018/937 av den 28 juni 2018 om Europaparlamentets sammansättning (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2018/767 av den 22 maj 2018 om fastställande av perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2018/767 av den 22 maj 2018 om fastställande av perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/673 av den 3 maj 2018 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/673 av den 3 maj 2018 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2019/493 av den 25 mars 2019 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2019/493 av den 25 mars 2019 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 vad gäller ett kontrollförfarande avseende överträdelser av reglerna om skydd av personuppgifter i samband med val till Europaparlamentet (5),

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, i dess ändrade lydelse (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, i dess ändrade lydelse (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2018 om utkastet till rådets beslut om perioden för det nionde allmänna direkta valet av företrädare i Europaparlamentet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (11),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 16 juli 2019 om valet av kommissionens ordförande (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 16 juli 2019 om valet av kommissionens ordförande (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om läget avseende debatten om Europas framtid (14),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (15),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport från 20 mars 2019Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport från 20 mars 2019Verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Interparlamentariska unionens arbete för jämställdhet, särskilt dess handlingsplan för jämställdhetsmedvetna parlament, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interparlamentariska unionens arbete för jämställdhet, särskilt dess handlingsplan för jämställdhetsmedvetna parlament,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0211/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0211/2020), och av följande skäl:

| A. | 2019 års val till Europaparlamentet hade det högsta valdeltagandet av samtliga val till Europaparlamentet under de senaste 20 åren, med 50,66 procent (en ökning med åtta procentenheter jämfört med 2014), vilket sände en positiv signal om att de europeiska medborgarna i allt högre grad intresserar sig för utvecklingen på EU-nivå och att de anser att EU-lagstiftningen påverkar deras vardag. Denna siffra döljer dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, och andelen personer som avstod från att rösta var fortsatt stor. Det måste därför göras mer för att öka deltagandet i valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

2019 års val till Europaparlamentet hade det högsta valdeltagandet av samtliga val till Europaparlamentet under de senaste 20 åren, med 50,66 procent (en ökning med åtta procentenheter jämfört med 2014), vilket sände en positiv signal om att de europeiska medborgarna i allt högre grad intresserar sig för utvecklingen på EU-nivå och att de anser att EU-lagstiftningen påverkar deras vardag. Denna siffra döljer dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, och andelen personer som avstod från att rösta var fortsatt stor. Det måste därför göras mer för att öka deltagandet i valen till Europaparlamentet.

| B. | Resultaten av den Eurobarometerundersökning som parlamentet beställde efter valet till Europaparlamentet 2019 visar att situationen för ekonomin och miljön var de två viktigaste prioriteringarna för väljarna, vilket tydligt visar att medborgare som deltog i valet till Europaparlamentet efterlyser fler åtgärder på EU-nivå inom dessa två politikområden, där behörigheten delas mellan EU och de nationella myndigheterna (16). |
| --- | --- |

B.

Resultaten av den Eurobarometerundersökning som parlamentet beställde efter valet till Europaparlamentet 2019 visar att situationen för ekonomin och miljön var de två viktigaste prioriteringarna för väljarna, vilket tydligt visar att medborgare som deltog i valet till Europaparlamentet efterlyser fler åtgärder på EU-nivå inom dessa två politikområden, där behörigheten delas mellan EU och de nationella myndigheterna (16).

| C. | Det rätta valet av valsystem skapar också den rätta miljön för medborgarna att tro på sin grundläggande demokratiska rätt att rösta för sina demokratiska företrädare, och även för politiska företrädare att lyssna på sina väljare och företräda deras intressen. Detta skapar därmed självförmåga bland medborgarna. |
| --- | --- |

C.

Det rätta valet av valsystem skapar också den rätta miljön för medborgarna att tro på sin grundläggande demokratiska rätt att rösta för sina demokratiska företrädare, och även för politiska företrädare att lyssna på sina väljare och företräda deras intressen. Detta skapar därmed självförmåga bland medborgarna.

| D. | Enligt Eurobarometerundersökningen berodde det högre valdeltagandet delvis på det ökade deltagandet bland ungdomar, även om människor i åldersgruppen över 40 år fortfarande är mycket mer benägna att rösta. Mer än 50 procent av ungdomarna röstade på grund av en känsla av medborgerlig plikt och som svar på klimatkrisen. |
| --- | --- |

D.

Enligt Eurobarometerundersökningen berodde det högre valdeltagandet delvis på det ökade deltagandet bland ungdomar, även om människor i åldersgruppen över 40 år fortfarande är mycket mer benägna att rösta. Mer än 50 procent av ungdomarna röstade på grund av en känsla av medborgerlig plikt och som svar på klimatkrisen.

| E. | Det civila samhällets oförtröttliga engagemang spelade en avgörande roll i den proeuropeiska debatten inför valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

E.

Det civila samhällets oförtröttliga engagemang spelade en avgörande roll i den proeuropeiska debatten inför valet till Europaparlamentet.

| F. | Det högre valdeltagandet var också kopplat till framstegen för proeuropeiska partier som yngre generationer röstade på, vilket bidrog till den proeuropeiska majoriteten i Europaparlamentet. Resultaten för EU-skeptiker, populister och nationalistiska rörelser, som hotar EU:s integrationsprojekt, bör emellertid uppfattas som en varning. |
| --- | --- |

F.

Det högre valdeltagandet var också kopplat till framstegen för proeuropeiska partier som yngre generationer röstade på, vilket bidrog till den proeuropeiska majoriteten i Europaparlamentet. Resultaten för EU-skeptiker, populister och nationalistiska rörelser, som hotar EU:s integrationsprojekt, bör emellertid uppfattas som en varning.

| G. | Det högre valdeltagandet är också ett tecken på att unionsmedborgarna vill att EU ska agera snabbt, demokratiskt och effektivt i viktiga frågor såsom social sysselsättning, levnadskostnader, dumpning, klimatförändringar, migration, skydd av grundläggande rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

G.

Det högre valdeltagandet är också ett tecken på att unionsmedborgarna vill att EU ska agera snabbt, demokratiskt och effektivt i viktiga frågor såsom social sysselsättning, levnadskostnader, dumpning, klimatförändringar, migration, skydd av grundläggande rättigheter och demokratisering.

| H. | Vi måste vara effektivare och mer proaktiva när det gäller att utnyttja alla kommunikationsmedel, inbegripet digital teknik, för att främja en stark koppling mellan politiska beslut som fattas på EU-nivå och väljarnas känsla av anknytning till EU:s institutioner. |
| --- | --- |

H.

Vi måste vara effektivare och mer proaktiva när det gäller att utnyttja alla kommunikationsmedel, inbegripet digital teknik, för att främja en stark koppling mellan politiska beslut som fattas på EU-nivå och väljarnas känsla av anknytning till EU:s institutioner.

| I. | Könsfördelningen bland Europaparlamentets ledamöter har visserligen förbättrats (41 procent kvinnor 2019 jämfört med 37 procent 2014), men ett parlament med jämn könsfördelning har ännu inte uppnåtts. Dessa siffror döljer stora skillnader mellan medlemsstaterna och de många utmaningar som måste övervinnas om man ska kunna uppnå en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

I.

Könsfördelningen bland Europaparlamentets ledamöter har visserligen förbättrats (41 procent kvinnor 2019 jämfört med 37 procent 2014), men ett parlament med jämn könsfördelning har ännu inte uppnåtts. Dessa siffror döljer stora skillnader mellan medlemsstaterna och de många utmaningar som måste övervinnas om man ska kunna uppnå en jämn könsfördelning.

| J. | Ursula von der Leyen är kommissionens första kvinnliga ordförande. 13 av hennes kommissionsledamöter är kvinnor, vilket utgör den största andelen kvinnliga kommissionsledamöter någonsin. |
| --- | --- |

J.

Ursula von der Leyen är kommissionens första kvinnliga ordförande. 13 av hennes kommissionsledamöter är kvinnor, vilket utgör den största andelen kvinnliga kommissionsledamöter någonsin.

| K. | Europas mångfacetterade och mångkulturella samhälle måste företrädas bättre i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

K.

Europas mångfacetterade och mångkulturella samhälle måste företrädas bättre i Europaparlamentet.

| L. | 15 medlemsstater begränsar fortfarande rösträtten för personer med funktionsnedsättning, vilket hindrar dessa medborgare från att delta och företrädas på ett meningsfullt sätt i de demokratiska processerna. Till följd av nationella bestämmelser kunde uppskattningsvis 800 000 unionsmedborgare inte utöva sin rösträtt i det senaste valet till Europaparlamentet på grund av sin funktionsnedsättning eller sina psykiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

L.

15 medlemsstater begränsar fortfarande rösträtten för personer med funktionsnedsättning, vilket hindrar dessa medborgare från att delta och företrädas på ett meningsfullt sätt i de demokratiska processerna. Till följd av nationella bestämmelser kunde uppskattningsvis 800 000 unionsmedborgare inte utöva sin rösträtt i det senaste valet till Europaparlamentet på grund av sin funktionsnedsättning eller sina psykiska hälsoproblem.

| M. | De demografiska förändringarna och den åldrande befolkningen i våra samhällen är faktorer som kommer att öka antalet personer som bor på långtidsvårdsinrättningar och sjukhus. Man bör uppmuntra till en bredare användning av de särskilda, formella arrangemang som har införts för dessa personer i många medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

De demografiska förändringarna och den åldrande befolkningen i våra samhällen är faktorer som kommer att öka antalet personer som bor på långtidsvårdsinrättningar och sjukhus. Man bör uppmuntra till en bredare användning av de särskilda, formella arrangemang som har införts för dessa personer i många medlemsstater.

| N. | Tidsfristen för registrering i röstlängden varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, från 90 dagar till 3 dagar före valet. I Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport om verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet rekommenderas att röstlängderna stängs tidigast två veckor före valet. |
| --- | --- |

N.

Tidsfristen för registrering i röstlängden varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, från 90 dagar till 3 dagar före valet. I Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport om verkliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning att rösta vid val till Europaparlamentet rekommenderas att röstlängderna stängs tidigast två veckor före valet.

| O. | Enligt en gemensam rapport från den europeiska sammanslutningen av nationella organisationer som arbetar med hemlösa (Feantsa) och stiftelsen Abbé-Pierre (17) finns det minst 700 000 hemlösa i EU medan uppemot 9 miljoner hushåll lever i gravt bristfälliga bostäder. Denna siffra har ökat med 70 procent på 10 år. Det är mycket svårt för hemlösa att rösta. |
| --- | --- |

O.

Enligt en gemensam rapport från den europeiska sammanslutningen av nationella organisationer som arbetar med hemlösa (Feantsa) och stiftelsen Abbé-Pierre (17) finns det minst 700 000 hemlösa i EU medan uppemot 9 miljoner hushåll lever i gravt bristfälliga bostäder. Denna siffra har ökat med 70 procent på 10 år. Det är mycket svårt för hemlösa att rösta.

| P. | Reformen av valakten från 1976, som antogs av Europaparlamentet i dess lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (18), har ännu inte ratificerats fullt ut av tre medlemsstater. |
| --- | --- |

P.

Reformen av valakten från 1976, som antogs av Europaparlamentet i dess lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (18), har ännu inte ratificerats fullt ut av tre medlemsstater.

| Q. | Parlamentet bör med förnyad kraft fortsätta med sina förslag till ändringar av valakten – som några medlemsstater ännu inte ratificerat – samt driva på arbetet för enhetliga europeiska valregler. |
| --- | --- |

Q.

Parlamentet bör med förnyad kraft fortsätta med sina förslag till ändringar av valakten – som några medlemsstater ännu inte ratificerat – samt driva på arbetet för enhetliga europeiska valregler.

| R. | Resultatet av valet till Europaparlamentet 2019 har lett till uppkomsten av en ny parlamentarisk majoritet bestående av olika politiska grupper med en tydlig proeuropeisk identitet. |
| --- | --- |

R.

Resultatet av valet till Europaparlamentet 2019 har lett till uppkomsten av en ny parlamentarisk majoritet bestående av olika politiska grupper med en tydlig proeuropeisk identitet.

| S. | Valet 2019 kulminerade inte i att man valde ut en ordförande för kommissionen bland de olika toppkandidaterna, till följd av att rådet motsatte sig detta. Detta ledde i sin tur till minskat förtroende för processen i sig. Valet av kommissionens ordförande är beroende av att en majoritet av Europaparlamentets ledamöter ger sitt stöd. Endast en del av de unionsmedborgare som deltog i valet till Europaparlamentet ansåg att deras röst kunde göra skillnad i samband med valet av kommissionens ordförande, vilket understryker behovet att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om processen. |
| --- | --- |

S.

Valet 2019 kulminerade inte i att man valde ut en ordförande för kommissionen bland de olika toppkandidaterna, till följd av att rådet motsatte sig detta. Detta ledde i sin tur till minskat förtroende för processen i sig. Valet av kommissionens ordförande är beroende av att en majoritet av Europaparlamentets ledamöter ger sitt stöd. Endast en del av de unionsmedborgare som deltog i valet till Europaparlamentet ansåg att deras röst kunde göra skillnad i samband med valet av kommissionens ordförande, vilket understryker behovet att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om processen.

| T. | Förfarandet med toppkandidater är ännu inte färdigutvecklat. Det saknas bland annat möjlighet för toppkandidater att ställa upp som officiella kandidater, vilket skulle göra det möjligt för alla europeiska väljare att rösta på den toppkandidat som de föredrar och att känna till vilka kandidaterna till ordförandeskapet för kommissionen är och hur de valts av europeiska politiska partier. Parlamentet tog upp denna fråga i sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (19). |
| --- | --- |

T.

Förfarandet med toppkandidater är ännu inte färdigutvecklat. Det saknas bland annat möjlighet för toppkandidater att ställa upp som officiella kandidater, vilket skulle göra det möjligt för alla europeiska väljare att rösta på den toppkandidat som de föredrar och att känna till vilka kandidaterna till ordförandeskapet för kommissionen är och hur de valts av europeiska politiska partier. Parlamentet tog upp denna fråga i sitt beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (19).

| U. | Systemet med toppkandidater måste snarast möjligt reformeras genom ingående reflektioner vid konferensen om Europas framtid, med beaktande av det europeiska valsystemets proportionella karaktär, och det måste vara färdigt att tillämpas vid nästa val till Europaparlamentet 2024. Dessa reflektioner bör även omfatta den faktiska politiska roll som kommissionen och dess ordförande spelar samt eventuella därmed sammanhängande ändringar av unionens beslutsprocess. |
| --- | --- |

U.

Systemet med toppkandidater måste snarast möjligt reformeras genom ingående reflektioner vid konferensen om Europas framtid, med beaktande av det europeiska valsystemets proportionella karaktär, och det måste vara färdigt att tillämpas vid nästa val till Europaparlamentet 2024. Dessa reflektioner bör även omfatta den faktiska politiska roll som kommissionen och dess ordförande spelar samt eventuella därmed sammanhängande ändringar av unionens beslutsprocess.

| V. | Det faktum att endast 8 procent av de tillfrågade i undersökningen uppgav att de röstade i det senaste valet för att påverka valet av kommissionens nästa ordförande (20) visar tydligt på att förfarandet för valet av kommissionens ordförande måste klargöras snarast möjligt och göras mer insynsvänligt för väljarna. |
| --- | --- |

V.

Det faktum att endast 8 procent av de tillfrågade i undersökningen uppgav att de röstade i det senaste valet för att påverka valet av kommissionens nästa ordförande (20) visar tydligt på att förfarandet för valet av kommissionens ordförande måste klargöras snarast möjligt och göras mer insynsvänligt för väljarna.

| W. | Institutionella förslag, såsom gränsöverskridande listor, i enlighet med parlamentets resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning, varigenom europeiska politiska partier och rörelser hamnar mer i centrum för valet till Europaparlamentet, en omvandling av rådet till en andra kammare i unionens lagstiftande församling, i enlighet med förslaget i parlamentets resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen, eller införande av en möjlighet för europeiska politiska partier och rörelser att bilda koalitioner före valet, skulle kunna bidra till att valet till Europaparlamentet omvandlas till ett verkligt europeiskt val, i stället för den samling av 27 separata nationella val som det utgör i dag. |
| --- | --- |

W.

Institutionella förslag, såsom gränsöverskridande listor, i enlighet med parlamentets resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning, varigenom europeiska politiska partier och rörelser hamnar mer i centrum för valet till Europaparlamentet, en omvandling av rådet till en andra kammare i unionens lagstiftande församling, i enlighet med förslaget i parlamentets resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen, eller införande av en möjlighet för europeiska politiska partier och rörelser att bilda koalitioner före valet, skulle kunna bidra till att valet till Europaparlamentet omvandlas till ett verkligt europeiskt val, i stället för den samling av 27 separata nationella val som det utgör i dag.

| X. | Europaparlamentets granskning av intresseförklaringarna och dess utfrågningar av de nominerade kommissionsledamöterna utgjorde ett viktigt steg för att öka kommissionens ansvarsskyldighet gentemot parlamentet och allmänheten generellt. Denna process kan och bör förbättras ytterligare framöver. |
| --- | --- |

X.

Europaparlamentets granskning av intresseförklaringarna och dess utfrågningar av de nominerade kommissionsledamöterna utgjorde ett viktigt steg för att öka kommissionens ansvarsskyldighet gentemot parlamentet och allmänheten generellt. Denna process kan och bör förbättras ytterligare framöver.

| Y. | Demokratiska processer på både medlemsstatsnivå och EU-nivå har utgjort måltavlor för främmande makt som haft för avsikt att – i vissa fall i samverkan med interna aktörer – påverka valresultat och försvaga unionen. De mekanismer som inrättats av EU-institutionerna, till exempel uppförandekoden om desinformation och systemet för tidig varning i samband med val, bidrog till att minska den utländska inblandningen under valkampanjen. |
| --- | --- |

Y.

Demokratiska processer på både medlemsstatsnivå och EU-nivå har utgjort måltavlor för främmande makt som haft för avsikt att – i vissa fall i samverkan med interna aktörer – påverka valresultat och försvaga unionen. De mekanismer som inrättats av EU-institutionerna, till exempel uppförandekoden om desinformation och systemet för tidig varning i samband med val, bidrog till att minska den utländska inblandningen under valkampanjen.

| Z. | Kommissionens begäran till sociala medier inför valet skapade förvirring och fick oavsedda konsekvenser, till exempel förbudet mot politisk reklam riktad till hela Europa, som utgör ett av de huvudsakliga sätten för europeiska politiska partier att informera om sin identitet och bli kända bland väljarna under valkampanjen inför valet till Europaparlamentet. Särskilt i denna fråga bör institutionerna utveckla en interinstitutionell strategi för att på ett positivt sätt bidra till säkerhet och stabilitet i valprocessen. Uppförandekoden är helt frivillig och fokuserar på öppenhet snarare än på faktiska begränsningar såsom i fråga om riktad politisk reklam. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionens begäran till sociala medier inför valet skapade förvirring och fick oavsedda konsekvenser, till exempel förbudet mot politisk reklam riktad till hela Europa, som utgör ett av de huvudsakliga sätten för europeiska politiska partier att informera om sin identitet och bli kända bland väljarna under valkampanjen inför valet till Europaparlamentet. Särskilt i denna fråga bör institutionerna utveckla en interinstitutionell strategi för att på ett positivt sätt bidra till säkerhet och stabilitet i valprocessen. Uppförandekoden är helt frivillig och fokuserar på öppenhet snarare än på faktiska begränsningar såsom i fråga om riktad politisk reklam.

| AA. | Europeiska politiska partier och stiftelser skapar förutsättningar för en framgångsrik europeisk politisk debatt, både under och efter valet till Europaparlamentet, och de bör synliggöras i högre grad. Mot bakgrund av denna viktiga roll bör europeiska politiska partier och politiska stiftelser säkerställa största möjliga finansiella transparens i fråga om de medel de förvaltar, särskilt när det gäller medel från EU:s budget. |
| --- | --- |

AA.

Europeiska politiska partier och stiftelser skapar förutsättningar för en framgångsrik europeisk politisk debatt, både under och efter valet till Europaparlamentet, och de bör synliggöras i högre grad. Mot bakgrund av denna viktiga roll bör europeiska politiska partier och politiska stiftelser säkerställa största möjliga finansiella transparens i fråga om de medel de förvaltar, särskilt när det gäller medel från EU:s budget.

| AB. | Europeiska politiska partier ställs inför olika begränsningar av valkampanjerna under valet till Europaparlamentet, bland annat den begränsade möjligheten till kampanjfinansiering och gemensamma verksamheter med de nationella medlemspartierna, och de får inte bedriva kampanjer i samband med nationella folkomröstningar om EU-frågor. |
| --- | --- |

AB.

Europeiska politiska partier ställs inför olika begränsningar av valkampanjerna under valet till Europaparlamentet, bland annat den begränsade möjligheten till kampanjfinansiering och gemensamma verksamheter med de nationella medlemspartierna, och de får inte bedriva kampanjer i samband med nationella folkomröstningar om EU-frågor.

| AC. | Framväxten av nya politiska partier och rörelser inför valet till Europaparlamentet har visat på medborgarnas intresse för politisk innovation. |
| --- | --- |

AC.

Framväxten av nya politiska partier och rörelser inför valet till Europaparlamentet har visat på medborgarnas intresse för politisk innovation.

| AD. | De olika nationella reglerna för att bilda partier och få tillträde till valet till Europaparlamentet är fortsatt ett betydande hinder både för politisk innovation och när det gäller att skapa en verklig alleuropeisk politisk debatt. |
| --- | --- |

AD.

De olika nationella reglerna för att bilda partier och få tillträde till valet till Europaparlamentet är fortsatt ett betydande hinder både för politisk innovation och när det gäller att skapa en verklig alleuropeisk politisk debatt.

| AE. | Det har rapporterats att omkring en miljon unionsmedborgare på grund av organiseringen av väljarregistrering i Förenade kungariket berövades möjligheten att utöva sin rösträtt i valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

AE.

Det har rapporterats att omkring en miljon unionsmedborgare på grund av organiseringen av väljarregistrering i Förenade kungariket berövades möjligheten att utöva sin rösträtt i valet till Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det högre valdeltagandet i valet till Europaparlamentet 2019. Det visar att trenden med sjunkande valdeltagande i Europa kan vändas. Parlamentet ger dock samtidigt uttryck för besvikelse över det fortsatt stora antal personer som avstod från att rösta och över att uppemot hälften av alla röstberättigade väljare i EU inte röstade. Parlamentet erkänner den viktiga roll som kampanjer ledda av EU-institutionerna och det civila samhällets organisationer spelar för att öka valdeltagandet, särskilt parlamentets kampanj Den här gången röstar jag. Parlamentet betonar att fler åtgärder måste vidtas på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att uppmuntra väljarna att delta i valet till Europaparlamentet. Parlamentet anser att detta högre valdeltagande visar att en ökande andel av medborgarna är av uppfattningen att EU är rätt nivå för att hantera vår tids utmaningar, såsom ekonomin och en hållbar tillväxt, klimatförändringarna och miljöskyddet, social ojämlikhet och bristande jämställdhet, den digitala revolutionen, främjande av frihet, mänskliga rättigheter och demokrati, samt befolkningsstrukturen, och geopolitiska frågor, till exempel migration och utrikespolitik, säkerhetsfrågor och EU:s roll i världen. Parlamentet uppmanar därför samtliga EU-institutioner att ta sitt ansvar och agera utifrån det mandat som de direkt eller indirekt har fått av medborgarna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att trenden med ett ökat valdeltagande kan upprepas om kopplingen och ansvarsskyldigheten mellan väljare och kandidater stärks och EU-omfattande utmaningar och politiska program diskuteras i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den stora ökningen när det gäller ungas deltagande i valet. Parlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att – inom ramen för offentliga samråd och konferensen om Europas framtid – ta hänsyn till de frågor som unga fäster vikt vid och som är avgörande för kommande generationers liv. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att överväga en harmonisering av minimiåldern för väljare för att ytterligare öka unga väljares deltagande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att könsfördelningen i parlamentet har förbättrats till följd av det senaste valet. Parlamentet betonar dock att det fortfarande finns utrymme för ytterligare förbättringar för att uppnå ett verkligt jämställt parlament, och konstaterar att det förekommer stora skillnader mellan medlemsstaterna, från att välja mer än 50 procent kvinnor till att inte välja en enda kvinnlig ledamot av Europaparlamentet. Medlemsstaterna och unionsinstitutionerna uppmanas att vidta alla de åtgärder som behövs för att främja jämställdhetsprincipen genom hela valprocessen. I samband med detta understryker parlamentet betydelsen av könsbalanserade kandidatlistor. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med parlamentet och andra organ, till exempel Venedigkommissionen, utarbeta rekommendationer till medlemsstaterna i syfte att öka andelen kvinnor i Europaparlamentet, och begär att det ska införas kandidatlistor med lika många manliga och kvinnliga kandidater på valbara platser, till exempel genom användning av varvade listor eller andra motsvarande metoder, eftersom det i många medlemsstater inte finns någon lagstiftning som garanterar politisk jämlikhet i samband med val. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att endast ett fåtal ledamöter av Europaparlamentet tillhör etniska, språkliga och andra minoriteter (21). Parlamentet anser att kampen mot rasism samt åtgärder för att eliminera utestängning och diskriminering utgör en skyldighet som härrör från EU:s värden och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att mer behöver göras på nationell och europeisk nivå för att ytterligare öka inkluderingen i kandidatlistor och valet av minoriteter, samt uppmanar medlemsstater och politiska partier som deltar i valet till Europaparlamentet att anta proaktiva åtgärder för att öka underrepresenterade gruppers representation. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om de särskilda svårigheter som romer ställs inför när det gäller politiskt deltagande, särskilt i fråga om tillgång till förfaranden för registrering av väljare bland annat på grund av brist på identitetshandlingar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja väljarupplysning för romer samt romskt valdeltagande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att liknande rekommendationer skulle kunna utfärdas i fråga om utövande av passiva och aktiva valrättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påminner med stor oro om att uppskattningsvis 800 000 personer med funktionsnedsättning runt om i unionen inte kunde rösta 2019 på grund av nationella bestämmelser. Medlemsstaterna uppmanas att intensifiera utbytet av bästa praxis för att förbättra tillträdet till vallokaler för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påpekar att själva de praktiska röstningsförfarandena för väljare med funktionsnedsättning är lika viktiga som tillgång till information och vallokaler. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera att alla som har rösträtt, inbegripet unionsmedborgare som är bosatta utanför sitt ursprungsland, hemlösa och fängelseintagna som beviljas sådan rätt i enlighet med nationell lagstiftning, kan utöva denna rätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att olika valkulturer har lett till en rad olika valsystem. Parlamentet anser att tydliga bestämmelser, rekommendationer och riktlinjer bör säkerställa tillnärmning i riktning mot en enhetlig europeisk vallag och lika rösträtt för unionsmedborgarna, särskilt när det gäller rätten att registrera ett parti och att vara valbar, tillgång till valsedlar, rätten att ställa upp med kandidater, tillgänglighet, fullmaktsröstning eller röstning på distans samt valdagar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Valprocessen i samband med valet till Europaparlamentet 2019 var väl organiserad, trots den osäkerhet som uppstått till följd av Förenade kungarikets utträde ur EU. Det är i detta sammanhang värt att framhålla att Europaparlamentet efter brexit på ett smidigt sätt uppnått en ny sammansättning till följd av skyddsklausulen enligt sin resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att före valet 2024 göra mer resurser tillgängliga på konsulaten så att kontrollerna kan intensifieras och allmänheten kan informeras om att det är olagligt att rösta flera gånger. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina lagar för att göra det lättare för hemlösa att rösta. Parlamentet betonar att kravet på bevis på adress för att rösta, i enlighet med rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (22), kan leda till att hemlösa utesluts i länder där de inte kan få en administrativ adress. Parlamentet rekommenderar starkt att kravet på bevis på adress avskaffas för att göra det lättare för hemlösa som är fullvärdiga unionsmedborgare att rösta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att anledningen till att förfarandet med toppkandidater inte ledde till att man fick fram en ordförande för Europeiska kommissionen efter valet 2019 var dels att inga förbättringar i tillämpningen av principen om toppkandidater gjorts baserat på erfarenheterna från 2014, dels att man gentemot unionsmedborgarna inte förklarat processen och därmed inte heller bidragit till ökad förståelse bland dem. Parlamentet har för avsikt att reformera den demokratiska processen för att välja ut en ordförande för kommissionen före nästa val till Europaparlamentet 2024. Parlamentet konstaterar dock att valet av kommissionens ordförande alltid är beroende av stöd från en majoritet av Europaparlamentets ledamöter, så att valresultatet beaktas fullt ut, i enlighet med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som den kommande konferensen om Europas framtid spelar i debatten om institutionella frågor, även mot bakgrund av resultatet av valet till Europaparlamentet 2019. Parlamentet välkomnar de tre EU-institutionernas kommande gemensamma förklaring om konferensen om Europas framtid och efterlyser ett snabbt antagande. Parlamentet påminner om att kommissionens ordförande åtagit sig att ta upp frågor som specifikt rör demokratiska processer och institutionella frågor, även inom ramen för konferensen, utan att det påverkar de beslut som fattas av själva konferensen i fråga om förteckningen över prioriteringar som bör tas upp. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att valet av kommissionens ordförande är beroende av en majoritet av parlamentets ledamöter, vilket i praktiken förutsätter en koalition baserad på en programorienterad överenskommelse, vilket framgår av valet av von der Leyen-kommissionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att ingenting hindrar europeiska partier och rörelser från att bilda koalitioner inför valet till Europaparlamentet och därigenom föra fram ett gemensamt program och en enda toppkandidat för koalitionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att resultatet av valet till Europaparlamentet har stärkt den politiska dimensionen i samband med valet av Europeiska kommissionen och att det därför behövs en mer exakt och objektiv granskning av de nominerade kommissionsledamöternas intresseförklaringar. Parlamentet anser dessutom att denna process har belyst behovet av en teknisk och opartisk utvärdering av de nominerade kommissionsledamöternas intresseförklaringar. Parlamentet stöder de kommande diskussionerna i utskottet för konstitutionella frågor (AFCO) och utskottet för rättsliga frågor (JURI) om inrättande av ett oberoende etikorgan, som skulle kunna förses med lämpliga resurser. Parlamentet understryker dock att godkännande respektive underkännande av varje nominerad kommissionsledamot och av kommissionskollegiet i slutändan är en politisk process som Europaparlamentet ansvarar för. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet insisterar på att alla europeiska väljare bör ha rätt att rösta på den kandidat som de föredrar till befattningen som kommissionens ordförande. Parlamentet upprepar därför att toppkandidaterna bör kunna ställa upp som officiella kandidater – valda av europeiska politiska partier som företrädare för ett enhetligt europeiskt valprogram – vid nästa val i samtliga medlemsstater. Parlamentet betonar att valet av kommissionens ordförande, med beaktande av EU:s proportionella valsystem, bör vara beroende av hans eller hennes förmåga att få stöd från en majoritet av Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att de ändringar av EU:s primärrätt som föreslås i detta betänkande och som återspeglar kommissionens ökade politiska roll inom EU-ramen även bör omfatta kommissionens individuella och kollektiva ansvar gentemot parlamentet och rådet samt en omvandling av rådet till en andra kammare i unionens lagstiftande församling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet föreslår en reform av vallagen och beslutet om Europaparlamentets sammansättning, med både omedelbara förbättringar inför det kommande valet och en överenskommen och bindande färdplan för förbättringar även efter nästa val. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Trots att den överenskomna reformen av vallagen ännu inte har ratificerats av vissa medlemsstater konstaterar Europaparlamentet att följande faktorer – för potentiella förbättringar av den europeiska valprocessen – skulle kunna diskuteras, bland annat inom ramen för konferensen om Europas framtid:






  — | Nya metoder för röstning på distans för medborgare i val till Europaparlamentet under särskilda eller exceptionella omständigheter. |
| --- | --- | --- |

21.

—

Nya metoder för röstning på distans för medborgare i val till Europaparlamentet under särskilda eller exceptionella omständigheter.

| — | Gemensamma regler för kandidaters valbarhet och gemensamma regler för valkampanjer och finansiering. |
| --- | --- |

—

Gemensamma regler för kandidaters valbarhet och gemensamma regler för valkampanjer och finansiering.

| — | Harmoniserade normer för passiva och aktiva valrättigheter i samtliga medlemsstater, inbegripet en diskussion om att sänka minimiåldern för väljare i samtliga medlemsstater till 16 år. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade normer för passiva och aktiva valrättigheter i samtliga medlemsstater, inbegripet en diskussion om att sänka minimiåldern för väljare i samtliga medlemsstater till 16 år.

| — | Bestämmelser om ledamöternas frånvaroperioder, till exempel vid mammaledighet, föräldraledighet eller allvarlig sjukdom. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om ledamöternas frånvaroperioder, till exempel vid mammaledighet, föräldraledighet eller allvarlig sjukdom.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om inrättande av en europeisk valmyndighet med mandat att övervaka genomförandet av riktlinjerna och bestämmelserna med avseende på den europeisk vallagen. Parlamentet rekommenderar en förstärkning av mekanismerna för utbyte mellan nationella valmyndigheter under samordning av den europeiska valmyndigheten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det faktum att bevis på inblandning och desinformationskampanjer vid upprepade tillfällen framkom – ofta med tecken på utländskt inflytande – inför valet till Europaparlamentet 2019. Parlamentet lovordar kommissionens och andra institutioners insatser för att ta itu med utländsk inblandning under valkampanjerna, särskilt genom utrikestjänstens arbetsgrupp East StratCom. Parlamentet påpekar dock att de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att bemöta dessa angrepp på den europeiska demokratin, även på nationell nivå, är många gånger större än de sammanlagda europeiska resurserna avsedda för detta ändamål. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka finansieringen för att bekämpa utländsk inblandning. Parlamentet betonar att man måste prioritera en förbättring av den utbildning som barn får från tidig ålder på områdena medieanvändning och samhällsutbildning, såväl i samhället i stort som i skolan, i syfte att utveckla människors förmåga att tänka kritiskt och identifiera icke underbyggda uppgifter och länkar till kontrollerbar information. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är av uppfattningen att olaglig inblandning i valprocesser inte uteslutande är en utländsk företeelse. Parlamentet anser att de sociala mediernas innehållsfrämjande algoritmer måste granskas och vid behov regleras för att säkerställa att den information som finns tillgänglig för medborgarna inte snedvrids och att deras rätt till information skyddas under valkampanjer och även i andra sammanhang. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att svårigheterna med politisk reklam på sociala medier visar på behovet att harmonisera kampanjreglerna i hela unionen, särskilt när valet till Europaparlamentet de facto leder till alleuropeiska kampanjer där kraven på att följa 27 olika rättssystem i den digitala sfären ger upphov till hinder och brist på rättslig förutsebarhet för politiska partier och rörelser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt bekämpa utländsk inblandning och desinformationens interna och externa dimensioner, att fullt ut samarbeta med parlamentets nya särskilda utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (INGE) och att fullt ut beakta dess rekommendationer så snart dess slutsatser har lagts fram, också inför nästa val till Europaparlamentet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att samarbeta mycket närmare med parlamentet i dessa frågor, eftersom skyddet av våra demokratiska institutioner är ett av Europaparlamentets centrala behörighetsområden. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner de europeiska politiska partiernas, politiska rörelsernas och politiska stiftelsernas viktiga roll när det gäller att främja en europeisk politisk debatt. Parlamentet påpekar dock att europeiska politiska partier, på grund av restriktiva åtgärder på europeisk och nationell nivå, inte fullt ut kan delta i europeiska valkampanjer. Parlamentet betonar dessutom att de inte får bedriva kampanjer i samband med folkomröstningar om EU-frågor, såsom internationella handelsavtal och Förenade kungarikets folkomröstning om EU-medlemskap 2016. Parlamentet efterlyser en ytterligare anpassning av den nationella lagstiftningen och EU-lagstiftningen för att skapa lika villkor i hela EU med avseende på val till Europaparlamentet. Parlamentet föreslår att de europeiska politiska partierna och rörelserna synliggörs ytterligare genom att deras namn och logotyper anges på valsedlarna, och rekommenderar att namn och logotyper även anges på allt material som används i kampanjer inför val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att de europeiska politiska partiernas programförklaringar bör kommuniceras inför valet, vilket förutsätter klara och tydliga kampanjregler. Parlamentet understryker att de europeiska valreglerna måste främja den europeiska partidemokratin, bland annat genom att göra det obligatoriskt för nationella partier som deltar i valet till Europaparlamentet att ange logotypen för sitt respektive europeiska parti bredvid den nationella logotypen på valsedeln. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet föreslår en ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 av den 22 oktober 2014 om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (23) för att göra det möjligt för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser att fullt ut delta i det europeiska politiska rummet, bedriva kampanjer, använda kampanjmedel och vara valbara i val till Europaparlamentet, samt öka insynen i finansieringen av dem, särskilt när det gäller förvaltningen av medel från EU-budgeten och när finansieringen kommer från medlemspartier, och förbjuda donationer från privata och offentliga organ från länder utanför EU. Parlamentet betonar dock att medlemsavgifter från partier från Europarådets länder skulle kunna tillåtas i syfte att främja alleuropeiska politiska band, förutsatt att detta sker i kombination med ökad insyn. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att de europeiska partiernas programförklaringar fortfarande inte utgjorde en relevant del av den politiska debatten inför valet 2019. Parlamentet beklagar djupt de fall där debatten var inriktad på nationella frågor i stället för EU-frågor, utan någon direkt koppling till EU:s politik. Parlamentet anser att valens europeiska dimension kan stärkas i störst utsträckning genom ytterligare information till medborgarna om de beslut som fattas av EU och hur sådana beslut påverkar deras vardag. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att ett införande av en årlig EU-vecka som äger rum samtidigt i samtliga nationella parlament, med debatter om kommissionens arbetsprogram mellan ledamöter av nationella parlament, kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och företrädare för det civila samhället, skulle stödja framväxten av sammankopplade interparlamentariska offentliga områden och förbättra kommunikationen om EU-åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en samordnad strategi på EU-nivå för att säkerställa mediernas bevakning av valet till Europaparlamentet, särskilt genom att se till att de politiska dagordningarna för de olika europeiska politiska aktörerna debatteras, att valbara kandidater i valet till Europaparlamentet i de olika medlemsstaterna bjuds in och att även de olika kampanjevenemangen omfattas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar offentliga programföretag att anordna och sända debatterna mellan toppkandidaterna, samt mellan valbara kandidater i valet till Europaparlamentet, som en del av deras uppdrag att hålla allmänheten informerad. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att resultatet av valet till Europaparlamentet utgör en tydlig signal om behovet av djupgående institutionell reflektion som gör det möjligt för medborgarna, det civila samhället och deras företrädare att utforma unionens framtid. Parlamentet understryker att covid-19-utbrottet har understrukit det akuta behovet av en institutionell reformprocess på EU-nivå. Parlamentet uppmanar därför alla institutionella partner att ta sitt ansvar och genomföra en ambitiös, interaktiv och inkluderande konferens om Europas framtid som är öppen för medborgarna, det civila samhället och deras företrädare och som stärker den representativa demokratin och EU:s motståndskraft genom att uppnå konkreta resultat, och att följa upp slutsatserna från konferensen, vilket bör leda till betydande förändringar av EU:s politik och institutionella struktur och blåsa nytt liv i det europeiska projektet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EUT L 178, 16.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 165 I, 2.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 129, 25.5.2018, s. 76.

(4)  EUT L 114 I, 4.5.2018, s. 1.

(5)  EUT L 85 I, 27.3.2019, s. 7.

(6)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(7)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

(8)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 215.

(9)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 201.

(10)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 170.

(11)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 83.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2019)0002.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2019)0031.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2019)0098.

(15)  Antagna texter, P9_TA(2020)0161.

(16)  Eurobarometer 91.5, EU-valet 2019: Har EU-valet fått en ny dimension?, Europaparlamentet, september 2019.

(17)  Feantsa och stiftelsen Abbé-Pierre, Fifth Overview of Housing Exclusion in Europe 2020, juli 2020.

(18)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 246.

(19)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 89.

(20)  Eurobarometer 91.5, september 2019.

(21)  Kommissionens meddelande av den 19 juni 2020Rapport om 2019 års val till Europaparlamentet (COM(2020)0252).

(22)  EUT L 329, 30.12.1993, s. 34; svensk specialutgåva, område 1, volym 3, s. 76.

(23)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 1.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/107 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/107

---

P9_TA(2020)0328

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (2019/2199(INI))

(2021/C 425/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av hänvisningarna i tidigare betänkanden om tillståndet för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av hänvisningarna i tidigare betänkanden om tillståndet för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 20 i stadgan, som konstaterar att alla människor är lika inför lagen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 20 i stadgan, som konstaterar att alla människor är lika inför lagen,

| — | med beaktande av artikel 21 i stadgan, som förbjuder alla diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i stadgan, som förbjuder alla diskriminering,

| — | med beaktande av EU:s skyldighet att ansluta sig till Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna enligt artikel 6.2 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s skyldighet att ansluta sig till Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna enligt artikel 6.2 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (5),

| — | med beaktande av sin plenardebatt i Strasbourg om brådskande åtgärder för att motverka hemlöshet i Europa, som hölls den 13 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin plenardebatt i Strasbourg om brådskande åtgärder för att motverka hemlöshet i Europa, som hölls den 13 januari 2020,

| — | med beaktande av princip nr 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som fastställer att tillgång till subventionerat boende eller bostadsstöd av god kvalitet ska erbjudas dem som behöver det, |
| --- | --- |

—

med beaktande av princip nr 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som fastställer att tillgång till subventionerat boende eller bostadsstöd av god kvalitet ska erbjudas dem som behöver det,

| — | med beaktande av artikel 31 i den reviderade versionen av Europeiska sociala stadgan om rätten till bostad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 i den reviderade versionen av Europeiska sociala stadgan om rätten till bostad,

| — | med beaktande av artikel 34.3 i stadgan, i vilken rätten till socialt bistånd och stöd till boende bekräftas i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.3 i stadgan, i vilken rätten till socialt bistånd och stöd till boende bekräftas i syfte att bekämpa social utestängning och fattigdom,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om fattigdom bland förvärvsarbetande (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om fattigdom bland förvärvsarbetande (6),

| — | med beaktande av FRA:s rapport Combating child poverty: an issue of fundamental rights, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport Combating child poverty: an issue of fundamental rights,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2280 av den 11 april 2019 om situationen för migranter och flyktingar på de grekiska öarna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2280 av den 11 april 2019 om situationen för migranter och flyktingar på de grekiska öarna (7),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden plus (ESF+) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska socialfonden plus (ESF+) (8),

| — | med beaktande av artikel 2 i den reviderade versionen av Europeiska sociala stadgan om rätt till skäliga arbetsvillkor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i den reviderade versionen av Europeiska sociala stadgan om rätt till skäliga arbetsvillkor,

| — | med beaktande av artikel 31 i stadgan om rättvisa arbetsförhållanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31 i stadgan om rättvisa arbetsförhållanden,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 april 2019 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2019/C 136/01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 april 2019 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2019/C 136/01),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (9),

| — | med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (12),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Andra rapporten om framsteg i kampen mot människohandel (2018) i enlighet med artikel 20 i direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (COM(2018)0777), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Andra rapporten om framsteg i kampen mot människohandel (2018) i enlighet med artikel 20 i direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (COM(2018)0777),

| — | med beaktande av den åttonde allmänna rapporten om aktiviteter inom Expertgruppen för åtgärder mot människohandel (13) och rapporter från Expertgruppen för åtgärder mot människohandel om samtliga medlemsstaters genomförande av Europarådets konvention om bekämpande av människohandel (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den åttonde allmänna rapporten om aktiviteter inom Expertgruppen för åtgärder mot människohandel (13) och rapporter från Expertgruppen för åtgärder mot människohandel om samtliga medlemsstaters genomförande av Europarådets konvention om bekämpande av människohandel (14),

| — | med beaktande av meddelandet av den 28 november 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 28 november 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018)0773) (15),

| — | med beaktande av princip nr 16 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där rätten till snabb tillgång till ekonomiskt överkomlig förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet betonas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av princip nr 16 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där rätten till snabb tillgång till ekonomiskt överkomlig förebyggande vård och medicinsk behandling av god kvalitet betonas,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (18),

| — | med beaktande av resolutionen från Europarådets parlamentariska församling från oktober 2014 om alternativ till immigrationsförvar av barn (RES 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Europarådets parlamentariska församling från oktober 2014 om alternativ till immigrationsförvar av barn (RES 2020),

| — | med beaktande av rekommendationen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter från juni 2019 Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter från juni 2019 Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean (19),

| — | med beaktande av 2019 års rapport om de grundläggande rättigheterna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och uppdateringen i juni 2019 av FRA:s skrivelse NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års rapport om de grundläggande rättigheterna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och uppdateringen i juni 2019 av FRA:s skrivelse NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om bekämpning av antisemitism (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om bekämpning av antisemitism (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (26),

| — | med beaktande av FRA:s rapport Roma women in nine EU countries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport Roma women in nine EU countries,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om Cambridge Analyticas utnyttjande av Facebooks användaruppgifter och dess inverkan på uppgiftsskyddet (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2018 om det ökande nyfascistiska våldet i Europa (31),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (32),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 januari 2019 om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 januari 2019 om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (33),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och dess 27 åtföljande landskapitel om rättsstaten i medlemsstaterna (SWD(2020)0300–0326), som behandlar effekterna av de covid-19-åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och dess 27 åtföljande landskapitel om rättsstaten i medlemsstaterna (SWD(2020)0300–0326), som behandlar effekterna av de covid-19-åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (34),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om rätten till fredliga protester samt rimlig användning av våld (35),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om grundläggande rättigheter för personer av afrikansk härkomst i Europa (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om grundläggande rättigheter för personer av afrikansk härkomst i Europa (36),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (37),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (38),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (39),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 om standarder för jämlikhetsorgan (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 om standarder för jämlikhetsorgan (40),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport för 2018 om åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport för 2018 om åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (41), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (41),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om genomförandet av direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (42), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om genomförandet av direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (42),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (43), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (43),

| — | med beaktande av beslutet från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) av den 19 december 2017 i mål A.R. och L.R. mot Schweiz (22338/15), där det bekräftas att en allsidig sexualundervisning syftar till att uppnå det legitima målet att skydda folkhälsan, skydda barn mot sexuellt våld och förbereda dem på den sociala verkligheten, och därför erkänns inte någon skyldighet från medlemsstaternas sida att tillåta att föräldrar tar sina barn ur sådan undervisning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) av den 19 december 2017 i mål A.R. och L.R. mot Schweiz (22338/15), där det bekräftas att en allsidig sexualundervisning syftar till att uppnå det legitima målet att skydda folkhälsan, skydda barn mot sexuellt våld och förbereda dem på den sociala verkligheten, och därför erkänns inte någon skyldighet från medlemsstaternas sida att tillåta att föräldrar tar sina barn ur sådan undervisning,

| — | med beaktande av Europadomstolens mål Sh.D. m.fl. mot Grekland, Österrike, Kroatien, Ungern, Nordmakedonien, Serbien och Slovenien (44), där det bekräftas att barnets extrema sårbarhet bör ha företräde framför irreguljär status och att nödvändiga åtgärder bör vidtas för att skydda barnet samt att myndigheterna åsidosatt artikel 5 genom att automatiskt tillämpa det skyddande vårdnadssystemet utan att överväga alternativ till förvar eller beakta EU-lagstiftningens krav att frihetsberövande av barn ska förhindras (45), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens mål Sh.D. m.fl. mot Grekland, Österrike, Kroatien, Ungern, Nordmakedonien, Serbien och Slovenien (44), där det bekräftas att barnets extrema sårbarhet bör ha företräde framför irreguljär status och att nödvändiga åtgärder bör vidtas för att skydda barnet samt att myndigheterna åsidosatt artikel 5 genom att automatiskt tillämpa det skyddande vårdnadssystemet utan att överväga alternativ till förvar eller beakta EU-lagstiftningens krav att frihetsberövande av barn ska förhindras (45),

| — | med beaktande av resolutionen från Europarådets parlamentariska församling av den 3 oktober 2019 om obstetriskt och gynekologiskt våld (RES 2306) och tillhörande rapport från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering av den 12 september 2019, i vilken församlingen uppmanar Europarådets medlemsstater att bekämpa gynekologiskt och obstretiskt våld och lämnar rekommendationer om hur detta ska gå till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Europarådets parlamentariska församling av den 3 oktober 2019 om obstetriskt och gynekologiskt våld (RES 2306) och tillhörande rapport från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering av den 12 september 2019, i vilken församlingen uppmanar Europarådets medlemsstater att bekämpa gynekologiskt och obstretiskt våld och lämnar rekommendationer om hur detta ska gå till,

| — | med beaktande av dokumentet om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i Europa (2017) från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i Europa (2017) från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till följd av hennes besök i Ungern den 4–8 februari 2019 (46), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till följd av hennes besök i Ungern den 4–8 februari 2019 (46),

| — | med beaktande av resolutionen 2299 (2019) från Europarådets parlamentariska församling om politik och praxis för återsändande i Europarådets medlemsstater (47), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen 2299 (2019) från Europarådets parlamentariska församling om politik och praxis för återsändande i Europarådets medlemsstater (47),

| — | med beaktande av olika rapporter från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer samt rapporter från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av olika rapporter från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer samt rapporter från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av det arbete som utförs av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europarådet och Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförs av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europarådet och Venedigkommissionen,

| — | med beaktande av rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och vid Europadomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och vid Europadomstolen,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011 (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011 (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (48), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (48),

| — | med beaktande av arbetet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport från 2018 om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (49), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport från 2018 om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (49),

| — | med beaktande av FRA:s rapporter om de grundläggande rättigheterna 2018 och 2019 (50), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapporter om de grundläggande rättigheterna 2018 och 2019 (50),

| — | med beaktande av FRA:s dokument Civil society space: views of organisations och FRA:s rapport Utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med mänskliga rättigheter i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s dokument Civil society space: views of organisations och FRA:s rapport Utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med mänskliga rättigheter i EU,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0226/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0226/2020), och av följande skäl:

| A. | EU är inte bara en monetär utan även en social union, enligt bestämmelserna i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Enligt artikel 151 i EUF-fördraget är grundläggande sociala rättigheter de som anges i den europeiska sociala stadgan. EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i stadgan och fastslås i internationella människorättsfördrag. Stadgan är en del av EU:s primärrätt. Unionen har fortfarande inte anslutit sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, trots sin skyldighet att göra detta enligt artikel 6.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

EU är inte bara en monetär utan även en social union, enligt bestämmelserna i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den europeiska sociala stadgan och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Enligt artikel 151 i EUF-fördraget är grundläggande sociala rättigheter de som anges i den europeiska sociala stadgan. EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i stadgan och fastslås i internationella människorättsfördrag. Stadgan är en del av EU:s primärrätt. Unionen har fortfarande inte anslutit sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, trots sin skyldighet att göra detta enligt artikel 6.2 i EU-fördraget.

| B. | Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstaterna och bör konsekvent upprätthållas och aktivt främjas av EU och var och en av medlemsstaterna i all politik, både internt och externt. Respekt för rättsstaten är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna, och medlemsstaterna har det yttersta ansvaret för att skydda de mänskliga rättigheterna för alla människor. |
| --- | --- |

B.

Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstaterna och bör konsekvent upprätthållas och aktivt främjas av EU och var och en av medlemsstaterna i all politik, både internt och externt. Respekt för rättsstaten är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna, och medlemsstaterna har det yttersta ansvaret för att skydda de mänskliga rättigheterna för alla människor.

| C. | Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen. En medlemsstats vägran att fullt ut upprätthålla unionsrätten, maktdelningen, rättsväsendets oberoende och principen om förutsägbarhet i statens agerande gör att Europeiska unionens trovärdighet som ett område med lag och rätt ifrågasätts. Ett oberoende rättsväsende, yttrandefrihet och informationsfrihet samt mediepluralism är oumbärliga inslag i en rättsstat. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen. En medlemsstats vägran att fullt ut upprätthålla unionsrätten, maktdelningen, rättsväsendets oberoende och principen om förutsägbarhet i statens agerande gör att Europeiska unionens trovärdighet som ett område med lag och rätt ifrågasätts. Ett oberoende rättsväsende, yttrandefrihet och informationsfrihet samt mediepluralism är oumbärliga inslag i en rättsstat.

| D. | År 2018 och 2019 har EU ställts inför allvarliga och mångfasetterade utmaningar i förhållande till skyddet av grundläggande rättigheter, rättsstaten och demokratin, vilka alla hänger nära samman. Kommissionens särskilda Eurobarometer från mars 2019 visar att medvetenheten om stadgan fortfarande är låg. Enligt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter upptäcktes under 2018 inte enbart kränkningar av de mänskliga rättigheterna i hela EU, utan även ett förkastande av systemen för att skydda de mänskliga rättigheterna som helhet (51). |
| --- | --- |

D.

År 2018 och 2019 har EU ställts inför allvarliga och mångfasetterade utmaningar i förhållande till skyddet av grundläggande rättigheter, rättsstaten och demokratin, vilka alla hänger nära samman. Kommissionens särskilda Eurobarometer från mars 2019 visar att medvetenheten om stadgan fortfarande är låg. Enligt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter upptäcktes under 2018 inte enbart kränkningar av de mänskliga rättigheterna i hela EU, utan även ett förkastande av systemen för att skydda de mänskliga rättigheterna som helhet (51).

| E. | Stadgan måste främjas bättre, till exempel genom kampanjer för ökad medvetenhet, för att göra dess bestämmelser mer verkningsfulla och främja den som en positiv tolkningskälla. Ett ökat utbyte av information om erfarenheter och tillvägagångssätt när det gäller tillämpningen av stadgan bland domare, advokatsamfund och offentliga förvaltningar i medlemsstaterna och över nationsgränserna, bland annat genom att man – när så är lämpligt – använder sig av befintliga finansieringsinstrument, såsom de som föreskrivs i programmet Rättsliga frågor, samt riktade fortbildningsprogram för rättstillämpare skulle vara till nytta. |
| --- | --- |

E.

Stadgan måste främjas bättre, till exempel genom kampanjer för ökad medvetenhet, för att göra dess bestämmelser mer verkningsfulla och främja den som en positiv tolkningskälla. Ett ökat utbyte av information om erfarenheter och tillvägagångssätt när det gäller tillämpningen av stadgan bland domare, advokatsamfund och offentliga förvaltningar i medlemsstaterna och över nationsgränserna, bland annat genom att man – när så är lämpligt – använder sig av befintliga finansieringsinstrument, såsom de som föreskrivs i programmet Rättsliga frågor, samt riktade fortbildningsprogram för rättstillämpare skulle vara till nytta.

| F. | Korruption utgör ett allvarligt hot mot demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna och skadar alla medlemsstater och EU som helhet. Genomförandet av regelverket om bekämpning av korruption är fortfarande ojämnt bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Korruption utgör ett allvarligt hot mot demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna och skadar alla medlemsstater och EU som helhet. Genomförandet av regelverket om bekämpning av korruption är fortfarande ojämnt bland medlemsstaterna.

| G. | Ökningen av otrygga anställningar, liksom ungdomsarbetslösheten, är djupt oroande och kan få långvariga negativa konsekvenser för de rättigheter som fastställs i artikel 31 i stadgan. |
| --- | --- |

G.

Ökningen av otrygga anställningar, liksom ungdomsarbetslösheten, är djupt oroande och kan få långvariga negativa konsekvenser för de rättigheter som fastställs i artikel 31 i stadgan.

| H. | Barnens rättigheter fastslås i stadgan. Barnets bästa bör vara av avgörande betydelse i EU:s alla åtgärder, och principen om barnets bästa bör respekteras till fullo i all lagstiftning och i alla beslut som fattas av domstolar och regeringar på alla nivåer. Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till utbildning för alla barn i EU och skydda dem från all diskriminering. |
| --- | --- |

H.

Barnens rättigheter fastslås i stadgan. Barnets bästa bör vara av avgörande betydelse i EU:s alla åtgärder, och principen om barnets bästa bör respekteras till fullo i all lagstiftning och i alla beslut som fattas av domstolar och regeringar på alla nivåer. Medlemsstaterna bör säkerställa rätten till utbildning för alla barn i EU och skydda dem från all diskriminering.

| I. | Könsrelaterat våld i alla dess former, inklusive trakasserier och våld på arbetsplatsen, i hemmet och på nätet, är en kränkning av de grundläggande rättigheterna som drabbar alla delar av samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland, och utgör ett stort hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Så många som elva medlemsstater tillhandahåller inte uppgifter om kvinnliga offer som har mördats av en partner eller familjemedlem (52). |
| --- | --- |

I.

Könsrelaterat våld i alla dess former, inklusive trakasserier och våld på arbetsplatsen, i hemmet och på nätet, är en kränkning av de grundläggande rättigheterna som drabbar alla delar av samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social ställning och ursprungs- eller bosättningsland, och utgör ett stort hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Så många som elva medlemsstater tillhandahåller inte uppgifter om kvinnliga offer som har mördats av en partner eller familjemedlem (52).

| J. | Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att olika typer av miljöförstöring kan leda till kränkningar av mänskliga rättigheter, exempelvis rätten till liv, privatliv och familjeliv, förbudet mot omänsklig och förnedrande behandling och rätten att fridfullt njuta av sitt hem (53). Miljörelaterade orättvisor är ofta kopplade till hälsorisker och får negativa konsekvenser för välbefinnandet, och vissa samhällen och grupper, däribland socioekonomiskt missgynnade grupper, liksom svarta och färgade personer samt etniska minoriteter, påverkas i oproportionerligt stor utsträckning av miljöbelastningar. |
| --- | --- |

J.

Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att olika typer av miljöförstöring kan leda till kränkningar av mänskliga rättigheter, exempelvis rätten till liv, privatliv och familjeliv, förbudet mot omänsklig och förnedrande behandling och rätten att fridfullt njuta av sitt hem (53). Miljörelaterade orättvisor är ofta kopplade till hälsorisker och får negativa konsekvenser för välbefinnandet, och vissa samhällen och grupper, däribland socioekonomiskt missgynnade grupper, liksom svarta och färgade personer samt etniska minoriteter, påverkas i oproportionerligt stor utsträckning av miljöbelastningar.

| K. | Tillgång till rättslig prövning är en grundläggande rättighet, och straffrihet utgör ett betydande hinder för rehabiliteringen och skyddet av offer. |
| --- | --- |

K.

Tillgång till rättslig prövning är en grundläggande rättighet, och straffrihet utgör ett betydande hinder för rehabiliteringen och skyddet av offer.

| L. | Under de senaste åren har vi sett en organiserad tillbakagång i fråga om kvinnors och flickors rättigheter, där vissa medlemsstater försökt göra inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, exempelvis befintliga rättsliga skydd för kvinnors tillgång till abort, bland annat genom att införa bakåtsträvande förutsättningar för att abort ska få genomföras (såsom obligatorisk vinklad rådgivning eller väntetid), genom att inte säkerställa att hinder för tillgång till abort undanröjs i praktiken, och vi har sett försök att helt och hållet förbjuda abort eller avskaffa befintliga rättsliga grunder till abort. I vissa medlemsstater har det förekommit försök att begränsa eller förbjuda sexualundervisning och genusstudier samt främja kampanjer mot Istanbulkonventionen som förnekar att könsrelaterat våld förekommer. Bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet är ofta kopplade till en allmän försämring av situationen för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

L.

Under de senaste åren har vi sett en organiserad tillbakagång i fråga om kvinnors och flickors rättigheter, där vissa medlemsstater försökt göra inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, exempelvis befintliga rättsliga skydd för kvinnors tillgång till abort, bland annat genom att införa bakåtsträvande förutsättningar för att abort ska få genomföras (såsom obligatorisk vinklad rådgivning eller väntetid), genom att inte säkerställa att hinder för tillgång till abort undanröjs i praktiken, och vi har sett försök att helt och hållet förbjuda abort eller avskaffa befintliga rättsliga grunder till abort. I vissa medlemsstater har det förekommit försök att begränsa eller förbjuda sexualundervisning och genusstudier samt främja kampanjer mot Istanbulkonventionen som förnekar att könsrelaterat våld förekommer. Bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet är ofta kopplade till en allmän försämring av situationen för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna.

| M. | Fall av gynekologiskt och obstetriskt våld har fördömts allt mer kraftfullt i flera medlemsstater (54). Rättigheter för kvinnor i all deras mångfald skyddas enligt fördraget, inbegripet för romska kvinnor, svarta och färgade kvinnor, hbti-kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning. Romska kvinnor är särskilt drabbade när det gäller kvinnors rättigheter, och de utsätts ofta för svåra former av verbala, fysiska, psykiska och rasistiska trakasserier i samband med reproduktiv hälso- och sjukvård. Romer har även upplevt etnisk segregering inom mödra- och förlossningsvården, där de placeras åtskilda från andra i särskilda rum med badrum och köksutrymmen som inte används av andra. I vissa medlemsstater har romerna utsatts för systematisk tvångssterilisering, och de har inte kunnat få tillräcklig gottgörelse eller ersättning för de kränkningar av deras mänskliga rättigheter som detta inneburit. |
| --- | --- |

M.

Fall av gynekologiskt och obstetriskt våld har fördömts allt mer kraftfullt i flera medlemsstater (54). Rättigheter för kvinnor i all deras mångfald skyddas enligt fördraget, inbegripet för romska kvinnor, svarta och färgade kvinnor, hbti-kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning. Romska kvinnor är särskilt drabbade när det gäller kvinnors rättigheter, och de utsätts ofta för svåra former av verbala, fysiska, psykiska och rasistiska trakasserier i samband med reproduktiv hälso- och sjukvård. Romer har även upplevt etnisk segregering inom mödra- och förlossningsvården, där de placeras åtskilda från andra i särskilda rum med badrum och köksutrymmen som inte används av andra. I vissa medlemsstater har romerna utsatts för systematisk tvångssterilisering, och de har inte kunnat få tillräcklig gottgörelse eller ersättning för de kränkningar av deras mänskliga rättigheter som detta inneburit.

| N. | Inom EU finns en stor utbredning av rasism, intolerans, extremism, främlingsfientlighet, islamofobi, antisemitism och antiziganism, som har börjar betraktas som något normalt i vissa medlemsstater och välkomnas av opinionsbildare och politiker i hela EU, vilket bidrar till ett samhällsklimat som är en bra grogrund för rasism, diskriminering och hatbrott. Muslimer, däribland muslimska kvinnor, drabbas fortfarande av utbredd fientlighet och intolerans i många EU-länder (55). Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) framhöll i sin rapport för 2019 att det finns diskriminerande institutionell praxis, diskriminerande politik och diskriminerande lagstiftning i många länder. Kamp mot terrorism och politik för terrorismbekämpning bör inte leda till allmän diskriminering av vissa befolkningsgrupper. I december 2018 upprättade byrån för grundläggande rättigheter den första särskilda databasen avseende antimuslimskt hat. Antisemitismen tycks öka, vilket framgår av byråns rapport av den 4 juli 2019, där flera medlemsstater rapporterar ett ökat antal brott som har sin grund i anti-semitism. Etniska och religiösa minoriteter utsätts ofta för verbala, fysiska, psykiska och rasistiska trakasserier. Det är av yttersta vikt att utveckla den teoretiska och den praktiska utbildningen i syfte att främja kritiskt tänkande, ge verktyg för att identifiera alla former av diskriminering och intolerans samt främja digital kompetens. |
| --- | --- |

N.

Inom EU finns en stor utbredning av rasism, intolerans, extremism, främlingsfientlighet, islamofobi, antisemitism och antiziganism, som har börjar betraktas som något normalt i vissa medlemsstater och välkomnas av opinionsbildare och politiker i hela EU, vilket bidrar till ett samhällsklimat som är en bra grogrund för rasism, diskriminering och hatbrott. Muslimer, däribland muslimska kvinnor, drabbas fortfarande av utbredd fientlighet och intolerans i många EU-länder (55). Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) framhöll i sin rapport för 2019 att det finns diskriminerande institutionell praxis, diskriminerande politik och diskriminerande lagstiftning i många länder. Kamp mot terrorism och politik för terrorismbekämpning bör inte leda till allmän diskriminering av vissa befolkningsgrupper. I december 2018 upprättade byrån för grundläggande rättigheter den första särskilda databasen avseende antimuslimskt hat. Antisemitismen tycks öka, vilket framgår av byråns rapport av den 4 juli 2019, där flera medlemsstater rapporterar ett ökat antal brott som har sin grund i anti-semitism. Etniska och religiösa minoriteter utsätts ofta för verbala, fysiska, psykiska och rasistiska trakasserier. Det är av yttersta vikt att utveckla den teoretiska och den praktiska utbildningen i syfte att främja kritiskt tänkande, ge verktyg för att identifiera alla former av diskriminering och intolerans samt främja digital kompetens.

| O. | Staters ökande nyttjande av ny teknik, t.ex. prognostiserat polisarbete och användning av ansiktsigenkänning, är förenat med ett antal risker, inte mint för etniska minoriteter i Europa. |
| --- | --- |

O.

Staters ökande nyttjande av ny teknik, t.ex. prognostiserat polisarbete och användning av ansiktsigenkänning, är förenat med ett antal risker, inte mint för etniska minoriteter i Europa.

| P. | Det har skett ett allvarligt bakslag för hbti-rättigheter, till den grad att det införts ”hbti-fria zoner” i en medlemsstat (56). |
| --- | --- |

P.

Det har skett ett allvarligt bakslag för hbti-rättigheter, till den grad att det införts ”hbti-fria zoner” i en medlemsstat (56).

| Q. | EU och medlemsstaterna har ett delat ansvar när det gäller bostadsfrågor. Det krävs strategier såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Hemlöshet är en situation som innebär att enskilda personer berövas mänskliga rättigheter, och är i sig en kränkning av de mänskliga rättigheterna. I hela EU ser vi en trend i riktning mot fler och fler vräkningar och ökande hemlöshet (57). |
| --- | --- |

Q.

EU och medlemsstaterna har ett delat ansvar när det gäller bostadsfrågor. Det krävs strategier såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Hemlöshet är en situation som innebär att enskilda personer berövas mänskliga rättigheter, och är i sig en kränkning av de mänskliga rättigheterna. I hela EU ser vi en trend i riktning mot fler och fler vräkningar och ökande hemlöshet (57).

| R. | Det råder brist på bostäder till rimliga priser i Europa i dag, trots en ökande efterfrågan. Årsöversikter som offentliggjorts av den europeiska sammanslutningen av nationella organisationer som arbetar med hemlösa (Feantsa) har visat på ökande hemlöshet i nästan hela EU/EES. I Feantsas rapport från 2018 konstaterades att barn håller på att bli den största gruppen av människor som bor i nödbostäder till följd av försämrade levnadsvillkor för extremt utsatta familjer (58). |
| --- | --- |

R.

Det råder brist på bostäder till rimliga priser i Europa i dag, trots en ökande efterfrågan. Årsöversikter som offentliggjorts av den europeiska sammanslutningen av nationella organisationer som arbetar med hemlösa (Feantsa) har visat på ökande hemlöshet i nästan hela EU/EES. I Feantsas rapport från 2018 konstaterades att barn håller på att bli den största gruppen av människor som bor i nödbostäder till följd av försämrade levnadsvillkor för extremt utsatta familjer (58).

| S. | Yttrandefrihet och mediernas frihet och mångfald stadgas i artikel 11 i stadgan och i artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). Ett oberoende rättsväsen, yttrande- och informationsfrihet samt mediernas mångfald är avgörande delar av rättsstaten och grundläggande för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. |
| --- | --- |

S.

Yttrandefrihet och mediernas frihet och mångfald stadgas i artikel 11 i stadgan och i artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). Ett oberoende rättsväsen, yttrande- och informationsfrihet samt mediernas mångfald är avgörande delar av rättsstaten och grundläggande för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt.

| T. | Antalet hot och angrepp mot journalister har ökat i hela EU (59). OSSE rapporterar att det råder straffrihet, eftersom exempelvis färre än 15 % av alla mord på journalister i OSSE-området klaras upp (rapport om mediefrihet). Detta är en tydlig försämring när det gäller skyddet av journalister, och den undergräver mediefriheten och yttrandefriheten samt äventyrar demokratin. |
| --- | --- |

T.

Antalet hot och angrepp mot journalister har ökat i hela EU (59). OSSE rapporterar att det råder straffrihet, eftersom exempelvis färre än 15 % av alla mord på journalister i OSSE-området klaras upp (rapport om mediefrihet). Detta är en tydlig försämring när det gäller skyddet av journalister, och den undergräver mediefriheten och yttrandefriheten samt äventyrar demokratin.

| U. | I Europaparlamentets resolution om mediernas mångfald och frihet i EU framhålls att medlemsstaterna och kommissionen bör avstå från att vidta onödiga och oproportionerliga åtgärder som syftar till att begränsa tillgången till internet och utövandet av grundläggande mänskliga rättigheter, eller kontrollera offentlig kommunikation genom att godtyckligt införa undantagstillstånd eller agera på andra grunder. I lagarna är formuleringarna ibland vaga och obestämda, vilket ger de brottsbekämpande myndigheterna stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller genomförande och ökar risken för godtyckliga restriktioner av friheten att delta i fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

U.

I Europaparlamentets resolution om mediernas mångfald och frihet i EU framhålls att medlemsstaterna och kommissionen bör avstå från att vidta onödiga och oproportionerliga åtgärder som syftar till att begränsa tillgången till internet och utövandet av grundläggande mänskliga rättigheter, eller kontrollera offentlig kommunikation genom att godtyckligt införa undantagstillstånd eller agera på andra grunder. I lagarna är formuleringarna ibland vaga och obestämda, vilket ger de brottsbekämpande myndigheterna stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller genomförande och ökar risken för godtyckliga restriktioner av friheten att delta i fredliga sammankomster.

| V. | Under 2018 och 2019 har det visat sig att stora sociala medieföretag, i strid med befintlig dataskyddslagstiftning, har gett tredjepartsapplikationer tillgång till användares personuppgifter, och att dessa personuppgifter i allt större utsträckning har missbrukats för att analysera och manipulera beteenden, bland annat i samband med valkampanjer. Mot bakgrund av den ständiga teknikutvecklingen kan krockar och konflikter med grundläggande rättigheter förekomma i allvarligt hög utsträckning. Olika informationssystem kan inverka på grundläggande rättigheter, t.ex. avseende uppgiftsskydd och integritetsintrång. |
| --- | --- |

V.

Under 2018 och 2019 har det visat sig att stora sociala medieföretag, i strid med befintlig dataskyddslagstiftning, har gett tredjepartsapplikationer tillgång till användares personuppgifter, och att dessa personuppgifter i allt större utsträckning har missbrukats för att analysera och manipulera beteenden, bland annat i samband med valkampanjer. Mot bakgrund av den ständiga teknikutvecklingen kan krockar och konflikter med grundläggande rättigheter förekomma i allvarligt hög utsträckning. Olika informationssystem kan inverka på grundläggande rättigheter, t.ex. avseende uppgiftsskydd och integritetsintrång.

| W. | Mot bakgrund av den ständiga teknikutvecklingen är det svårt att förutsäga konflikter med grundläggande rättigheter. Olika informationssystem kan inverka på grundläggande rättigheter, t.ex. brister avseende uppgiftsskydd och integritetsintrång. Ökad interoperabilitet mellan dessa system kan leda till kraftfullt och lägligare skydd av våra medborgare, och således deras rättigheter, i synnerhet när det gäller fall av försvunna barn, människohandel och kampen mot penningtvätt. Samarbete och informationsutbyte mellan olika EU-byråer som arbetar med säkerhet är absolut nödvändigt för att i tid och på ett effektivt sätt bekämpa terrorism och radikalisering samt för att förebygga it-brottslighet. |
| --- | --- |

W.

Mot bakgrund av den ständiga teknikutvecklingen är det svårt att förutsäga konflikter med grundläggande rättigheter. Olika informationssystem kan inverka på grundläggande rättigheter, t.ex. brister avseende uppgiftsskydd och integritetsintrång. Ökad interoperabilitet mellan dessa system kan leda till kraftfullt och lägligare skydd av våra medborgare, och således deras rättigheter, i synnerhet när det gäller fall av försvunna barn, människohandel och kampen mot penningtvätt. Samarbete och informationsutbyte mellan olika EU-byråer som arbetar med säkerhet är absolut nödvändigt för att i tid och på ett effektivt sätt bekämpa terrorism och radikalisering samt för att förebygga it-brottslighet.

| X. | Visselblåsare och journalister spelar en viktig roll i en öppen och transparent demokrati. Visselblåsare och journalister är ytterst viktiga för att främja öppenhet och insyn, demokrati och rättssäkerhet genom att rapportera rättsstridiga och straffbara handlingar som undergräver allmänhetens intressen, t.ex. korruption, brott och intressekonflikter, och som utgör hot mot medborgarnas rättigheter och friheter. Visselblåsning och journalistik är grundläggande aspekter av yttrande- och informationsfriheten. Journalister och andra medieaktörer i EU utsätts för en rad olika typer av angrepp, hot och påtryckningar från statliga och icke-statliga aktörer. Ett lämpligt skydd för journalister och visselblåsare på EU-nivå samt på nationell och internationell nivå, och ett erkännande av den viktiga roll som journalister, särskilt undersökande journalister, och visselblåsare spelar i samhället, är förutsättningar för att säkerställa ändamålsenligheten för sådana roller. |
| --- | --- |

X.

Visselblåsare och journalister spelar en viktig roll i en öppen och transparent demokrati. Visselblåsare och journalister är ytterst viktiga för att främja öppenhet och insyn, demokrati och rättssäkerhet genom att rapportera rättsstridiga och straffbara handlingar som undergräver allmänhetens intressen, t.ex. korruption, brott och intressekonflikter, och som utgör hot mot medborgarnas rättigheter och friheter. Visselblåsning och journalistik är grundläggande aspekter av yttrande- och informationsfriheten. Journalister och andra medieaktörer i EU utsätts för en rad olika typer av angrepp, hot och påtryckningar från statliga och icke-statliga aktörer. Ett lämpligt skydd för journalister och visselblåsare på EU-nivå samt på nationell och internationell nivå, och ett erkännande av den viktiga roll som journalister, särskilt undersökande journalister, och visselblåsare spelar i samhället, är förutsättningar för att säkerställa ändamålsenligheten för sådana roller.

| Y. | Enligt artikel 11 i Europakonventionen och artikel 12 i stadgan har var och en rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. I demokratiska samhällen utgör mötesfrihet ett av de redskap som människor kan använda för att delta i den offentliga debatten och få till stånd samhällsförändringar. |
| --- | --- |

Y.

Enligt artikel 11 i Europakonventionen och artikel 12 i stadgan har var och en rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen. I demokratiska samhällen utgör mötesfrihet ett av de redskap som människor kan använda för att delta i den offentliga debatten och få till stånd samhällsförändringar.

| Z. | Tjänstgörande poliser måste alltid kunna identifieras för att möjliggöra utredningar av eventuell överdriven våldsanvändning, och de nationella myndigheterna måste fastställa tillhörande ansvar. Medlemsstaterna har olika regler för när de brottsbekämpande myndigheterna får använda våld och vapen för att upprätthålla den allmänna ordningen. Flera medlemsstater (60) har antagit lagar som skulle kunna leda till oproportionerliga begränsningar av rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

Z.

Tjänstgörande poliser måste alltid kunna identifieras för att möjliggöra utredningar av eventuell överdriven våldsanvändning, och de nationella myndigheterna måste fastställa tillhörande ansvar. Medlemsstaterna har olika regler för när de brottsbekämpande myndigheterna får använda våld och vapen för att upprätthålla den allmänna ordningen. Flera medlemsstater (60) har antagit lagar som skulle kunna leda till oproportionerliga begränsningar av rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster.

| AA. | Utrymmet för det civila samhället krymper i vissa medlemsstater. Medlemsstaterna bär ansvaret för att säkerställa att rättigheterna för organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare inte begränsas samt att främjande lagstiftning och regelverk antas, vilket framhålls i rådets nyligen antagna slutsatser om Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna efter tio år: lägesrapport och det framtida arbetet. Medlemsstaterna bör även stödja det arbete som utförs av organisationer i det civila samhället genom tillräcklig finansiering, och säkerställa att det finns mekanismer för givande samarbete med dem. |
| --- | --- |

AA.

Utrymmet för det civila samhället krymper i vissa medlemsstater. Medlemsstaterna bär ansvaret för att säkerställa att rättigheterna för organisationer i det civila samhället och människorättsförsvarare inte begränsas samt att främjande lagstiftning och regelverk antas, vilket framhålls i rådets nyligen antagna slutsatser om Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna efter tio år: lägesrapport och det framtida arbetet. Medlemsstaterna bör även stödja det arbete som utförs av organisationer i det civila samhället genom tillräcklig finansiering, och säkerställa att det finns mekanismer för givande samarbete med dem.

| AB. | Statligt och icke-statligt sponsrade kampanjer för att misskreditera människorättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer syftar till att upphäva befintliga lagar om grundläggande rättigheter med hjälp av olika strategier. Dessa kampanjer har ofta upprepats i traditionella medier och sociala nätverk, samtidigt som de som försvarar migranter och asylsökande, hbti-personer, överlevare av könsrelaterat våld, troende och religiösa samt andra marginaliserade grupper fortsätter att kriminaliseras och stigmatiseras. |
| --- | --- |

AB.

Statligt och icke-statligt sponsrade kampanjer för att misskreditera människorättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer syftar till att upphäva befintliga lagar om grundläggande rättigheter med hjälp av olika strategier. Dessa kampanjer har ofta upprepats i traditionella medier och sociala nätverk, samtidigt som de som försvarar migranter och asylsökande, hbti-personer, överlevare av könsrelaterat våld, troende och religiösa samt andra marginaliserade grupper fortsätter att kriminaliseras och stigmatiseras.

| AC. | Enligt Internationella organisationen för migration (IOM) tros omkring 1 885 personer 2019 och 2 299 personer 2018 ha omkommit eller försvunnit i Medelhavet på väg till Europa. Rutten från Libyen till Europa är fortfarande den migrationsrutt som har de högsta dödstalen i världen (646 dödsfall hittills 2019) och den var fem gånger mer dödsbringande 2018 än 2015, framför allt på grund av minskade sök- och räddningsinsatser utanför Libyens kust (61). Att rädda liv är en handling av solidaritet med dem som är i fara, men först och främst en rättslig skyldighet enligt såväl internationell rätt – eftersom artikel 98 i FN:s havsrättskonvention (Unclos), som alla medlemsstater och unionen själv har ratificerat, ålägger staterna att undsätta varje person i sjönöd – som unionsrätten (62). |
| --- | --- |

AC.

Enligt Internationella organisationen för migration (IOM) tros omkring 1 885 personer 2019 och 2 299 personer 2018 ha omkommit eller försvunnit i Medelhavet på väg till Europa. Rutten från Libyen till Europa är fortfarande den migrationsrutt som har de högsta dödstalen i världen (646 dödsfall hittills 2019) och den var fem gånger mer dödsbringande 2018 än 2015, framför allt på grund av minskade sök- och räddningsinsatser utanför Libyens kust (61). Att rädda liv är en handling av solidaritet med dem som är i fara, men först och främst en rättslig skyldighet enligt såväl internationell rätt – eftersom artikel 98 i FN:s havsrättskonvention (Unclos), som alla medlemsstater och unionen själv har ratificerat, ålägger staterna att undsätta varje person i sjönöd – som unionsrätten (62).

| AD. | Kriminalisering av solidaritet användes fortfarande som ett verktyg för att störa det arbete som utförs av icke-statliga organisationer som försöker rädda liv på Medelhavet. I flera EU-länder har enskilda personer åtalats för handlingar som har koppling till att de bistått migranter och asylsökande, vilket visar på en oroväckande tendens att kriminalisera humanitär hjälp till migranter och asylsökande. |
| --- | --- |

AD.

Kriminalisering av solidaritet användes fortfarande som ett verktyg för att störa det arbete som utförs av icke-statliga organisationer som försöker rädda liv på Medelhavet. I flera EU-länder har enskilda personer åtalats för handlingar som har koppling till att de bistått migranter och asylsökande, vilket visar på en oroväckande tendens att kriminalisera humanitär hjälp till migranter och asylsökande.

| AE. | EU har en skyldighet enligt unionsrätten och internationell rätt att ta emot och behandla ansökningarna från dem som kommer till EU och söker asyl. Att stoppa och tvinga tillbaka människor utgör en överträdelse av unionsrätten och internationell rätt, och hindrar asylsökande från att dra nytta av de rättsliga garantier som är tydligt fastställda i lagstiftningen. Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har uttryckt allvarlig oro över de återkommande rapporterna om användning av våld för att få människor att vända tillbaka. |
| --- | --- |

AE.

EU har en skyldighet enligt unionsrätten och internationell rätt att ta emot och behandla ansökningarna från dem som kommer till EU och söker asyl. Att stoppa och tvinga tillbaka människor utgör en överträdelse av unionsrätten och internationell rätt, och hindrar asylsökande från att dra nytta av de rättsliga garantier som är tydligt fastställda i lagstiftningen. Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter har uttryckt allvarlig oro över de återkommande rapporterna om användning av våld för att få människor att vända tillbaka.

| AF. | Migration är en del av EU:s historia, nutid och framtid, och en av de största utmaningarna i vår tid som har tydlig inverkan på de grundläggande rättigheterna. Asylsökande har rätt och möjlighet att lämna in asylansökningar vid officiella gränsövergångar när de reser in i EU. Det har förekommit anklagelser om kränkningar av migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter. Gränskontrolltjänstemän måste tillhandahålla lämpliga tjänster till flyktingar, med hänsyn till de särskilda omständigheterna för utsatta personer såsom barn, traumatiserade personer och gravida kvinnor. |
| --- | --- |

AF.

Migration är en del av EU:s historia, nutid och framtid, och en av de största utmaningarna i vår tid som har tydlig inverkan på de grundläggande rättigheterna. Asylsökande har rätt och möjlighet att lämna in asylansökningar vid officiella gränsövergångar när de reser in i EU. Det har förekommit anklagelser om kränkningar av migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter. Gränskontrolltjänstemän måste tillhandahålla lämpliga tjänster till flyktingar, med hänsyn till de särskilda omständigheterna för utsatta personer såsom barn, traumatiserade personer och gravida kvinnor.

| AG. | Enligt Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån gjordes 18 % av alla irreguljära inresor över EU:s yttre gränser 2018 av kvinnor, och nästan var femte migrant registrerades som barn, av vilka ungefär 3 750 stycken var ensamkommande. Dessa kvinnor och barn är särskilt utsatta för kränkningar av grundläggande rättigheter, t.ex. människohandel. Medlemsstaterna måste bygga upp och förstärka system för skydd av barn i syfte att förhindra och vidta åtgärder mot våld, övergrepp, vanvård och utnyttjande av barn. |
| --- | --- |

AG.

Enligt Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån gjordes 18 % av alla irreguljära inresor över EU:s yttre gränser 2018 av kvinnor, och nästan var femte migrant registrerades som barn, av vilka ungefär 3 750 stycken var ensamkommande. Dessa kvinnor och barn är särskilt utsatta för kränkningar av grundläggande rättigheter, t.ex. människohandel. Medlemsstaterna måste bygga upp och förstärka system för skydd av barn i syfte att förhindra och vidta åtgärder mot våld, övergrepp, vanvård och utnyttjande av barn.

| AH. | Medlemsstaterna bör säkerställa att migrant- och flyktingbarn snabbt får tillgång till utbildning efter sin ankomst till Europeiska unionens territorium. |
| --- | --- |

AH.

Medlemsstaterna bör säkerställa att migrant- och flyktingbarn snabbt får tillgång till utbildning efter sin ankomst till Europeiska unionens territorium.

| AI. | Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av de grundläggande fri- och rättigheterna. Förhärligande av terrorism och hyllningar av terrorister ägde rum inom Europeiska unionen 2018 och 2019. Denna typ av handlingar legitimerar terrorism, hotar vår demokrati och förnedrar offren. |
| --- | --- |

AI.

Terroristdåd utgör en av de grövsta kränkningarna av de grundläggande fri- och rättigheterna. Förhärligande av terrorism och hyllningar av terrorister ägde rum inom Europeiska unionen 2018 och 2019. Denna typ av handlingar legitimerar terrorism, hotar vår demokrati och förnedrar offren.

Ekonomiska och sociala rättigheter

| 1. | Europaparlamentet erkänner att EU spelar en viktig roll när det gäller att förebygga fattigdom och social utestängning i medlemsstaterna. Parlamentet betonar vikten av att EU och dess medlemsstater utarbetar särskilda program som syftar till att utrota barnfattigdom, eftersom särskild hänsyn måste tas till att fattigdom har särskilt skadlig inverkan på barns sociala, psykiska och fysiska utveckling, och till hälsokonsekvenserna för framtida vuxna generationer. Parlamentet betonar att barn löper oproportionerligt stor risk att drabbas av social och ekonomisk utestängning och att barn utsätts för kränkningar av sina grundläggande rättigheter genom övergrepp, våld, utnyttjande, fattigdom och alla former av socialt utanförskap. Parlamentet framhåller att fattigdom i sig är en form av social orättvisa som har sin grund i bristande jämställdhet, diskriminering och ojämlika möjligheter att få tillgång till varor och tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att beakta de grundläggande rättigheterna när de lägger fram förslag till ekonomisk politik, och att se till att konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter görs i samband med alla beslut om antagande av förslagen, så att eventuella negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna kan analyseras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning av god kvalitet samt boende på lika villkor för alla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de stora nedskärningarna i de offentliga utgifterna för offentliga tjänster har haft allvarlig inverkan på den redan bristfälliga jämlikheten, vilket kraftigt påverkat unionens sociala struktur i många medlemsstater, och detta fortsätter än i dag, vilket förvärrar redan omfattande orättvisor och kränker grundläggande rättigheter samt särskilt drabbar kvinnor, personer med funktionsnedsättning, äldre, barn, migranter, romer, resande, hbti+-personer, och andra missgynnade grupper. Parlamentet upprepar att den makroekonomiska politiken måste styras inte endast av ekonomisk tillväxt utan även av sociala normer, så att de mest utsatta i samhället fullt ut kan åtnjuta sina sociala, politiska och ekonomiska rättigheter. Parlamentet betonar att lika tillgång och möjligheter till utbildning och sysselsättning av god kvalitet spelar en avgörande roll för att minska ojämlikheten och lyfta människor ur fattigdom. Parlamentet erkänner vikten av arbetstagares rättigheter, såsom mamma- och pappaledighet, som bidrar till att skapa en hälsosam och stabil miljö för barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagar för att skydda och stärka sådana rättigheter som bidrar till familjernas sociala och ekonomiska stabilitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa lämpliga arbetsvillkor och skydd mot ekonomiskt utnyttjande och diskriminering, särskilt för de grupper som är mest utsatta och sårbara för sådana ojämlikheter, såsom unga människor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka genomförandet av ungdomsgarantin, och säkerställa att alla ungdomar har tillgång till sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter av hög kvalitet och att sådana erbjudanden fördelas jämnt mellan medlemsstaterna och regionerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet om likabehandling i arbetslivet, för att säkerställa lika tillgång till sysselsättningsmöjligheter, oavsett religion, ålder, funktionsnedsättning och sexuell läggning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en bostad inte är en handelsvara utan en nödvändighet, utan vilken medborgarna inte kan delta fullt ut i samhället och ha tillgång till alla sina grundläggande rättigheter. Parlamentet är bekymrat över att i synnerhet unga människor inte klarar bostadspriserna, och beklagar de fall av diskriminering som orsakas av vissa hyresvärdar och politik som gör att bostadsförmånerna för ungdomar minskas eller tas bort. Parlamentet är bestört över att upp till en tredjedel av alla hemlösa i de flesta EU-medlemsstater är 18–29 år. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att integrera de rekommendationer som Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter gjorde i sin kommentar av den 23 januari 2020 om rätten till överkomliga bostäder och Europas försummelser: The right to affordable housing: Europe’s neglected duty, särskilt rekommendationen att alla medlemsstater omgående bör godta att vara bundna av artikel 31 i den reviderade europeiska sociala stadgan som gäller rätten till bostad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa medborgarnas rätt till adekvat bostad bland sina socialpolitiska prioriteringar och öka investeringarna i subventionerade och överkomliga bostäder för att bekämpa alltför höga boendekostnader, särskilt för att skydda missgynnade och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig undersökning av diskrimineringen när det gäller tillgång till bostad, en diskriminering som är förbjuden enligt direktivet om likabehandling oavsett ras, och att inleda överträdelseförfaranden om bestämmelserna inte följs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lyfter fram artikel 37 i stadgan, som bekräftar att åtgärder för att skapa ett fullgott miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet måste integreras i unionens politik. Parlamentet betonar det akuta behovet av att inkludera relevanta miljöfrågor i beslutsprocessen för all politik och alla initiativ, och anser att hållbarhet måste vara den vägledande principen för all makroekonomisk politik, för att säkerställa en rättvis övergång till en miljömässigt hållbar ekonomi samtidigt som hållbar sysselsättning skyddas och skapas, och för att hantera ett av de allvarligaste hoten mot mänskligheten. Parlamentet efterlyser ett EU-omfattande genomförande av Århuskonventionen, som sammankopplar miljörättigheter och mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att miljöskador och vissa offentliga myndigheters underlåtenhet att tillhandahålla information om allvarliga miljörisker som individer exponeras för kan få allvarliga och skadliga konsekvenser för enskilda personer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 6 i EUF-fördraget är det EU:s medlemsstater som har befogenhet att skydda och förbättra människors hälsa. |
| --- | --- |

5.

Rätt till likabehandling

| 6. | Europaparlamentet upprepar att kvinnor och flickor måste få ha kontroll över sina kroppar och sin sexualitet. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att garantera allsidig sexualundervisning, smidig tillgång för flickor och kvinnor till familjeplanering och ett heltäckande utbud av tjänster med koppling till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive moderna preventivmedel och säkra och lagliga aborter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer den tydliga och organiserade offensiven på global och europeisk nivå mot jämställdhet och kvinnors rättigheter, inbegripet sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet hävdar bestämt att vägran att erbjuda tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en form av våld mot kvinnor och flickor, och betonar att Europadomstolen vid flera tillfällen har slagit fast att restriktiva abortlagar och hindrande av möjligheterna till lagliga aborter kränker kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar att en vägran av personliga skäl från hälso- och sjukvårdspersonal att tillhandahålla hela utbudet av tjänster för reproduktiv och sexuell hälsa inte får inkräkta på kvinnors eller flickors rätt till reproduktiv hälso- och sjukvård. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med behovet av att upprätthålla sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sin strategi för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer starkt det alarmerande stora antalet kvinnomord inom EU; den mest extrema formen av våld mot kvinnor. Parlamentet beklagar avsaknaden av tillgängliga uppgifter i en del medlemsstater, vilket återspeglar det faktum att detta inte är ett erkänt problem. Rådet bör snarast slutföra EU:s ratificering av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, på grundval av en bred anslutning och utan begränsningar. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och de medlemsstater som ännu inte har slutfört ratificeringen av Istanbulkonventionen att göra det. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av sexuellt, gynekologiskt och obstetriskt våld mot kvinnor, såsom olämpliga eller icke-samförståndsbaserade handlingar, smärtsamma ingrepp utan bedövning, kvinnlig könsstympning, tvångsaborter, tvångssterilisering och påtvingat surrogatmoderskap. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer helt den etniska segregeringen av romska kvinnor inom mödra- och förlossningsvården. Medlemsstaterna uppmanas att omedelbart förbjuda alla former av etnisk segregering i vårdinrättningar, även avseende mödra- och förlossningsvård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa effektiva och snabba åtgärder för alla som överlevt tvångssterilisering, bland annat genom att inrätta effektiva system för gottgörelse. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer hatbrott och hatpropaganda samt diskriminering på grund av ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politisk åskådning, minoritetsstatus, funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck eller sexuella kännetecken. Det är mycket oroande att hatpropaganda på nätet fortfarande är ett utbrett och akut problem. Parlamentet varnar för de ökande nivåerna och normaliseringen av hatpropaganda och olika former av rasism, såsom islamofobi, antiziganism, antisemitism och hat mot svarta och färgade personer i många medlemsstater, som förstärks av de extremistiska rörelsernas uppsving och deras retorik, och av regeringsföreträdare eller politiska ledare i vissa medlemsstater, som använder en hatfylld diskurs genom att sprida rasistisk, främlingsfientlig och hbti-fientlig retorik. Parlamentet uttrycker sin oro över att brottsoffer avstår från att anmäla hatbrott på grund av otillräckliga skyddsåtgärder och eftersom myndigheterna i medlemsstaterna ändå inte utreder brotten ordentligt och inte utfärdar några fällande domar för hatbrott. Parlamentet understryker behovet av att uppmuntra offren att anmäla hatbrott och diskriminering och ge dem fullständigt skydd och stöd. Medlemsstaterna bör se till att hatbrott och hatpropaganda registreras, utreds, lagförs och prövas på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att fortsätta sitt arbete med att övervaka hatbrott och hatpropaganda i medlemsstaterna, och att regelbundet rapportera om dessa fall och tendenser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att platser för kristen gudstjänst och platser som på annat sätt förknippas med kristendomen har angripits i unionen, såsom kyrkor, kyrkogårdar, monument och statyer. Parlamentet fördömer alla attacker mot kristna och efterlyser likabehandling av kristna i Europa och i världen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om EU:s institutioners och byråers skyldighet att i förhållande till alla medborgare till fullo upprätthålla tanke-, samvets- och religionsfriheten och förbudet mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, inbegripet filosofisk trosuppfattning, i samhällslivet och i privatlivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten, och att effektivt genomföra EU:s riktlinjer för dess främjande och skydd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är oerhört oroat över att nyfascistiska rörelser blivit allt synligare, genom användning av fascistiska symboler och tillhörande retorik i vissa medlemsstater, trots att flera medlemsstater i lag förbjuder fascismfrämjande. Parlamentet är djupt oroat över att fascismen blir alltmer rumsren i EU. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att införa ett effektivt förbud mot nyfascistiska och nynazistiska grupper och andra stiftelser eller föreningar som förhärligar och glorifierar nazism och fascism. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att direktivet om likabehandling oavsett ras genomförs fullt ut, för att bekämpa kvarstående rasism mot svarta och färgade personer, transfobi, antiziganism, antisemitism och islamofobi. Parlamentet fördömer att etniska, språkliga och religiösa minoriteter utsätts för strukturell rasism, diskriminering, hatbrott och hatpropaganda, bristande möjlighet till rättslig prövning och bestående socioekonomiska ojämlikheter inom områden såsom boende, hälso- och sjukvård, sysselsättning och utbildning, vilket måste erkännas som stora hinder för ett fullständigt åtnjutande av grundläggande rättigheter och centrala hinder för delaktighet och jämlikhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar till ett snabbt antagande av 2008 års förslag till direktiv om likabehandling, som fortfarande väntar på godkännande av rådet, så att åtgärder vidtas mot det otillräckliga skyddet i EU:s rättsliga ram i fråga om icke-diskriminering på grund av ålder, funktionsnedsättning, religion, övertygelse eller sexuell läggning, på centrala områden i livet, såsom socialt skydd, utbildning och tillgång till varor och tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt bekämpa segregering och diskriminering, bland annat genom att inleda överträdelseförfaranden för att främja en effektiv tillämpning av rambeslutet om bekämpande av vissa former av rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen. Parlamentet påminner om att dessa åtgärder bör åtföljas av adekvata nationella integreringsstrategier. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning syftar till att säkerställa lika möjligheter beträffande tillgänglighet, delaktighet, jämlikhet, sysselsättning, utbildning, socialt skydd, hälsa och EU:s yttre åtgärder. Parlamentet betonar att personer med funktionsnedsättning fortfarande missgynnas och diskrimineras när det gäller sysselsättning, utbildning och social delaktighet. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av tillgänglighet i offentliga utrymmen, procentsatser som anger miniminivåer för anställning av personer med funktionsnedsättning och garantier för en inkluderande utbildning, däribland tillgång till initiativ såsom Erasmus+, med särskild hänsyn till barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att barn skyddas mot alla former av diskriminering på utbildningsområdet. Parlamentet begär i synnerhet att barn vars funktionsnedsättning för med sig språkutvecklingsproblem, exempelvis autismspektrumtillstånd, ska ges särskilt skydd om utbildningen äger rum i flerspråkiga miljöer, så att de, om familjerna så önskar, kan studera på sitt modersmål. |
| --- | --- |

18.

Friheter

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda och utveckla en dynamisk, oberoende och fri mediasektor präglad av mångfald. Parlamentet fördömer i detta avseende alla eventuella åtgärder som syftar till att tysta kritiska medier och undergräva mediernas frihet och mångfald, även på sofistikerade sätt som normalt sett inte leder till att någon varning sänds till Europarådets plattform för skydd av journalistik och säkerhet för journalister. Parlamentet uttrycker oro över inrättandet av statligt kontrollerade organ som förvaltar stora delar av ett lands medielandskap och kapningen av public service-medier för att tjäna partipolitiska intressen. Parlamentet påminner om att fortsatt stark koncentration i medieägandet, oavsett om det är i statlig eller privat regi, utgör en betydande risk för mångfalden av information och åsikter i mediernas innehåll. Parlamentet påminner om att yttrande- och informationsfrihet, inbegripet konstnärlig yttrandefrihet, och mediefrihet är grundläggande för demokratin och rättsstaten, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att garantera sina mediemyndigheters oberoende. Parlamentet påminner om att rätten att söka, ta emot och sprida information och idéer, antingen muntligen, skriftligen eller i tryckt form, i konstform eller genom andra medier, är en del av den konstnärliga yttrandefriheten (63). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om den undersökande journalistikens grundläggande roll när det gäller att fungera som väktare i ett demokratiskt samhälle och stärka den offentliga tillsynen av politiska aktörer, inbegripet i fråga om korruption. Parlamentet fördömer att det i många medlemsstater ihållande och i ökande utsträckning förekommer våld, hot och hotelser mot journalister, även i samband med avslöjande av information om kränkningar av grundläggande rättigheter, vilket ofta leder till självcensur och undergräver medborgarnas rätt till information. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till kraftfulla och omfattande mekanismer för att skydda och stärka yttrandefriheten och mediefriheten samt stärka skyddet av journalister, bland annat genom att öka insynen i medieägandet, anta ett EU-omfattande direktiv mot strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande, skapa en permanent EU-fond för oberoende medier och undersökande journalister och inrätta en snabbinsatsmekanism för journalister i fara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra och bestraffa angrepp på undersökande journalister i deras arbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller visselblåsarnas särskilt viktiga roll när det gäller att skydda allmänintresset och främja en kultur av offentlig ansvarsskyldighet och integritet i både offentliga och privata institutioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt i sin nationella rätt fullt ut införliva bestämmelserna i direktiv (EU) 2019/1937, för att maximera dess effekter så snart det träder i kraft. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att komplettera sådana åtgärder så att de även skyddar visselblåsare i fall där de rapporterar överträdelser utanför unionsrättens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Parlamentet uttrycker sin oro över det hot som olika former av propaganda och falsk information utgör för yttrande- och åsiktsfriheten och mediernas oberoende, och de negativa effekter som de kan ha på den politiska debattens kvalitet och på medborgarnas välinformerade deltagande i demokratiska samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja och investera i att stärka mediekompetensen, aktivt stödja kvalitetsjournalistik och främja dataskydd samt skapa ett öppnare ekosystem online, samtidigt som mediernas frihet och mångfald skyddas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att politisk profilering, desinformation och informationsmanipulering utgör ett hot mot EU:s demokratiska värden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att utveckla utbildningen i kritiskt tänkande, så att medborgarna kan forma sin egen uppfattning och bemöta dessa risker. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att tjänstemän inom brottsbekämpning måste respektera och skydda den mänskliga värdigheten och bibehålla och bevara alla personers mänskliga rättigheter i utövandet av deras uppdrag. Parlamentet betonar att polisstyrkornas främsta uppgift är att garantera medborgarnas trygghet och att säkerställa att protester genomförs på ett fredligt sätt. Parlamentet fördömer brottsbekämpande myndigheters användning av våld och oproportionella insatser under fredliga demonstrationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de brottsbekämpande myndigheternas varje användning av våld alltid har stöd i lagen, är rimlig, nödvändig och används som en sista utväg samt respekterar människors fysiska integritet och inte sätter människors liv på spel. Parlamentet uppmanar de berörda nationella myndigheterna att, i fall där användning av oproportionellt våld misstänks eller påstås ha använts, säkerställa en öppen, opartisk, oberoende och effektiv utredning och undvika strafflöshet. Parlamentet påminner om att brottsbekämpande myndigheter alltid är fullt ansvarsskyldiga för sin tjänsteutövning och sin efterlevnad av relevanta rättsliga och operativa ramar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet fördömer med kraft de allt större begränsningarna av mötesfriheten, inbegripet under valperioderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avhålla sig från att anta restriktiva lagar som rör mötesfriheten och uppmuntrar EU och dess medlemsstater att göra ytterligare insatser för att garantera och skydda mötesfriheten som en grundläggande rättighet och som en grundläggande princip i demokratiska processer. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktiv roll för att främja dessa rättigheter i enlighet med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som det civila samhället spelar på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå för att företräda medborgarnas intressen, för att stärka rösterna för de minoriteter som inte är ordentligt representerade och för att försvara och främja principerna i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa en gynnsam miljö för organisationer i det civila samhället där de kan verka utan angrepp och utan onödiga eller godtyckliga restriktioner. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är djupt oroat över det allt mer krympande utrymmet för ett oberoende civilsamhälle i vissa medlemsstater, särskilt för kvinnorättsorganisationer, hbti-organisationer och människorättsförsvarare, till följd av bland annat orimliga administrativa bördor, minskande ekonomiskt stöd för att utföra opinionsbildning samt begränsningar av mötes- och organisationsfriheten. Parlamentet fördömer de begränsningar av tillgången till finansiering för organisationer i det civila samhället som i vissa medlemsstater har en mer påtaglig aspekt på systemnivå i form av rättsliga och politiska förändringar som allvarligt påverkar deras arbete och rättsliga ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att öka EU:s stöd till organisationer i det civila samhället som försvarar värdena i artikel 2 i EU-fördraget genom programmet för rättigheter och värden, vars finansiering bör vara betydande, i enlighet med Europaparlamentets begäran. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet insisterar på att regelbunden och omfattande övervakning och analys är avgörande för att förstå de utmaningar som det civila samhället står inför i hela Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera relevanta indikatorer avseende medborgarutrymme, yttrandefrihet och föreningsfrihet i framtida årsrapporter om rättsstatsprincipen, att föreslå en handlingsplan för att skydda och främja det civila samhället, inbegripet antagande av riktlinjer för skydd av yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster samt skyddet av människorättsförsvarare i fara och att inrätta en nödfond för att skydda dem. Parlamentet välkomnar förslaget till översyn av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (64) och betonar behovet av att stärka och utvidga dess mandat efter en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, rådet och Europaparlamentet att i utformandet av politiken systematiskt använda de uppgifter som tas fram av FRA. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar de allvarliga problem som kan uppstå inom utbredda euroskeptiska grupper, i synnerhet de som är förenade med våldsamma politiska åsikter, och uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att uppmuntra EU:s medborgare till aktivt deltagande i EU-frågor, i synnerhet deltagande bland ungdomar, så att de kan göra sina röster hörda via demokratiska kanaler. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som samhällsutbildning och interkulturell dialog spelar för att förbättra EU-medborgarnas förståelse av deras politiska deltagande. Parlamentet uppmuntrar till utbildning av EU:s medborgare om deras rättigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att nya tekniker för insamling och behandling av personuppgifter för beteendeprognoser och beteendemanipulation har en allt större inverkan på de grundläggande rättigheterna för miljarder människor i EU och runt om i världen, särskilt rätten till integritet, dataskydd, information samt mediernas frihet och mångfald. I detta avseende uppmanar parlamentet eftertryckligen privata aktörer och behöriga myndigheter att se till att EU:s dataskyddslagstiftning och integritetslagstiftning tillämpas fullt ut, och att se till att enskilda personer förstår när och hur deras personuppgifter behandlas och för vilka ändamål, och hur de kan invända mot databehandling och lämna klagomål, i syfte att skydda sin rätt till skydd av personuppgifter och integritet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater vars lagar om genomförande av det ogiltigförklarade direktivet om lagring av uppgifter inte har upphävts, så att de görs förenliga med domstolens rättspraxis (65). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller de potentiella farorna för grundläggande friheter och säkerhet från användningen av ny teknik, särskilt system med artificiell intelligens (AI), inbegripet de risker som är förknippade med rätten till skydd av personuppgifter och integritet, bioetiska problem i samband med användning av AI inom hälso- och sjukvård samt möjlig direkt och indirekt diskriminering och snedvridning som kan förvärra fördomar och marginalisering och sprida desinformation. Parlamentet påpekar att systematiska fel i dataset, samt i utformningen och driften av dessa system, kan leda till skeva resultat, särskilt när de används av brottsbekämpande myndigheter, vilket kan leda till att systemen reproducerar rådande samhällelig, personlig och annan partisk snedvridning, och kan leda till diskriminering på grund av sociala, ekonomiska, etniska eller rasmässiga faktorer, eller sådana faktorer som bygger på sexuell läggning, kön, funktionsnedsättning eller andra aspekter. Parlamentet betonar att det behövs ytterligare skyddsåtgärder för att säkerställa integritet och dataskydd mot bakgrund av utvecklingen av ny teknik, och att eventuella konsekvenser för de grundläggande rättigheterna måste övervägas. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att ta itu med den framväxande ”digitala klyftan”, särskilt på områdena offentlig förvaltning och offentliga tjänster. Parlamentet betonar att äldre personer, tillsammans med de som är socioekonomiskt missgynnade, är några av de grupper som påverkas mest av den digitala klyftan. Parlamentet betonar att strategin för artificiell intelligens bör vara ”människocentrerad” och säkerställa att mänskliga värden är centrala för det sätt på vilket AI-system utvecklas, sätts i drift, används och övervakas, genom att man ser till att de grundläggande rättigheter som fastställs i fördragen och stadgan respekteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag om en samordnad europeisk strategi för AI, med utgångspunkt i de etiska riktlinjer för tillförlitlig AI som utarbetats av kommissionens högnivåexpertgrupp för artificiell intelligens. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar initiativ och åtgärder som syftar till att stärka säkerhetssamarbetet mellan medlemsstaterna och till att fastställa verkningsfulla åtgärder på EU-nivå mot terrorism och säkerhetshot i Europeiska unionen. Medlemsstaterna uppmanas med kraft att samarbeta med varandra fullt ut och att förbättra informationsutbytet sinsemellan och med EU:s RIF-myndigheter. Parlamentet betonar hur viktigt det är att respektera grundläggande rättigheter i kampen mot terrorismen. Parlamentet betonar vikten av att tillsynsmekanismer på området för underrättelsetjänster bör vara i linje med stadgan och Europakonventionen. Parlamentet uppmanar berörda institutioner att vidta skyddsåtgärder för att förhindra eventuell efterföljande viktimisering på grund av den förnedring och de attacker på bilden av offren som härstammar från sociala sektorer med koppling till angriparen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att lagstiftning mot diskriminering fortfarande är ett centralt inslag i alla strategier för att förebygga radikalisering och för att möjliggöra avradikalisering av personer som redan är medlemmar i extremistorganisationer. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna, med fortsatt stöd från kommissionen, måste förbättra sina insatser för att förebygga radikalisering och våldsam extremism genom att främja europeiska värden, tolerans och gemenskap. |
| --- | --- |

35.

Migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra rekommendationen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter från juni 2019 om hur skyddet för flyktingar och migranter kan förbättras: Lives saved. Rights protected. Bridging the protection gap for refugees and migrants in the Mediterranean. Parlamentet upprepar att säkra och lagliga vägar för migration är det bästa sättet att undvika förlust av människoliv. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att intensifiera vidarebosättningsåtgärderna, inrätta humanitära korridorer för EU och införa möjligheten att ansöka om humanitära visum för asylsökande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av en rigorös förvaltning av EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de återkommande rapporterna om att personalen inom de brottsbekämpande myndigheterna i vissa medlemsstater använder våld i samband med återsändanden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka saken och vidta effektiva åtgärder för att säkerställa att sådan politik och praxis skrotas, bland annat genom att säkerställa en oberoende övervakning av gränskontrollverksamheten genom befintliga nationella människorättsinstitutioner (ombudsmannainstitutioner, nationella människorättsinstitutioner, nationella förebyggande mekanismer), med stöd av EU och internationella organ (Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, CPT, ECRI, FRA) och säkerställa att EU-medel inte används för att begå kränkningar av grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera internationell rätt och EU-rätten samt stadgan för att tillhandahålla en bred ram för att möjliggöra ordnad migration och undvika att tvinga migranter att använda irreguljära migrationskanaler. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet fördömer vissa medlemsstaters antagande av lagstiftning, politik och praxis som undergräver ett effektivt skydd av flyktingars, asylsökandes och migranters mänskliga rättigheter, på land och till havs. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter samt principen om delat ansvar i centrum för sin migrations- och asylpolitik. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över det humanitära läget i hotspot-områdena. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en snabb lösning för att komma till rätta med de uppenbara människorättskränkningarna i mottagningscentrum för flyktingar och migranter på europeisk mark. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det är en rättslig skyldighet enligt internationell rätt och EU-rätten att rädda liv. Parlamentet fördömer de hot, gripanden och straffrättsliga förfaranden som inletts i vissa medlemsstater mot organisationer i det civila samhället och enskilda personer för deras tillhandahållande av humanitärt bistånd till migranter vars liv är i fara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att humanitärt bistånd inte kriminaliseras, i enlighet med FN:s människosmugglingsprotokoll. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att papperslösa migranter bör kunna åtnjuta sina grundläggande rättigheter fullt ut, oavsett vilken rättslig eller administrativ ställning de har. Parlamentet påminner om att kvinnor och barn kan utsättas för tvång till sexuella aktiviteter för att kunna söka skydd eller grundläggande stöd för att överleva, och att detta ofta beror på bristande stöd, brister i registreringssystemen, bristande efterlevnad av principen om barnets bästa, familjeseparation eller avsaknad av säkra och lagliga inresevägar in i EU. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att nästan en tredjedel av de asylsökande är barn och därför särskilt sårbara. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina ansträngningar för att förhindra att ensamkommande barn faller offer för människohandel och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att undergräva affärsmodellen för nätverken för människohandel och smugglare, som rutinmässigt försätter de mest sårbara grupperna, såsom barn och kvinnor, i livshotande situationer, samt för att skydda många från risken att ge sig ut på farliga och okontrollerade migrationsvägar där de inte kan få tillgång till det officiella asylförfarandet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar att immigrationsförvar av barn aldrig är för barnets bästa i linje med New York-deklarationen om flyktingar och migranter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka insatserna för att sätta stopp för förvar av barn, särskilt i samband med migration i hela EU, och att utarbeta samhälleligt baserade alternativ till förvar, samt att prioritera integration, utbildning och psykologiskt stöd. Parlamentet betonar att ett ensamkommande barn framför allt är ett barn som kan vara i fara, och att den vägledande principen för medlemsstaterna och EU i deras kontakter med dem måste vara skyddet av barn snarare än migrationspolitik, och därmed respekten för den centrala principen om barnets bästa. |
| --- | --- |

44.

Rättsstatsprincipen och kampen mot korruption

| 45. | Europaparlamentet vidhåller att korruption är ett allvarligt hot mot demokratin, rättsstatsprincipen och en rättvis behandling av alla medborgare. Parlamentet framhåller kopplingen mellan korruption och kränkningar av grundläggande rättigheter på ett antal områden, såsom rättsväsendets oberoende, mediefrihet och yttrandefrihet för journalister och visselblåsare, förvarsanläggningar, tillgång till sociala rättigheter och människohandel (66). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att med kraft bekämpa korruption och utarbeta effektiva instrument för att förhindra, motverka och bestraffa korruption, samt att regelbundet kontrollera användningen av offentliga medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart återuppta sin årliga övervakning av och rapportering om korruptionsbekämpningen, med avseende på EU-institutionerna och medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att uppfylla de rekommendationer som utfärdats av Greco. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att organiserad brottslighet huvudsakligen möjliggörs genom korruption. Parlamentet fördömer eftertryckligen den ökande människohandeln och uppmanar med kraft medlemsstaterna och EU-institutionerna att öka samarbetet och intensifiera kampen mot organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för det snabba inrättandet av en effektiv, oberoende och fullständigt operativ Europeisk åklagarmyndighet för att stärka kampen mot bedrägerier i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att rättsstatsprincipen är en av demokratins hörnstenar och att den upprätthåller maktfördelningen, säkerställer ansvarsskyldighet, bidrar till förtroendet för offentliga institutioner och garanterar principerna om laglighet, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, rättsväsendets oberoende och opartiskhet samt likhet inför lagen. Parlamentet betonar att i synnerhet rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende är avgörande för medborgarnas möjlighet att åtnjuta sina grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet påpekar att den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel enligt artikel 47 i stadgan kräver tillgång till en ”oavhängig” domstol. Parlamentet betonar att politiskt inflytande eller kontroll av rättsväsendet och liknande hinder för enskilda domares oberoende ofta har lett till att rättsväsendet inte har kunnat fullgöra sin roll att utöva oberoende kontroll av den verkställande och lagstiftande maktens godtyckliga maktutövning. Parlamentet fördömer användningen av domstolssystemet för politiska ändamål som syftar till att skada och tysta ner politiskt oliktänkande samt ifrågasätta deras legitimitet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om den inneboende kopplingen mellan rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna och behovet av att öka medvetenheten om de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och stadgan genom att tillhandahålla information om medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de ansträngningar som vissa medlemsstaters regeringar har gjort för att försvaga maktfördelningen och rättsväsendets oberoende. Parlamentet uttrycker i synnerhet djup oro över beslut som ifrågasätter unionsrättens företräde, och uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att vidta åtgärder mot dessa angrepp. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid inom ramen för den aviserade granskningscykeln för rättsstatsprincipen ta itu med alla överträdelser av artikel 2 i EU-fördraget, särskilt dem som påverkar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet upprepar det kritiska behovet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatslighet och grundläggande rättigheter, i enlighet med parlamentets förslag, inbegripet en årlig oberoende, evidensbaserad och icke-diskriminerande granskning som bedömer alla medlemsstaters efterlevnad av artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet framhåller att kränkningar av artikel 2 i EU-fördraget undergräver det ömsesidiga förtroendet bland medlemsstaterna och gör gränsöverskridande rättsligt samarbete ohållbart. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg i de pågående artikel 7-förfarandena i rådet, trots de rapporter och uttalanden från kommissionen, FN, OSSE och Europarådet som visar att situationen i berörda medlemsstater har förvärrats. Parlamentet uppmanar rådet att beakta läget för de grundläggande rättigheterna, demokratin och rättstatligheten i sina utfrågningar om förfarandet i enlighet med artikel 7.1. Parlamentet påminner om att Europaparlamentet inte kan uteslutas från dessa pågående utfrågningar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att till fullo utnyttja alla verktyg som står till deras förfogande för att hantera risker för allvarliga brott mot rättsstatsprincipen och att gå vidare med de pågående artikel 7-förfarandena. Parlamentet påpekar att EU:s ineffektiva åtgärder för att skydda grundläggande rättigheter äventyrar hela unionsrätten och de medborgerliga rättigheter som grundar sig på den och försvagar EU:s trovärdighet. |
| --- | --- |

54.

Fängelseförhållanden

| 55. | Europaparlamentet är bestört över de undermåliga fängelseförhållandena i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa reglerna om fängsligt förvar enligt de folkrättsliga instrumenten och Europarådets normer. Parlamentet påminner om att häktning i avvaktan på rättegång är tänkt att vara en undantagsåtgärd som endast ska användas i fall där det är strikt nödvändigt och proportionellt och under så kort tid som möjligt, och beklagar den fortsatta överanvändningen av häktning i avvaktan på rättegång istället för alternativa åtgärder som inte innebär frihetsberövande. Parlamentet påminner om att utsatta grupper av fångar såsom kvinnor, ungdomar, etniska minoriteter, hbti-fångar, fångar med behov av psykhälsovård eller allvarligt sjuka fångar har särskilda behov som måste beaktas. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta gemensamma EU-normer för fängelseförhållanden i syfte att skydda fångarnas rättigheter och främja normer för förvar i EU. |
| --- | --- |

55.

EU:s anslutning till Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna

| 56. | Europaparlamentet påminner om att EU enligt artikel 6 i EU-fördraget är skyldigt att ansluta sig till Europakonventionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja de rättsliga hindren för slutförandet av anslutningsprocessen, och att lägga fram ett nytt utkast till avtal om EU:s anslutning till Europakonventionen. Parlamentet anser att slutförandet skulle medföra ytterligare åtgärder till skydd för EU:s medborgares och invånares grundläggande rättigheter och tillhandahålla ytterligare en mekanism för upprätthållande av de mänskliga rättigheterna, nämligen möjligheten att inge ett klagomål till Europadomstolen vid en kränkning av mänskliga rättigheter i samband med en EU-institutions eller en medlemsstats agerande i tillämpning av EU-rätt som omfattas av Europakonventionen. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(4)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(5)  EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

(6)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId =en&newsId=9378.

(7)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-en.asp?fileid=27678&lang=en.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2019)0350.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2019)0033.

(10)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 105.

(11)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(12)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(13)  https://rm.coe.int/8th-/168094b073.

(14)  https://www.coe.int/en/web/anti-human-trafficking/country-monitoring-work.

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=EN.

(16)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 9.

(17)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 130.

(18)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 41.

(19)  https://rm.coe.int/lives-saved-rights-protected-bridging-the-protection-gap-for-refugees-/168094eb87.

(20)  https://fra.europa.eu/en/publication/2019/2019-update-ngo-ships-involved-search-and-rescue-mediterranean-and-criminal.

(21)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 94.

(22)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 183.

(23)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 4.

(24)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 171.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2019)0075.

(26)  Antagna texter, P9_TA(2020)0229.

(27)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 64.

(28)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 21.

(29)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 138.

(30)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 58.

(31)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 22.

(32)  Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(33)  Antagna texter, P8_TA(2019)0349.

(34)  Antagna texter, P8_TA(2019)0128.

(35)  Antagna texter, P8_TA(2019)0127.

(36)  Antagna texter, P8_TA(2019)0239.

(37)  Antagna texter, P9_TA(2019)0058.

(38)  Antagna texter, P9_TA(2019)0066.

(39)  Antagna texter, P8_TA(2019)0111.

(40)  EUT L 167, 4.7.2018, s. 28.

(41)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(42)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 114.

(43)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(44)  Ansökan nr 141165/16, dom av den 13 juni 2019.

(45)  https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-shd-and-others-v-greece-austria-croatia-hungary-northern-macedonia-serbia-and-slovenia.

(46)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d.

(47)  http://assembly.coe.int/nw/xml/XRef/Xref-XML2HTML-EN.asp?fileid=28074&lang=en.

(48)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(49)  Europeiska kommissionens rapport från 2018 om tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/784b02a4-a1f2-11e9-9d01-01aa75ed71a1/language-en.

(50)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), rapport om grundläggande rättigheter 2018/rapport om grundläggande rättigheter 2019.

(51)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-frf-2018-chair-statement_en.pdf.

(52)  https://eige.europa.eu/sites/default/files/documents/20190390_mh0419039enn_pdf.pdf.

(53)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/living-in-a-clean-environment-a-neglected-human-rights-concern-for-all-of-us.

(54)  http://www.assembly.coe.int/LifeRay/EGA/Pdf/TextesProvisoires/2019/20190912-ObstetricalViolence-EN.pdf.

(55)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-eu-minorities-survey-muslims-selected-findings_sv.pdf.

(56)  HBT-fria zoner har införts i Polen – https://atlasnienawisci.pl/.

(57)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/the-right-to-affordable-housing-europe-s-neglected-duty.

(58)  https://www.feantsa.org/download/full-report-en1029873431323901915.pdf.

(59)  https://rm.coe.int/annual-report-2018-democracy-in-danger-threats-and-attacks-media-freed/1680926453.

(60)  Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter: Shrinking space for freedom of peaceful assembly, Europarådet, Strasbourg, 2019.

(61)  https://www.iom.int/news/iom-mediterranean-arrivals-reach-110699-2019-deaths-reach-1283-world-deaths-fall.

(62)  Se även de skyldigheter som fastställs i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas), 1979 års internationella sjöräddningskonvention och 1989 års internationella konvention om bärgning.

(63)  Europadomstolens dom av den 24 maj 1988 i målet Müller m.fl. mot Schweiz, punkterna 27 och 33; Europadomstolens dom av den 8 juli 1999 i målet Karatas mot Turkiet; Europadomstolens dom av den 22 oktober 2007 i målet Lindon, Otchakovsky–Laurens och July mot Frankrike.

(64)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(65)  Förenade målen C-203/15 och C-698/15, Tele2 Sverige, och de förenade målen C-293/12 och C-594/12, Digital Rights Ireland.

(66)  https://rm.coe.int/factsheet-human-rights-and-corruption/16808d9c83.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/126 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/126

---

P9_TA(2020)0329

Den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om den försämrade människorättssituationen i Algeriet, särskilt fallet med journalisten Khaled Drareni (2020/2880(RSP))

(2021/C 425/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Algeriet, särskilt resolutionerna av den 28 november 2019 om situationen för de grundläggande friheterna i Algeriet (1), och av den 30 april 2015 om fängslandet av aktivister för arbetstagares och mänskliga rättigheter i Algeriet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Algeriet, särskilt resolutionerna av den 28 november 2019 om situationen för de grundläggande friheterna i Algeriet (1), och av den 30 april 2015 om fängslandet av aktivister för arbetstagares och mänskliga rättigheter i Algeriet (2),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2019 av den 15 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2019 av den 15 juni 2020,

| — | med beaktande av Internationella juristkommissionens briefingdokument Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process, som offentliggjordes i oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella juristkommissionens briefingdokument Flawed and inadequate: Algeria’s Constitutional Amendment Process, som offentliggjordes i oktober 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 29 september 2020, undertecknad av 31 lokala, regionala och internationella organisationer i det civila samhället, som fördömer ingripandena mot det civila samhället i Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 29 september 2020, undertecknad av 31 lokala, regionala och internationella organisationer i det civila samhället, som fördömer ingripandena mot det civila samhället i Algeriet,

| — | med beaktande av de fyra meddelanden som FN:s råd för mänskliga rättigheter och dess mandat för särskilda förfaranden sände till den algeriska regeringen mellan den 30 mars och den 16 september 2020 om våldsamma och godtyckliga gripanden, orättvisa rättegångar och repressalier mot människorättsförsvarare och fredliga aktivister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra meddelanden som FN:s råd för mänskliga rättigheter och dess mandat för särskilda förfaranden sände till den algeriska regeringen mellan den 30 mars och den 16 september 2020 om våldsamma och godtyckliga gripanden, orättvisa rättegångar och repressalier mot människorättsförsvarare och fredliga aktivister,

| — | med beaktande av associeringsavtalet EU–Algeriet, särskilt artikel 2, som stadgar att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter måste utgöra en väsentlig del av avtalet och vara vägledande för avtalsparternas inhemska och internationella politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet EU–Algeriet, särskilt artikel 2, som stadgar att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter måste utgöra en väsentlig del av avtalet och vara vägledande för avtalsparternas inhemska och internationella politik,

| — | med beaktande av det 11:e sammanträdet för associeringsrådet EU–Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 11:e sammanträdet för associeringsrådet EU–Algeriet,

| — | med beaktande av de gemensamma partnerskapsprioriteringar som Algeriet och Europeiska unionen antog inom ramen för den reviderade europeiska grannskapspolitiken den 13 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma partnerskapsprioriteringar som Algeriet och Europeiska unionen antog inom ramen för den reviderade europeiska grannskapspolitiken den 13 mars 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2020 om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, och särskilt EU-mekanismen för människorättsförsvarare, som inrättats för att skydda och stödja journalister och mediearbetare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2020 om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, och särskilt EU-mekanismen för människorättsförsvarare, som inrättats för att skydda och stödja journalister och mediearbetare,

| — | med beaktande av den algeriska strafflagen, särskilt artiklarna 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 och 196 a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den algeriska strafflagen, särskilt artiklarna 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 och 196 a,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och om yttrandefrihet online och offline, samt av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, om dödsstraff, om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och om yttrandefrihet online och offline, samt av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och konventionen om barnets rättigheter, alla fyra ratificerade av EU:s medlemsstater och Algeriet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och konventionen om barnets rättigheter, alla fyra ratificerade av EU:s medlemsstater och Algeriet,

| — | med beaktande av yttrande 7/2020 om frihetsberövandet av Fadel Breika, som antogs av FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande (UNWGAD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 7/2020 om frihetsberövandet av Fadel Breika, som antogs av FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande (UNWGAD),

| — | med beaktande av den tredje allmänna periodiska översynen av Algeriet som FN:s råd för de mänskliga rättigheterna antog vid sitt 36:e möte den 21 och 22 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje allmänna periodiska översynen av Algeriet som FN:s råd för de mänskliga rättigheterna antog vid sitt 36:e möte den 21 och 22 september 2017,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av 2020 års globala pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års globala pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I början av februari 2019 inleddes en aldrig tidigare skådad proteströrelse (Hirak) i Algeriet som reaktion på möjligheten till en femte mandatperiod för den dåvarande presidenten, Abdelaziz Bouteflika. Fredliga demonstrationer mot regeringens korruption och med krav på en civil stat, ett oberoende rättsväsende, demokratiska reformer, transparens och en inkluderande ram för att förbereda för fria val ägde rum regelbundet i hela landet på fredagar och tisdagar, och fortsatte under ett helt år, även under valprocessen. Dessa omfattande demonstrationer varje vecka upphörde frivilligt i mars 2020 på grund av covid-19-pandemin, men proteströrelsen har fortsatt på sociala medier. |
| --- | --- |

A.

I början av februari 2019 inleddes en aldrig tidigare skådad proteströrelse (Hirak) i Algeriet som reaktion på möjligheten till en femte mandatperiod för den dåvarande presidenten, Abdelaziz Bouteflika. Fredliga demonstrationer mot regeringens korruption och med krav på en civil stat, ett oberoende rättsväsende, demokratiska reformer, transparens och en inkluderande ram för att förbereda för fria val ägde rum regelbundet i hela landet på fredagar och tisdagar, och fortsatte under ett helt år, även under valprocessen. Dessa omfattande demonstrationer varje vecka upphörde frivilligt i mars 2020 på grund av covid-19-pandemin, men proteströrelsen har fortsatt på sociala medier.

| B. | Efter president Bouteflikas avgång den 2 april 2019, som svar på Hirak-rörelsen, och efter två därpå följande uppskjutna val, då den militära ledningen spelade en framträdande roll, höll Algeriet ett presidentval den 12 december 2019, som gjorde att den före detta premiärministern Abdelmadjid Tebboune blev president. Hirak-rörelsen fördömde förteckningen över kandidater på grund av deras kopplingar till den tidigare administrationen och bojkottade valet, där det officiella valdeltagandet var under 40 procent. |
| --- | --- |

B.

Efter president Bouteflikas avgång den 2 april 2019, som svar på Hirak-rörelsen, och efter två därpå följande uppskjutna val, då den militära ledningen spelade en framträdande roll, höll Algeriet ett presidentval den 12 december 2019, som gjorde att den före detta premiärministern Abdelmadjid Tebboune blev president. Hirak-rörelsen fördömde förteckningen över kandidater på grund av deras kopplingar till den tidigare administrationen och bojkottade valet, där det officiella valdeltagandet var under 40 procent.

| C. | Frihetsberövanden av politiska skäl och godtyckliga gripanden av fredliga Hirak-aktivister och fackföreningsaktivister samt journalister har ökat sedan sommaren 2019, i strid med de grundläggande rättigheterna till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande. Censuren, rättegångarna och de stränga straffen för oberoende medier, som ofta anklagas för att ha förbindelser med främmande makter mot den nationella säkerheten, blir allt värre trots att Bouteflikas regering officiellt är över. De säkerhetsrestriktioner som infördes för att bekämpa covid-19-pandemin har bidragit till skärpta kontroller, och myndigheterna använder dem till att ytterligare begränsa det medborgerliga utrymmet, hämma det fredliga oliktänkandet och inskränka yttrandefriheten. |
| --- | --- |

C.

Frihetsberövanden av politiska skäl och godtyckliga gripanden av fredliga Hirak-aktivister och fackföreningsaktivister samt journalister har ökat sedan sommaren 2019, i strid med de grundläggande rättigheterna till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande. Censuren, rättegångarna och de stränga straffen för oberoende medier, som ofta anklagas för att ha förbindelser med främmande makter mot den nationella säkerheten, blir allt värre trots att Bouteflikas regering officiellt är över. De säkerhetsrestriktioner som infördes för att bekämpa covid-19-pandemin har bidragit till skärpta kontroller, och myndigheterna använder dem till att ytterligare begränsa det medborgerliga utrymmet, hämma det fredliga oliktänkandet och inskränka yttrandefriheten.

| D. | Mot bakgrund av det förtryck som sker just nu i Algeriet kommer det fram fler och fler anklagelser om tortyr på polisstationer och i generaldirektoratet för inre säkerhet i Alger, såsom i fallet med fången Walid Nekkiche. |
| --- | --- |

D.

Mot bakgrund av det förtryck som sker just nu i Algeriet kommer det fram fler och fler anklagelser om tortyr på polisstationer och i generaldirektoratet för inre säkerhet i Alger, såsom i fallet med fången Walid Nekkiche.

| E. | Mellan den 30 mars och den 16 april 2020 skickades tre meddelanden till den algeriska regeringen genom FN:s särskilda förfarande angående godtyckliga och våldsamma gripanden, orättvisa rättegångar samt repressalier mot människorättsförsvarare och fredliga aktivister, med ett fjärde meddelande den 27 augusti 2020 angående Mohamed Khaled Drareni. |
| --- | --- |

E.

Mellan den 30 mars och den 16 april 2020 skickades tre meddelanden till den algeriska regeringen genom FN:s särskilda förfarande angående godtyckliga och våldsamma gripanden, orättvisa rättegångar samt repressalier mot människorättsförsvarare och fredliga aktivister, med ett fjärde meddelande den 27 augusti 2020 angående Mohamed Khaled Drareni.

| F. | Mohamed Khaled Drareni, korrespondent för TV5 Monde, företrädare för Reportrar utan gränser och direktör för nyhetswebbplatsen Casbah Tribune, dömdes i augusti 2020 till tre års fängelse och böter på 50 000 algeriska dinar för att ha filmat poliser som attackerar demonstranter i Alger. Han åtalades officiellt för att ha ”uppviglat en obeväpnad sammankomst” och ”undergrävt det nationella territoriets integritet”. Den 15 september 2020 sänktes hans straff till två år efter överklagan. Den 16 september 2020 fördömde de särskilda rapportörerna och arbetsgruppen för FN:s särskilda förfaranden hans fängelsestraff i starkast möjliga ordalag, uppmanade de algeriska myndigheterna att omedelbart frige honom och beskrev den fällande domen som en uppenbar kränkning av yttrandefriheten, friheten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten. |
| --- | --- |

F.

Mohamed Khaled Drareni, korrespondent för TV5 Monde, företrädare för Reportrar utan gränser och direktör för nyhetswebbplatsen Casbah Tribune, dömdes i augusti 2020 till tre års fängelse och böter på 50 000 algeriska dinar för att ha filmat poliser som attackerar demonstranter i Alger. Han åtalades officiellt för att ha ”uppviglat en obeväpnad sammankomst” och ”undergrävt det nationella territoriets integritet”. Den 15 september 2020 sänktes hans straff till två år efter överklagan. Den 16 september 2020 fördömde de särskilda rapportörerna och arbetsgruppen för FN:s särskilda förfaranden hans fängelsestraff i starkast möjliga ordalag, uppmanade de algeriska myndigheterna att omedelbart frige honom och beskrev den fällande domen som en uppenbar kränkning av yttrandefriheten, friheten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten.

| G. | Mohamed Khaled Drareni bevakade Hirak-protesterna två gånger i veckan från och med att de började i februari 2019. Hans avslöjanden om den algeriska regeringens hårda tillslag mot fredliga sammankomster och yttrandefriheten ledde till att han greps, förhördes och hotades för sin bevakning av Hirak-protesterna tre gånger före hans fällande dom, mer specifikt den 14 maj 2019, den 9 augusti 2019 och den 9 januari 2020, liksom till mutförsök från regeringstjänstemän vid två tillfällen. Han fick veta att hans senaste frihetsberövande var en sista varning innan han skulle hänskjutas till rättsväsendet. Den 7 mars 2020 greps Mohamed Khaled Drareni under en av Hirak-protesterna. Drareni släpptes den 10 mars 2020 men greps på nytt den 27 mars 2020. |
| --- | --- |

G.

Mohamed Khaled Drareni bevakade Hirak-protesterna två gånger i veckan från och med att de började i februari 2019. Hans avslöjanden om den algeriska regeringens hårda tillslag mot fredliga sammankomster och yttrandefriheten ledde till att han greps, förhördes och hotades för sin bevakning av Hirak-protesterna tre gånger före hans fällande dom, mer specifikt den 14 maj 2019, den 9 augusti 2019 och den 9 januari 2020, liksom till mutförsök från regeringstjänstemän vid två tillfällen. Han fick veta att hans senaste frihetsberövande var en sista varning innan han skulle hänskjutas till rättsväsendet. Den 7 mars 2020 greps Mohamed Khaled Drareni under en av Hirak-protesterna. Drareni släpptes den 10 mars 2020 men greps på nytt den 27 mars 2020.

| H. | Dagen då han greps för första gången häktades över 20 andra fredliga demonstranter. Två av de som arresterades blev gripna för att de viftat med Amazigh-flaggan. Amazigh-flaggan används av många under Hirak-protesterna. General Ahmed Gaid Salah förbjöd användningen av flaggan i juni 2019. Under de senaste månaderna har tidigare regimtjänstemän inlett en smutskastningskampanj mot befolkningen i regionen Kabilye, som huvudsakligen består av folkgruppen Amazigh, vilket skulle kunna leda till etniska splittringar inom Hirak-rörelsen. Amazigh-aktivister och Hirak-aktivister, bland annat Yacine Mebarki, utsätts fortfarande för godtyckliga gripanden för att de uttrycker avvikande religiösa och politiska åsikter. |
| --- | --- |

H.

Dagen då han greps för första gången häktades över 20 andra fredliga demonstranter. Två av de som arresterades blev gripna för att de viftat med Amazigh-flaggan. Amazigh-flaggan används av många under Hirak-protesterna. General Ahmed Gaid Salah förbjöd användningen av flaggan i juni 2019. Under de senaste månaderna har tidigare regimtjänstemän inlett en smutskastningskampanj mot befolkningen i regionen Kabilye, som huvudsakligen består av folkgruppen Amazigh, vilket skulle kunna leda till etniska splittringar inom Hirak-rörelsen. Amazigh-aktivister och Hirak-aktivister, bland annat Yacine Mebarki, utsätts fortfarande för godtyckliga gripanden för att de uttrycker avvikande religiösa och politiska åsikter.

| I. | Hirak-protesterna krävde tillbaka det offentliga utrymmet för medborgarna. Särskilt efter att Hirak-rörelsen flyttade online för att förhindra spridningen av covid-19 har inskränkningarna av yttrandefriheten och begränsningarna för journalister skärpts, i synnerhet genom blockering av webbplatser, censur av tv-program och frihetsberövande och trakasserier av journalister, mediechefer och demonstranter som uttrycker sina åsikter på sociala medier, och minst sex nyhetswebbplatser har blockerats på algeriska nätverk i april och maj 2020. |
| --- | --- |

I.

Hirak-protesterna krävde tillbaka det offentliga utrymmet för medborgarna. Särskilt efter att Hirak-rörelsen flyttade online för att förhindra spridningen av covid-19 har inskränkningarna av yttrandefriheten och begränsningarna för journalister skärpts, i synnerhet genom blockering av webbplatser, censur av tv-program och frihetsberövande och trakasserier av journalister, mediechefer och demonstranter som uttrycker sina åsikter på sociala medier, och minst sex nyhetswebbplatser har blockerats på algeriska nätverk i april och maj 2020.

| J. | Lokala rättighetsgrupper uppskattar att minst 200 personer utsattes för godtyckliga gripanden mellan mars och juni 2020 för att de uttryckt sin åsikt eller på grund av påstått stöd till Hirak-rörelsen. Den nationella kommittén för frigivande av fångar (CNLD) dokumenterade minst 91 frihetsberövade samvetsfångar den 17 november 2019, jämfört med 44 i slutet av augusti, varav ett antal sitter i häkte på obestämd tid. Risken för ett utbrott av covid-19 i fängelserna utgör ett ytterligare hot mot de som frihetsberövats för att ha uttryckt sina politiska åsikter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin krävde FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, den 25 mars 2020 att politiska fångar och de som frihetsberövats för att ha uttryckt kritiska åsikter skulle friges. |
| --- | --- |

J.

Lokala rättighetsgrupper uppskattar att minst 200 personer utsattes för godtyckliga gripanden mellan mars och juni 2020 för att de uttryckt sin åsikt eller på grund av påstått stöd till Hirak-rörelsen. Den nationella kommittén för frigivande av fångar (CNLD) dokumenterade minst 91 frihetsberövade samvetsfångar den 17 november 2019, jämfört med 44 i slutet av augusti, varav ett antal sitter i häkte på obestämd tid. Risken för ett utbrott av covid-19 i fängelserna utgör ett ytterligare hot mot de som frihetsberövats för att ha uttryckt sina politiska åsikter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin krävde FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, den 25 mars 2020 att politiska fångar och de som frihetsberövats för att ha uttryckt kritiska åsikter skulle friges.

| K. | Sedan januari 2020 har aktivister, särskilt Feminicides-dz, registrerat 41 kvinnomord. Kvinnorättsrörelser har under 2020 intensifierat sina anmälningar av det ökande våldet mot kvinnor och antalet kvinnomord och krävt en översyn av den befintliga lagstiftningen, särskilt familjelagen och ett antal artiklar i strafflagen, för att garantera full jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

K.

Sedan januari 2020 har aktivister, särskilt Feminicides-dz, registrerat 41 kvinnomord. Kvinnorättsrörelser har under 2020 intensifierat sina anmälningar av det ökande våldet mot kvinnor och antalet kvinnomord och krävt en översyn av den befintliga lagstiftningen, särskilt familjelagen och ett antal artiklar i strafflagen, för att garantera full jämställdhet mellan kvinnor och män.

| L. | I april 2020 antog Algeriet också ändringar av strafflagen genom lag 20-06, som ytterligare inskränker och kriminaliserar utövandet av grundläggande rättigheter såsom pressfriheten, yttrandefriheten och föreningsfriheten med den påhittade motiveringen att de är ”falska nyheter” som undergräver den algeriska staten. De algeriska myndigheterna använder i allt större utsträckning vagt formulerade artiklar i strafflagen, bland annat de som lades till i april 2020, för att åtala personer som utövar sina rättigheter till åsikts- och yttrandefrihet, sin rätt att delta i fredliga sammankomster och sin föreningsfrihet. Förstagångsförbrytare kan dömas till högst fem års fängelse om brottet begicks under ”en period av nedstängning för folkhälsan eller en naturkatastrof, biologisk katastrof, teknisk katastrof eller annan typ av katastrof”. |
| --- | --- |

L.

I april 2020 antog Algeriet också ändringar av strafflagen genom lag 20-06, som ytterligare inskränker och kriminaliserar utövandet av grundläggande rättigheter såsom pressfriheten, yttrandefriheten och föreningsfriheten med den påhittade motiveringen att de är ”falska nyheter” som undergräver den algeriska staten. De algeriska myndigheterna använder i allt större utsträckning vagt formulerade artiklar i strafflagen, bland annat de som lades till i april 2020, för att åtala personer som utövar sina rättigheter till åsikts- och yttrandefrihet, sin rätt att delta i fredliga sammankomster och sin föreningsfrihet. Förstagångsförbrytare kan dömas till högst fem års fängelse om brottet begicks under ”en period av nedstängning för folkhälsan eller en naturkatastrof, biologisk katastrof, teknisk katastrof eller annan typ av katastrof”.

| M. | I samband med förtrycket av det medborgerliga utrymmet har de algeriska myndigheterna gått vidare med en uppifrån-och-ned-process för ändring av konstitutionen, som påstås vara en del av president Tebbounes åtagande vid sitt tillträde om att ”bygga ett nytt Algeriet” som svar på Hirak-protesterna, men som saknar brett stöd i hela det algeriska samhället och som har kritiserats av oberoende civilsamhällesorganisationer för att den strider mot internationella normer för delaktighet, deltagande, transparens och suveränitet i konstitutionsprocesser. De samtidiga massgripandena av aktivister från civilsamhället och journalister gjorde att processen för ändring av konstitutionen tappade legitimitet i medborgarnas ögon. |
| --- | --- |

M.

I samband med förtrycket av det medborgerliga utrymmet har de algeriska myndigheterna gått vidare med en uppifrån-och-ned-process för ändring av konstitutionen, som påstås vara en del av president Tebbounes åtagande vid sitt tillträde om att ”bygga ett nytt Algeriet” som svar på Hirak-protesterna, men som saknar brett stöd i hela det algeriska samhället och som har kritiserats av oberoende civilsamhällesorganisationer för att den strider mot internationella normer för delaktighet, deltagande, transparens och suveränitet i konstitutionsprocesser. De samtidiga massgripandena av aktivister från civilsamhället och journalister gjorde att processen för ändring av konstitutionen tappade legitimitet i medborgarnas ögon.

| N. | Algeriet höll en folkomröstning den 1 november 2020 om ändringen av konstitutionen, inbegripet en begränsning av presidentskapet till två ämbetsperioder. Folkomröstningen resulterade i Algeriets lägsta valdeltagande sedan landet blev självständigt 1962, med ett officiellt valdeltagande på 23,7 procent. Den nya konstitutionen godkändes officiellt av 66,8 procent av väljarna. Den nya konstitutionen ska nu ratificeras när presidenten återvänder till Algeriet. |
| --- | --- |

N.

Algeriet höll en folkomröstning den 1 november 2020 om ändringen av konstitutionen, inbegripet en begränsning av presidentskapet till två ämbetsperioder. Folkomröstningen resulterade i Algeriets lägsta valdeltagande sedan landet blev självständigt 1962, med ett officiellt valdeltagande på 23,7 procent. Den nya konstitutionen godkändes officiellt av 66,8 procent av väljarna. Den nya konstitutionen ska nu ratificeras när presidenten återvänder till Algeriet.

| O. | Algeriets konstitution bibehåller villkoret för pressfrihet, som officiellt beviljas i artikel 54 i den reviderade konstitutionen, nämligen respekt för ”nationens traditioner och religiösa, moraliska och kulturella värden”. Sådana inskränkningar av pressfriheten strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Algeriet har ratificerat. I den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna anges att inga mediekanaler kan straffas för att ha kritiserat ett politiskt eller socialt system. Ändringen inför också en farlig förändring genom att arméns politiska roll och makt förankras i konstitutionen. Den konstitutionella reformen bibehåller även presidentskapets dominans över alla institutioner, inbegripet rättsväsendet. |
| --- | --- |

O.

Algeriets konstitution bibehåller villkoret för pressfrihet, som officiellt beviljas i artikel 54 i den reviderade konstitutionen, nämligen respekt för ”nationens traditioner och religiösa, moraliska och kulturella värden”. Sådana inskränkningar av pressfriheten strider mot den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Algeriet har ratificerat. I den allmänna kommentaren nr 34 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna anges att inga mediekanaler kan straffas för att ha kritiserat ett politiskt eller socialt system. Ändringen inför också en farlig förändring genom att arméns politiska roll och makt förankras i konstitutionen. Den konstitutionella reformen bibehåller även presidentskapets dominans över alla institutioner, inbegripet rättsväsendet.

| P. | Den nationella unionen för fredsdomare (SNM) har fördömt de algeriska myndigheternas genomgripande och otillbörliga användning av häktning. Personal inom rättsväsendet utsattes för yrkesmässiga sanktioner efter att de frikänt fredliga aktivister eller efter att de krävt respekt för rättsväsendets oberoende från de verkställande myndigheterna. |
| --- | --- |

P.

Den nationella unionen för fredsdomare (SNM) har fördömt de algeriska myndigheternas genomgripande och otillbörliga användning av häktning. Personal inom rättsväsendet utsattes för yrkesmässiga sanktioner efter att de frikänt fredliga aktivister eller efter att de krävt respekt för rättsväsendets oberoende från de verkställande myndigheterna.

| Q. | Algeriet rankades 2020 på plats 146 av 180 i det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser, fem platser lägre än 2019 och 27 platser lägre än 2015. |
| --- | --- |

Q.

Algeriet rankades 2020 på plats 146 av 180 i det internationella pressfrihetsindexet från Reportrar utan gränser, fem platser lägre än 2019 och 27 platser lägre än 2015.

| R. | Algeriet är en viktig partner för Europeiska unionen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken med viktiga politiska, ekonomiska och mellanmänskliga intressen i landet och regionen. Prioriteringarna för partnerskapet EU–Algeriet är ett uttryck för ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

R.

Algeriet är en viktig partner för Europeiska unionen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken med viktiga politiska, ekonomiska och mellanmänskliga intressen i landet och regionen. Prioriteringarna för partnerskapet EU–Algeriet är ett uttryck för ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer med kraft upptrappningen av godtyckliga och olagliga gripanden, frihetsberövanden och rättsliga trakasserier av journalister, människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar, advokater, aktivister från det civila samhället och andra fredliga aktivister i Algeriet, vilket inte har gett utrymme för politisk dialog om den odemokratiska konstitutionella översynen och utövandet av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten. Parlamentet fördömer användningen av nödåtgärder i samband med covid-19-pandemin som en förevändning för att begränsa det algeriska folkets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige Mohamed Khaled Drareni och alla dem som frihetsberövats och åtalats för att ha utövat sin rätt till yttrandefrihet, både online och offline, och till mötes- och föreningsfrihet, däribland Yacine Mebarki, Abdellah Benaoum, Mohamed Tadjadit, Abdelkrim Zeghileche, Walid Kechida, Brahim Laalami, Aissa Chouha, Zoheir Kaddam, Walid Nekkiche, Nourreddine Khimoud och Hakim Addad. Parlamentet upprepar uppmaningen från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, mot bakgrund av covid-19-pandemin, att omedelbart frige alla politiska fångar och dem som frihetsberövats för att ha uttryckt avvikande åsikter. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att häva blockeringen av medieföretag och sätta stopp för gripanden och frihetsberövanden av politiska aktivister, journalister och människorättsförsvarare och alla andra som uttrycker avvikande åsikter eller kritik mot regeringen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten, inbegripet friheten för journalister och medborgarjournalister att rapportera, analysera och kommentera protester eller andra missnöjesyttringar mot regeringen eller statliga institutioner eller enskilda personer, är avgörande för en fullt demokratisk politisk övergång. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med alla algeriska medborgare – kvinnor och män med olika geografisk, socioekonomisk och etnisk bakgrund – som fredligt har demonstrerat sedan februari 2019 för att kräva en civilt kontrollerad stat, folklig suveränitet, respekt för rättsstatsprincipen, social rättvisa och jämställdhet. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de algeriska myndigheterna att upphöra med alla former av hot, rättsliga trakasserier, kriminalisering eller godtyckliga gripanden och frihetsberövanden av kritiska journalister, bloggare, människorättsförsvarare, advokater och aktivister, och att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa och garantera alla rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, mediefrihet samt tanke-, samvets- och religions- och trosfrihet, som garanteras i Algeriets konstitution och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Algeriet har undertecknat och ratificerat. Parlamentet fördömer alla former av övervåld från brottsbekämpande tjänstemäns sida för att upplösa fredliga protester. Parlamentet uppmanar Algeriets myndigheter att genomföra en oberoende undersökning av samtliga fall där säkerhetsstyrkorna använt sig av övervåld och att ställa förövarna till svars. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att genomföra sina internationella åtaganden inom ramen för FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Uncat). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att sedan parlamentet antog sin resolution av den 28 november 2019 har vissa politiska aktivister tillfälligt släppts, såsom oppositionsföreträdarna Karim Tabbou, Mustapha Bendjema och Khaled Tazaghart. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att säkerställa att det skapas ett fritt medborgarutrymme som möjliggör en verklig politisk dialog och inte kriminaliserar utövandet av de grundläggande friheterna, genom att anta ny lagstiftning som är helt i linje med internationella normer och som inte medger undantag som är olagliga enligt folkrätten, särskilt de konventioner som Algeriet har ratificerat, inbegripet konventionerna från Internationella arbetsorganisationen (ILO). Parlamentet betonar att detta fria medborgarutrymme är en förutsättning för ett demokratiskt och civilt ledarskap i Algeriet. Parlamentet beklagar djupt att utländska reportrar fortfarande stöter på administrativa hinder och andra stötestenar när det gäller att få pressvisum för att arbeta i landet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att respekten för de demokratiska principer och grundläggande rättigheter som fastställs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna är en av grundsatserna i associeringsavtalet mellan EU och Algeriet från 2005. Parlamentet understryker att den pågående politiska övergången måste garantera att algerier av alla kön och alla geografiska, socioekonomiska och etniska bakgrunder, inbegripet imazighen, har rätt att delta fullt ut i den demokratiska processen och att utöva sin rätt att delta i skötseln av offentliga angelägenheter, bland annat genom att vända trenden mot ett minskat utrymmet för ett oberoende civilt samhälle, journalistik och politisk aktivism. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro över nya restriktiva lagar, såsom lag 20-06, som godtyckligt kriminaliserar spridningen av ”falska nyheter” som undergräver offentliga tjänstemäns anseende och finansieringen av föreningar. Parlamentet betonar att denna lag innehåller flera bestämmelser som strider mot internationella normer för yttrandefrihet och föreningsfrihet, däribland artiklarna 19 och 22 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de algeriska myndigheterna att se över den nuvarande restriktiva lagen 12–06 från 2012 om föreningar och lag 91–19 från 1991 om offentliga möten och demonstrationer, som inför ett system med förhandstillstånd, och att se till att den berörda administrativa myndigheten utan dröjsmål utfärdar ett registreringsbevis till en rad civilsamhällesorganisationer, icke-statliga organisationer, religiösa organisationer och välgörenhetsorganisationer som har ansökt om omregistrering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar de ändringar av Algeriets strafflag som gjordes i april 2020 och som begränsar press-, yttrande- och föreningsfriheten. Parlamentet uppmanar med kraft de algeriska myndigheterna att se över strafflagen, särskilt artiklarna 75, 79, 95a, 98, 100, 144, 144a, 144a2, 146 och 196a, i linje med ICCPR och ACHPR, i syfte att stoppa kriminaliseringen av yttrande-, mötes- och föreningsfriheten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att artikel 4 och 223 i den reviderade konstitutionen stärker tamazights ställning som nationellt och officiellt språk. Parlamentet betonar att sådana förklaringar inte får vara ett sätt att bortse från de strukturella problem som tamazight som står inför eller att försöka splittra Hirak-rörelsen. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att se till att arabiska och tamazight behandlas lika enligt lagen. Parlamentet uppmanar den algeriska regeringen att upphäva förbudet mot att visa Amazigh-flaggan och att omedelbart frige alla som sitter fängslade för att ha visat Amazigh-symboler. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder de algeriska advokater och andra rättstillämpare som fortsätter att sträva efter att upprätthålla högsta möjliga rättvisa trots omständigheterna och de risker som detta medför. Parlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att fullt ut garantera rättsväsendets oberoende och opartiskhet samt att upphöra med och förbjuda alla former av begränsningar, otillbörlig påverkan, påtryckningar, hot eller inblandning i det rättsliga beslutsfattandet och andra rättsliga frågor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att säkerställa både fullständig ansvarsskyldighet och civil och demokratisk kontroll av de väpnade styrkorna och att de i praktiken underordnas en lagligt inrättad civil myndighet, och att garantera att militärens roll är tillräckligt definierad i konstitutionen och uttryckligen begränsad till frågor som rör det nationella försvaret. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de algeriska myndigheterna att ge internationella människorättsorganisationer och FN:s särskilda förfaranden tillträde till landet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker oro över de administrativa hinder som drabbar religiösa minoriteter i Algeriet, och framför allt över förordning 06-03. Parlamentet uppmanar Algeriets regering att se över förordning 06-03, för att få den att stämma bättre överens med landets konstitution och med dess internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, framför allt artikel 18 i ICCPR. Parlamentet begär att religionsfriheten ska respekteras för alla religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att EU placerar människorättssituationen i centrum för sina kontakter med de algeriska myndigheterna, särskilt under det kommande associeringsrådet EU-Algeriet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att upprätta och tillhandahålla en förteckning över enskilda fall som ger anledning till särskild oro, däribland de som nämns i denna resolution, och att regelbundet rapportera till parlamentet om framstegen med att lösa dessa fall. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter stödja civilsamhällsgrupper, människorättsförsvarare, journalister och demonstranter, bland annat genom att inta en mer bestämd offentlig ståndpunkt om respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i Algeriet, genom att tydligt och offentligt fördöma människorättskränkningar, genom att uppmana myndigheterna att frige godtyckligt frihetsberövade personer och upphöra med överdriven användning av frihetsberövande före häktning, genom att begära tillgång till frihetsberövade personer och övervaka rättegångar mot aktivister, journalister och människorättsförsvarare och att noggrant övervaka människorättssituationen i Algeriet med hjälp av alla tillgängliga instrument. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av förbindelserna mellan EU och Algeriet då Algeriet är en viktig granne och partner. Parlamentet påminner om vikten av starka och djupa förbindelser mellan EU och Algeriet och bekräftar sitt åtagande att främja dessa förbindelser, på grundval av full respekt för gemensamma värden såsom respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen och mediefrihet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s delegation i Alger, Algeriets regering, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Europarådet. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2019)0072.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0188.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/132 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/132

---

P9_TA(2020)0330

Situationen i Etiopien

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om situationen i Etiopien (2020/2881(RSP))

(2021/C 425/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Etiopien,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från Josep Borrell, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om den senaste tidens händelser i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från Josep Borrell, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om den senaste tidens händelser i Etiopien,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2020 från Josep Borrell, vice ordförande/hög representant, och Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, om Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2020 från Josep Borrell, vice ordförande/hög representant, och Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, om Etiopien,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 november 2020 från Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, Tigray conflict: EU humanitarian support to Ethiopian refugees reaching Sudan (Tigray-konflikten: EU:s humanitära stöd till etiopiska flyktingar som når Sudan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 november 2020 från Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, Tigray conflict: EU humanitarian support to Ethiopian refugees reaching Sudan (Tigray-konflikten: EU:s humanitära stöd till etiopiska flyktingar som når Sudan),

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 november 2020 från FN:s generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 november 2020 från FN:s generalsekreterare,

| — | med beaktande av uttalandena av den 6 och 13 november 2020 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, om Tigray, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 6 och 13 november 2020 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, om Tigray,

| — | med beaktande av de informella samtalen den 24 november 2020 i FN:s säkerhetsråd om den pågående konflikten i Etiopiens Tigray-region, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de informella samtalen den 24 november 2020 i FN:s säkerhetsråd om den pågående konflikten i Etiopiens Tigray-region,

| — | med beaktande av lägesrapporten från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) om Etiopien, som offentliggjordes den 11 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) om Etiopien, som offentliggjordes den 11 november 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från Moussa Faki Mahamat, ordförande för Afrikanska unionens kommission, om situationen i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från Moussa Faki Mahamat, ordförande för Afrikanska unionens kommission, om situationen i Etiopien,

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 november 2020 från medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 november 2020 från EU-medlemsstaternas utrikesministrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 november 2020 från EU-medlemsstaternas utrikesministrar,

| — | med beaktande av Demokratiska förbundsrepubliken Etiopiens författning, som antogs den 8 december 1994, särskilt bestämmelserna i kapitel III om grundläggande fri- och rättigheter, mänskliga rättigheter och demokratiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Demokratiska förbundsrepubliken Etiopiens författning, som antogs den 8 december 1994, särskilt bestämmelserna i kapitel III om grundläggande fri- och rättigheter, mänskliga rättigheter och demokratiska rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den pågående väpnade konflikten mellan Etiopiens federala regering och Tigray-regionens regionala förvaltning, under ledning av Tigray People’s Liberation Front (TPLF), har orsakat hundratals civila dödsfall och masstvångsförflyttningar av människor. |
| --- | --- |

A.

Den pågående väpnade konflikten mellan Etiopiens federala regering och Tigray-regionens regionala förvaltning, under ledning av Tigray People’s Liberation Front (TPLF), har orsakat hundratals civila dödsfall och masstvångsförflyttningar av människor.

| B. | Den 4 november 2020 utlyste Etiopiens regering ett undantagstillstånd och inledde militära operationer i norra Tigray-regionen dagen efter att TPLF enligt rapporter hade attackerat den federala regeringens militärbas i Tigray-regionen. Sedan dess har väpnade sammandrabbningar ägt rum mellan de federala styrkorna (den federala armén, Amhara-regionens särskilda polisstyrka och lokal milis i Amhara) å ena sidan, och de regionala styrkorna (Tigray-regionens särskilda polisstyrka och milis) som är lojala mot TPLF, å andra sidan. |
| --- | --- |

B.

Den 4 november 2020 utlyste Etiopiens regering ett undantagstillstånd och inledde militära operationer i norra Tigray-regionen dagen efter att TPLF enligt rapporter hade attackerat den federala regeringens militärbas i Tigray-regionen. Sedan dess har väpnade sammandrabbningar ägt rum mellan de federala styrkorna (den federala armén, Amhara-regionens särskilda polisstyrka och lokal milis i Amhara) å ena sidan, och de regionala styrkorna (Tigray-regionens särskilda polisstyrka och milis) som är lojala mot TPLF, å andra sidan.

| C. | De politiska skiljaktigheterna mellan PP och TPLF förstärktes ytterligare när den federala regeringen sköt upp nationella val, som hade planerats till maj 2020, på grund av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

C.

De politiska skiljaktigheterna mellan PP och TPLF förstärktes ytterligare när den federala regeringen sköt upp nationella val, som hade planerats till maj 2020, på grund av covid-19-krisen.

| D. | I september 2020 höll den TPLF-ledda regionala förvaltningen i Tigray-regionen sitt eget val, som förklarades olagligt av Etiopiens regering eftersom dess mandatperiod skulle upphöra i slutet av september 2020. Det federala parlamentet ansåg att valprocessen i Tigray-regionen var olaglig. Tigray-regionens ledning tillkännagav att den inte längre erkände den federala förvaltningen eller dess lagar. Den 3 november 2020 stämplade det federala parlamentet TPLF som en ”terroristgrupp”. |
| --- | --- |

D.

I september 2020 höll den TPLF-ledda regionala förvaltningen i Tigray-regionen sitt eget val, som förklarades olagligt av Etiopiens regering eftersom dess mandatperiod skulle upphöra i slutet av september 2020. Det federala parlamentet ansåg att valprocessen i Tigray-regionen var olaglig. Tigray-regionens ledning tillkännagav att den inte längre erkände den federala förvaltningen eller dess lagar. Den 3 november 2020 stämplade det federala parlamentet TPLF som en ”terroristgrupp”.

| E. | Den 8 november 2020 vände sig TPLF till Afrikanska unionen för att föreslå samtal, men den federala regeringen uteslöt alla möjligheter till förhandlingar med TPLF och avvisade internationella uppmaningar om dialog och medling, med motiveringen att Tigray-konflikten är en inre angelägenhet som inte bör internationaliseras. EU har erbjudit sitt stöd för att bidra till en nedtrappning av spänningarna, en återgång till dialog och säkerställande av rättsstatsprincipen i hela Etiopien. |
| --- | --- |

E.

Den 8 november 2020 vände sig TPLF till Afrikanska unionen för att föreslå samtal, men den federala regeringen uteslöt alla möjligheter till förhandlingar med TPLF och avvisade internationella uppmaningar om dialog och medling, med motiveringen att Tigray-konflikten är en inre angelägenhet som inte bör internationaliseras. EU har erbjudit sitt stöd för att bidra till en nedtrappning av spänningarna, en återgång till dialog och säkerställande av rättsstatsprincipen i hela Etiopien.

| F. | År 2018 uppnådde Abiy Ahmed ett historiskt fredsavtal med Eritrea som innebar slutet på ett över tio år långt avbrott i de diplomatiska och kommersiella förbindelserna mellan de två länderna. Abiys regering vidtog betydande åtgärder för att frige journalister och politiska fångar, låta tidigare förbjudna oppositionsgrupper verka och anta nya lagar om organisationer i det civila samhället och om bekämpning av terrorism. Regeringen har nyligen kritiserats på grund av frihetsberövandet av oppositionspolitiker. Oro kvarstår över antagandet av en ny lag som syftar till att bekämpa hatpropaganda och desinformation, och som kan påverka yttrandefriheten negativt. |
| --- | --- |

F.

År 2018 uppnådde Abiy Ahmed ett historiskt fredsavtal med Eritrea som innebar slutet på ett över tio år långt avbrott i de diplomatiska och kommersiella förbindelserna mellan de två länderna. Abiys regering vidtog betydande åtgärder för att frige journalister och politiska fångar, låta tidigare förbjudna oppositionsgrupper verka och anta nya lagar om organisationer i det civila samhället och om bekämpning av terrorism. Regeringen har nyligen kritiserats på grund av frihetsberövandet av oppositionspolitiker. Oro kvarstår över antagandet av en ny lag som syftar till att bekämpa hatpropaganda och desinformation, och som kan påverka yttrandefriheten negativt.

| G. | Vissa politiska grupper med koppling till etniska grupper i Etiopien som känner sig marginaliserade av Etiopiens federalistiska regeringssystem, hävdar att detta system har lett till etnisk favorisering och diskriminering. |
| --- | --- |

G.

Vissa politiska grupper med koppling till etniska grupper i Etiopien som känner sig marginaliserade av Etiopiens federalistiska regeringssystem, hävdar att detta system har lett till etnisk favorisering och diskriminering.

| H. | Efter att Hachalu Hundessa, sångare och aktivist från Oromo-regionen, dog i juni 2020 bröt omfattande våldsamheter ut, och hundratals människor dödades och greps. Den 1 november 2020 dödades mer än 50 personer från amharafolket i attacker mot tre byar som allmänt anses ha varit etniskt motiverade och eventuellt utförda av Oromo Liberation Army (OLA), en utbrytarmilis från Oromo Liberation Front (OLF). |
| --- | --- |

H.

Efter att Hachalu Hundessa, sångare och aktivist från Oromo-regionen, dog i juni 2020 bröt omfattande våldsamheter ut, och hundratals människor dödades och greps. Den 1 november 2020 dödades mer än 50 personer från amharafolket i attacker mot tre byar som allmänt anses ha varit etniskt motiverade och eventuellt utförda av Oromo Liberation Army (OLA), en utbrytarmilis från Oromo Liberation Front (OLF).

| I. | Enligt National Amhara Movement förbjöd de etiopiska myndigheterna fredliga demonstrationer – mot etniskt motiverade mord – som skulle ha ägt rum den 28 oktober 2020. |
| --- | --- |

I.

Enligt National Amhara Movement förbjöd de etiopiska myndigheterna fredliga demonstrationer – mot etniskt motiverade mord – som skulle ha ägt rum den 28 oktober 2020.

| J. | Enligt internationella människorättsorganisationer har flera fall av urskillningslöst dödande av civila i olika delar av Tigray ägt rum sedan konflikten bröt ut, inklusive en massaker nattetid den 9 november 2020 i Mai-Kadra i Tigray-regionen, där mördandet av hundratals civila skulle kunna utgöra krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

J.

Enligt internationella människorättsorganisationer har flera fall av urskillningslöst dödande av civila i olika delar av Tigray ägt rum sedan konflikten bröt ut, inklusive en massaker nattetid den 9 november 2020 i Mai-Kadra i Tigray-regionen, där mördandet av hundratals civila skulle kunna utgöra krigsförbrytelser.

| K. | Enligt internationella människorättsorganisationer har tigreanska invånare på andra håll i landet avstängts från sina jobb och hindrats från att flyga utomlands. Det finns rapporter om fysisk och digital övervakning, godtyckliga massgripanden och frihetsberövanden. |
| --- | --- |

K.

Enligt internationella människorättsorganisationer har tigreanska invånare på andra håll i landet avstängts från sina jobb och hindrats från att flyga utomlands. Det finns rapporter om fysisk och digital övervakning, godtyckliga massgripanden och frihetsberövanden.

| L. | Tigray-regionens president bekräftade att hans styrkor hade avfyrat raketer mot Eritreas flygplats i Asmara. |
| --- | --- |

L.

Tigray-regionens president bekräftade att hans styrkor hade avfyrat raketer mot Eritreas flygplats i Asmara.

| M. | De dödliga striderna mellan Etiopiens federala styrkor och TPLF har väckt internationell oro över riskerna för intensifierade befintliga eller nya säkerhetssituationer i Etiopien, vilket skulle kunna få återverkningar på grannländer och eventuellt destabilisera hela regionen på Afrikas horn. Etiopien har dragit tillbaka trupper från Somalia som bekämpade islamistiska rebeller. Kenyas myndigheter har höjt säkerheten vid gränsen till Etiopien av rädsla för ökade spänningar. |
| --- | --- |

M.

De dödliga striderna mellan Etiopiens federala styrkor och TPLF har väckt internationell oro över riskerna för intensifierade befintliga eller nya säkerhetssituationer i Etiopien, vilket skulle kunna få återverkningar på grannländer och eventuellt destabilisera hela regionen på Afrikas horn. Etiopien har dragit tillbaka trupper från Somalia som bekämpade islamistiska rebeller. Kenyas myndigheter har höjt säkerheten vid gränsen till Etiopien av rädsla för ökade spänningar.

| N. | EU:s utvecklingssamarbete med Etiopien är ett av de största i världen och uppgår till 815 miljoner euro för perioden 2014–2020. Etiopien är också en av de största mottagarna av stöd från EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, med över 271,5 miljoner euro för perioden 2015–2019. Under 2020 ger EU 44,29 miljoner euro till humanitära projekt i Etiopien genom att stödja tillhandahållandet av livräddande bistånd till internflyktingar som har tvingats lämna sina hem på grund av våld eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

N.

EU:s utvecklingssamarbete med Etiopien är ett av de största i världen och uppgår till 815 miljoner euro för perioden 2014–2020. Etiopien är också en av de största mottagarna av stöd från EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, med över 271,5 miljoner euro för perioden 2015–2019. Under 2020 ger EU 44,29 miljoner euro till humanitära projekt i Etiopien genom att stödja tillhandahållandet av livräddande bistånd till internflyktingar som har tvingats lämna sina hem på grund av våld eller naturkatastrofer.

| O. | FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) har begärt att få tillträde till Tigray-regionen, som fortfarande är helt isolerad (internet- och telefonförbindelser har stängts av) sedan striderna inleddes. Enligt FN:s flyktingkommissariat begränsar bristen på el, telekommunikationer och bränsle och kontanter alla humanitära biståndsinsatser i Tigray och i övriga Etiopien, inbegripet för att ta hand om de som har skadats och dödats i striderna. |
| --- | --- |

O.

FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) har begärt att få tillträde till Tigray-regionen, som fortfarande är helt isolerad (internet- och telefonförbindelser har stängts av) sedan striderna inleddes. Enligt FN:s flyktingkommissariat begränsar bristen på el, telekommunikationer och bränsle och kontanter alla humanitära biståndsinsatser i Tigray och i övriga Etiopien, inbegripet för att ta hand om de som har skadats och dödats i striderna.

| P. | Redan innan striderna inleddes var 15,2 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd i Etiopien, 2 miljoner av dem i Tigray-regionen. Tigray-regionen är den femte mest befolkade regionen i Etiopien med över 6 miljoner invånare, 100 000 internflyktingar och 96 000 eritreanska flyktingar. Regionen har flera stora flyktingläger, och icke-statliga organisationer uppger att 44 % av de som bor där är barn. |
| --- | --- |

P.

Redan innan striderna inleddes var 15,2 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd i Etiopien, 2 miljoner av dem i Tigray-regionen. Tigray-regionen är den femte mest befolkade regionen i Etiopien med över 6 miljoner invånare, 100 000 internflyktingar och 96 000 eritreanska flyktingar. Regionen har flera stora flyktingläger, och icke-statliga organisationer uppger att 44 % av de som bor där är barn.

| Q. | Etiopien har undertecknat Cotonouavtalet, och artikel 96 i avtalet slår fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet. |
| --- | --- |

Q.

Etiopien har undertecknat Cotonouavtalet, och artikel 96 i avtalet slår fast att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utgör ett väsentligt inslag i AVS–EU-samarbetet.

| R. | Striderna har lett till att tusentals människor på båda sidor har dödats och skadats och till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot internationell humanitär rätt. Den 22 november 2020 hade, enligt FN:s flyktingkommissariat, mer än 38 500 flyktingar flytt konflikten och passerat gränsen till Sudan. FN har varnat för en ”omfattande humanitär kris”, och dess organ planerar för att eventuellt ta emot 200 000 flyktingar under en sexmånadersperiod. Striderna leder också till intern tvångsförflyttning av befolkningen. FN:s flyktingkommissariat har redan uppmanat de båda parterna i konflikten att öppna korridorer så att människor kan lämna området samtidigt som förnödenheter tillhandahålls. Internationella humanitära organisationer på fältet är dåligt utrustade och har brist på förnödenheter som behövs för att ta hand om nyanlända flyktingar och våldsoffer. FN:s organ söker 50 miljoner US-dollar i omedelbar finansiering som ska användas för att tillhandahålla livsmedel och inrätta nya läger. Kommissionen mobiliserar inledningsvis 4 miljoner euro i katastrofbistånd för att hjälpa de fördrivna människor som anländer i Sudan. |
| --- | --- |

R.

Striderna har lett till att tusentals människor på båda sidor har dödats och skadats och till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot internationell humanitär rätt. Den 22 november 2020 hade, enligt FN:s flyktingkommissariat, mer än 38 500 flyktingar flytt konflikten och passerat gränsen till Sudan. FN har varnat för en ”omfattande humanitär kris”, och dess organ planerar för att eventuellt ta emot 200 000 flyktingar under en sexmånadersperiod. Striderna leder också till intern tvångsförflyttning av befolkningen. FN:s flyktingkommissariat har redan uppmanat de båda parterna i konflikten att öppna korridorer så att människor kan lämna området samtidigt som förnödenheter tillhandahålls. Internationella humanitära organisationer på fältet är dåligt utrustade och har brist på förnödenheter som behövs för att ta hand om nyanlända flyktingar och våldsoffer. FN:s organ söker 50 miljoner US-dollar i omedelbar finansiering som ska användas för att tillhandahålla livsmedel och inrätta nya läger. Kommissionen mobiliserar inledningsvis 4 miljoner euro i katastrofbistånd för att hjälpa de fördrivna människor som anländer i Sudan.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över den senaste tidens händelser i Etiopien, inbegripet det pågående våldet och anklagelserna om allvarliga kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet beklagar djupt den pågående väpnade konflikten mellan Etiopiens federala regering och Tigrays regionala förvaltning under ledning av TPLF. Parlamentet uppmanar båda parter att förbinda sig till ett omedelbart eldupphör och att lösa politiska meningsskiljaktigheter med demokratiska medel inom ramen för landets konstitution i syfte att finna en varaktig fredlig lösning, inrätta en mekanism för att övervaka eldupphör, och arbeta för att skapa nationellt samförstånd genom en inkluderande dialog. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med offren och familjerna till de drabbade. Parlamentet beklagar djupt förlusten av människoliv och dödandet av oskyldiga civila och de utomrättsliga avrättningarna, oavsett vem som ligger bakom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens centralregering och TPLF att vidta omedelbara åtgärder för att trappa ned konflikten. Parlamentet insisterar på att alla aktörer strikt ska följa en säkerhetsstrategi som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att biståndsarbetare för närvarande har mycket svårt att få tillträde till området. Parlamentet uppmanar Etiopiens regering att ge humanitära organisationer omedelbart och obegränsat tillträde till konfliktområden för att säkerställa humanitärt bistånd. Parlamentet varnar för faran för en allvarlig humanitär kris i landet, liksom i grannländerna och i regionen i stort. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar med oro det ultimatum som premiärminister Abiy utfärdade till Tigrays styrkor när han uppmanade dem att ge upp och förklarade att i annat fall skulle ett militärt angrepp mot den regionala huvudstaden Mekelle genomföras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att avsiktliga angrepp mot civila utgör krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar styrkor på båda sidor att respektera internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, och att säkerställa att människor i drabbade områden skyddas. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter i konflikten och regionala myndigheter att minimera skadan för civilbefolkningen, och att alltid säkerställa grundläggande tjänster och ge civila tillgång till dem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar med stor oro att spänningarna mellan olika etniska grupper och våldet ökar i Etiopien. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att de etiopiska och tigreanska myndigheterna utövar ett ansvarsfullt ledarskap genom att främja en inkluderande politisk miljö för alla aktörer och etniska grupper. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de federala myndigheterna att upphöra med godtyckliga gripanden och övervakning eller med att på andra sätt rikta in sig på etniska grupper. Parlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att vidta kraftfulla åtgärder mot all etnisk profilering och att säkerställa skyddet av etniska minoriteter i hela landet. Parlamentet uppmanar Etiopiens regering att genomföra reformer som skyddar de mänskliga rättigheterna och garanterar lika tillgång till statliga tjänster och resurser för alla etniska grupper. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är djupt oroat över den ökande spridningen av felaktig information och användningen av hatpropaganda som ställer etniska grupper mot varandra och ger näring åt den nuvarande konflikten i Tigray. Parlamentet uppmanar alla parter som är inblandade i konflikten att avstå från att använda provocerande språk och hatpropaganda både på och utanför internet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen nationella och lokala myndigheter, medieorganisationer och allmänheten att avstå från anstiftan till våld mot, diskriminering av eller fientlighet mot utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Etiopiens grannländer, inklusive Eritrea, såväl som andra länder i den större regionen, såsom länderna i Nilbäckenet, att avstå från alla politiska och militära ingripanden som skulle kunna underblåsa konflikten. Parlamentet betonar att underlåtenhet att göra detta riskerar att destabilisera hela den större regionen, med katastrofala konsekvenser för internationell fred och säkerhet. Parlamentet understryker att Etiopiens grannländer kan spela en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla diplomatiskt stöd för en nedtrappning av konflikten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för medling under ledning av Afrikanska unionen och nedtrappningsinsatser på initiativ av AU:s sydafrikanska ordförandeskap, framför allt utnämningen av tre särskilda sändebud från AU, och uppmanar alla berörda parter att aktivt samarbeta och engagera sig i AU:s medlingsinsatser. Parlamentet uppmanar de etiopiska myndigheterna att samarbeta med internationella organisationer, såsom Afrikanska unionen, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och Europeiska unionen, för att inleda en inkluderande dialog i syfte att uppnå fred, säkerhet och stabilitet i landet och regionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är djupt oroat över den faktiska nedstängningen av kommunikation i norra Tigray-regionen. Parlamentet uppmanar med kraft Etiopiens regering att återupprätta alla former av kommunikation till Tigray i en handling som ger dess militära operationer i regionen ansvarsskyldighet och transparens, och att tillåta fri kommunikation bland invånarna i Tigray. Parlamentet betonar vikten och behovet av tillgång till information både online och offline, eftersom alla människors rätt att bli informerade och ha tillgång till information är särskilt viktig i en krissituation. Parlamentet kräver med eftertryck att oberoende rapportering om situationen ska tillåtas. Parlamentet insisterar på att oberoende medier ska ges omedelbart tillträde till Tigray. Parlamentet uppmanar med kraft Etiopiens regering att fullständigt respektera yttrandefriheten, föreningsfriheten och pressfriheten, såsom dessa fastställs i Etiopiens konstitution, och att frige journalister och bloggare som har frihetsberövats utan giltig orsak. Parlamentet är fast övertygat om att fredliga protester ingår som ett led i en demokratisk process och att de under inga omständigheter får bemötas med överdrivet bruk av maktmedel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar alla parter i konflikten att garantera en säker och fri rörlighet för civilbefolkningen och se till att mötesfriheten upprätthålls. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla parter som är inblandade i konflikten i norra Tigray-regionen att garantera oberoende människorättsobservatörer obegränsat tillträde för att säkerställa att internationella människorättsnormer upprätthålls. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att i hög grad samarbeta med relevanta aktörer för att genomföra en transparent utredning av massakern i Mai-Kadra, och begär att förövarna av detta brott ställs till svars och lagförs utan dröjsmål. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar de etiopiska federala myndigheterna att genomföra en grundlig, oberoende, effektiv och opartisk utredning av alla mord och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet användning av övervåld, godtyckliga frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden, och uppmanar de tigreanska myndigheterna att samarbeta i dessa utredningar. Parlamentet uppmanar alla etiopiska myndigheter att aktivt bekämpa straffrihet. Parlamentet påminner den etiopiska regeringen om dess skyldighet att garantera de grundläggande rättigheterna, inklusive tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis och oberoende rättegång, såsom föreskrivs i Afrikanska stadgan och andra internationella och regionala människorättsinstrument, däribland Cotonouavtalet. Parlamentet insisterar på att de etiopiska myndigheterna ska se till att en rättvis och opartisk rättsstatlighet respekteras och upprätthålls i hela Etiopien. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ett nära samarbete mellan EU:s humanitära biståndsorgan och FN:s flyktingkommissariat, och ett fortsatt stöd från flyktingkommissariatet till de flyktingar som har flytt från denna kris, inklusive nära de områden som de har flytt ifrån. Parlamentet påminner om att Etiopiens regering är ansvarig för tryggheten och säkerheten för flyktingar och internflyktingar på dess territorium. Parlamentet påminner om att över 96 000 eritreanska flyktingar till största delen befinner sig i flyktingläger i Tigray-regionen. Parlamentet stöder vädjandena från det internationella samfundet och humanitära organisationer om ett ökat bistånd till flyktingar och fördrivna personer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att stödja Sudans regering och lokala myndigheter i deras snabba bemötande av uppmaningarna att ta emot de etiopiska flyktingar som flyr undan striderna i Tigray-regionen. Parlamentet uttrycker sin uppskattning över att Sudan är berett att välkomna flyktingar som flyr konflikten. Parlamentet understryker det skriande behovet av förberedelser inför ankomsten av upp till 200 000 flyktingar i Sudan. Parlamentet konstaterar att Etiopien är ett viktigt destinations-, transit- och ursprungsland för migranter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla finansierade projekt som inleds inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika respekterar de mänskliga rättigheterna, särskilt migranters och internflyktingars rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en brådskande mobilisering och en strukturerad och samordnad användning av ytterligare resurser från EU:s och dess medlemsstaters sida för att ta itu med allomfattande behov som utlösts av konflikten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den etiopiska regeringens åtagande att hålla allmänna val 2021. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska aktörer i hela landet att delta i en politisk dialog med medborgare från hela det politiska, ideologiska, regionala och etniska spektrumet före valet. Parlamentet understryker bestämt att fria, rättvisa, inkluderande och trovärdiga val endast kan hållas i en atmosfär som är fri från hot, våld och trakasserier, med garanterad yttrande- och föreningsfrihet, i linje med internationella normer. Parlamentet beklagar att åtagandet om fria val har undergrävts av frihetsberövandet av flera oppositionspolitiker från hela det politiska spektrumet sedan juni 2020 och av kränkningar av rätten till en rättvis rättegång som undergräver de frihetsberövandes rätt till en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar myndigheterna att frige alla frihetsberövade såvida de inte anklagas för rättsligt erkända brott och kan åtalas i enlighet med internationella standarder för en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker sitt engagemang för Etiopiens enighet och territoriella integritet, och uppmanar alla aktörer i Etiopien att arbeta för en fredlig lösning på alla konflikter inom landet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda alla nödvändiga diplomatiska medel för att samarbeta med de federala och regionala myndigheterna samt med regionala partner och multilaterala institutioner för att lösa konflikten på ett fredligt sätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska utrikestjänsten, Etiopiens federala regering och parlament, de tigreanska myndigheterna, Republiken Sudans regering, Igad-medlemsstaternas regeringar, Afrikanska unionen och dess medlemsstater, Panafrikanska parlamentet och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

22.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/137 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/137

---

P9_TA(2020)0331

De fortsatta människorättskränkningarna i Belarus, särskilt mordet på Raman Bandarenka

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om de fortsatta människorättskränkningarna i Belarus, särskilt mordet på Raman Bandarenka (2020/2882(RSP))

(2021/C 425/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus, särskilt resolutionerna av den 17 september 2020 om situationen i Belarus (1), av den 4 oktober 2018 om försämringen av mediefriheten i Vitryssland, särskilt fallet Charta 97 (2), av den 19 april 2018 om Vitryssland (3), av den 6 april 2017 om situationen i Vitryssland (4) och av den 24 november 2016 om situationen i Vitryssland (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus, särskilt resolutionerna av den 17 september 2020 om situationen i Belarus (1), av den 4 oktober 2018 om försämringen av mediefriheten i Vitryssland, särskilt fallet Charta 97 (2), av den 19 april 2018 om Vitryssland (3), av den 6 april 2017 om situationen i Vitryssland (4) och av den 24 november 2016 om situationen i Vitryssland (5),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förbindelserna med Belarus (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förbindelserna med Belarus (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2020, som tilldelades den demokratiska oppositionen i Belarus den 22 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2020, som tilldelades den demokratiska oppositionen i Belarus den 22 oktober 2020,

| — | med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman den 13 augusti 2020 och uttalandet från ledarna för de fem politiska grupperna den 17 augusti 2020 om situationen i Belarus efter det så kallade presidentvalet den 9 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman den 13 augusti 2020 och uttalandet från ledarna för de fem politiska grupperna den 17 augusti 2020 om situationen i Belarus efter det så kallade presidentvalet den 9 augusti 2020,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 oktober 2020 och av den 16 oktober 2020 samt rådets slutsatser om Belarus av den 12 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 oktober 2020 och av den 16 oktober 2020 samt rådets slutsatser om Belarus av den 12 oktober 2020,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 6 november 2020 om att lägga till 15 företrädare för de belarusiska myndigheterna, däribland Aljaksandr Lukasjenka, till förteckningen över personer som omfattas av sanktioner, vilket innebär att sammanlagt 59 belarusier nu omfattas av reseförbud och frysning av tillgångar; med beaktande av rådets beslut av den 17 februari 2020 om att förlänga 2004 års EU-vapenembargo mot vapen och utrustning som kan användas för internt förtryck i Belarus (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 6 november 2020 om att lägga till 15 företrädare för de belarusiska myndigheterna, däribland Aljaksandr Lukasjenka, till förteckningen över personer som omfattas av sanktioner, vilket innebär att sammanlagt 59 belarusier nu omfattas av reseförbud och frysning av tillgångar; med beaktande av rådets beslut av den 17 februari 2020 om att förlänga 2004 års EU-vapenembargo mot vapen och utrustning som kan användas för internt förtryck i Belarus (7),

| — | med beaktande av de viktigaste resultaten från det extra mötet i rådet (utrikes frågor) den 14 augusti 2020 och slutsatserna av den 19 augusti 2020 från Europeiska rådets ordförande om situationen i Belarus efter presidentvalet den 9 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste resultaten från det extra mötet i rådet (utrikes frågor) den 14 augusti 2020 och slutsatserna av den 19 augusti 2020 från Europeiska rådets ordförande om situationen i Belarus efter presidentvalet den 9 augusti 2020,

| — | med beaktande av den senaste tidens många förklaringar och uttalanden om Belarus från vice ordföranden/den höga representanten, särskilt av den 11 augusti 2020 och den 17 augusti 2020, samt tidigare uttalanden från Europeiska utrikestjänstens talesperson om tillämpningen av dödsstraffet i Belarus, i synnerhet uttalandet av den 13 november 2020 om Raman Bandarenkas död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste tidens många förklaringar och uttalanden om Belarus från vice ordföranden/den höga representanten, särskilt av den 11 augusti 2020 och den 17 augusti 2020, samt tidigare uttalanden från Europeiska utrikestjänstens talesperson om tillämpningen av dödsstraffet i Belarus, i synnerhet uttalandet av den 13 november 2020 om Raman Bandarenkas död,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten av den 7 september 2020 om godtyckliga och oförklarade gripanden och frihetsberövanden av politiska skäl samt den höga representantens förklaring, på Europeiska unionens vägnar, av den 11 september 2020 om upptrappningen av våldet och hoten mot medlemmar av samordningsrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten av den 7 september 2020 om godtyckliga och oförklarade gripanden och frihetsberövanden av politiska skäl samt den höga representantens förklaring, på Europeiska unionens vägnar, av den 11 september 2020 om upptrappningen av våldet och hoten mot medlemmar av samordningsrådet,

| — | med beaktande av FN:s uttalanden om situationen i Belarus, särskilt uttalandena från FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter av den 13 augusti 2020 och den 19 november 2020 och från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 augusti 2020, den 11 september 2020 och den 13 november 2020, samt uttalandena under den brådskande debatten om människorättssituationen vid människorättsrådets 45:e sammanträde den 18 september 2020; |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s uttalanden om situationen i Belarus, särskilt uttalandena från FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter av den 13 augusti 2020 och den 19 november 2020 och från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 augusti 2020, den 11 september 2020 och den 13 november 2020, samt uttalandena under den brådskande debatten om människorättssituationen vid människorättsrådets 45:e sammanträde den 18 september 2020;

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Belarus av den 17 juli 2020 samt resolutionen av den 17 september 2020 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Belarus inför och efter presidentvalet 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Belarus av den 17 juli 2020 samt resolutionen av den 17 september 2020 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Belarus inför och efter presidentvalet 2020,

| — | med beaktande av rapporten av den 5 november 2020 från rapportören för Moskvamekanismen inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om påstådda människorättskränkningar i samband med presidentvalet den 9 augusti 2020 i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 5 november 2020 från rapportören för Moskvamekanismen inom ramen för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om påstådda människorättskränkningar i samband med presidentvalet den 9 augusti 2020 i Belarus,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fredliga protester och strejker av aldrig tidigare skådat slag pågår alltjämt i Belarus över 100 dagar efter att de inleddes. Detta visar på hur omfattande missnöjet och mobiliseringen i det belarusiska samhället är efter den massiva förfalskning av valresultatet och de människorättskränkningar som landets enväldiga regim gjort sig skyldig till. De ihållande protesterna kulminerar på helgerna med s.k. enighetsmarscher. Protesterna är av en omfattning som aldrig tidigare skådats i den belarusiska historien med hundratusentals deltagare. |
| --- | --- |

A.

Fredliga protester och strejker av aldrig tidigare skådat slag pågår alltjämt i Belarus över 100 dagar efter att de inleddes. Detta visar på hur omfattande missnöjet och mobiliseringen i det belarusiska samhället är efter den massiva förfalskning av valresultatet och de människorättskränkningar som landets enväldiga regim gjort sig skyldig till. De ihållande protesterna kulminerar på helgerna med s.k. enighetsmarscher. Protesterna är av en omfattning som aldrig tidigare skådats i den belarusiska historien med hundratusentals deltagare.

| B. | De belarusiska myndigheterna har reagerat på de legitima och fredliga protesterna med våld, repression, systematiska hot, trakasserier, inskränkningar av grundläggande friheter och omänsklig behandling såsom tortyr och sexuellt våld mot människor som frihetsberövats under protesterna, däribland människorättsförsvarare. Människorättsförsvarare har dokumenterat över 500 fall av tortyr och misshandel. Flera människor saknas eller har påträffats döda, bland andra Aljaksandr Tarajkouski, Kanstantsin Sjysjmakou, Artsjom Parukou, Aljaksandr Vichor och Henadz Sjutau. Belarus är det enda land i Europa som fortfarande verkställer dödsstraff. |
| --- | --- |

B.

De belarusiska myndigheterna har reagerat på de legitima och fredliga protesterna med våld, repression, systematiska hot, trakasserier, inskränkningar av grundläggande friheter och omänsklig behandling såsom tortyr och sexuellt våld mot människor som frihetsberövats under protesterna, däribland människorättsförsvarare. Människorättsförsvarare har dokumenterat över 500 fall av tortyr och misshandel. Flera människor saknas eller har påträffats döda, bland andra Aljaksandr Tarajkouski, Kanstantsin Sjysjmakou, Artsjom Parukou, Aljaksandr Vichor och Henadz Sjutau. Belarus är det enda land i Europa som fortfarande verkställer dödsstraff.

| C. | Över 25 000 belarusier beräknas ha frihetsberövats vid något tillfälle för att ha protesterat mot regimen, både före och efter valet den 9 augusti 2020, däribland äldre, kvinnor och barn. Senast frihetsberövades över 1 000 människor under fredliga protester den 8 och 15 november 2020. Det finns över 125 politiska fångar i Belarus. |
| --- | --- |

C.

Över 25 000 belarusier beräknas ha frihetsberövats vid något tillfälle för att ha protesterat mot regimen, både före och efter valet den 9 augusti 2020, däribland äldre, kvinnor och barn. Senast frihetsberövades över 1 000 människor under fredliga protester den 8 och 15 november 2020. Det finns över 125 politiska fångar i Belarus.

| D. | Raman Bandarenka, en 31-årig konstlärare, blev kvällen den 11 november 2020 brutalt slagen av en grupp civilklädda maskerade män som enligt uppgift hade nära kopplingar till Lukasjenkas regim. Slagen mot Bandarenka fortsatte i häktet, och efter två timmar fördes han med skador i huvudet till sjukhus där han avled dagen därpå. Myndigheterna försöker fly undan sitt ansvar genom att hävda att Raman Bandarenka blev slagen av ”bekymrade medborgare” och genom att åtala de båda personer, en läkare och en journalist, som slog larm om händelsen. |
| --- | --- |

D.

Raman Bandarenka, en 31-årig konstlärare, blev kvällen den 11 november 2020 brutalt slagen av en grupp civilklädda maskerade män som enligt uppgift hade nära kopplingar till Lukasjenkas regim. Slagen mot Bandarenka fortsatte i häktet, och efter två timmar fördes han med skador i huvudet till sjukhus där han avled dagen därpå. Myndigheterna försöker fly undan sitt ansvar genom att hävda att Raman Bandarenka blev slagen av ”bekymrade medborgare” och genom att åtala de båda personer, en läkare och en journalist, som slog larm om händelsen.

| E. | De belarusiska myndigheterna underlät att vidta de omedelbara åtgärder som krävs enligt lag för att utreda brottet, och över 1 100 människor som hedrade Bandarenkas minne frihetsberövades runt om i Belarus de efterföljande dagarna. Företrädare för den ortodoxa och katolska kyrkan blev av Belarus undersökningskommitté underrättade om att de bröt mot lagen när de fördömde säkerhetsstyrkornas förstörelse av Raman Bandarenkas minnesplats. |
| --- | --- |

E.

De belarusiska myndigheterna underlät att vidta de omedelbara åtgärder som krävs enligt lag för att utreda brottet, och över 1 100 människor som hedrade Bandarenkas minne frihetsberövades runt om i Belarus de efterföljande dagarna. Företrädare för den ortodoxa och katolska kyrkan blev av Belarus undersökningskommitté underrättade om att de bröt mot lagen när de fördömde säkerhetsstyrkornas förstörelse av Raman Bandarenkas minnesplats.

| F. | I stället för att ställa de ansvariga för Raman Bandarenkas död inför rätta åtalar myndigheterna dem som försöker ta reda på sanningen om omständigheterna kring hans död. Allmänna åklagarmyndigheten i Belarus inledde den 19 november 2020 ett brottmål enligt artikel 178.3 i landets strafflag (”avslöjande av konfidentiella medicinska uppgifter med allvarliga konsekvenser”). Katsjaryna Barysevitj, en journalist från den oberoende medieorganisationen TUT.BY som skrev om Raman Bandarenkas död, greps senare. |
| --- | --- |

F.

I stället för att ställa de ansvariga för Raman Bandarenkas död inför rätta åtalar myndigheterna dem som försöker ta reda på sanningen om omständigheterna kring hans död. Allmänna åklagarmyndigheten i Belarus inledde den 19 november 2020 ett brottmål enligt artikel 178.3 i landets strafflag (”avslöjande av konfidentiella medicinska uppgifter med allvarliga konsekvenser”). Katsjaryna Barysevitj, en journalist från den oberoende medieorganisationen TUT.BY som skrev om Raman Bandarenkas död, greps senare.

| G. | Den 12 oktober 2020 tillkännagav det belarusiska inrikesministeriet i ett meddelande att man är beredd att använda skarp ammunition mot demonstranterna. Myndigheterna använde chockgranater och pepparspray, avfyrade gummikulor direkt mot människor och sköt upp i luften vid flera protester. Ständiga transport- och kommunikationshinder, i synnerhet restriktioner i internettillgången, används som ett sätt att förhindra och skingra protester. |
| --- | --- |

G.

Den 12 oktober 2020 tillkännagav det belarusiska inrikesministeriet i ett meddelande att man är beredd att använda skarp ammunition mot demonstranterna. Myndigheterna använde chockgranater och pepparspray, avfyrade gummikulor direkt mot människor och sköt upp i luften vid flera protester. Ständiga transport- och kommunikationshinder, i synnerhet restriktioner i internettillgången, används som ett sätt att förhindra och skingra protester.

| H. | De belarusiska myndigheterna fortsätter med sina våldsamma tillslag mot oberoende belarusiska reportrar och medborgarjournalister och ägnar sig åt att medvetet försöka hindra objektiv rapportering. Enbart den 15 november 2020 greps 23 journalister som rapporterade från protesterna till minne av Raman Bandarenka i olika belarusiska städer. Utländska medier och journalister får inte resa in i Belarus. |
| --- | --- |

H.

De belarusiska myndigheterna fortsätter med sina våldsamma tillslag mot oberoende belarusiska reportrar och medborgarjournalister och ägnar sig åt att medvetet försöka hindra objektiv rapportering. Enbart den 15 november 2020 greps 23 journalister som rapporterade från protesterna till minne av Raman Bandarenka i olika belarusiska städer. Utländska medier och journalister får inte resa in i Belarus.

| I. | Sammanlagt 390 journalister har åtalats under och efter valprocessen, av vilka 77 har avtjänat kortare fängelsestraff på upp till 15 dagar efter anklagelser av administrativ natur. Per den 23 november 2020 sitter 14 journalister bakom lås och bom efter anklagelser av administrativ eller straffrättslig natur enligt Belarusiska journalistförbundet. |
| --- | --- |

I.

Sammanlagt 390 journalister har åtalats under och efter valprocessen, av vilka 77 har avtjänat kortare fängelsestraff på upp till 15 dagar efter anklagelser av administrativ natur. Per den 23 november 2020 sitter 14 journalister bakom lås och bom efter anklagelser av administrativ eller straffrättslig natur enligt Belarusiska journalistförbundet.

| J. | Godtyckliga frihetsberövanden och gripanden av journalister har ofta åtföljts av våldsanvändning och fått till följd att deras arbetsutrustning skadats och beslagtagits och att förberett videomaterial raderats. Kvinnliga journalister har skadats av gummikulor medan de utfört sitt journalistarbete. |
| --- | --- |

J.

Godtyckliga frihetsberövanden och gripanden av journalister har ofta åtföljts av våldsanvändning och fått till följd att deras arbetsutrustning skadats och beslagtagits och att förberett videomaterial raderats. Kvinnliga journalister har skadats av gummikulor medan de utfört sitt journalistarbete.

| K. | Utländska korrespondenter som kommit för att bevaka valet förvägrades ackreditering. Den 2 oktober 2020 drog det belarusiska utrikesministeriet in ackrediteringen för alla utländska journalister i landet och beskrev åtgärden som ett led i en reform av landets bestämmelser och förfaranden för medier. |
| --- | --- |

K.

Utländska korrespondenter som kommit för att bevaka valet förvägrades ackreditering. Den 2 oktober 2020 drog det belarusiska utrikesministeriet in ackrediteringen för alla utländska journalister i landet och beskrev åtgärden som ett led i en reform av landets bestämmelser och förfaranden för medier.

| L. | Belarusiska barn utsätts för repression när deras föräldrar hotas med att förlora vårdnaden på grund av sitt deltagande i protesterna. |
| --- | --- |

L.

Belarusiska barn utsätts för repression när deras föräldrar hotas med att förlora vårdnaden på grund av sitt deltagande i protesterna.

| M. | EU har infört sanktioner mot 40 personer som bär ansvaret för våld, repression och förfalskning av valresultatet i Belarus. Den 6 november 2020 beslutade Europeiska rådet att lägga till 15 företrädare för de belarusiska myndigheterna, däribland president Aljaksandr Lukasjenka och hans son, till förteckningen över personer som omfattas av sanktioner. Ytterligare sanktioner mot personer och företag är under förberedelse. Kärnkraftverket i Astravjets startade sin elproduktion den 3 november 2020, med nya frågetecken kring säkerheten. |
| --- | --- |

M.

EU har infört sanktioner mot 40 personer som bär ansvaret för våld, repression och förfalskning av valresultatet i Belarus. Den 6 november 2020 beslutade Europeiska rådet att lägga till 15 företrädare för de belarusiska myndigheterna, däribland president Aljaksandr Lukasjenka och hans son, till förteckningen över personer som omfattas av sanktioner. Ytterligare sanktioner mot personer och företag är under förberedelse. Kärnkraftverket i Astravjets startade sin elproduktion den 3 november 2020, med nya frågetecken kring säkerheten.

| N. | De belarusiska myndigheterna har hittills underlåtit att utreda rapporter om polisbrutalitet, och straffriheten för människorättskränkningar är alltjämt utbredd. Frånvaron av rättsstatliga principer är ett hinder för offrens rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

N.

De belarusiska myndigheterna har hittills underlåtit att utreda rapporter om polisbrutalitet, och straffriheten för människorättskränkningar är alltjämt utbredd. Frånvaron av rättsstatliga principer är ett hinder för offrens rätt till en rättvis rättegång.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag mordet på Raman Bandarenka och uttrycker sitt deltagande med hans familj och med alla familjer som förlorat anhöriga till följd av Lukasjenkaregimems repression. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver skyndsamma, grundliga, opartiska och oberoende utredningar av Raman Bandarenkas död och av de protestrelaterade dödsfallen i fallen Aljaksandr Tarajkouski, Aljaksandr Vikhor, Artsiom Parukou, Henadz Sjutou och Kanstantsin Sjysjmakou. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de belarusiska myndigheterna att omedelbart frige alla politiska fångar, däribland Artsiom Sarokin och Katsjaryna Barysevitj, som avslöjade en officiell mörkläggning av mordet på Raman Bandarenka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till de belarusiska demonstranterna i deras krav på frihet, demokrati, värdighet och rätten att själva välja sitt öde. Parlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna, hoten och den oproportionerliga användningen av våld mot fredliga demonstranter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart frigivande av den sjukvårdsanställde som överlämnade informationen om Raman Bandarenkas död, som är av allmänintresse, till medierna utan att kränka rättigheterna för offrets familj. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de belarusiska myndigheterna att upphöra med alla former av våld, misshandel, könsrelaterat våld och tortyr mot landets medborgare och fångar, att bevilja dem tillgång till medicinsk och juridisk rådgivning och att omedelbart och villkorslöst frige alla personer som sitter godtyckligt frihetsberövade, bland annat för att ha deltagit i protesterna mot valresultatet eller mot myndigheternas våld eller för att ha uttryckt sitt stöd för dessa protester. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt allt bruk av hot, trakasserier, godtyckliga gripanden och frihetsberövanden samt misshandel mot medborgare och fördömer människorättskränkningar som begås av eller för de statliga myndigheterna i Belarus. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på alla former av trakasserier av medborgare, såsom avsked av anställda eller studenter som deltagit i strejker eller protester, indragning av journalistackreditering, avbrott i samhällsservice som vatten- och elförsörjning i bestraffningssyfte, berövande av vårdnaden om barn, blockering av privata bankkonton och nedsläckning av internet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla anställda vid de brottsbekämpande myndigheterna i Belarus och alla som verkar för de belarusiska myndigheternas räkning att omedelbart sluta använda våld mot civila och att avstå från att verkställa kriminella order och instruktioner om oproportionerlig maktutövning, våld, tortyr och misshandel av medborgare. Parlamentet vill att det införs en särskild definition av tortyr i Belarus strafflag i linje med internationella människorättsnormer, liksom lagändringar för att kriminalisera påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer myndigheternas totala ovilja att utreda några fall av misshandel och tortyr från brottsbekämpande tjänstemäns sida och att samtidigt inleda brottsutredningar mot fredliga demonstranter. Parlamentet understryker att detta vittnar om en avsiktlig och systematisk repressions- och straffrihetspolitik som ytterligare accentueras av att polis och särskilda säkerhetsstyrkor som varit inblandade fortsätter att ta emot högsta tänkbara hedersbetygelser för sitt deltagande i förbrytelserna mot folket. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förkastar resultatet av det så kallade presidentvalet den 9 augusti 2020 och uttrycker sitt entydiga stöd för det belarusiska folket i dess legitima krav på ett omedelbart slut på den auktoritära repressionen, respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, demokratisk representation och politiskt deltagande samt nya, fria och rättvisa val i enlighet med internationella normer och med OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) som valobservatör. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla företag med verksamhet i Belarus att uppvisa särskild aktsamhet och ta sitt ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna i enlighet med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att medborgarnas rätt till mötes-, förenings-, yttrande- och åsiktsfrihet samt mediefriheten måste säkerställas och att de rättsliga och praktiska hinder som begränsar dessa friheter därför måste upphävas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att upprätta rättsstatliga principer för att respektera grundläggande friheter och mänskliga rättigheter samt betydelsen av ett fungerande, oberoende rättsväsen för att säkra rätten till advokat, rättvis rättegång och rättslig prövning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till oberoende medier i Belarus, vars överlevnad och verksamhet är av väsentlig betydelse för att förse den belarusiska allmänheten och hela världssamfundet med objektiv bevakning av händelser i Belarus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer skarpt den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet och kräver ett omedelbart och permanent avskaffande av det samt, i avvaktan på detta, ett moratorium för dödsstraffet och en verklig rätt att överklaga dödsdomar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de belarusiska myndigheterna att upphöra med att angripa, frihetsberöva och demonisera journalister och mediearbetare och att arbeta för ett meningsfullt skydd av mediefriheten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och ge stöd åt en internationell utredning av brott som Lukasjenkaregimen begått mot det belarusiska folket. Parlamentet anser att utredningen bör understödjas av inrättandet av ett centrum för bevisinsamling och en EU-arbetsgrupp med internationella rättsexperter som ska bistå vid framtida internationella utredningar. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och utrikestjänsten att fullt ut stödja de insatser som görs av FN:s råd för mänskliga rättigheter och OSSE:s Moskvamekanism samt människorättsförsvarare och civilsamhälle för att se till att människorättskränkningar dokumenteras och anmäls och att det därefter utkrävs ansvar samt rättvisa för offren. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet fördömer den belarusiska nationalförsamlingens åtgärder när den fråntar medborgare deras medborgarskap av politiska skäl. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet fördömer tillslagen mot kvinnliga människorättsförsvarare, särskilt gripandet av Marfa Rabkova och Marina Kostyljantjenka från människorättscentrumet Viasna, och kräver ett omedelbart slut på könsrelaterade trakasserier av kvinnliga aktivister. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att utdelningen av 2020 års Sacharovpris för tankefrihet till den demokratiska oppositionen i Belarus tills vidare kan ske i form av en ceremoni på distans på grund av pandemin. Parlamentet framhåller dock att en fysisk ceremoni bör anordnas så snart situationen medger det. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet poängterar att de åtgärder som EU och dess medlemsstater vidtagit mot Lukasjenka hittills har varit otillräckliga, och välkomnar rådets beslut att arbeta på ett tredje paket med sanktioner mot företag och oligarker med kopplingar till Lukasjenkaregimen. Parlamentet begär en trovärdig utvidgning av EU:s sanktionsförteckning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är positivt till att omedelbart inleda ett undersökningsuppdrag i Vilnius och Warszawa och att sätta sig i förbindelse med den belarusiska oppositionen för att utforska möjlig verksamhet för medling och demokratistöd. Parlamentet understryker behovet av ytterligare medling och demokratistöd, såsom ett högnivåuppdrag som uppföljning till undersökningsuppdraget. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet vill se en omedelbar frysning av alla överföringar av EU-medel, bl.a. lån från Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, till den nuvarande belarusiska regeringen och till statskontrollerade projekt. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att ställa in förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Belarus till dess att ett fritt och rättvist presidentval har ägt rum. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka biståndet till det belarusiska civilsamhället och att stärka EU:s förbindelser med och stöd till oberoende civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare och oberoende journalister, särskilt frihetsberövade sådana, genom att övervaka deras rättegångar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast inrätta ett stipendieprogram för studenter och forskare som har blivit avregistrerade från belarusiska universitet på grund av sin demokrativänliga hållning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett riktat EU-stödprogram för att hjälpa offren för politiskt förtryck och polisvåld. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet fördömer utvisningen av europeiska diplomater från Belarus och uppmanar EU och medlemsstaterna att överväga att sänka nivån på sina diplomatiska förbindelser med landet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet beklagar djupt de belarusiska myndigheternas begäranden om utlämning av Stsiapan Putsila och Roman Protasevitj, grundarna av de Warszawabaserade kanalerna Telegram Next och Nexta-live, som av den belarusiska statliga säkerhetstjänsten KGB har lagts till förteckningen över personer inblandade i terroristverksamhet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomföra rekommendationerna från rapportören för OSSE:s Moskvamekanism när det gäller beviljande av asyl vid förföljelse som omfattas av Genèvekonventionen. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang medlemsstaterna att ytterligare underlätta viseringsförfarandet för dem som flyr Belarus av politiska skäl samt att ge det stöd och den hjälp som de själva och deras familjer behöver. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer stängningen av medier och strypningen av internettillgången, spridningen av desinformation samt misshandeln, gripandena och hoten riktade mot journalister och bloggare. Parlamentet understryker det belarusiska folkets rätt att få obehindrad gång till information. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja sina instrument för att stödja medier och journalister som utsätts för regimens repression. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet insisterar på att belarusiska arbetstagare måste kunna utöva sin rätt att strejka fredligt utan risk för uppsägning, gripande eller andra repressalier. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar djupt att kärnkraftverket i Astravjets inte uppfyller högsta internationella miljö- och säkerhetsnormer. Parlamentet stöder insatser för att säkerställa europeisk solidaritet i fråga om att förbjuda energiimport från kärnkraftverket i Astravjets till EU-marknaden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att utan ytterligare dröjsmål fastställa heltäckande, effektiva och tidsmässigt välavvägda EU-omfattande restriktiva åtgärder – en ”europeisk Magnitskijlag” – som skulle göra det möjligt att rikta åtgärder mot alla personer samt statliga och icke-statliga aktörer och andra som bär ansvaret för eller är inblandade i grova människorättskränkningar, övergrepp och korruption. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt myndigheterna i Belarus. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0231.

(2)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 18.

(3)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 100.

(4)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 60.

(5)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 135.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0280.

(7)  EUT L 45, 18.2.2020, s. 3.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/143 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/143

---

P9_TA(2020)0332

Ökande spänningar i Varosha efter Turkiets olagliga agerande och det brådskande behovet av återupptagna samtal

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om ökande spänningar i Varosha efter Turkiets olagliga agerande och det brådskande behovet av återupptagna samtal (2020/2844(RSP))

(2021/C 425/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (1) och av den 17 september 2020 om förberedelse av Europeiska rådets extra möte med fokus på den farliga upptrappningen och Turkiets roll i östra Medelhavet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (1) och av den 17 september 2020 om förberedelse av Europeiska rådets extra möte med fokus på den farliga upptrappningen och Turkiets roll i östra Medelhavet (2),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 14 februari 2012 om återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 14 februari 2012 om återbördande av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare (3),

| — | med beaktande av rapporterna från utskottet för framställningar av den 17 juli 2008 efter undersökningsresan till Famagusta på Cypern den 25–28 november 2007 och av den 21 november 2018 efter undersökningsresan till Famagusta på Cypern den 7–8 maj 2018 med anledning av framställning 733/2004, ingiven av Loizos Afxentiou för Famagusta Refugee Movement, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från utskottet för framställningar av den 17 juli 2008 efter undersökningsresan till Famagusta på Cypern den 25–28 november 2007 och av den 21 november 2018 efter undersökningsresan till Famagusta på Cypern den 7–8 maj 2018 med anledning av framställning 733/2004, ingiven av Loizos Afxentiou för Famagusta Refugee Movement,

| — | med beaktande av sina resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar av den 23 september 2008 (4), den 22 april 2009 (5) och den 13 februari 2018 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar av den 23 september 2008 (4), den 22 april 2009 (5) och den 13 februari 2018 (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet,

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 och 16 oktober 2020 samt av tidigare relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 och 16 oktober 2020 samt av tidigare relevanta slutsatser från rådet och Europeiska rådet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 oktober 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om utvecklingen kring Varosha, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 oktober 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om utvecklingen kring Varosha,

| — | med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på Europeiska unionens vägnar, av den 6 oktober 2020 om utvecklingen kring Varosha och av den 15 november 2020 om Varosha, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på Europeiska unionens vägnar, av den 6 oktober 2020 om utvecklingen kring Varosha och av den 15 november 2020 om Varosha,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 oktober 2020 från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamot Ferreira om valprocessen i den turkcypriotiska befolkningsgruppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 oktober 2020 från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamot Ferreira om valprocessen i den turkcypriotiska befolkningsgruppen,

| — | med beaktande av de grundläggande principerna i internationell rätt och FN-stadgan, 1979 års högnivåavtal mellan ledarna för de två befolkningsgrupperna samt relevanta resolutioner om Cypern från FN:s säkerhetsråd, däribland resolutionerna 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) och 2537 (2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de grundläggande principerna i internationell rätt och FN-stadgan, 1979 års högnivåavtal mellan ledarna för de två befolkningsgrupperna samt relevanta resolutioner om Cypern från FN:s säkerhetsråd, däribland resolutionerna 541 (1983), 550 (1984), 789 (1992) och 2537 (2020),

| — | med beaktande av uttalandena från ordföranden för FN:s säkerhetsråd av den 9 oktober 2019 och den 9 oktober 2020 om situationen på Cypern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från ordföranden för FN:s säkerhetsråd av den 9 oktober 2019 och den 9 oktober 2020 om situationen på Cypern,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s generalsekreterare efter hans möte med de två ledarna i Berlin i november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s generalsekreterare efter hans möte med de två ledarna i Berlin i november 2019,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Turkiet är ett kandidatland och en viktig partner till EU. I egenskap av kandidatland förväntas Turkiet upprätthålla högsta standarder i fråga om demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, bl.a. genom att efterleva internationella konventioner. |
| --- | --- |

A.

Turkiet är ett kandidatland och en viktig partner till EU. I egenskap av kandidatland förväntas Turkiet upprätthålla högsta standarder i fråga om demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, bl.a. genom att efterleva internationella konventioner.

| B. | Turkiet är medlem i Nato och bör erinras om sitt ansvar att spela en konstruktiv roll i nedtrappningen av spänningarna. |
| --- | --- |

B.

Turkiet är medlem i Nato och bör erinras om sitt ansvar att spela en konstruktiv roll i nedtrappningen av spänningarna.

| C. | Turkiet reagerade på den misslyckade kuppen 1974, som understöddes av den grekiska juntan, genom att invadera Cypern med sina militära styrkor. Även staden Famagusta invaderades i augusti 1974 och har sedan dess varit olagligt ockuperad. |
| --- | --- |

C.

Turkiet reagerade på den misslyckade kuppen 1974, som understöddes av den grekiska juntan, genom att invadera Cypern med sina militära styrkor. Även staden Famagusta invaderades i augusti 1974 och har sedan dess varit olagligt ockuperad.

| D. | En del av Famagusta stängdes då av och har förblivit obebodd, under direkt kontroll av den turkiska militären. |
| --- | --- |

D.

En del av Famagusta stängdes då av och har förblivit obebodd, under direkt kontroll av den turkiska militären.

| E. | FN anser att det är Turkiet som har ansvaret för status quo i Varosha och att Turkiet därför också bär ansvaret för eventuella försök att ändra Varoshas status i strid med högnivåavtalet från 1979 och FN:s säkerhetsråds resolutioner 550 (1984) och 789 (1992). |
| --- | --- |

E.

FN anser att det är Turkiet som har ansvaret för status quo i Varosha och att Turkiet därför också bär ansvaret för eventuella försök att ändra Varoshas status i strid med högnivåavtalet från 1979 och FN:s säkerhetsråds resolutioner 550 (1984) och 789 (1992).

| F. | I FN:s säkerhetsråds resolution 550 (1984) anges det att alla försök att låta andra människor än Varoshas tidigare invånare bosätta sig i någon del av staden är oacceptabla och att förvaltningen av detta område bör överföras till FN. I FN:s säkerhetsråds resolution 789 (1992) framhålls att Varosha, som en förtroendeskapande åtgärd och i syfte att genomföra resolution 550 (1984), bör återlämnas till sina rättmätiga invånare under kontroll av FN:s fredsbevarande styrka på Cypern. |
| --- | --- |

F.

I FN:s säkerhetsråds resolution 550 (1984) anges det att alla försök att låta andra människor än Varoshas tidigare invånare bosätta sig i någon del av staden är oacceptabla och att förvaltningen av detta område bör överföras till FN. I FN:s säkerhetsråds resolution 789 (1992) framhålls att Varosha, som en förtroendeskapande åtgärd och i syfte att genomföra resolution 550 (1984), bör återlämnas till sina rättmätiga invånare under kontroll av FN:s fredsbevarande styrka på Cypern.

| G. | Återbördandet av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare skulle underlätta ansträngningarna att nå en övergripande lösning på Cypernproblemet. |
| --- | --- |

G.

Återbördandet av den avstängda delen av Famagusta till dess rättmätiga invånare skulle underlätta ansträngningarna att nå en övergripande lösning på Cypernproblemet.

| H. | Den 8 oktober 2020 – efter tillkännagivandet i Ankara den 6 oktober 2020 – förklarades ett område i Varosha vara delvis ”öppet” i samarbete med den nuvarande turkcypriotiske ledaren Ersin Tatar. Detta strider mot tidigare avtal och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

H.

Den 8 oktober 2020 – efter tillkännagivandet i Ankara den 6 oktober 2020 – förklarades ett område i Varosha vara delvis ”öppet” i samarbete med den nuvarande turkcypriotiske ledaren Ersin Tatar. Detta strider mot tidigare avtal och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd.

| I. | I början av september 2019 företog Turkiets utrikesminister Mevlüt Çavuşoğlu ett besök i Varosha och tillkännagav ”öppnandet” av ett turkiskt ”generalkonsulat” i Varoshaområdet. I början av februari 2020 företog Turkiets vicepresident Fuat Oktay ett besök i Varosha för att hålla ett ”toppmöte” om de ”rättsliga, politiska och ekonomiska aspekterna av att på nytt öppna den övergivna staden Varosha”. |
| --- | --- |

I.

I början av september 2019 företog Turkiets utrikesminister Mevlüt Çavuşoğlu ett besök i Varosha och tillkännagav ”öppnandet” av ett turkiskt ”generalkonsulat” i Varoshaområdet. I början av februari 2020 företog Turkiets vicepresident Fuat Oktay ett besök i Varosha för att hålla ett ”toppmöte” om de ”rättsliga, politiska och ekonomiska aspekterna av att på nytt öppna den övergivna staden Varosha”.

| J. | Turkiet har förklarat att landet ensidigt kommer att gå vidare med olika projekt i Varosha och hotar med att förbereda området för en olaglig bosättning. |
| --- | --- |

J.

Turkiet har förklarat att landet ensidigt kommer att gå vidare med olika projekt i Varosha och hotar med att förbereda området för en olaglig bosättning.

| K. | Den turkcypriotiska befolkningsgruppen har en ny ledare, Ersin Tatar, sedan den 18 oktober 2020. Den tidigare turkcypriotiske ledaren, Mustafa Akıncı, spelade en viktig, positiv och historisk roll genom att verka för fred och dialog mellan de båda befolkningsgrupperna på ön. |
| --- | --- |

K.

Den turkcypriotiska befolkningsgruppen har en ny ledare, Ersin Tatar, sedan den 18 oktober 2020. Den tidigare turkcypriotiske ledaren, Mustafa Akıncı, spelade en viktig, positiv och historisk roll genom att verka för fred och dialog mellan de båda befolkningsgrupperna på ön.

| L. | Den 10 november 2020 protesterade tusentals turkcyprioter, ett rekordstort antal, i de norra delarna av Cypern mot Turkiets inblandning i Cypern, bl.a. i Varosha, och krävde frihet, demokrati och respekt för rättigheterna för cyprioter från Varosha. I protesterna deltog även de främsta oppositionsledarna, bl.a. den tidigare turkcypriotiske ledaren Mustafa Akinci. |
| --- | --- |

L.

Den 10 november 2020 protesterade tusentals turkcyprioter, ett rekordstort antal, i de norra delarna av Cypern mot Turkiets inblandning i Cypern, bl.a. i Varosha, och krävde frihet, demokrati och respekt för rättigheterna för cyprioter från Varosha. I protesterna deltog även de främsta oppositionsledarna, bl.a. den tidigare turkcypriotiske ledaren Mustafa Akinci.

| M. | Det besök som Turkiets president Recep Tayyip Erdoğan företog i det ockuperade området på Cypern för att ”ha picknick” i Varosha den 15 november 2020 var en provokativ handling som utlöste extrema reaktioner bland turkcyprioter. |
| --- | --- |

M.

Det besök som Turkiets president Recep Tayyip Erdoğan företog i det ockuperade området på Cypern för att ”ha picknick” i Varosha den 15 november 2020 var en provokativ handling som utlöste extrema reaktioner bland turkcyprioter.

| N. | I alla tidigare förhandlingar, bland annat vid den senaste konferensen om Cypern i Crans-Montana 2017, har Varosha inkluderats bland de områden som skulle återgå till grekcypriotisk förvaltning efter en övergripande lösning på Cypernproblemet på den överenskomna grundvalen med en federation bestående av två befolkningsgrupper och två områden. |
| --- | --- |

N.

I alla tidigare förhandlingar, bland annat vid den senaste konferensen om Cypern i Crans-Montana 2017, har Varosha inkluderats bland de områden som skulle återgå till grekcypriotisk förvaltning efter en övergripande lösning på Cypernproblemet på den överenskomna grundvalen med en federation bestående av två befolkningsgrupper och två områden.

| O. | Den nuvarande turkcypriotiske ledaren Ersin Tatar motsätter sig den övergripande lösningen på Cypernproblemet baserad på en federation av två befolkningsgrupper och två områden, som är det som föreskrivs av FN-parametrarna. Den 15 november 2020 manade president Erdoğan till samtal i syfte att skapa ”två separata stater” på Cypern. |
| --- | --- |

O.

Den nuvarande turkcypriotiske ledaren Ersin Tatar motsätter sig den övergripande lösningen på Cypernproblemet baserad på en federation av två befolkningsgrupper och två områden, som är det som föreskrivs av FN-parametrarna. Den 15 november 2020 manade president Erdoğan till samtal i syfte att skapa ”två separata stater” på Cypern.

| P. | Turkiet fortsätter med sina pågående olagliga, unilaterala militära insatser i östra Medelhavet, i strid med EU-medlemsstaterna Greklands och Cyperns suveränitet. Turkiets direkta engagemang till stöd för Azerbajdzjan i samband med konflikten i Nagorno-Karabach går bortom dess geoekonomiska intressen och speglar en ambitiösare geopolitisk agenda, i likhet med Turkiets insatser i Libyen och Syrien. Det är oroväckande att Turkiets fortsatta och tilltagande distansering från europeiska värden och normer har lett till att förbindelserna mellan EU och Turkiet nått en historiskt låg nivå. |
| --- | --- |

P.

Turkiet fortsätter med sina pågående olagliga, unilaterala militära insatser i östra Medelhavet, i strid med EU-medlemsstaterna Greklands och Cyperns suveränitet. Turkiets direkta engagemang till stöd för Azerbajdzjan i samband med konflikten i Nagorno-Karabach går bortom dess geoekonomiska intressen och speglar en ambitiösare geopolitisk agenda, i likhet med Turkiets insatser i Libyen och Syrien. Det är oroväckande att Turkiets fortsatta och tilltagande distansering från europeiska värden och normer har lett till att förbindelserna mellan EU och Turkiet nått en historiskt låg nivå.

| 1. | Europaparlamentet fördömer Turkiets olagliga verksamhet i Varosha, särskilt det partiella ”öppnandet” av staden. Parlamentet betonar att ett nytt fullbordat faktum undergräver det ömsesidiga förtroendet och utsikterna till en övergripande lösning på Cypernproblemet genom att ändra situationen på plats i negativ riktning, fördjupa splittringen och förankra en permanent delning av Cypern. Parlamentet varnar för varje förändring av status quo i Varosha i strid med ovannämnda resolutioner från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiets regering att upphäva detta beslut och undvika alla unilaterala åtgärder som skulle kunna ge upphov till ytterligare spänningar på ön, i enlighet med uppmaningen nyligen från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet uppmanar Turkiet att dra tillbaka sina styrkor från Cypern, att överföra Varosha-området till dess rättmätiga invånare under tillfällig FN-förvaltning i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 550 (1984) och att avstå från alla åtgärder som ändrar befolkningsbalansen på ön genom en politik med olagliga bosättningar. Parlamentet betonar att EU:s regelverk måste tillämpas på hela ön när Cypernproblemet har lösts. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är fast övertygat om att en hållbar lösning på konflikten endast kan nås genom dialog, diplomati och förhandlingar i en anda av god vilja och i enlighet med folkrätten. Parlamentet upprepar sin åsikt att en hållbar lösning på Cypernproblemet skulle vara till gagn för alla länder i regionen, i första hand Cypern, Grekland och Turkiet. Parlamentet uppmanar rådet att hålla fast vid sin enhetliga ståndpunkt gentemot unilaterala och olagliga åtgärder av Turkiet samt att vidta åtgärder och införa kännbara sanktioner som svar på Turkiets olagliga åtgärder. Parlamentet erinrar om att ytterligare sanktioner endast kan undvikas genom dialog, uppriktigt samarbete och konkreta framsteg på fältet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller uppmaningen från FN:s generalsekreterare om ett återupptagande av förhandlingarna där de avbröts i Crans-Montana 2017 och betonar att detta bör ske på grundval av de två ledarnas gemensamma förklaring av den 11 februari 2014, FN:s generalsekreterares sexpunktsram av den 30 juni 2017 och den i slutet av konferensen uppnådda konvergensen. Parlamentet beklagar att de turkiska myndigheterna på högsta nivå har godkänt tvåstatslösningen och uppmanar med kraft Turkiet att konkret förbinda sig till uppmaningen från FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för en rättvis, övergripande och genomförbar lösning som bygger på en federation av två befolkningsgrupper och två områden med en enda internationell rättskapacitet, en enda suveränitet och ett enda medborgarskap och med politisk jämbördighet mellan de båda befolkningsgrupperna enligt definitionen i de relevanta resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, i överensstämmelse med folkrätten och EU:s regelverk samt på grundval av respekt för de principer som unionen vilar på. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker oro över att det olagliga ”öppnandet” av Varosha syftar till att ändra statusen beträffande egendomsägande i området och därigenom undergräva utsikterna till ett återbördande av Varosha enligt vad som föreskrivs i relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd eller genom en övergripande lösning på Cypernproblemet. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att avstå från att olagligen befolka Varosha med andra människor än dess rättmätiga invånare eller uppmana de rättmätiga invånarna att återvända till sin egendom under förhållanden med militär ockupation. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att direkta samtal under FN:s ledning och på den överenskomna grundvalen förblir det enda alternativet för att nå en lösning som återförenar ön och dess folk, vilket bland annat skulle leda till en normalisering av förbindelserna mellan Cypern och Turkiet, förbättra utsikterna till en avgränsning av den exklusiva ekonomiska zonen mellan Cypern och Turkiet och stärka förbindelserna mellan EU och Turkiet. Parlamentet begär att förhandlingarna om Cyperns återförening under ledning av FN:s generalsekreterare ska återupptas på den överenskomna grundvalen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet stöder både den turkcypriotiska och den grekcypriotiska befolkningsgruppen i deras strävan efter fred och stabilitet och uppmanar kommissionen att skyndsamt genomföra det andra årliga handlingsprogrammet för bistånd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen, som har till syfte att stödja projekt som främjar försoning och förbättrar infrastruktur, miljöskydd och ekonomisk utveckling. Parlamentet efterlyser i synnerhet fortsatt och ökat stöd till det civila samhället i såväl den turkcypriotiska som den grekcypriotiska befolkningsgruppen, både genom EU:s stödprogram och mer strukturellt som en del av den nya fleråriga budgetramen, särskilt genom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv roll när det gäller att framgångsrikt slutföra de FN-ledda förhandlingarna, bland annat genom att utse en representant till FN:s förmedlingsuppdrag, och att samordna sina insatser med parlamentet för att övertyga Turkiet om att upphöra med sin olagliga verksamhet i Varosha. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker sitt stöd för Cyperns territoriella integritet och uppmanar EU:s medlemsstater att motsätta sig alla försök av tredjeländer att erkänna en annan stat än Republiken Cypern på ön Cypern. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar djupt den turkiske presidentens uttalanden under besöket i Varosha den 15 november 2020, som tydligt avslöjade Ankaras ”färdplan” för att olagligen befolka den avstängda staden och presidentens stöd för en permanent delning av Cypern. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att avstå från att gå vidare med all unilateral verksamhet, såsom olaglig provborrning, som ytterligare kränker Republiken Cyperns suveränitet och suveräna rättigheter, riskerar att skapa nya fullbordade faktum i strid med havsrätten, undergräver återupptagandet av substantiella förhandlingar och utsikterna till en övergripande lösning utifrån den överenskomna grundvalen och inte främjar goda grannförbindelser i regionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar FN:s uppdrag på Cypern att öka ansträngningarna för att övervaka utvecklingen i Varosha. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Turkiets president, regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0200.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0230.

(3)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 1.

(4)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 41.

(5)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 12.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2019)0114.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/147 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/147

---

P9_TA(2020)0336

Aborträtten i Polen

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (2020/2876(RSP))

(2021/C 425/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 7.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 7.1,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) av den 4 november 1950 och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i relation till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) av den 4 november 1950 och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i relation till denna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av Republiken Polens författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Polens författning,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 16 december 1966 och FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 16 december 1966 och FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 23 november 2016 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den sjunde återkommande rapporten om Polen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 23 november 2016 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna om den sjunde återkommande rapporten om Polen,

| — | med beaktande av Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning av den 10 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning av den 10 januari 2018,

| — | med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) som hölls i Kairo 1994, dess handlingsprogram, resultatet av dess översynskonferenser samt toppmötet om ICPD25 i Nairobi 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) som hölls i Kairo 1994, dess handlingsprogram, resultatet av dess översynskonferenser samt toppmötet om ICPD25 i Nairobi 2019,

| — | med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995 samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995 samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014, samt parlamentets resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014, samt parlamentets resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (1),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som man enades om 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, som man enades om 2015,

| — | med beaktande av dokumentet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 4 december 2017Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 4 december 2017Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe,

| — | med beaktande av slutsatserna från 2017 års årliga symposium om grundläggande rättigheter, Kvinnors rättigheter i turbulenta tider, som anordnades av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från 2017 års årliga symposium om grundläggande rättigheter, Kvinnors rättigheter i turbulenta tider, som anordnades av kommissionen,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens rekommendationer från 2018 om ungas sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens rekommendationer från 2018 om ungas sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 juli 2017 från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män till följd av dess resa till Polen den 22–24 maj 2017, och av rapporten av den 3 december 2018 från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till följd av den resa som en ad hoc-delegation gjorde till Polen, om situationen för rättsstaten (19–21 september 2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 juli 2017 från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män till följd av dess resa till Polen den 22–24 maj 2017, och av rapporten av den 3 december 2018 från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till följd av den resa som en ad hoc-delegation gjorde till Polen, om situationen för rättsstaten (19–21 september 2018),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Polen, särskilt resolutionen av den 15 november 2017 om situationen i fråga om rättsstatlighet och demokrati i Polen (2), och resolutionen av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Polen, särskilt resolutionen av den 15 november 2017 om situationen i fråga om rättsstatlighet och demokrati i Polen (2), och resolutionen av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (3),

| — | med beaktande av de fyra överträdelseförfaranden som inletts av kommissionen mot Polen i samband med reformen av det polska rättsväsendet och förslaget till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra överträdelseförfaranden som inletts av kommissionen mot Polen i samband med reformen av det polska rättsväsendet och förslaget till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (5),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (6), och sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (6), och sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om samordnade EU-åtgärder för att bekämpa covid-19-pandemin och dess konsekvenser (10),

| — | med beaktande av kommissionens 2020 års rapport om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020Rättstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och landskapitlet om rättsstatssituationen i Polen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens 2020 års rapport om rättsstatsprincipen av den 30 september 2020Rättstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och landskapitlet om rättsstatssituationen i Polen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 30 oktober 2020 från ledarna för Europaparlamentets fem största grupper till Polens premiärminister (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 30 oktober 2020 från ledarna för Europaparlamentets fem största grupper till Polens premiärminister (11),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och icke-diskriminering såsom anges i artikel 2 i EU-fördraget. Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera och förverkliga grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna och icke-diskriminering såsom anges i artikel 2 i EU-fördraget. Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera och förverkliga grundläggande rättigheter.

| B. | Ett effektivt, oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att säkerställa efterlevnaden av rättsstatsprincipen och EU-invånarnas grundläggande rättigheter och medborgerliga friheter. |
| --- | --- |

B.

Ett effektivt, oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att säkerställa efterlevnaden av rättsstatsprincipen och EU-invånarnas grundläggande rättigheter och medborgerliga friheter.

| C. | Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan, och den måste respekteras till fullo. Enligt stadgan, Europakonventionen, och rättspraxis från Europadomstolen hör kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa samman med ett flertal mänskliga rättigheter, såsom rätten till liv, frihet från omänsklig eller förnedrande behandling, rätten till hälso- och sjukvård, rätten till ett privatliv, information och utbildning, och förbudet mot diskriminering. Dessa mänskliga rättigheter återspeglas också i Polens författning. |
| --- | --- |

C.

Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan, och den måste respekteras till fullo. Enligt stadgan, Europakonventionen, och rättspraxis från Europadomstolen hör kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa samman med ett flertal mänskliga rättigheter, såsom rätten till liv, frihet från omänsklig eller förnedrande behandling, rätten till hälso- och sjukvård, rätten till ett privatliv, information och utbildning, och förbudet mot diskriminering. Dessa mänskliga rättigheter återspeglas också i Polens författning.

| D. | Parlamentet har tagit upp sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sitt nyligen antagna program EU för Hälsa, för att säkerställa snabb tillgång till varor som behövs för ett säkert tillhandahållande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (t.ex. läkemedel, preventivmedel och medicinsk utrustning). |
| --- | --- |

D.

Parlamentet har tagit upp sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sitt nyligen antagna program EU för Hälsa, för att säkerställa snabb tillgång till varor som behövs för ett säkert tillhandahållande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (t.ex. läkemedel, preventivmedel och medicinsk utrustning).

| E. | Författningsdomstolen inrättades som en av de centrala instanserna för att säkerställa de kontroller och motvikter som hör samman med en konstitutionell demokrati och efterlevnaden av rättsstatsprincipen i Polen. |
| --- | --- |

E.

Författningsdomstolen inrättades som en av de centrala instanserna för att säkerställa de kontroller och motvikter som hör samman med en konstitutionell demokrati och efterlevnaden av rättsstatsprincipen i Polen.

| F. | I augusti 2018 offentliggjorde kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor och FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett gemensamt uttalande där de betonade att tillgång till säker och laglig abort och till relaterade tjänster och information är livsviktiga inslag i kvinnors reproduktiva hälsa, och uppmanade med eftertryck länder att avskaffa de begränsningar av kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter som utgör ett hot mot kvinnors och flickors hälsa och liv. Tillgång till abort är en mänsklig rättighet, och att fördröja och neka aborter utgör en form av könsrelaterat våld och kan innebära tortyr och/eller grym, omänsklig och förnedrande behandling. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mål som ingår i FN:s mål 3 för hållbar utveckling, och könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor är mål som ingår i mål 5 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

F.

I augusti 2018 offentliggjorde kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor och FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning ett gemensamt uttalande där de betonade att tillgång till säker och laglig abort och till relaterade tjänster och information är livsviktiga inslag i kvinnors reproduktiva hälsa, och uppmanade med eftertryck länder att avskaffa de begränsningar av kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter som utgör ett hot mot kvinnors och flickors hälsa och liv. Tillgång till abort är en mänsklig rättighet, och att fördröja och neka aborter utgör en form av könsrelaterat våld och kan innebära tortyr och/eller grym, omänsklig och förnedrande behandling. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mål som ingår i FN:s mål 3 för hållbar utveckling, och könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor är mål som ingår i mål 5 för hållbar utveckling.

| G. | Tillgång till omfattande och åldersanpassad information, sexual- och samlevnadsundervisning samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet familjeplanering, preventivmedel såväl som säkra och lagliga aborter samt flickors och kvinnors självständighet och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sina kroppar och liv, är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och därför avgörande för att uppnå jämställdhet och avskaffa könsrelaterat våld. Det är deras kroppar och deras val. |
| --- | --- |

G.

Tillgång till omfattande och åldersanpassad information, sexual- och samlevnadsundervisning samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet familjeplanering, preventivmedel såväl som säkra och lagliga aborter samt flickors och kvinnors självständighet och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sina kroppar och liv, är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och därför avgörande för att uppnå jämställdhet och avskaffa könsrelaterat våld. Det är deras kroppar och deras val.

| H. | Polen har ratificerat Istanbulkonventionen, Lanzarotekonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om barnets rättigheter, och är enligt internationell människorättslagstiftning skyldiga att ge tillgång till omfattande sexualundervisning och information, bland annat om riskerna för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, och att motverka könsstereotyper i samhället. Polen har inte genomfört Europadomstolens domar om tillgång till laglig abort. Europarådets ministerkommitté har kritiserat Polen för landets brist på framsteg i detta avseende. |
| --- | --- |

H.

Polen har ratificerat Istanbulkonventionen, Lanzarotekonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om barnets rättigheter, och är enligt internationell människorättslagstiftning skyldiga att ge tillgång till omfattande sexualundervisning och information, bland annat om riskerna för sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, och att motverka könsstereotyper i samhället. Polen har inte genomfört Europadomstolens domar om tillgång till laglig abort. Europarådets ministerkommitté har kritiserat Polen för landets brist på framsteg i detta avseende.

| I. | Det finns många skillnader i tillgången till abort mellan medlemsstaterna. Polen är ett av de länder i Europeiska unionen där tillgången är som mest begränsad enligt 2020 års European Contraception Atlas, och landet har några av de mest restriktiva politiska strategierna vad gäller tillgång till preventivmedel, familjeplanering, rådgivning och tillhandahållande av information online. Polen är ett av de få länder som kräver recept för akuta p-piller, vilket läkare, på grund av personliga övertygelser, ofta nekar att skriva ut. |
| --- | --- |

I.

Det finns många skillnader i tillgången till abort mellan medlemsstaterna. Polen är ett av de länder i Europeiska unionen där tillgången är som mest begränsad enligt 2020 års European Contraception Atlas, och landet har några av de mest restriktiva politiska strategierna vad gäller tillgång till preventivmedel, familjeplanering, rådgivning och tillhandahållande av information online. Polen är ett av de få länder som kräver recept för akuta p-piller, vilket läkare, på grund av personliga övertygelser, ofta nekar att skriva ut.

| J. | Sedan författningsdomstolens avgörande från 2015 avseende lagen av den 5 december 1996 om läkar- och tandläkaryrken är varken sjukvårdspersonal eller hälso- och sjukvårdsinrättningar rättsligt skyldiga att, om de nekar en patient sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård på grund av personliga övertygelser, tillhandahålla namn på andra inrättningar eller yrkesverksamma. Den slutliga versionen av lagen i dess ändrade lydelse från juli 2020 innehöll inte den hänvisningsskyldighet som fanns med i det ursprungliga förslaget. Ett sådant utelämnande visar på ett fullständigt åsidosättande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté om verkställandet av Europadomstolens domar mot Polen på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Sedan författningsdomstolens avgörande från 2015 avseende lagen av den 5 december 1996 om läkar- och tandläkaryrken är varken sjukvårdspersonal eller hälso- och sjukvårdsinrättningar rättsligt skyldiga att, om de nekar en patient sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård på grund av personliga övertygelser, tillhandahålla namn på andra inrättningar eller yrkesverksamma. Den slutliga versionen av lagen i dess ändrade lydelse från juli 2020 innehöll inte den hänvisningsskyldighet som fanns med i det ursprungliga förslaget. Ett sådant utelämnande visar på ett fullständigt åsidosättande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté om verkställandet av Europadomstolens domar mot Polen på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| K. | Enligt organisationer i det civila samhället, såsom Federation for Women and Family Planning, erbjöd 2018 endast 10 % av de sjukhus som anlitades av Polens nationella hälso- och sjukvårdsfond lagliga aborter, vilket innebär att det finns polska vojvodskap som helt och hållet vägrar att tillhandahålla säker och laglig abort, vilket gör det extremt svårt och ofta omöjligt för kvinnor att få tillgång till sådana tjänster. |
| --- | --- |

K.

Enligt organisationer i det civila samhället, såsom Federation for Women and Family Planning, erbjöd 2018 endast 10 % av de sjukhus som anlitades av Polens nationella hälso- och sjukvårdsfond lagliga aborter, vilket innebär att det finns polska vojvodskap som helt och hållet vägrar att tillhandahålla säker och laglig abort, vilket gör det extremt svårt och ofta omöjligt för kvinnor att få tillgång till sådana tjänster.

| L. | På grund av rädsla och påtryckningar från kollegor och medicinska myndigheter föredrar läkare i Polen att inte förknippas med abortförfaranden. Förutom den väl använda samvetsklausulen skapar läkare ytterligare icke-lagstadgade hinder, såsom onödiga läkarundersökningar, psykologisk rådgivning eller annan rådgivning av specialister, eller begränsar kvinnors rätt till prenatala tester och information, vilket bör garanteras alla inom ramen för det offentliga sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

L.

På grund av rädsla och påtryckningar från kollegor och medicinska myndigheter föredrar läkare i Polen att inte förknippas med abortförfaranden. Förutom den väl använda samvetsklausulen skapar läkare ytterligare icke-lagstadgade hinder, såsom onödiga läkarundersökningar, psykologisk rådgivning eller annan rådgivning av specialister, eller begränsar kvinnors rätt till prenatala tester och information, vilket bör garanteras alla inom ramen för det offentliga sjukvårdssystemet.

| M. | Tillgången till gynekologisk vård i Polen är mycket begränsad och i vissa regioner nästan obefintlig, vilket leder till ett stort antal oönskade graviditeter, dålig reproduktiv hälsa, hög förekomst av livmoderhalscancer och otillräcklig tillgång till preventivmedel. Tillgången till sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård samt hbti-personers rättigheter är mycket begränsad. Transpersoner och icke-binära personer som behöver gynekologisk vård diskrimineras i vårdmiljöer och nekas ofta tillgång till vård. |
| --- | --- |

M.

Tillgången till gynekologisk vård i Polen är mycket begränsad och i vissa regioner nästan obefintlig, vilket leder till ett stort antal oönskade graviditeter, dålig reproduktiv hälsa, hög förekomst av livmoderhalscancer och otillräcklig tillgång till preventivmedel. Tillgången till sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård samt hbti-personers rättigheter är mycket begränsad. Transpersoner och icke-binära personer som behöver gynekologisk vård diskrimineras i vårdmiljöer och nekas ofta tillgång till vård.

| N. | Tyvärr har sedan början av 2019 över 80 regioner, distrikt eller kommuner i Polen antagit hbti+-fientliga resolutioner i vilka de förklarar sig vara fria från så kallad hbti-ideologi, eller helt eller delvis antagit ”regionala stadgor för familjerättigheter”, där framför allt ensamstående föräldrar, hbti+-föräldrar och hbti+-personer diskrimineras och där dessa unionsmedborgares fria rörlighet i själva verket inskränks. |
| --- | --- |

N.

Tyvärr har sedan början av 2019 över 80 regioner, distrikt eller kommuner i Polen antagit hbti+-fientliga resolutioner i vilka de förklarar sig vara fria från så kallad hbti-ideologi, eller helt eller delvis antagit ”regionala stadgor för familjerättigheter”, där framför allt ensamstående föräldrar, hbti+-föräldrar och hbti+-personer diskrimineras och där dessa unionsmedborgares fria rörlighet i själva verket inskränks.

| O. | Enligt beräkningar avbryter årligen uppemot 200 000 kvinnor sin graviditet i Polen och tvingas genomgå olagliga aborter, främst medicinska aborter, utan den professionella läkartillsyn och rådgivning som krävs. Uppemot 30 000 kvinnor beräknas årligen vara tvungna att bege sig utomlands från Polen för att få den vård de behöver och söka abort (12). Tillgången till sådana åtgärder är knuten till betalning för tjänsterna i fråga, vilket innebär att de inte är lika tillgängliga för alla kvinnor, särskilt inte för socioekonomiskt missgynnade kvinnor och invandrarkvinnor i irreguljära situationer. Detta innebär att endast en begränsad grupp kvinnor i Polen har tillgång till säkra aborter. |
| --- | --- |

O.

Enligt beräkningar avbryter årligen uppemot 200 000 kvinnor sin graviditet i Polen och tvingas genomgå olagliga aborter, främst medicinska aborter, utan den professionella läkartillsyn och rådgivning som krävs. Uppemot 30 000 kvinnor beräknas årligen vara tvungna att bege sig utomlands från Polen för att få den vård de behöver och söka abort (12). Tillgången till sådana åtgärder är knuten till betalning för tjänsterna i fråga, vilket innebär att de inte är lika tillgängliga för alla kvinnor, särskilt inte för socioekonomiskt missgynnade kvinnor och invandrarkvinnor i irreguljära situationer. Detta innebär att endast en begränsad grupp kvinnor i Polen har tillgång till säkra aborter.

| P. | Till följd av ett förslag från 119 ledamöter av det polska parlamentet och med stöd av abortmotståndarrörelser beslutade Polens författningsdomstol den 22 oktober 2020 att den bestämmelse i 1993 års lag om familjeplanering, skydd av mänskliga foster och villkor för lagligt graviditetsavbrytande som tillåter abort i fall där en prenatal undersökning eller andra medicinska överväganden tyder på en hög sannolikhet för svåra och obotliga fosterskador eller en obotlig sjukdom som hotar fostrets liv, strider mot författningen. |
| --- | --- |

P.

Till följd av ett förslag från 119 ledamöter av det polska parlamentet och med stöd av abortmotståndarrörelser beslutade Polens författningsdomstol den 22 oktober 2020 att den bestämmelse i 1993 års lag om familjeplanering, skydd av mänskliga foster och villkor för lagligt graviditetsavbrytande som tillåter abort i fall där en prenatal undersökning eller andra medicinska överväganden tyder på en hög sannolikhet för svåra och obotliga fosterskador eller en obotlig sjukdom som hotar fostrets liv, strider mot författningen.

| Q. | En hög sannolikhet för en allvarlig och kronisk missbildning eller en obotlig sjukdom hos fostret utgjorde den rättsliga grunden för 1 074 av de 1 110 avbrutna graviditeterna 2019, medan de återstående gällde fall där graviditeten utgjorde ett hot mot kvinnans liv eller hälsa eller var en följd av en förbjuden handling (dvs. våldtäkt), vilka är de enda andra fall som är tillåtna enligt 1993 års lag om familjeplanering. |
| --- | --- |

Q.

En hög sannolikhet för en allvarlig och kronisk missbildning eller en obotlig sjukdom hos fostret utgjorde den rättsliga grunden för 1 074 av de 1 110 avbrutna graviditeterna 2019, medan de återstående gällde fall där graviditeten utgjorde ett hot mot kvinnans liv eller hälsa eller var en följd av en förbjuden handling (dvs. våldtäkt), vilka är de enda andra fall som är tillåtna enligt 1993 års lag om familjeplanering.

| R. | Beslutet kommer att bli tillämpligt i och med offentliggörandet, som krävs enligt polsk lag, och när det väl har offentliggjorts kommer det att resultera i ett nästan fullständigt förbud mot rätten till abort i Polen, och kriminalisering av aborter, och leda till en ökning av antalet olagliga och osäkra aborter samt abortturism, med tillgång endast för vissa, vilket innebär att kvinnors hälsa och rättigheter undergrävs och deras liv äventyras. Trots att beslutet inte har offentliggjorts har många gravida kvinnor som informerats om att det föreligger en hög sannolikhet för att fostret har en allvarlig och kronisk missbildning eller en obotlig sjukdom stött på begränsningar av tillgången till laglig abort. |
| --- | --- |

R.

Beslutet kommer att bli tillämpligt i och med offentliggörandet, som krävs enligt polsk lag, och när det väl har offentliggjorts kommer det att resultera i ett nästan fullständigt förbud mot rätten till abort i Polen, och kriminalisering av aborter, och leda till en ökning av antalet olagliga och osäkra aborter samt abortturism, med tillgång endast för vissa, vilket innebär att kvinnors hälsa och rättigheter undergrävs och deras liv äventyras. Trots att beslutet inte har offentliggjorts har många gravida kvinnor som informerats om att det föreligger en hög sannolikhet för att fostret har en allvarlig och kronisk missbildning eller en obotlig sjukdom stött på begränsningar av tillgången till laglig abort.

| S. | Beslutet utgör ett nytt angrepp mot rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna och ytterligare ett försök att begränsa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i Polen, bland många andra som förekommit under de senaste åren. Dessa försök stoppades inledningsvis 2016, 2018 och 2020 till följd av massivt motstånd från polska medborgare, till exempel inom ramen för ”svarta fredag”-demonstrationerna, som vann stort stöd bland ledamöter av Europaparlamentet från olika politiska grupper. |
| --- | --- |

S.

Beslutet utgör ett nytt angrepp mot rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna och ytterligare ett försök att begränsa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i Polen, bland många andra som förekommit under de senaste åren. Dessa försök stoppades inledningsvis 2016, 2018 och 2020 till följd av massivt motstånd från polska medborgare, till exempel inom ramen för ”svarta fredag”-demonstrationerna, som vann stort stöd bland ledamöter av Europaparlamentet från olika politiska grupper.

| T. | Beslutet fattades vid en tidpunkt då det, på grund av covid-19-pandemins andra våg, införts folkhälsorelaterade restriktioner i EU:s samtliga medlemsstater – inklusive Polen – som i stor utsträckning hindrade en verklig demokratisk debatt och ett korrekt rättsförfarande, vilket är avgörande när det gäller frågor som rör grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

T.

Beslutet fattades vid en tidpunkt då det, på grund av covid-19-pandemins andra våg, införts folkhälsorelaterade restriktioner i EU:s samtliga medlemsstater – inklusive Polen – som i stor utsträckning hindrade en verklig demokratisk debatt och ett korrekt rättsförfarande, vilket är avgörande när det gäller frågor som rör grundläggande rättigheter.

| U. | Trots de sanitära begränsningarna och riskerna har demonstrationer utan motstycke ägt rum i Polen och runt om i världen. Tusentals demonstranter fortsätter att protestera mot allvarliga begränsningar som undergräver deras grundläggande sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Kravallpolis och det militära gendarmeriet har kallats in för att kontrollera demonstrationerna, och tjänstemän inom brottsbekämpningen har använt övervåld och fysiskt våld mot fredliga demonstranter, däribland ledamöter av det polska parlamentet och polska ledamöter av Europaparlamentet. Dessa åtgärder strider mot den polska regeringens skyldigheter enligt internationell människorättslagstiftning, inbegripet stadgan, som garanterar rätten att delta i fredliga sammankomster, och riktlinjerna från den särskilda rapportören för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, där det anges att militären som allmän regel inte bör användas för att övervaka sammankomster. |
| --- | --- |

U.

Trots de sanitära begränsningarna och riskerna har demonstrationer utan motstycke ägt rum i Polen och runt om i världen. Tusentals demonstranter fortsätter att protestera mot allvarliga begränsningar som undergräver deras grundläggande sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Kravallpolis och det militära gendarmeriet har kallats in för att kontrollera demonstrationerna, och tjänstemän inom brottsbekämpningen har använt övervåld och fysiskt våld mot fredliga demonstranter, däribland ledamöter av det polska parlamentet och polska ledamöter av Europaparlamentet. Dessa åtgärder strider mot den polska regeringens skyldigheter enligt internationell människorättslagstiftning, inbegripet stadgan, som garanterar rätten att delta i fredliga sammankomster, och riktlinjerna från den särskilda rapportören för rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet, där det anges att militären som allmän regel inte bör användas för att övervaka sammankomster.

| V. | De offentliga myndigheterna har använt hot för att hindra polska medborgare och personer bosatta i Polen från att delta i manifestationer, inbegripet betydande böter, samtidigt som landets riksåklagare och justitieminister, Zbigniew Ziobro, har meddelat att åtal som kan leda till fängelsestraff på upp till åtta år kommer att väckas mot dem som anordnat demonstrationerna. Många demonstranter, däribland minderåriga, har frihetsberövats på olagliga grunder. |
| --- | --- |

V.

De offentliga myndigheterna har använt hot för att hindra polska medborgare och personer bosatta i Polen från att delta i manifestationer, inbegripet betydande böter, samtidigt som landets riksåklagare och justitieminister, Zbigniew Ziobro, har meddelat att åtal som kan leda till fängelsestraff på upp till åtta år kommer att väckas mot dem som anordnat demonstrationerna. Många demonstranter, däribland minderåriga, har frihetsberövats på olagliga grunder.

| W. | Den 28 oktober 2020 uppmanade vice premiärminister Jarosław Kaczyński människor att försvara traditionella polska värden och skydda kyrkor ”till varje pris”, vilket ledde till att nationalistiska huliganer angrep demonstranter. Kulturella och religiösa värden i Polen missbrukas på så sätt som skäl för att hindra ett fullständigt förverkligande av kvinnors rättigheter, jämställdhet för kvinnor och deras rätt att fatta beslut om sina egna kroppar. Ordo Iuris – en fundamentalistisk organisation som är nära kopplad till den regerande koalitionen och som varit en drivande kraft bakom kampanjer som syftat till att undergräva mänskliga rättigheter och jämställdhet i Polen, inbegripet försök att förbjuda abort – vill att Polen ska få till stånd ett utträde ur Istanbulkonventionen samt efterlyser inrättande av så kallade hbti-fria zoner. |
| --- | --- |

W.

Den 28 oktober 2020 uppmanade vice premiärminister Jarosław Kaczyński människor att försvara traditionella polska värden och skydda kyrkor ”till varje pris”, vilket ledde till att nationalistiska huliganer angrep demonstranter. Kulturella och religiösa värden i Polen missbrukas på så sätt som skäl för att hindra ett fullständigt förverkligande av kvinnors rättigheter, jämställdhet för kvinnor och deras rätt att fatta beslut om sina egna kroppar. Ordo Iuris – en fundamentalistisk organisation som är nära kopplad till den regerande koalitionen och som varit en drivande kraft bakom kampanjer som syftat till att undergräva mänskliga rättigheter och jämställdhet i Polen, inbegripet försök att förbjuda abort – vill att Polen ska få till stånd ett utträde ur Istanbulkonventionen samt efterlyser inrättande av så kallade hbti-fria zoner.

| X. | Enligt nyligen genomförda undersökningar stöder majoriteten av befolkningen i Polen rätten till abort på begäran fram till den 12:e veckan. Demonstranterna begär också att regeringen ska avgå på grund av sina upprepade angrepp mot rättsstatsprincipen. Demonstrationerna har till största delen anordnats och samordnats av kvinnoledda organisationer, aktivister och organisationer i det civila samhället, med stöd av den polska politiska oppositionen. Den polska presidentens förslag till abortlagstiftning efter demonstrationerna är otillfredsställande. |
| --- | --- |

X.

Enligt nyligen genomförda undersökningar stöder majoriteten av befolkningen i Polen rätten till abort på begäran fram till den 12:e veckan. Demonstranterna begär också att regeringen ska avgå på grund av sina upprepade angrepp mot rättsstatsprincipen. Demonstrationerna har till största delen anordnats och samordnats av kvinnoledda organisationer, aktivister och organisationer i det civila samhället, med stöd av den polska politiska oppositionen. Den polska presidentens förslag till abortlagstiftning efter demonstrationerna är otillfredsställande.

| Y. | De akter från det polska parlamentet avseende författningsdomstolen som antogs den 22 december 2015 och den 22 juli 2016, liksom det paket med tre akter som antogs i slutet av 2016, undergrävde allvarligt författningsdomstolens oberoende och legitimitet. Akterna av den 22 december 2015 och den 22 juli 2016 förklarades författningsstridiga av författningsdomstolen den 9 mars 2016 respektive den 11 augusti 2016. Dessa avgöranden offentliggjordes inte och genomfördes inte heller vid den tidpunkten av de polska myndigheterna. Polska lagars författningsenlighet kan inte längre garanteras i praktiken i Polen sedan de ovannämnda ändringarna av lagstiftningen trädde i kraft (13). |
| --- | --- |

Y.

De akter från det polska parlamentet avseende författningsdomstolen som antogs den 22 december 2015 och den 22 juli 2016, liksom det paket med tre akter som antogs i slutet av 2016, undergrävde allvarligt författningsdomstolens oberoende och legitimitet. Akterna av den 22 december 2015 och den 22 juli 2016 förklarades författningsstridiga av författningsdomstolen den 9 mars 2016 respektive den 11 augusti 2016. Dessa avgöranden offentliggjordes inte och genomfördes inte heller vid den tidpunkten av de polska myndigheterna. Polska lagars författningsenlighet kan inte längre garanteras i praktiken i Polen sedan de ovannämnda ändringarna av lagstiftningen trädde i kraft (13).

| Z. | Det ovannämnda beslutet avkunnades av domare som valts av och är helt beroende av politiker från den koalition som leds av PiS (Lag och Rättvisa). Den polska senatens talman betraktade beslutet som icke-existerande och uppmanade regeringen att inte offentliggöra det, särskilt eftersom det inte är förenligt med Polens skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter och inte heller överensstämmer med den tidigare lagstiftningen om Polens författning samt på grund av de olagliga utnämningarna av tre domare till, och ordföranden för, författningsdomstolen (14). |
| --- | --- |

Z.

Det ovannämnda beslutet avkunnades av domare som valts av och är helt beroende av politiker från den koalition som leds av PiS (Lag och Rättvisa). Den polska senatens talman betraktade beslutet som icke-existerande och uppmanade regeringen att inte offentliggöra det, särskilt eftersom det inte är förenligt med Polens skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter och inte heller överensstämmer med den tidigare lagstiftningen om Polens författning samt på grund av de olagliga utnämningarna av tre domare till, och ordföranden för, författningsdomstolen (14).

| AA. | Kommissionen och parlamentet har uttryckt allvarlig oro över situationen med avseende på rättsstatsprincipen, inbegripet författningsdomstolens legitimitet, oberoende och ändamålsenlighet. Kommissionen inledde ett förfarande enligt artikel 7.1 efter 2015 års reformer av rättsväsendet i Polen. |
| --- | --- |

AA.

Kommissionen och parlamentet har uttryckt allvarlig oro över situationen med avseende på rättsstatsprincipen, inbegripet författningsdomstolens legitimitet, oberoende och ändamålsenlighet. Kommissionen inledde ett förfarande enligt artikel 7.1 efter 2015 års reformer av rättsväsendet i Polen.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag författningsdomstolens beslut och bakslaget för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i Polen. Parlamentet konstaterar att beslutet äventyrar kvinnors hälsa och liv. Parlamentet påminner om att det har riktat kraftfull kritik mot alla lagstiftningsförslag och restriktioner som syftar till att ytterligare förbjuda och begränsa tillgången till säker och laglig abort i Polen och som närmar sig ett förbud mot tillgång till abortvård i Polen, eftersom de flesta lagliga aborter utförs på grund av allvarliga och obotliga fosterskador eller obotliga sjukdomar som hotar fostrets liv. Parlamentet påminner om att allmän tillgång till hälso- och sjukvård och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgör grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att en begränsning av eller ett förbud mot rätten till abort inte på något sätt eliminerar förekomsten av aborter, utan endast leder till att de genomförs fördolt, med en ökning av antalet olagliga, osäkra, hemlighållna och livshotande aborter till följd. Parlamentet insisterar på att utförande av abort inte bör omfattas av strafflagen, eftersom detta har en dämpande effekt så att läkare avstår från att tillhandahålla tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter av rädsla för straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att beslutet meddelades vid en tidpunkt då de sanitära restriktionerna i samband med covid-19-pandemin allvarligt undergrävde möjligheterna till korrekta demokratiska processer. Parlamentet kritiserar skarpt det restriktiva förbudet mot offentliga sammankomster, som har varit i kraft utan att ett naturkatastroftillstånd utlysts i enlighet med artikel 232 i Polens författning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att kvinnors rättigheter är grundläggande mänskliga rättigheter och att EU-institutionerna och medlemsstaterna är skyldiga att upprätthålla och skydda dem i enlighet med fördragen och stadgan samt internationell rätt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den omotiverade och överdrivna begränsningen av tillgången till abort till följd av det ovannämnda beslutet av författningsdomstolen inte skyddar kvinnors inneboende och oförytterliga värdighet, eftersom den strider mot stadgan, Europakonventionen, Europadomstolens rättspraxis, ett stort antal internationella konventioner som Polen har undertecknat samt Republiken Polens författning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft det polska parlamentet och de polska myndigheterna att avstå från alla ytterligare försök att begränsa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, eftersom sådana åtgärder strider mot principen om icke-tillbakagång enligt internationell människorättslagstiftning. Parlamentet framhåller bestämt att nekande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en form av könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att vidta åtgärder för att till fullo genomföra de domar som Europadomstolen avkunnat i mål mot Polen, eftersom denna domstol har slagit fast att restriktiva abortlagar kränker kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att obehindrad och snabb tillgång till reproduktiv hälsa samt respekt för kvinnors reproduktiva självbestämmande och beslutsfattande är avgörande för att skydda kvinnors mänskliga rättigheter och främja jämställdhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller behovet att tillhandahålla heltäckande, evidensbaserad, icke-diskriminerande och åldersanpassad sexualundervisning och information till alla, eftersom bristande information och utbildning om kön och sexualitet leder till fler oplanerade graviditeter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den polska justitieministerns nyliga beslut att officiellt inleda Polens utträde ur Istanbulkonventionen, vilket skulle innebära ett allvarligt bakslag när det gäller jämställdhet, kvinnors rättigheter och kampen mot könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar med kraft de polska myndigheterna att säkerställa en effektiv tillämpning av den konventionen i praktiken, inbegripet tillhandahållande av ett tillräckligt antal skyddade boenden av god kvalitet för kvinnor som fallit offer för våld liksom för deras barn, med beaktande av upptrappningen av det könsrelaterade våldet under covid-19-pandemin, samt tillgång till grundläggande stöd och hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att tillgången till hälso- och sjukvård i vissa delar av Polen fortfarande är begränsad och att, enligt det högre revisionsorganet, endast 2 procent av de gravida kvinnor som 2018 var bosatta på den polska landsbygden fick genomgå alla de standardtester som krävs under graviditeten, till exempel fosterultraljud, kardiotokografi och blodprov från modern. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt den ökade användningen av samvetsklausulen, som leder till en avsaknad av tillförlitliga mekanismer för hänvisning för dem som söker abortrelaterade tjänster samt utdragna överklagandeförfaranden för dem som förvägras sådana tjänster. Parlamentet beklagar också djupt det faktum att gynekologer i många fall åberopar samvetsklausulen när de ombeds att förskriva preventivmedel, vilket i praktiken begränsar tillgången till preventivmedel i Polen. Parlamentet konstaterar att samvetsklausulen också utgör hinder för tillgången till prenatal screening, vilket inte bara utgör en kränkning av rätten till information om fostrets tillstånd, utan även hindrar en framgångsrik behandling av barnet under graviditeten eller omedelbart efter nedkomsten. Parlamentet uppmanar med kraft de polska myndigheterna att upphäva den lag som begränsar tillgången till akut-p-piller. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt oroat över att tusentals kvinnor måste resa för att få tillgång till en hälso- och sjukvårdstjänst som är så grundläggande som abort. Parlamentet betonar att gränsöverskridande aborttjänster inte är ett genomförbart alternativ för de mest utsatta och marginaliserade invånarna. Parlamentet är oroat över att resor utomlands äventyrar kvinnors hälsa och välbefinnande, eftersom kvinnorna i många fall är ensamma. Parlamentet betonar vikten av vård efter abort, särskilt för kvinnor som drabbats av komplikationer till följd av en ofullständig eller osäker abort. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för och sin solidaritet med tusentals polska medborgare, i synnerhet polska kvinnor och hbti+-personer, som trots de sanitära riskerna gett sig ut för att protestera mot allvarliga begränsningar av sina grundläggande fri- och rättigheter. Parlamentet noterar att demonstranternas krav inbegriper inte bara ett upphävande av författningsdomstolens beslut, utan även ett fördömande av den så kallade abortkompromissen, en liberalisering av lagen om rätten till abort och respekt för kroppsligt självbestämmande. Parlamentet påminner om att mötes- och föreningsfriheten är utmärkande för Europeiska unionen, även under en pandemi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer skarpt den överdrivna och oproportionella användning av tvångsmedel och våld mot demonstranter – däribland aktivister och kvinnorättsorganisationer – som brottsbekämpande myndigheter och icke-statliga aktörer, till exempel högernationalistiska grupper, gjort sig skyldiga till. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att se till att de som angriper demonstranter ställs till svars. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de polska myndigheterna att stärka den nationella lagstiftningen för främjande av kvinnors rättigheter och jämställdhet genom att tillhandahålla alla nödvändiga ekonomiska och mänskliga resurser till institutioner som arbetar för att motverka diskriminering på grund av kön och genus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig bedömning av författningsdomstolens sammansättning, vars rättsstridighet utgör grund för att ifrågasätta dess avgöranden och därmed dess förmåga att upprätthålla den polska författningen. Parlamentet understryker att det ovannämnda beslutet utgör ytterligare ett exempel på det politiska övertagandet av rättsväsendet samt systemkollapsen för rättsstatligheten i Polen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att behandla denna fråga och andra påståenden om kränkningar av de grundläggande rättigheterna i Polen genom att utvidga sina pågående utfrågningar om situationen i Polen, i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att gå vidare med den formella utfrågning om situationen i Polen som planeras att hållas den 10–11 december 2020. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar den preliminära överenskommelsen av den 5 november 2020 om lagstiftning om inrättande av en mekanism som skulle göra det möjligt att ställa in budgetbetalningar till en medlemsstat som handlar i strid med rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att agera beslutsamt vad gäller de nyligen överenskomna villkoren för den kommande fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering till nationella och lokala organisationer i det civila samhället för att främja gräsrotsstöd för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i medlemsstaterna, inbegripet Polen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart och direkt stödja program och organisationer i Polens civila samhälle som arbetar för att säkerställa att kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter skyddas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja informationsåtgärder och utbildning genom finansieringsprogram. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra det till en prioritering att säkerställa att alla har ett likvärdigt och starkt rättsligt skydd på alla de grunder som anges i artikel 19 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart häva blockeringen av och slutföra förhandlingarna om det övergripande direktivet om icke-diskriminering och välkomnar kommissionens nya åtaganden på detta område. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna när det gäller att garantera allmän tillgång till vårdtjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive abort. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att garantera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom att inkludera aborträttigheter i EU:s nästa hälsostrategi. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att många medlemsstater har uttryckt sitt stöd och intresse för de polska kvinnornas sak. Parlamentet uppmanar EU att finansiera organisationer som underlättar gränsöverskridande samarbete mellan organisationer som tillhandahåller säker och laglig abort. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekräfta tillämpningen av direktiv 2004/113/EG (15) på varor och tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och erkänna att begränsningar av och hinder för tillgång till varor och tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgör könsdiskriminering, eftersom de på ett oproportionellt sätt drabbar ett kön (kvinnor) eller utsatta grupper (till exempel transgenderpersoner och ickebinära personer). Parlamentet fördömer den polska regeringens missbruk av rättsväsende och lagstiftningsbefogenheter i syfte att utnyttja och politisera kvinnors och hbti+-personers liv och hälsa, vilket leder till att dessa diskrimineras i detta avseende. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta riktlinjer för medlemsstaterna för att säkerställa lika tillgång till varor och tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i enlighet med unionsrätten och Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast slutföra EU:s ratificering av Istanbulkonventionen. Parlamentet fördömer med kraft försöken i vissa medlemsstater att dra tillbaka åtgärder som redan vidtagits i syfte att genomföra konventionen och bekämpa könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att inkludera könsrelaterat våld i EU:s förteckning över brott i enlighet med artikel 83 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till Polens president, regering och parlament och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(2)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 44.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0225.

(4)  EUT C 129, 5.4.2019, s. 13.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2019)0058.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2019)0349.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2019)0407.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2019)0111.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(11)  Manfred Weber, ordförande för PPE-gruppen, Iratxe García Pérez, ordförande för S&D-gruppen, Dacian Cioloș, ordförande för Renew-gruppen, Philippe Lamberts, medordförande för Verts/ALE-gruppen, och Manon Aubry och Martin Schirdewan, medordförande för GUE/NGL-gruppen.

(12)  https://www.theseus.fi/handle/10024/138222.

(13)  Venedigkommissionens yttrande av den 14 och 15 oktober 2016 om akten om författningsdomstolen, punkt 128; FN:s kommitté för mänskliga rättigheter, avslutande iakttagelser avseende den sjunde periodiska rapporten om Polen, 23 november 2016, punkterna 7–8; Kommissionens rekommendation (EU) 2017/1520 av den 26 juli 2017 angående rättsstatsprincipen i Polen (EUT L 228, 2.9.2017, s. 19).

(14)  https://www.senat.gov.pl/aktualnoscilista/art,13159,zespol-ekspertow-przy-marszalku-senatu-o-wyroku-trybunalu-konstytucyjnego.html.

(15)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/155 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/155

---

P9_TA(2020)0337

Översyn av EU:s handelspolitik

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (2020/2761(RSP))

(2021/C 425/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2020 om kommissionens justerade arbetsprogram 2020 (COM(2020)0440), och kommissionsordförande von der Leyens avsiktsförklaring av den 16 september 2020 till talman Sassoli och förbundskansler Merkel om tillståndet i unionen 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2020 om kommissionens justerade arbetsprogram 2020 (COM(2020)0440), och kommissionsordförande von der Leyens avsiktsförklaring av den 16 september 2020 till talman Sassoli och förbundskansler Merkel om tillståndet i unionen 2020,

| — | med beaktande av kommissionens samrådsmeddelande av den 16 juni 2020 om en förnyad handelspolitik för ett starkare Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsmeddelande av den 16 juni 2020 om en förnyad handelspolitik för ett starkare Europa,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av vitboken om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (1), den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2), den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3), den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (4), den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (5), den 25 november 2020 om en ny industristrategi för Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (1), den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2), den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3), den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (4), den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (5), den 25 november 2020 om en ny industristrategi för Europa (6),

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionen av den 24 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionen av den 24 november 2020,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om översynen av EU:s handelspolitik (O-000070/2020 – B9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om översynen av EU:s handelspolitik (O-000070/2020 – B9-0024/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl:

| A. | Efter covid-19-utbrottet 2020 har det konstaterats störningar i de globala leveranskedjorna och produktionslinjerna, vilket framhäver att EU är beroende av källor utanför EU, särskilt för vissa strategiska sektorer såsom de medicinska och farmaceutiska sektorerna. |
| --- | --- |

A.

Efter covid-19-utbrottet 2020 har det konstaterats störningar i de globala leveranskedjorna och produktionslinjerna, vilket framhäver att EU är beroende av källor utanför EU, särskilt för vissa strategiska sektorer såsom de medicinska och farmaceutiska sektorerna.

| B. | Handelsregler och -fördelar utmanas både utanför EU och i medlemsstaterna, och nya utmaningar för hållbar utveckling, såsom kampen mot klimatförändringar, måste integreras i all EU:s yttre och inre offentliga politik. |
| --- | --- |

B.

Handelsregler och -fördelar utmanas både utanför EU och i medlemsstaterna, och nya utmaningar för hållbar utveckling, såsom kampen mot klimatförändringar, måste integreras i all EU:s yttre och inre offentliga politik.

| C. | Redan före pandemin släpade EU efter andra ekonomier när det gäller konkurrenskraft. Störningarna i den internationella handeln på grund av covid-19-pandemin har nu förvärrat redan betydande ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

C.

Redan före pandemin släpade EU efter andra ekonomier när det gäller konkurrenskraft. Störningarna i den internationella handeln på grund av covid-19-pandemin har nu förvärrat redan betydande ekonomiska förluster.

| D. | Europeiska unionen, som är en resursfattig kontinent och världens största handelsblock, har en unik möjlighet att samarbeta globalt för att säkra en hållbar återhämtning av världsekonomin, i linje med den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen, som är en resursfattig kontinent och världens största handelsblock, har en unik möjlighet att samarbeta globalt för att säkra en hållbar återhämtning av världsekonomin, i linje med den europeiska gröna given.

| E. | Översynen av EU:s handelspolitik och utvecklingen av en mer beslutsam handelsagenda för EU sker vid en tidpunkt då det genomförs många politiskt styrda åtgärder på området för handel, ekonomi och finans runt om i världen, med långsiktiga konsekvenser. |
| --- | --- |

E.

Översynen av EU:s handelspolitik och utvecklingen av en mer beslutsam handelsagenda för EU sker vid en tidpunkt då det genomförs många politiskt styrda åtgärder på området för handel, ekonomi och finans runt om i världen, med långsiktiga konsekvenser.

Handel och ”öppet strategiskt oberoende”

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över att översynen av EU:s handelspolitik inletts under 2020, som ett svar på och mot bakgrund av lärdomarna från covid-19-pandemin, det växande protektionistiska beteendet globalt, den mycket utmanande miljö som den internationella handeln står inför och behovet av att integrera handeln i genomförandet av den europeiska gröna given och uppnåendet av målen för hållbar utveckling för att ge det ekonomiska samarbetet och handeln en rättvis, inkluderande och hållbar karaktär. Parlamentet anser att det i detta syfte är mycket viktigt att samordna och skapa synergier mellan kommissionens relevanta generaldirektorat och utrikestjänsten liksom mellan handelspolitiken och den inre politiken (t.ex. industripolitiken, statsstödsreglerna, den digitala politiken, miljöpolitiken med den cirkulära ekonomin och socialpolitiken) och att införliva handelspolitiken i EU:s bredare yttre politik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar debatten om det unika EU-konceptet ”öppet strategiskt oberoende”, och uppmanar kommissionen att lämna mer ingående uppgifter om dess innehåll. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att konceptet bör vara i linje med EU:s internationella rättsliga skyldigheter och dess åtagande om en regelbaserad strategi i handelspolitiken och det multilaterala handelssystemet, med Världshandelsorganisationen (WTO) i centrum. Parlamentet insisterar på att EU:s handelsstrategi måste stärka konkurrenskraften för EU:s industri, däribland jordbrukssektorn, skapa anständiga kvalitetsjobb och skydda arbetstagarna, skapa inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling i linje med den europeiska gröna given och främja EU:s intressen och värden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att EU, som är ett av världens största handelsblock, skulle gynnas av en bredare användning av euron i sin internationella handel, eftersom detta skulle minska växelkursrisken och andra valutarelaterade kostnader i handelstransaktionerna. Parlamentet betonar att det i nuläget är ännu viktigare att stimulera handeln och framhåller att EU:s handelsstrategi har potential att avsevärt bidra till återhämtningsprocessen efter den pågående folkhälsokrisen och den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur resiliensen i EU:s leveranskedjor kan stärkas samtidigt som produktionskapaciteten i unionen ökar, genom att man undersöker potentiella vinster från strategisk lagring på EU-nivå av nödvändiga produkter för nödsituationer, uppmuntrar en diversifiering av försörjningskällorna och samtidigt utreder begreppet ”nearshoring” och den särskilda roll som länderna i EU:s grannskap skulle kunna spela i detta avseende. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att återflyttnings- och nearshoringsåtgärder bör bidra till EU:s långsiktiga konkurrenskraft och inte leda till ökade kostnader för konsumenterna enligt en detaljerad sektorsvis analys som har genomförts i detta avseende. Parlamentet konstaterar att åtgärder för hantering av leveranskedjan kan spela en viktig roll i den ekonomiska återhämtningen och att besluten under alla omständigheter bör ligga kvar hos de relevanta ekonomiska aktörerna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera europeiska strategiska sektorer och råvaror och proaktivt stödja företag, särskilt små och medelstora företag, med fokus på den nuvarande krisen men också på den potentiella framtida utvecklingen, genom att stödja klimatneutralitet, globala leveranskedjors ansvarsskyldighet och hållbarhet och digital innovation, i syfte att öka livsmedelstryggheten genom att hålla gröna körfält öppna och öka transparensen i livsmedelsvärdekedjorna. Parlamentet understryker att EU är starkt beroende av tredjeländer för kritiska råmaterial som är nödvändiga för den gröna och digitala omställningen. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ett fullt fungerande multilateralt handelssystem tillsammans med ett brett nätverk av hållbara och väl genomförda fria och rättvisa frihandelsavtal är det bästa och mest ekonomiska sättet att garantera att det finns flera tillverkningskällor tillgängliga. Parlamentet betonar dessutom att ökad resiliens kommer att uppnås med hjälp av öppna handelsflöden och genom att man avstår från handelsbegränsande åtgärder samt genom ett starkare samarbete med våra handelspartner. Parlamentet anser att samarbete med våra handelspartner också skulle vara användbart för att undanröja handelshinder. |
| --- | --- |

6.

Det multilaterala handelssystemet

| 7. | Europaparlamentet bekräftar på nytt EU:s engagemang för ett öppet och regelbaserat multilateralt handelssystem med ett reformerat WTO i centrum för att förbättra dess effektivitet, stabilitet och förutsägbarhet, och uppmanar kommissionen att intensifiera sitt engagemang i internationella forum, i nära förbindelse med andra institutioner för internationell styrning såsom FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad) och Internationella arbetsorganisationen (ILO), och att sträva efter en ambitiös modernisering, förstärkning och kraftfull återaktivering av WTO och dess förhandlingsfunktion och regelverk, med målen för hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringarna i centrum, och samtidigt säkerställa konsekvens med internationella åtaganden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att WTO:s överprövningsorgan måste reformeras på basis av ett fullt fungerande system för tvistlösning i två steg. Parlamentet understryker att EU, så länge överprövningsorganet inte fungerar korrekt, bör använda det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden och uppmana andra WTO-medlemmar att delta i detta arrangemang. Parlamentet uppmanar unionen att reformera bestämmelserna om motåtgärder i WTO:s överenskommelse om tvistlösning för att säkerställa att endast relevanta och berörda sektorer blir föremål för tvister om olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt internationella samarbete med strategiska partner, och välkomnar i detta avseende de pågående diskussionerna om hur man ska hantera och effektivt minska snedvridningar orsakade av industrisubventioner, med vetskap om att marknadssnedvridande praxis kan ha betydande negativa effekter på rättvis konkurrens och lika spelregler, samt att söka lösningar för att förhindra påtvingad tekniköverföring. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet föredrar multilaterala avtal men erkänner att plurilaterala avtal kan ge en användbar språngbräda för att uppnå multilaterala avtal. Parlamentet noterar i detta avseende värdet av initiativ till gemensamma uttalanden. Parlamentet betonar vikten av att ingå ett bindande och verkställbart avtal om fiskesubventioner, med beaktande av konsekvenserna för utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sina krav på ett plurilateralt avtal om e-handel, som skulle hjälpa små och medelstora företag att överbrygga den digitala klyftan och ta itu med digitala handelshinder, och som skulle underlätta kommersiell gränsöverskridande rörlighet för data i full överensstämmelse med EU:s integritets- och dataskyddslagstiftning, inbegripet den allmänna dataskyddsförordningen. Parlamentet efterlyser ökat konsumentskydd på nätet och ökat samarbete mellan kommissionens avdelningar för att förbättra upptäckten av förfalskade varor i e-handeln. Parlamentet ser i detta avseende fram emot WTO:s 12:e ministerkonferens 2021 och kräver att en konsoliderad text görs tillgänglig före utgången av 2020. Parlamentet understryker att EU måste lägga fram en digital handelsstrategi, baserad på parlamentets resolution från 2017 i denna fråga, och finna sätt för EU att skapa och främja nya internationella regler, inbegripet genom särskilda bestämmelser i handelsavtal och genom att skapa gynnsamma förutsättningar för en digital handelsmiljö för EU-företag och avlägsna hinder i tredjeländer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka, analysera och på global och bilateral nivå tillsammans med internationella partner ta itu med nya handelshinder, inbegripet exportrestriktioner och andra snedvridningar när det gäller väsentliga varor, samt att utveckla gemensamma kriterier för beviljande av hållbarhetsinriktade subventioner för återhämtningen efter pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera WTO:s läkemedelsavtal och samtidigt undersöka möjligheterna till ett bredare plurilateralt initiativ om hälso- och sjukvårdsprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att flexibiliteten i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet) kan användas optimalt för kritiska medicinska produkter och att bestämmelserna i EU:s bilaterala avtal inte inverkar negativt på denna flexibilitet. |
| --- | --- |

12.

Förbindelserna med strategiska partner

| 13. | Europaparlamentet understryker att Förenta staterna är EU:s viktigaste handelspartner. Parlamentet noterar att förbindelserna för närvarande präglas av spänningar. Parlamentet noterar överenskommelsen med USA om ett paket med tullsänkningar som en positiv utveckling och uppmanar kommissionen att bygga vidare på denna dynamik för att utforma en positiv handelsagenda för EU och USA som går utöver tullsänkningar, eftersom ett bredare samarbetsavtal skulle vara särskilt gynnsamt, främja vår ömsesidiga ekonomiska återhämtning och avskaffandet av handelshinder och utforska nya samarbetsområden, t.ex. inom handel, teknik och digital beskattning, bland annat inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Parlamentet uppmuntrar kommissionen att komma framåt i arbetet med att utvärdera lagstiftningen, vilket särskilt skulle gagna små och medelstora företag. Parlamentet stöder kraftfullt samarbetet med USA för att hantera strategiska utmaningar på global nivå. Parlamentet uppmanar bestämt USA att åter ansluta sig till Parisavtalet om klimatförändringar för att underlätta det framtida samarbetet mellan EU och USA. Parlamentet uppmanar USA att avskaffa de tullar som har utkrävts sedan 2017. Parlamentet noterar WTO:s senaste, länge väntade avgörande i Airbus-Boeing-tvisten och betonar vikten av att nå en förhandlingslösning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser ambitiösa framsteg i förhandlingarna om det övergripande avtalet om investeringar med Kina, i syfte att ta itu med det akuta behovet av ömsesidighet, bland annat när det gäller tillträde till marknaden för offentlig upphandling och andra olösta frågor som rör lika spelregler, såsom marknadssnedvridande praxis i kinesiska statsägda företag eller påtvingade tekniköverföringar, krav på samriskföretag och icke-diskriminerande behandling. Parlamentet understryker betydelsen av att inkludera ett ambitiöst kapitel om handel och hållbar utveckling i syfte att skydda mänskliga rättigheter, inbegripet grundläggande arbetsrättsliga normer, främja miljönormer och bekämpa klimatförändringarna i linje med Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av EU:s strategiska förbindelser med Kina som konkurrent, partner och systemisk rival. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och EU-institutionerna att tala med en röst. Kommissionen uppmanas här med kraft att inrätta en särskild arbetsgrupp för Kina, i likhet med arbetsgruppen för förbindelserna med Förenade kungariket, för att säkerställa enhetlighet och samstämmighet i budskapen på alla nivåer och i alla format och därmed säkra en gemensam och enhetlig EU-politik gentemot Kina. Parlamentet betonar att EU:s handels- och investeringsförbindelser kräver fullständig respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet är djupt oroat över den rapporterade exploateringen av uigurerna i fabriker i Kina, och betonar att produkter som framställs i omskolningsläger bör förbjudas på EU:s marknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett sonderingsförfarande och utföra en konsekvensbedömning för att formellt påbörja förhandlingarna med Taiwan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att man mot bakgrund av pandemin, på global nivå, särskilt när det gäller Afrika och i ljuset av unionens nya Afrikastrategi, bör tillämpa nya metoder för att omforma de ekonomiska, kommersiella och handelsrelaterade förbindelserna så att de främjar rättvis och etisk handel på basis av principerna om solidaritet och samarbete och konsekvens med EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

15.

Övergripande frågor

| 16. | Europaparlamentet understryker att globala marknader är mycket viktiga källor till tillväxt för små och medelstora företag. Parlamentet noterar dock att endast 600 000 små och medelstora företag exporterar varor utanför EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de små och medelstora företagen genom att systematiskt inkludera och genomföra särskilda kapitel för de små och medelstora företagen i handelsavtalen, utan att öka den administrativa bördan och regelbördan, och att stödja de små och medelstora företagens utnyttjande av sådana avtal i nära samarbete med medlemsstaternas handelskammare och handelsfrämjande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med frågan om kostnaderna för små och medelstora företag för att efterleva den alltmer komplexa lagstiftning som påverkar handeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att nå ut till företag i ett så tidigt skede som möjligt när den inrättar nya informationsportaler eller förbättrar redan befintliga portaler, så att de små och medelstora företagens informationsbehov kan tillgodoses på ett praktiskt sätt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens ansträngningar inom ramen för SMF-strategin från mars 2020 för att öka sitt särskilda stöd till små och medelstora företag. Parlamentet välkomnar lanseringen nyligen av verktyget Access2Markets, inklusive självbedömningsmodulen för ursprungsregler, och uppmanar alla intressenter att ge kommissionen återkoppling så att verktyget kan uppdateras kontinuerligt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att det behövs lagstiftning om obligatorisk övergripande due diligence på EU-nivå i hela leveranskedjan för EU-företag och utländska företag, som är verksamma på den inre marknaden, för att uppnå målen för hållbar utveckling, främja goda styrelseformer, öka spårbarheten och ansvarsskyldigheten i globala leveranskedjor och stärka Europas internationella konkurrenskraft genom att skapa lika spelregler och minska tredjeländers orättvisa konkurrensfördelar till följd av lägre skyddsstandarder samt social och miljömässig dumpning inom den internationella handeln. Parlamentet betonar behovet av att beakta risken för skador och företagets storlek, samtidigt som proportionalitetsprincipen hålls i åtanke. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens förslag till en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, som skulle vara helt förenlig med WTO:s bestämmelser och baserad på en konsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa EU:s konkurrenskraft, särskilt när det gäller kostnader, risker och ambitioner för andra internationella partner, och att föreslå en transparent mekanism som kan samexistera med befintliga åtgärder för koldioxidläckage, samtidigt som en stabil och säker rättslig ram tillhandahålls för europeiska industrier. Parlamentet betonar att andra liknande förslag bör ingå i vår industristrategi för att skapa incitament för industrin att producera rena och konkurrenskraftiga produkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla idéer, med beaktande av bland annat Nederländernas och Frankrikes icke-officiella dokument om handel, socioekonomiska effekter och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten till en efterföljande konsekvensbedömning och översynsklausuler för att anpassa befintliga frihandelsavtal till den europeiska gröna given, och att lägga fram nya initiativ som använder handelspolitiken för att underlätta uppnåendet av våra ambitiösa klimatmål, inbegripet ett nytt initiativ om klimat och handel inom WTO, som baseras på mandatet i avtalet om miljöanpassade varor och utvidgar tillämpningsområdet till att omfatta handel med gröna tjänster så att utvecklingen av gröna varor gynnas och ”bruna” varor inte längre främjas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra, främja och säkerställa ett effektivt genomförande av befintliga frihandelsavtal, inbegripet verkställbara kapitel om handel och hållbar utveckling, och att se till att fördelarna kommer alla till gagn. Parlamentet påpekar att verkställbarheten av kapitlen om handel och hållbar utveckling skulle kunna förbättras avsevärt genom olika verkställighetsmetoder, och att kommissionen bör undersöka en sanktionsbaserad mekanism som en sista utväg. Parlamentet stöder kommissionens verkställande vice ordförande och ledamot med ansvar för handel, Dombrovkis åtagande att tidigarelägga översynen av handlingsplanen med 15 punkter för kapitlen om handel och hållbar utveckling och att samarbeta med parlamentet redan från början. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka idéerna i det icke-officiella dokumentet från Nederländerna och Frankrike och andra sätt att ge mer detaljerade specifikationer för genomförandet av dessa kapitel. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se till att efterlevnaden av Parisavtalet om klimatet blir en väsentlig del i alla framtida handelsavtal. Parlamentet efterlyser kompletterande åtgärder såsom förbud mot import av produkter som har kopplingar till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, exempelvis tvångsarbete eller barnarbete. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid anta förslaget till ny förordning om tillämpning av ett allmänt preferenssystem, eventuellt i syfte att öka antalet länder som åtar sig att tillämpa GSP+-systemet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av att åtgärda konkurrensbegränsande metoder med de viktigaste handelspartnerna och att säkra lika spelregler för företagen för att skapa förutsättningar för återhämtning från covid-19-pandemin och möjliggöra en global övergång till en hållbar ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera snabbt och inleda utredningar tidigt, så snart skadan uppstår, för att säkerställa att illojala handelsmetoder inte underminerar konkurrenskraften och sysselsättningsnivån hos europeiska ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den nyutnämnda tjänstemannen med ansvar för efterlevnaden av handelsavtal, och anser att ett konsekvent genomförande och verkställande av EU:s och WTO:s avtal och deras kapitel om handel och hållbar utveckling, samt handelslagstiftningen, inbegripet mer effektiva, flexibla och reaktiva handelspolitiska skyddsinstrument, är avgörande för att bevara EU:s trovärdighet och värden och dess agenda för en mer rättvis handel. Parlamentet uppmanar den nya tjänstemannen med ansvar för efterlevnaden av handelsavtal att arbeta tillsammans med Europaparlamentet för att säkerställa att handelspartnerna respekterar de åtaganden som gjorts före ratificeringen av avtalen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över delegationernas roll i genomförandet av EU:s handels- och samarbetsagenda när det gäller respekten för en konsekvent politik, och att säkerställa en samordnad strategi som omfattar kommissionens olika avdelningar (t.ex. sektorsövergripande handelsdelegationer i tredjeländer). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter grundliga undersökningar underlätta vidtagandet av alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa dokumenterade brister i instrumenten för handel och investeringar, inbegripet ett nytt lagstiftningsförslag om översyn av stadgan om blockering av sanktioner som väsentligt inkräktar på medlemsstaternas territoriella suveränitet, och att införa ett nytt instrument för att avskräcka från och motverka tredjeländers tvångsåtgärder efter att ha genomfört en konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet vill se att förhandlingarna om det internationella upphandlingsinstrumentet går framåt i syfte att säkerställa en mer kraftfull tillämpning av ömsesidighet när det gäller EU-företagens tillträde till utländska marknader för offentlig upphandling, samtidigt som möjligheterna att använda offentlig upphandling som ett verktyg för att nå framgång i klimatomställningen bevaras, särskilt i utvecklingsländer, genom en förnyad multilateral strategi. Parlamentet välkomnar vitboken om utländska subventioner som ett nödvändigt komplement till handelspolitiska skyddsåtgärder, och ser fram emot ett lagstiftningsförslag från kommissionen i januari 2021 för att skydda EU-företagen från snedvridningar både på den inre marknaden och på de globala marknaderna, samtidigt som vikten av fri och rättvis konkurrens betonas. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att använda alla tillgängliga verktyg, däribland förordning (EU) 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen, för att bedöma om potentiella investeringar och förvärv utgör hot mot säkerheten för kritisk infrastruktur i EU, särskilt inom strategiska sektorer såsom sjukvård, allmännyttiga tjänster och informations- och kommunikationsteknik, för att undvika alla onödiga och skadliga ekonomiska beroendeförhållanden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i förhandlingarna om den multilaterala investeringsdomstolen (MIC). Parlamentet noterar att investeringsdomstolssystemet (ICS) är tänkt att fungera som en språngbräda mot den multilaterala investeringsdomstolen. Parlamentet beklagar medlemsstaternas extremt långsamma framsteg med att avveckla bilaterala investeringsavtal inom EU, och uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder när så är lämpligt, i enlighet med EU-domstolens dom i Achema-målet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete för att skapa en ram för skydd och underlättande av investeringar inom EU. Parlamentet stöder de pågående förhandlingarna om energistadgefördraget i linje med den europeiska gröna given, vilket måste göra det möjligt att uppnå klimatneutralitet i syfte att fasa ut investeringsskyddet för fossilbränsleteknik. Parlamentet uttrycker sina farhågor över tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS) och antalet fall med anknytning till energistadgefördraget. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhäver vikten av jämställdhetsfrågor. Parlamentet betonar möjligheten för EU:s frihandelsavtal att främja jämställdhet, stärka kvinnors ekonomiska ställning i tredjeländer och förbättra levnadsstandarderna för kvinnor inom alla branscher som omfattas av EU:s frihandelsavtal. Parlamentet konstaterar att kvinnor får mindre än två femtedelar av fördelarna från frihandelsavtal och avtal om rättvis handel när det gäller de arbetstillfällen som skapas, och betonar att kvinnor kan påverkas oproportionerligt hårt av den nuvarande ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att främja och stödja införandet av ett särskilt jämställdhetskapitel i EU:s handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en uppföljning av förslag som utfärdas av de nationella rådgivande grupperna för att förbättra vår internationella handelspolitik, och uppmanar kommissionen att bättre förmedla fördelarna och effekterna med EU:s handelspolitik för alla, i syfte att öka transparensen och medvetenheten bland medborgare, icke-statliga organisationer, fackföreningar och företag, särskilt små och medelstora företag, eftersom det är viktigt att tillhandahålla korrekt information till alla berörda parter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av Europaparlamentets rättigheter enligt artiklarna 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och av den interinstitutionella dialogen som ett sätt att bidra till de pågående diskussionerna och nå en positiv slutsats. Parlamentet påminner om parlamentets roll som medlagstiftare inom handelspolitiken och dess roll i granskningen av förhandlingarna och det effektiva genomförandet av handelsavtal, och de åtaganden som kommissionens ordförande gjort till stöd för de resolutioner om lagstiftningsinitiativ som parlamentet antagit i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(2)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0212.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0252.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0321.

---

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Onsdagen den 24 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/161 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/161

---

P9_TA(2020)0310

Utnämning av Julia Laffranque till ledamot av den kommitté som avses i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 med förslag om att utnämna Julia Laffranque till ledamot av den kommitté som avses i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2020/2238(INS))

(2021/C 425/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 255 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 255 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 128 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 128 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (B9-0368/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (B9-0368/2020), och av följande skäl:

| A. | Julia Laffranque uppfyller kraven i artikel 255 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Julia Laffranque uppfyller kraven i artikel 255 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 1. | Europaparlamentet föreslår att Julia Laffranque utnämns till ledamot av kommittén. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till domstolens ordförande. |
| --- | --- |

2.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 23 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/162

---

P9_TA(2020)0308

Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (bevisupptagning) (omarbetning) (09889/2/2020 – C9-0357/2020 – 2018/0203(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2021/C 425/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09889/2/2020 – C9-0357/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09889/2/2020 – C9-0357/2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (2) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0378), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (2) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0378),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0225/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0225/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0103.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/163

---

P9_TA(2020)0309

Delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) (omarbetning) (09890/2/2020 – C9-0356/2020 – 2018/0204(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2021/C 425/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09890/2/2020 – C9-0356/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09890/2/2020 – C9-0356/2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (2) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (2) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0379),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0222/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0222/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 56.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0104.

---

Onsdagen den 24 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/164

---

P9_TA(2020)0311

Utnämning av Frank Elderson som direktionsledamot i Europeiska centralbanken

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2020 om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (N9-0055/2020 – C9-0331/2020 – 2020/0805(NLE))

(Samråd)

(2021/C 425/22)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 oktober 2020 (N9-0055/2020) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 oktober 2020 (N9-0055/2020) (1),

| — | med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört Europaparlamentet (C9-0331/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 283.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört Europaparlamentet (C9-0331/2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 17 september 2019 om rådets rekommendation om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 17 september 2019 om rådets rekommendation om utnämning av ordförande i Europeiska centralbanken (3),

| — | med beaktande av sina beslut av den 17 december 2019 om rådets rekommendationer om utnämning av två direktionsledamöter i Europeiska centralbanken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina beslut av den 17 december 2019 om rådets rekommendationer om utnämning av två direktionsledamöter i Europeiska centralbanken (4),

| — | med beaktande av artikel 130 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 130 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0218/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0218/2020), och av följande skäl:

| A. | I en skrivelse av den 14 oktober 2020 uppmanade Europeiska rådet Europaparlamentet att yttra sig över nomineringen av Frank Elderson till uppdraget som direktionsledamot i Europeiska centralbanken med en mandattid på åtta år med verkan från den 15 december 2020. |
| --- | --- |

A.

I en skrivelse av den 14 oktober 2020 uppmanade Europeiska rådet Europaparlamentet att yttra sig över nomineringen av Frank Elderson till uppdraget som direktionsledamot i Europeiska centralbanken med en mandattid på åtta år med verkan från den 15 december 2020.

| B. | Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bedömde sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på Europeiska centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i detta fördrag. I samband med denna bedömning har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor bedömde sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 283.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och kravet på Europeiska centralbankens fullständiga oavhängighet i enlighet med artikel 130 i detta fördrag. I samband med denna bedömning har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till honom.

| C. | Utskottet höll den 9 november 2020 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 9 november 2020 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade han utskottsledamöternas frågor.

| D. | Europeiska centralbankens råd består av Europeiska centralbankens direktionsledamöter samt de 19 cheferna för de nationella centralbankerna i medlemsstater som har euron som valuta. Hittills har samtliga av de sistnämnda varit män. |
| --- | --- |

D.

Europeiska centralbankens råd består av Europeiska centralbankens direktionsledamöter samt de 19 cheferna för de nationella centralbankerna i medlemsstater som har euron som valuta. Hittills har samtliga av de sistnämnda varit män.

| E. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen gett uttryck för sitt missnöje med nomineringsförfarandet för ledamöter av Europeiska centralbankens direktion och har efterfrågat förbättrade förfaranden i detta avseende. Parlamentet har begärt att i god tid få en könsbalanserad lista med minst två namn över sökande som är kvar i slutomgången. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen gett uttryck för sitt missnöje med nomineringsförfarandet för ledamöter av Europeiska centralbankens direktion och har efterfrågat förbättrade förfaranden i detta avseende. Parlamentet har begärt att i god tid få en könsbalanserad lista med minst två namn över sökande som är kvar i slutomgången.

| F. | Den 17 september 2019 tillstyrkte Europaparlamentet rådets rekommendation att utnämna Christine Lagarde som den första kvinnliga ordföranden för Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

F.

Den 17 september 2019 tillstyrkte Europaparlamentet rådets rekommendation att utnämna Christine Lagarde som den första kvinnliga ordföranden för Europeiska centralbanken.

| G. | Den 17 december 2019 tillstyrkte Europaparlamentet rådets rekommendationer att utnämna Fabio Panetta och Isabel Schnabel till direktionsledamöter i Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

G.

Den 17 december 2019 tillstyrkte Europaparlamentet rådets rekommendationer att utnämna Fabio Panetta och Isabel Schnabel till direktionsledamöter i Europeiska centralbanken.

| H. | Kvinnor är fortfarande underrepresenterade i Europeiska centralbankens råd. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har tagit denna begäran på allvar och uppmanar nationella institutioner och EU-institutioner att aktivt arbeta för att uppnå könsbalans i kommande nomineringar. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor är fortfarande underrepresenterade i Europeiska centralbankens råd. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har tagit denna begäran på allvar och uppmanar nationella institutioner och EU-institutioner att aktivt arbeta för att uppnå könsbalans i kommande nomineringar.

| I. | Alla EU-institutioner och nationella institutioner och organ bör vidta konkreta åtgärder för att säkerställa en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

I.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets rekommendation om utnämning av Frank Elderson till direktionsledamot i Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 338, 12.10.2020, s. 2.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0211.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0008.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2019)0093, och antagna texter, P9_TA(2019)0094.

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/166

---

P9_TA(2020)0312

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond: stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern i samband med en folkhälsokris

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern i samband med ett hot mot folkhälsan (COM(2020)0960 – C9-0318/2020 – 2020/0299(BUD))

(2021/C 425/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0960 – C9-0318/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0960 – C9-0318/2020),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0221/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0221/2020).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som ett tecken på unionens solidaritet med unionens medborgare och regioner som drabbats av naturkatastrofer och det allvarliga hot mot folkhälsan som orsakats av covid-19-pandemin i början av 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra finansiellt stöd via Europeiska unionens solidaritetsfond till de regioner som drabbats. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern i samband med ett hot mot folkhälsan

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/75.)

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/168 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/168

---

P9_TA(2020)0313

Förslag till ändringsbudget nr 9 till den allmänna budgeten 2020: stöd till Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9 till Europeiska unionens allmänna budget 2020 – Åtföljer förslaget om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern med anledning av en folkhälsokris (12522/2020 – C9-0341/2020 – 2020/0297(BUD))

(2021/C 425/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, slutgiltigt antagen den 27 november 2019 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2020, slutgiltigt antagen den 27 november 2019 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3) (förordningen om den fleråriga budgetramen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3) (förordningen om den fleråriga budgetramen),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 9/2020 som kommissionen antog den 9 oktober 2020 (COM(2020)0961), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 9/2020 som kommissionen antog den 9 oktober 2020 (COM(2020)0961),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 som rådet antog den 30 oktober 2020 och översände till Europaparlamentet den 3 november 2020 (12522/2020 – C9-0341/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 som rådet antog den 30 oktober 2020 och översände till Europaparlamentet den 3 november 2020 (12522/2020 – C9-0341/2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien med anledning av en folkhälsokris (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien med anledning av en folkhälsokris (COM(2020)0960),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0223/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0223/2020), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 avser det föreslagna utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen till följd av naturkatastrofer som ägde rum i dessa länder under 2020 och för att betala ut förskott till sju medlemsstater, nämligen Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern med anledning av det stora hot mot folkhälsan som orsakades av covid-19-utbrottet i början av 2020. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 avser det föreslagna utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen till följd av naturkatastrofer som ägde rum i dessa länder under 2020 och för att betala ut förskott till sju medlemsstater, nämligen Grekland, Irland, Kroatien, Polen, Portugal, Spanien, Tyskland och Ungern med anledning av det stora hot mot folkhälsan som orsakades av covid-19-utbrottet i början av 2020.

| B. | Kommissionen föreslår därför en ändring av budgeten för 2020 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser på levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin” med 823 548 633 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen föreslår därför en ändring av budgeten för 2020 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser på levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin” med 823 548 633 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| C. | Kroatien ansökte om förskottsbetalning i enlighet med artikel 4a i förordning (EG) nr 2012/2002 (6) och den 10 augusti 2020 beviljade kommissionen ett förskott motsvarande 88 951 877 EUR av unionens förväntade finansiella bidrag. Eftersom de anslag för förskottsbetalningar som ursprungligen fanns tillgängliga i 2020 års budget redan har utnyttjats fullt ut föreslår kommissionen att nödvändiga ytterligare medel utnyttjas inom det årliga tak som fastställts för Europeiska unionens solidaritetsfond. |
| --- | --- |

C.

Kroatien ansökte om förskottsbetalning i enlighet med artikel 4a i förordning (EG) nr 2012/2002 (6) och den 10 augusti 2020 beviljade kommissionen ett förskott motsvarande 88 951 877 EUR av unionens förväntade finansiella bidrag. Eftersom de anslag för förskottsbetalningar som ursprungligen fanns tillgängliga i 2020 års budget redan har utnyttjats fullt ut föreslår kommissionen att nödvändiga ytterligare medel utnyttjas inom det årliga tak som fastställts för Europeiska unionens solidaritetsfond.

| D. | Förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 syftar till att föra in 734 596 756 EUR i budgeten för 2020, både i form av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, efter ett avdrag av det förskott på 88 951 877 EUR som redan har betalats ut till Kroatien. |
| --- | --- |

D.

Förslaget till ändringsbudget nr 9/2020 syftar till att föra in 734 596 756 EUR i budgeten för 2020, både i form av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, efter ett avdrag av det förskott på 88 951 877 EUR som redan har betalats ut till Kroatien.

| E. | Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden ska budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden ska budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 9/2020, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 8/2020 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 57, 27.2.2020.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002, s. 3).

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/170 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/170

---

P9_TA(2020)0316

Grupptalan för att skydda konsumenternas kollektiva intressen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen och om upphävande av direktiv 2009/22/EG (09573/1/2020 – C9-0355/2020 – 2018/0089(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2021/C 425/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09573/1/2020 – C9-0355/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09573/1/2020 – C9-0355/2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 september 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 oktober 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 oktober 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0184), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0184),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0224/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0224/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 66.

(2)  EUT C 461, 21.12.2018, s. 232.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2019)0222.

---

Torsdagen den 25 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/171 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/171

---

P9_TA(2020)0317

Marknader för finansiella instrument: ändring av informationskrav, produktstyrning och positionslimiter för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 25 november 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Ändring 9 om inget annat anges

(2021/C 425/26)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av direktiv 2014/65/EU vad gäller informationskrav, produktstyrning och positionslimiter för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 53.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Covid-19-pandemin slår hårt mot människor, företag, hälso- och sjukvårdssystem och medlemsstaternas ekonomier
  och finansiella system
  . I sitt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 27 maj 2020 med titeln EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (2) framhöll kommissionen att det kommer att vara fortsatt svårt att säkra likviditet och tillgång till finansiering under de kommande månaderna. Det är därför av största vikt att återhämtningen från den allvarliga ekonomiska chock som covid-19-pandemin har orsakat stöds genom
  att byråkratin minskas genom
  riktade
  och begränsade
  ändringar av den befintliga finanslagstiftningen.
  Det övergripande syftet med ändringarna bör därför vara att undanröja onödig byråkrati och bevilja tillfälliga undantag som anses effektiva i syfte att mildra den ekonomiska turbulensen. Vid ändringarna bör man undvika att göra förändringar som leder till större bördor för sektorn och låta komplexa lagstiftningsfrågor redas ut under den planerade översynen av Mifid II.
  Detta åtgärdspaket antas under namnet Åtgärdspaketet för kapitalmarknadernas återhämtning. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemin slår hårt mot människor, företag, hälso- och sjukvårdssystem och medlemsstaternas ekonomier
  och finansiella system
  . I sitt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 27 maj 2020 med titeln EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (2) framhöll kommissionen att det kommer att vara fortsatt svårt att säkra likviditet och tillgång till finansiering under de kommande månaderna. Det är därför av största vikt att återhämtningen från den allvarliga ekonomiska chock som covid-19-pandemin har orsakat stöds genom
  att byråkratin minskas genom
  riktade
  och begränsade
  ändringar av den befintliga finanslagstiftningen.
  Det övergripande syftet med ändringarna bör därför vara att undanröja onödig byråkrati och bevilja tillfälliga undantag som anses effektiva i syfte att mildra den ekonomiska turbulensen. Vid ändringarna bör man undvika att göra förändringar som leder till större bördor för sektorn och låta komplexa lagstiftningsfrågor redas ut under den planerade översynen av Mifid II.
  Detta åtgärdspaket antas under namnet Åtgärdspaketet för kapitalmarknadernas återhämtning.

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (3) om marknader för finansiella instrument antogs 2014 med anledning av den finanskris som brutit ut 2007–2008. Direktivet har stärkt unionens finansiella system avsevärt och säkerställt ett starkt investerarskydd i hela unionen. Ytterligare ansträngningar
  skulle kunna
  övervägas för att göra reglerna mindre komplicerade, sänka värdepappersföretagens efterlevnadskostnader och undanröja snedvridningar av konkurrensen
  , förutsatt att investerarskyddet samtidigt beaktas i tillräcklig grad
  . |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (3) om marknader för finansiella instrument antogs 2014 med anledning av den finanskris som brutit ut 2007–2008. Direktivet har stärkt unionens finansiella system avsevärt och säkerställt ett starkt investerarskydd i hela unionen. Ytterligare ansträngningar
  skulle kunna
  övervägas för att göra reglerna mindre komplicerade, sänka värdepappersföretagens efterlevnadskostnader och undanröja snedvridningar av konkurrensen
  , förutsatt att investerarskyddet samtidigt beaktas i tillräcklig grad
  .

| (3) | När det gäller de krav som skulle skydda investerare har direktiv 2014/65/EU inte helt uppnått målet om anpassade åtgärder som tar tillräcklig hänsyn till kännetecknen för varje investerarkategori (icke-professionella kunder, professionella kunder och godtagbara motparter). En del av kraven har inte alltid stärkt skyddet för investerare utan i vissa fall tvärtom försvårat ett smidigt genomförande av investeringsbeslut.
  För att förbättra investerarskyddet är det av avgörande betydelse att icke-professionella investerares skuldnivå beaktas i lämplighetsbedömningen, särskilt med tanke på den ökande konsumentskuldnivån till följd av covid-19-pandemin. Dessutom skulle en del av kraven i direktiv 2014/65/EU kunna ändras
  för att underlätta tillhandahållandet av investeringstjänster och utförandet av investeringsverksamhet
  , förutsatt att ändringen görs på ett balanserat sätt som skyddar investerarna fullt ut
  . |
| --- | --- |

(3)

När det gäller de krav som skulle skydda investerare har direktiv 2014/65/EU inte helt uppnått målet om anpassade åtgärder som tar tillräcklig hänsyn till kännetecknen för varje investerarkategori (icke-professionella kunder, professionella kunder och godtagbara motparter). En del av kraven har inte alltid stärkt skyddet för investerare utan i vissa fall tvärtom försvårat ett smidigt genomförande av investeringsbeslut.
  För att förbättra investerarskyddet är det av avgörande betydelse att icke-professionella investerares skuldnivå beaktas i lämplighetsbedömningen, särskilt med tanke på den ökande konsumentskuldnivån till följd av covid-19-pandemin. Dessutom skulle en del av kraven i direktiv 2014/65/EU kunna ändras
  för att underlätta tillhandahållandet av investeringstjänster och utförandet av investeringsverksamhet
  , förutsatt att ändringen görs på ett balanserat sätt som skyddar investerarna fullt ut
  .

| (4) | Produktstyrningskrav kan hålla tillbaka försäljning av företagsobligationer. Företagsobligationer med en ”make-whole”-klausul anses allmänt vara säkra och enkla produkter som är godtagbara för icke-professionella kunder. En ”make-whole”-klausul skyddar investerare mot förluster om en emittent väljer förtida lösen genom att säkerställa att investerarna betalas ett belopp motsvarande nettonuvärdet av de kuponger som de skulle ha fått om obligationen inte hade lösts. Produktstyrningskraven bör därför upphöra att tillämpas på företagsobligationer med sådana ”make-whole”-klausuler. |
| --- | --- |

(4)

Produktstyrningskrav kan hålla tillbaka försäljning av företagsobligationer. Företagsobligationer med en ”make-whole”-klausul anses allmänt vara säkra och enkla produkter som är godtagbara för icke-professionella kunder. En ”make-whole”-klausul skyddar investerare mot förluster om en emittent väljer förtida lösen genom att säkerställa att investerarna betalas ett belopp motsvarande nettonuvärdet av de kuponger som de skulle ha fått om obligationen inte hade lösts. Produktstyrningskraven bör därför upphöra att tillämpas på företagsobligationer med sådana ”make-whole”-klausuler.

| (5) | Både Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) uppmaning att inkomma med synpunkter på effekterna av incitament och krav på information om kostnader och avgifter i direktiv 2014/65/EU och kommissionens offentliga samråd bekräftade att professionella kunder och godtagbara motparter inte behöver standardiserad och obligatorisk kostnadsinformation eftersom de redan får nödvändig information när de förhandlar med sin tjänsteleverantör. Den informationen är skräddarsydd till deras behov och ofta mer detaljerad. Godtagbara motparter och professionella kunder bör därför undantas från dessa krav på information om kostnader och avgifter, utom i samband med investeringsrådgivning och portföljförvaltning, eftersom professionella kunder som ingår ett avtalsförhållande om portföljförvaltning eller investeringsrådgivning inte nödvändigtvis har tillräcklig sakkunskap eller kännedom för att undantas från kraven på information om kostnader och avgifter. |
| --- | --- |

(5)

Både Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens (Esma) uppmaning att inkomma med synpunkter på effekterna av incitament och krav på information om kostnader och avgifter i direktiv 2014/65/EU och kommissionens offentliga samråd bekräftade att professionella kunder och godtagbara motparter inte behöver standardiserad och obligatorisk kostnadsinformation eftersom de redan får nödvändig information när de förhandlar med sin tjänsteleverantör. Den informationen är skräddarsydd till deras behov och ofta mer detaljerad. Godtagbara motparter och professionella kunder bör därför undantas från dessa krav på information om kostnader och avgifter, utom i samband med investeringsrådgivning och portföljförvaltning, eftersom professionella kunder som ingår ett avtalsförhållande om portföljförvaltning eller investeringsrådgivning inte nödvändigtvis har tillräcklig sakkunskap eller kännedom för att undantas från kraven på information om kostnader och avgifter.

| (6) | Värdepappersföretag är för närvarande skyldiga att göra en kostnads-nyttoanalys i samband med viss portföljverksamhet om det är fråga om byten mellan finansiella instrument under ett pågående avtalsförhållande med en kund. Det betyder att värdepappersföretag är skyldiga att inhämta nödvändig information från kunden och måste påvisa att nyttan med ett sådant byte är större än kostnaden. Eftersom detta förfarande är överdrivet betungande när det gäller professionella kunder, som tenderar att göra byten ofta, bör de undantas från detta krav men behålla möjligheten att välja att omfattas. Eftersom icke-professionella kunder behöver ett starkt skydd bör denna möjlighet endast finnas beträffande professionella kunder. |
| --- | --- |

(6)

Värdepappersföretag är för närvarande skyldiga att göra en kostnads-nyttoanalys i samband med viss portföljverksamhet om det är fråga om byten mellan finansiella instrument under ett pågående avtalsförhållande med en kund. Det betyder att värdepappersföretag är skyldiga att inhämta nödvändig information från kunden och måste påvisa att nyttan med ett sådant byte är större än kostnaden. Eftersom detta förfarande är överdrivet betungande när det gäller professionella kunder, som tenderar att göra byten ofta, bör de undantas från detta krav men behålla möjligheten att välja att omfattas. Eftersom icke-professionella kunder behöver ett starkt skydd bör denna möjlighet endast finnas beträffande professionella kunder.

| (7) | Kunder som har ett pågående avtalsförhållande med ett värdepappersföretag får obligatoriska tjänsterapporter med jämna mellanrum eller baserat på utlösningsmekanismer. Vare sig värdepappersföretagen eller deras professionella kunder anser att dessa tjänsterapporter är meningsfulla. Rapporterna har i synnerhet inte varit meningsfulla för professionella kunder på extremt volatila marknader, eftersom rapporterna är många och sammanställs ofta. Professionella kunder reagerar ofta på dessa tjänsterapporter genom att antingen inte läsa dem alls eller genom att fatta snabba investeringsbeslut i stället för att fortsätta med en långsiktig investeringsstrategi. Godtagbara motparter bör därför inte längre få sådana tjänsterapporter. Professionella kunder bör dock behålla möjligheten att välja att få dessa rapporter. |
| --- | --- |

(7)

Kunder som har ett pågående avtalsförhållande med ett värdepappersföretag får obligatoriska tjänsterapporter med jämna mellanrum eller baserat på utlösningsmekanismer. Vare sig värdepappersföretagen eller deras professionella kunder anser att dessa tjänsterapporter är meningsfulla. Rapporterna har i synnerhet inte varit meningsfulla för professionella kunder på extremt volatila marknader, eftersom rapporterna är många och sammanställs ofta. Professionella kunder reagerar ofta på dessa tjänsterapporter genom att antingen inte läsa dem alls eller genom att fatta snabba investeringsbeslut i stället för att fortsätta med en långsiktig investeringsstrategi. Godtagbara motparter bör därför inte längre få sådana tjänsterapporter. Professionella kunder bör dock behålla möjligheten att välja att få dessa rapporter.

| (8) | Genom direktiv 2014/65/EU infördes krav på rapportering om hur order har utförts på de för kunden mest fördelaktiga villkoren. Dessa tekniska rapporter innehåller stora mängder detaljerad kvantitativ information om handelsplats, finansiellt instrument, pris, kostnader och sannolikhet för utförande. Investerarna läser dem sällan, vilket framgår av det mycket låga antalet nedladdningar från värdepappersföretagens webbplatser. Eftersom de inte gör det möjligt för investerare att göra några meningsfulla jämförelser utifrån dessa uppgifter bör kravet på offentliggörande av dessa rapporter tillfälligt upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Genom direktiv 2014/65/EU infördes krav på rapportering om hur order har utförts på de för kunden mest fördelaktiga villkoren. Dessa tekniska rapporter innehåller stora mängder detaljerad kvantitativ information om handelsplats, finansiellt instrument, pris, kostnader och sannolikhet för utförande. Investerarna läser dem sällan, vilket framgår av det mycket låga antalet nedladdningar från värdepappersföretagens webbplatser. Eftersom de inte gör det möjligt för investerare att göra några meningsfulla jämförelser utifrån dessa uppgifter bör kravet på offentliggörande av dessa rapporter tillfälligt upphävas.

| (9) | För att underlätta kommunikationen mellan värdepappersföretagen och deras kunder, och därmed själva investeringsprocessen, bör investeringsinformation inte längre lämnas på papper utan som standardalternativ lämnas elektroniskt. Icke-professionella kunder bör dock kunna begära att få informationen på papper. |
| --- | --- |

(9)

För att underlätta kommunikationen mellan värdepappersföretagen och deras kunder, och därmed själva investeringsprocessen, bör investeringsinformation inte längre lämnas på papper utan som standardalternativ lämnas elektroniskt. Icke-professionella kunder bör dock kunna begära att få informationen på papper.

| (9a) | Kommissionen bör lägga fram en rapport om effekterna av tillämpningen av positionslimiter och positionsförvaltning för likviditet, marknadsmissbruk och ordnade prissättnings- och avvecklingsvillkor på marknader för råvaruderivat, i enlighet med föreskrifterna i detta direktiv. En evidensbaserad bedömning av ordningen för råvaruderivat och samråd med en rad olika intressenter är avgörande vid översynen av innehållet i dessa bestämmelser, som antogs som svar på G20-toppmötena i Pittsburgh 2009 och i Cannes 2011 för att förbättra regleringen, funktionen och transparensen på marknaderna för råvaruderivat och komma till rätta med den alltför stora prisvolatiliteten. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(9a)

Kommissionen bör lägga fram en rapport om effekterna av tillämpningen av positionslimiter och positionsförvaltning för likviditet, marknadsmissbruk och ordnade prissättnings- och avvecklingsvillkor på marknader för råvaruderivat, i enlighet med föreskrifterna i detta direktiv. En evidensbaserad bedömning av ordningen för råvaruderivat och samråd med en rad olika intressenter är avgörande vid översynen av innehållet i dessa bestämmelser, som antogs som svar på G20-toppmötena i Pittsburgh 2009 och i Cannes 2011 för att förbättra regleringen, funktionen och transparensen på marknaderna för råvaruderivat och komma till rätta med den alltför stora prisvolatiliteten. [Ändr. 2]

| (10) | Enligt direktiv 2014/65/EU kan personer som yrkesmässigt bedriver handel med råvaruderivat, utsläppsrätter och utsläppsrättsderivat utnyttja ett undantag från kravet på auktorisation som värdepappersföretag om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet. Personer som ansöker om ett sidoverksamhetstest är skyldiga att årligen underrätta den relevanta behöriga myndigheten om att de utnyttjar denna möjlighet och lämna de uppgifter som är nödvändiga för de två kvantitativa tester som avgör om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet. I det första testet jämförs storleken på ett företags spekulativa handelsverksamhet med den totala handelsverksamheten i unionen på grundval av olika tillgångsklasser. I det andra testet jämförs storleken på den spekulativa handelsverksamheten i alla tillgångsklasser med enhetens totala handelsverksamhet med finansiella instrument på koncernnivå. Det finns en alternativ form för det andra testet, som består i att jämföra det uppskattade kapital som används för den spekulativa handelsverksamheten med det faktiska kapital som används på koncernnivå för den huvudsakliga verksamheten. De kvantitativa testerna
  bör förbli grundregeln för
  undantaget
  för sidoverksamhet
  .
  Som ett alternativ bör nationella tillsynsmyndigheter få basera sig på
  kvalitativa faktorer
  , på tydligt definierade villkor
  .
  Esma bör ges befogenhet att ge vägledning om under vilka omständigheter nationella myndigheter kan tillämpa en kvalitativ metod samt utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende de kvalitativa kriterierna.
  Personer som kan omfattas av undantaget, inbegripet marknadsgaranter, handlar för egen räkning eller tillhandahåller andra investeringstjänster än handel för egen räkning till kunder eller leverantörer i sin huvudsakliga verksamhet. Undantaget
  skulle
  omfatta både individuella fall och aggregerade fall om det rör sig om en sidoverksamhet, betraktat på koncernnivå. Detta undantag bör inte kunna omfatta personer som tillämpar en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel eller ingår i en koncern vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av investeringstjänster, eller bankverksamhet, eller som agerar som marknadsgarant för råvaruderivat. ▌ |
| --- | --- |

(10)

Enligt direktiv 2014/65/EU kan personer som yrkesmässigt bedriver handel med råvaruderivat, utsläppsrätter och utsläppsrättsderivat utnyttja ett undantag från kravet på auktorisation som värdepappersföretag om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet. Personer som ansöker om ett sidoverksamhetstest är skyldiga att årligen underrätta den relevanta behöriga myndigheten om att de utnyttjar denna möjlighet och lämna de uppgifter som är nödvändiga för de två kvantitativa tester som avgör om deras handelsverksamhet är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet. I det första testet jämförs storleken på ett företags spekulativa handelsverksamhet med den totala handelsverksamheten i unionen på grundval av olika tillgångsklasser. I det andra testet jämförs storleken på den spekulativa handelsverksamheten i alla tillgångsklasser med enhetens totala handelsverksamhet med finansiella instrument på koncernnivå. Det finns en alternativ form för det andra testet, som består i att jämföra det uppskattade kapital som används för den spekulativa handelsverksamheten med det faktiska kapital som används på koncernnivå för den huvudsakliga verksamheten. De kvantitativa testerna
  bör förbli grundregeln för
  undantaget
  för sidoverksamhet
  .
  Som ett alternativ bör nationella tillsynsmyndigheter få basera sig på
  kvalitativa faktorer
  , på tydligt definierade villkor
  .
  Esma bör ges befogenhet att ge vägledning om under vilka omständigheter nationella myndigheter kan tillämpa en kvalitativ metod samt utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder avseende de kvalitativa kriterierna.
  Personer som kan omfattas av undantaget, inbegripet marknadsgaranter, handlar för egen räkning eller tillhandahåller andra investeringstjänster än handel för egen räkning till kunder eller leverantörer i sin huvudsakliga verksamhet. Undantaget
  skulle
  omfatta både individuella fall och aggregerade fall om det rör sig om en sidoverksamhet, betraktat på koncernnivå. Detta undantag bör inte kunna omfatta personer som tillämpar en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel eller ingår i en koncern vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av investeringstjänster, eller bankverksamhet, eller som agerar som marknadsgarant för råvaruderivat. ▌

| (11) | Behöriga myndigheter måste för närvarande fastställa och tillämpa positionslimiter avseende den nettoposition som en person kan inneha vid alla tidpunkter i råvaruderivat som handlas på handelsplatser och i de ekonomiskt likvärdiga OTC-kontrakt (EEOTC-kontrakt) som kommissionen har angett. Eftersom positionslimitordningen har visat sig vara ogynnsam för utvecklingen av nya råvarumarknader bör framväxande råvarumarknader inte omfattas av denna ordning. I stället bör positionslimiterna endast gälla de råvaruderivat som anses vara signifikanta eller kritiska råvaruderivat och deras EEOTC-kontrakt. Signifikanta eller kritiska derivat är energiråvaruderivat med öppna positioner om minst 300 000 partier under en ettårsperiod. På grund av sin avgörande betydelse för medborgare kommer jordbruksråvaror som har livsmedel som underliggande råvara och deras EEOTC-kontrakt även i fortsättningen att omfattas av den nuvarande positionslimitordningen. Esma bör få i uppdrag att utarbeta förslag till tillsynsstandarder för att definiera jordbruksråvaror med livsmedel med underliggande råvara som omfattas av positionslimiter samt kritiska eller signifikanta derivat som omfattas av positionslimiter. För signifikanta och kritiska derivat bör Esma ta hänsyn till de öppna positioner om 300 000 partier under en ettårsperiod, antalet marknadsaktörer och den underliggande råvaran. |
| --- | --- |

(11)

Behöriga myndigheter måste för närvarande fastställa och tillämpa positionslimiter avseende den nettoposition som en person kan inneha vid alla tidpunkter i råvaruderivat som handlas på handelsplatser och i de ekonomiskt likvärdiga OTC-kontrakt (EEOTC-kontrakt) som kommissionen har angett. Eftersom positionslimitordningen har visat sig vara ogynnsam för utvecklingen av nya råvarumarknader bör framväxande råvarumarknader inte omfattas av denna ordning. I stället bör positionslimiterna endast gälla de råvaruderivat som anses vara signifikanta eller kritiska råvaruderivat och deras EEOTC-kontrakt. Signifikanta eller kritiska derivat är energiråvaruderivat med öppna positioner om minst 300 000 partier under en ettårsperiod. På grund av sin avgörande betydelse för medborgare kommer jordbruksråvaror som har livsmedel som underliggande råvara och deras EEOTC-kontrakt även i fortsättningen att omfattas av den nuvarande positionslimitordningen. Esma bör få i uppdrag att utarbeta förslag till tillsynsstandarder för att definiera jordbruksråvaror med livsmedel med underliggande råvara som omfattas av positionslimiter samt kritiska eller signifikanta derivat som omfattas av positionslimiter. För signifikanta och kritiska derivat bör Esma ta hänsyn till de öppna positioner om 300 000 partier under en ettårsperiod, antalet marknadsaktörer och den underliggande råvaran.

| (12) | Direktiv 2014/65/EU tillåter inte risksäkringsundantag för finansiella enheter. Flera koncerner som huvudsakligen har affärsmässiga mål och som har inrättat en finansiell enhet för sina handelsändamål har befunnit sig i en situation där deras finansiella enhet inte kunnat bedriva all handel för koncernen eftersom den inte kunde omfattas av risksäkringsundantaget. Ett snävt definierat risksäkringsundantag bör därför införas för finansiella motparter. Detta risksäkringsundantag bör vara tillgängligt om en person inom en koncern som huvudsakligen har affärsmässiga mål har registrerats som ett värdepappersföretag och bedriver handel för koncernens räkning. För att begränsa detta risksäkringsundantag till att bara gälla finansiella enheter som bedriver handel för icke-finansiella enheter i koncerner som huvudsakligen har affärsmässiga mål, bör detta risksäkringsundantag gälla för de positioner som innehas av den finansiella enheten och som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som är direkt kopplade till de icke-finansiella enheternas kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 2014/65/EU tillåter inte risksäkringsundantag för finansiella enheter. Flera koncerner som huvudsakligen har affärsmässiga mål och som har inrättat en finansiell enhet för sina handelsändamål har befunnit sig i en situation där deras finansiella enhet inte kunnat bedriva all handel för koncernen eftersom den inte kunde omfattas av risksäkringsundantaget. Ett snävt definierat risksäkringsundantag bör därför införas för finansiella motparter. Detta risksäkringsundantag bör vara tillgängligt om en person inom en koncern som huvudsakligen har affärsmässiga mål har registrerats som ett värdepappersföretag och bedriver handel för koncernens räkning. För att begränsa detta risksäkringsundantag till att bara gälla finansiella enheter som bedriver handel för icke-finansiella enheter i koncerner som huvudsakligen har affärsmässiga mål, bör detta risksäkringsundantag gälla för de positioner som innehas av den finansiella enheten och som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som är direkt kopplade till de icke-finansiella enheternas kommersiella verksamhet.

| (13) | Även i likvida kontrakt brukar normalt bara ett begränsat antal marknadsaktörer fungera som marknadsgaranter på råvarumarknaderna. När dessa marknadsaktörer måste tillämpa positionslimiter är de inte lika effektiva som marknadsgaranter. Ett undantag från positionslimitordningen bör därför införas för finansiella och icke-finansiella motparter för positioner som härrör från transaktioner som genomförs för att följa obligatoriska likviditetsbestämmelser. |
| --- | --- |

(13)

Även i likvida kontrakt brukar normalt bara ett begränsat antal marknadsaktörer fungera som marknadsgaranter på råvarumarknaderna. När dessa marknadsaktörer måste tillämpa positionslimiter är de inte lika effektiva som marknadsgaranter. Ett undantag från positionslimitordningen bör därför införas för finansiella och icke-finansiella motparter för positioner som härrör från transaktioner som genomförs för att följa obligatoriska likviditetsbestämmelser.

| (13a) | Ändringarna av positionslimitordningen syftar till att stödja utvecklingen av nya energiavtal, särskilt på elmarknaden, och inte till att lätta på ordningen för avtal om jordbruksråvaror. |
| --- | --- |

(13a)

Ändringarna av positionslimitordningen syftar till att stödja utvecklingen av nya energiavtal, särskilt på elmarknaden, och inte till att lätta på ordningen för avtal om jordbruksråvaror.

| (14) | Den nuvarande positionslimitordningen tar inte hänsyn till de unika egenskaperna hos värdepapperiserade derivat. Värdepapperiserade derivat bör därför undantas från positionslimitordningen. |
| --- | --- |

(14)

Den nuvarande positionslimitordningen tar inte hänsyn till de unika egenskaperna hos värdepapperiserade derivat. Värdepapperiserade derivat bör därför undantas från positionslimitordningen.

| (15) | Sedan direktiv 2014/65/EU trädde i kraft har inga råvaruderivatkontrakt identifierats som samma kontrakt. På grund av begreppet ”samma kontrakt” i det direktivet är metoden för att fastställa limiten för övriga månader till nackdel för handelsplatser med en mindre likvid marknad när handelsplatser konkurrerar med råvaruderivat baserade på samma underliggande råvara och med samma egenskaper. Hänvisningen till ”samma kontrakt” i direktiv 2014/65/EU bör därför utgå. Behöriga myndigheter bör kunna enas om att de råvaruderivat som handlas på deras respektive handelsplatser baseras på samma underliggande råvara och har samma egenskaper, och i så fall kan referensvärdet för limiten för övriga månader på den mest likvida marknaden för det råvaruderivatet användas som referensvärde för fastställande av positionslimiten för övriga månader för de konkurrerande kontrakt som handlas på de mindre likvida handelsplatserna. |
| --- | --- |

(15)

Sedan direktiv 2014/65/EU trädde i kraft har inga råvaruderivatkontrakt identifierats som samma kontrakt. På grund av begreppet ”samma kontrakt” i det direktivet är metoden för att fastställa limiten för övriga månader till nackdel för handelsplatser med en mindre likvid marknad när handelsplatser konkurrerar med råvaruderivat baserade på samma underliggande råvara och med samma egenskaper. Hänvisningen till ”samma kontrakt” i direktiv 2014/65/EU bör därför utgå. Behöriga myndigheter bör kunna enas om att de råvaruderivat som handlas på deras respektive handelsplatser baseras på samma underliggande råvara och har samma egenskaper, och i så fall kan referensvärdet för limiten för övriga månader på den mest likvida marknaden för det råvaruderivatet användas som referensvärde för fastställande av positionslimiten för övriga månader för de konkurrerande kontrakt som handlas på de mindre likvida handelsplatserna.

| (16) | Det finns stora skillnader mellan hur handelsplatser hanterar positioner. Positionshanteringskontroller bör därför vid behov skärpas. |
| --- | --- |

(16)

Det finns stora skillnader mellan hur handelsplatser hanterar positioner. Positionshanteringskontroller bör därför vid behov skärpas.

| (17) | För att säkerställa den fortsatta utvecklingen av EU:s eurodenominerade råvarumarknader bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller vilka jordbruksråvaruderivat som bör omfattas av positionslimiter och vilka kritiska eller signifikanta derivat som bör omfattas av positionslimiter, när det gäller förfarandet för hur personer kan ansöka om risksäkringsundantag för positioner som är ett resultat av transaktioner som genomförts för att följa obligatoriska likviditetsbestämmelser, när det gäller förfarandet för hur finansiella enheter som ingår i en koncern som huvudsakligen har affärsmässiga mål kan ansöka om ett risksäkringsundantag för positioner som innehas av dessa finansiella enheter och som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som står i direkt samband med koncernens icke-finansiella enheters kommersiella verksamhet, samt när det gäller förtydligandet av innehållet i positionshanteringskontroller. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa den fortsatta utvecklingen av EU:s eurodenominerade råvarumarknader bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller vilka jordbruksråvaruderivat som bör omfattas av positionslimiter och vilka kritiska eller signifikanta derivat som bör omfattas av positionslimiter, när det gäller förfarandet för hur personer kan ansöka om risksäkringsundantag för positioner som är ett resultat av transaktioner som genomförts för att följa obligatoriska likviditetsbestämmelser, när det gäller förfarandet för hur finansiella enheter som ingår i en koncern som huvudsakligen har affärsmässiga mål kan ansöka om ett risksäkringsundantag för positioner som innehas av dessa finansiella enheter och som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som står i direkt samband med koncernens icke-finansiella enheters kommersiella verksamhet, samt när det gäller förtydligandet av innehållet i positionshanteringskontroller. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (18) | EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) är EU:s flaggskeppspolitik för att fasa ut fossila bränslen i ekonomin i linje med den europeiska gröna given. Handeln med utsläppsrätter och derivat av utsläppsrätter omfattas av direktiv 2014/65/EU och förordning (EU) nr 600/2014 och är en viktig del av unionens koldioxidmarknad. Undantaget för sidoverksamhet enligt direktiv 2014/65/EU gör det möjligt för vissa marknadsaktörer att vara verksamma på marknaderna för utsläppsrätter utan att vara auktoriserade som värdepappersföretag, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Med tanke på hur viktigt det är med finansmarknader som är ordnade, välreglerade och står under tillsyn, utsläppshandelssystemets stora betydelse för uppnåendet av unionens hållbarhetsmål, samt den roll väl fungerande sekundärmarknader för utsläppsrätter har för att stödja utsläppshandelssystemets funktion, är det mycket viktigt att undantaget för sidoverksamhet har en utformning som bidrar till dessa mål. Detta är särskilt relevant när handeln med utsläppsrätter sker på handelsplatser i tredjeländer. För att säkerställa skyddet av unionens finansiella stabilitet, marknadsintegritet, investerarskydd och lika konkurrensvillkor, samt säkerställa att utsläppshandelssystemet fortsätter att fungera på ett transparent och robust sätt för att säkerställa kostnadseffektiva utsläppsminskningar, bör kommissionen övervaka den fortsatta utvecklingen av handeln med utsläppsrätter och derivat av dessa i unionen och tredjeländer, bedöma hur undantaget för sidoverksamhet påverkar utsläppshandelssystemet, och om nödvändigt föreslå lämpliga ändringar vad gäller räckvidden och tillämpningen av undantaget för sidoverksamhet. |
| --- | --- |

(18)

EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) är EU:s flaggskeppspolitik för att fasa ut fossila bränslen i ekonomin i linje med den europeiska gröna given. Handeln med utsläppsrätter och derivat av utsläppsrätter omfattas av direktiv 2014/65/EU och förordning (EU) nr 600/2014 och är en viktig del av unionens koldioxidmarknad. Undantaget för sidoverksamhet enligt direktiv 2014/65/EU gör det möjligt för vissa marknadsaktörer att vara verksamma på marknaderna för utsläppsrätter utan att vara auktoriserade som värdepappersföretag, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Med tanke på hur viktigt det är med finansmarknader som är ordnade, välreglerade och står under tillsyn, utsläppshandelssystemets stora betydelse för uppnåendet av unionens hållbarhetsmål, samt den roll väl fungerande sekundärmarknader för utsläppsrätter har för att stödja utsläppshandelssystemets funktion, är det mycket viktigt att undantaget för sidoverksamhet har en utformning som bidrar till dessa mål. Detta är särskilt relevant när handeln med utsläppsrätter sker på handelsplatser i tredjeländer. För att säkerställa skyddet av unionens finansiella stabilitet, marknadsintegritet, investerarskydd och lika konkurrensvillkor, samt säkerställa att utsläppshandelssystemet fortsätter att fungera på ett transparent och robust sätt för att säkerställa kostnadseffektiva utsläppsminskningar, bör kommissionen övervaka den fortsatta utvecklingen av handeln med utsläppsrätter och derivat av dessa i unionen och tredjeländer, bedöma hur undantaget för sidoverksamhet påverkar utsläppshandelssystemet, och om nödvändigt föreslå lämpliga ändringar vad gäller räckvidden och tillämpningen av undantaget för sidoverksamhet.

| (19) | Direktiv 2014/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Direktiv 2014/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (20) | Målen med denna ändring är att komplettera den nuvarande unionslagstiftningen och kan därför bättre uppnås på unionsnivå än genom olika nationella initiativ. Finansmarknader är till sin karaktär gränsöverskridande och blir det i allt högre grad. På grund av denna integration skulle isolerade nationella insatser vara mycket mindre effektiva och leda till fragmentering av marknaderna, med tillsynsarbitrage och snedvridning av konkurrensen som följd. |
| --- | --- |

(20)

Målen med denna ändring är att komplettera den nuvarande unionslagstiftningen och kan därför bättre uppnås på unionsnivå än genom olika nationella initiativ. Finansmarknader är till sin karaktär gränsöverskridande och blir det i allt högre grad. På grund av denna integration skulle isolerade nationella insatser vara mycket mindre effektiva och leda till fragmentering av marknaderna, med tillsynsarbitrage och snedvridning av konkurrensen som följd.

| (20a) | Eftersom målen med denna förordning, dvs. att förbättra befintlig unionslagstiftning som säkerställer enhetliga och lämpliga krav för värdepappersföretag i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, utan på grund av deras omfattning och verkningar kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(20a)

Eftersom målen med denna förordning, dvs. att förbättra befintlig unionslagstiftning som säkerställer enhetliga och lämpliga krav för värdepappersföretag i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva, utan på grund av deras omfattning och verkningar kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (21) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (5), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (5), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv.

| (21a) | Syftet med ändringarna bör vara att göra tillfälliga undantag och undanröja onödig byråkrati för att mildra den ekonomiska krisen. Ändringarna bör inte öppna för mer komplexa lagstiftningsfrågor som riskerar att orsaka ytterligare bördor för sektorn. Större lagändringar bör utvärderas närmare först i den planerade översynen av Mifid II. |
| --- | --- |

(21a)

Syftet med ändringarna bör vara att göra tillfälliga undantag och undanröja onödig byråkrati för att mildra den ekonomiska krisen. Ändringarna bör inte öppna för mer komplexa lagstiftningsfrågor som riskerar att orsaka ytterligare bördor för sektorn. Större lagändringar bör utvärderas närmare först i den planerade översynen av Mifid II.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2014/65/EU

Direktiv 2014/65/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 j ska ersättas med följande:






  ”j) | personer






  i) | inbegripet personer som är marknadsgaranter, som handlar för egen räkning med råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa, med undantag för personer som handlar för egen räkning när de utför kundorder, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 j ska ersättas med följande:

”j)

personer

i)

inbegripet personer som är marknadsgaranter, som handlar för egen räkning med råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa, med undantag för personer som handlar för egen räkning när de utför kundorder, eller

| ii) | som tillhandahåller andra investeringstjänster än handel för egen räkning, rörande råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa till kunder eller leverantörer i sin huvudsakliga verksamhet, |
| --- | --- |

ii)

som tillhandahåller andra investeringstjänster än handel för egen räkning, rörande råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa till kunder eller leverantörer i sin huvudsakliga verksamhet,

under förutsättning att

| — | detta i vart och ett av dessa fall, individuellt och aggregerat, är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet, betraktat på koncernnivå, |
| --- | --- |

—

detta i vart och ett av dessa fall, individuellt och aggregerat, är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet, betraktat på koncernnivå,

| — | personerna inte ingår i en koncern vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv, utförande av någon av de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU eller som verkar som marknadsgarant för råvaruderivat, |
| --- | --- |

—

personerna inte ingår i en koncern vars huvudsakliga verksamhet är tillhandahållande av investeringstjänster i den mening som avses i detta direktiv, utförande av någon av de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2013/36/EU eller som verkar som marknadsgarant för råvaruderivat,

| — | personerna inte tillämpar en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel, och |
| --- | --- |

—

personerna inte tillämpar en teknik för algoritmisk högfrekvenshandel, och

| — | personerna på begäran rapporterar till den behöriga myndigheten på vilken grund de har bedömt att deras verksamhet enligt leden i och ii är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet.”. |
| --- | --- |

—

personerna på begäran rapporterar till den behöriga myndigheten på vilken grund de har bedömt att deras verksamhet enligt leden i och ii är en sidoverksamhet till deras huvudsakliga verksamhet.”.

| b) | punkt 4 ska utgå ▌ [Ändr. 6] |
| --- | --- |

b)

punkt 4 ska utgå ▌ [Ändr. 6]

| ba) | Följande punkt ska läggas till:





  ”4a.
     
  Genom undantag från punkt 4 i denna artikel får medlemsstaterna välja att tillämpa kvalitativa kriterier i samband med de undantag som anges i punkt 1 j.




  Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder i syfte att ge vägledning om vilka kvalitativa kriterier som kan användas för att bedöma om undantagen i punkt 1 j i denna artikel är tillämpliga.




  Esma ska överlämna dessa förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast den 1 april 2021.




  Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i andra stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.” |
| --- | --- |

ba)

Följande punkt ska läggas till:

”4a.
     
  Genom undantag från punkt 4 i denna artikel får medlemsstaterna välja att tillämpa kvalitativa kriterier i samband med de undantag som anges i punkt 1 j.

Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder i syfte att ge vägledning om vilka kvalitativa kriterier som kan användas för att bedöma om undantagen i punkt 1 j i denna artikel är tillämpliga.

Esma ska överlämna dessa förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast den 1 april 2021.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i andra stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.”

| 2. | Artikel 4.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska läggas till som punkt 8a:






  ”8a. | byte av finansiellt instrument: att sälja ett finansiellt instrument och köpa ett annat finansiellt instrument eller utöva en rättighet att göra en ändring avseende ett befintligt finansiellt instrument.”. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 4.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska läggas till som punkt 8a:

”8a.

byte av finansiellt instrument: att sälja ett finansiellt instrument och köpa ett annat finansiellt instrument eller utöva en rättighet att göra en ändring avseende ett befintligt finansiellt instrument.”.

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 50a:






  ”50a. | företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler: företagsobligationer med en klausul om att emittenten är skyldig att vid förtida lösen återbetala obligationens huvudbelopp och nettonuvärdet av de kuponger som investeraren skulle ha fått om obligationen inte hade lösts.”. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 50a:

”50a.

företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler: företagsobligationer med en klausul om att emittenten är skyldig att vid förtida lösen återbetala obligationens huvudbelopp och nettonuvärdet av de kuponger som investeraren skulle ha fått om obligationen inte hade lösts.”.

| c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 62a:






  ”62a. | elektroniskt format: annat varaktigt medium än papper.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 62a:

”62a.

elektroniskt format: annat varaktigt medium än papper.”

| 3) | I artikel 16.3 ska följande stycke läggas till:
  ”De krav som fastställs i andra till femte stycket i denna punkt ska inte vara tillämpliga på företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler.”. |
| --- | --- |

3)

I artikel 16.3 ska följande stycke läggas till:

”De krav som fastställs i andra till femte stycket i denna punkt ska inte vara tillämpliga på företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler.”.

| 4) | Artikel 24 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”Denna punkt ska inte tillämpas på företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler.”. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 24 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”Denna punkt ska inte tillämpas på företagsobligationer med ’make-whole’-klausuler.”.

| b) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:
  ”Om avtalet att köpa eller sälja ett finansiellt instrument ingås med hjälp av en teknik för distanskommunikation
  som hindrar att information om kostnader och avgifter tillhandahålls i förväg
  får värdepappersföretaget, utan onödigt dröjsmål efter det att transaktionen genomförts, tillhandahålla information om kostnader och avgifter ▌ , under förutsättning att alla följande villkor är uppfyllda:






  i) | Värdepappersföretaget har erbjudit kunden att senarelägga genomförandet av transaktionen tills kunden har fått informationen. |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Om avtalet att köpa eller sälja ett finansiellt instrument ingås med hjälp av en teknik för distanskommunikation
  som hindrar att information om kostnader och avgifter tillhandahålls i förväg
  får värdepappersföretaget, utan onödigt dröjsmål efter det att transaktionen genomförts, tillhandahålla information om kostnader och avgifter ▌ , under förutsättning att alla följande villkor är uppfyllda:

som hindrar att information om kostnader och avgifter tillhandahålls i förväg

i)

Värdepappersföretaget har erbjudit kunden att senarelägga genomförandet av transaktionen tills kunden har fått informationen.

| ii) | Kunden har samtyckt till att få informationen
  utan onödigt dröjsmål
  efter det att transaktionen genomförts. |
| --- | --- |

ii)

Kunden har samtyckt till att få informationen
  utan onödigt dröjsmål
  efter det att transaktionen genomförts.

utan onödigt dröjsmål

Värdepappersföretaget ska erbjuda kunden möjligheten att få sådan information per telefon innan transaktionen genomförs.
  ”.

Värdepappersföretaget ska erbjuda kunden möjligheten att få sådan information per telefon innan transaktionen genomförs.

| c) | Följande punkt ska införas som punkt 5a:

  ”5a.   Värdepappersföretag ska lämna all information som krävs enligt detta direktiv till kunder eller presumtiva kunder i elektroniskt format, utom när kunden eller den presumtiva kunden är en icke-professionell kund eller presumtiv icke-professionell kund som har begärt att få informationen på papper, varvid informationen ska lämnas på papper och kostnadsfritt.
  Värdepappersföretag ska informera sina icke-professionella kunder eller presumtiva icke-professionella kunder om att de har möjlighet att få informationen på papper.
  Värdepappersföretag ska, minst åtta veckor innan de skickar informationen i elektroniskt format, informera sina befintliga icke-professionella kunder som tidigare fick den information som krävs enligt detta direktiv på papper om att de kommer att få denna information i elektroniskt format. Värdepappersföretag ska informera sina befintliga icke-professionella kunder om att de kan välja att antingen fortsätta att få information på papper eller i stället få information i elektroniskt format. Värdepappersföretag ska även informera sina befintliga icke-professionella kunder om att ett automatiskt byte till elektroniskt format kommer att ske om de inte inom tidsfristen på åtta veckor begär att även i fortsättningen få informationen på papper.
  Befintliga icke-professionella kunder som i elektroniskt format redan får den information som krävs enligt detta direktiv måste inte informeras.
  ”. |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas som punkt 5a:

”5a.   Värdepappersföretag ska lämna all information som krävs enligt detta direktiv till kunder eller presumtiva kunder i elektroniskt format, utom när kunden eller den presumtiva kunden är en icke-professionell kund eller presumtiv icke-professionell kund som har begärt att få informationen på papper, varvid informationen ska lämnas på papper och kostnadsfritt.

Värdepappersföretag ska informera sina icke-professionella kunder eller presumtiva icke-professionella kunder om att de har möjlighet att få informationen på papper.

Värdepappersföretag ska, minst åtta veckor innan de skickar informationen i elektroniskt format, informera sina befintliga icke-professionella kunder som tidigare fick den information som krävs enligt detta direktiv på papper om att de kommer att få denna information i elektroniskt format. Värdepappersföretag ska informera sina befintliga icke-professionella kunder om att de kan välja att antingen fortsätta att få information på papper eller i stället få information i elektroniskt format. Värdepappersföretag ska även informera sina befintliga icke-professionella kunder om att ett automatiskt byte till elektroniskt format kommer att ske om de inte inom tidsfristen på åtta veckor begär att även i fortsättningen få informationen på papper.
  Befintliga icke-professionella kunder som i elektroniskt format redan får den information som krävs enligt detta direktiv måste inte informeras.
  ”.

| ca) | Följande punkt ska införas som punkt 9a:





  ”9a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att värdepappersföretagen kan betala för tillhandahållandet av kundorder och investeringsanalyser gemensamt, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:








  a) | Innan kundorder utförs eller investeringsanalystjänster tillhandahålls har ett avtal ingåtts mellan värdepappersföretaget och tillhandahållaren av analyserna, i vilket det anges vilken del av den gemensamma betalningen som kan hänföras till investeringsanalys. |
| --- | --- | --- |

ca)

Följande punkt ska införas som punkt 9a:

Följande punkt ska införas som punkt 9a:

”9a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att värdepappersföretagen kan betala för tillhandahållandet av kundorder och investeringsanalyser gemensamt, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Innan kundorder utförs eller investeringsanalystjänster tillhandahålls har ett avtal ingåtts mellan värdepappersföretaget och tillhandahållaren av analyserna, i vilket det anges vilken del av den gemensamma betalningen som kan hänföras till investeringsanalys.

| b) | Värdepappersföretaget informerar sin kund om den gemensamma betalningen. |
| --- | --- |

b)

Värdepappersföretaget informerar sin kund om den gemensamma betalningen.

| c) | De kundorder för vilka den gemensamma betalningen görs gäller uteslutande emittenter vars börsvärde inte översteg en miljard euro under perioden på 36 månader som föregick investeringsanalysen. |
| --- | --- |

c)

De kundorder för vilka den gemensamma betalningen görs gäller uteslutande emittenter vars börsvärde inte översteg en miljard euro under perioden på 36 månader som föregick investeringsanalysen.

Vid tillämpningen av denna artikel innebär investeringsanalys analysmaterial eller analystjänster som avser ett eller flera finansiella instrument eller andra tillgångar, eller emittenter eller potentiella emittenter av finansiella instrument, eller analysmaterial eller analystjänster som har nära koppling till en specifik bransch eller marknad på ett sådant sätt att den förmedlar synpunkter om finansiella instrument, tillgångar eller emittenter inom den branschen eller marknaden.

Investeringsanalyserna ska också omfatta sådant material eller sådana tjänster som uttryckligen eller implicit rekommenderar eller föreslår en investeringsstrategi och tillhandahåller väl grundade synpunkter på det aktuella eller framtida värdet eller priset på finansiella instrument eller tillgångar, eller i annat fall innehåller analyser och egna resonemang och slutsatser på grundval av ny eller befintlig information som skulle kunna användas som underlag för en investeringsstrategi, som är relevanta och kan tillföra mervärde till värdepappersföretagets beslut på de kunders vägnar som betalar analysen.”

| 5. | I artikel 25.2 ska följande stycke läggas till:
  ”När värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning eller portföljförvaltningstjänster som innefattar byte av finansiella instrument ska de göra en kostnads-nyttoanalys av bytet av finansiella instrument
  . När värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning ska de
  informera kunden om huruvida nyttan med detta byte av finansiella instrument är större än den kostnad som är förknippad med bytet.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 25.2 ska följande stycke läggas till:

”När värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning eller portföljförvaltningstjänster som innefattar byte av finansiella instrument ska de göra en kostnads-nyttoanalys av bytet av finansiella instrument
  . När värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning ska de
  informera kunden om huruvida nyttan med detta byte av finansiella instrument är större än den kostnad som är förknippad med bytet.”

. När värdepappersföretag tillhandahåller investeringsrådgivning ska de

| 5a. | I artikel 25.6 ska följande stycke läggas till:




  ”Denna punkt ska inte tillämpas på skyldigheter avseende tröskelvärden för förlustrapportering enligt artikel 25a i detta direktiv.” |
| --- | --- |

5a.

5a.

I artikel 25.6 ska följande stycke läggas till:

I artikel 25.6 ska följande stycke läggas till:

”Denna punkt ska inte tillämpas på skyldigheter avseende tröskelvärden för förlustrapportering enligt artikel 25a i detta direktiv.”

”Denna punkt ska inte tillämpas på skyldigheter avseende tröskelvärden för förlustrapportering enligt artikel 25a i detta direktiv.”

| 5b. | I artikel 25.8 ska inledningen ändras på följande sätt:



  ”8.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 89 för att säkerställa att värdepappersföretagen följer de principer som anges i punkterna 2–6 i den här artikeln när de tillhandahåller investeringstjänster eller sidotjänster till sina kunder, inklusive information som ska inhämtas vid bedömningen av tjänsternas och de finansiella instrumentens lämplighet eller ändamålsenlighet för kunderna, kriterier för att bedöma icke-komplexa finansiella instrument enligt punkt 4 a vi i den här artikeln, innehåll och format för registren och avtal om tillhandahållande av tjänster till kunder och regelbundna rapporter till kunder om de tjänster som tillhandahålls
  , med undantag av skyldigheter avseende tröskelvärden för förlustrapportering enligt artikel 25a
  . I dessa delegerade akter ska följande beaktas:” |
| --- | --- |

5b.

5b.

I artikel 25.8 ska inledningen ändras på följande sätt:

I artikel 25.8 ska inledningen ändras på följande sätt:

”8.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 89 för att säkerställa att värdepappersföretagen följer de principer som anges i punkterna 2–6 i den här artikeln när de tillhandahåller investeringstjänster eller sidotjänster till sina kunder, inklusive information som ska inhämtas vid bedömningen av tjänsternas och de finansiella instrumentens lämplighet eller ändamålsenlighet för kunderna, kriterier för att bedöma icke-komplexa finansiella instrument enligt punkt 4 a vi i den här artikeln, innehåll och format för registren och avtal om tillhandahållande av tjänster till kunder och regelbundna rapporter till kunder om de tjänster som tillhandahålls
  , med undantag av skyldigheter avseende tröskelvärden för förlustrapportering enligt artikel 25a
  . I dessa delegerade akter ska följande beaktas:”

| 5c. | Följande artikel ska införas som artikel 25a:





  ”Artikel 25a




  Tröskelvärden för förlustrapportering



  1.   
  Värdepappersföretag som tillhandahåller portföljförvaltningstjänster ska informera kunden om det totala värdet av portföljen, enligt värderingen i början av varje rapporteringsperiod, minskar med 10 % och därefter vid multiplar om 10 %, senast i slutet av den affärsdag då tröskelvärdet har överskridits eller, om tröskelvärdet har överskridits på en icke-affärsdag, senast i slutet av närmast följande affärsdag.




  2.   
  Värdepappersföretag som innehar ett konto för en icke-professionell kund där det ingår positioner i finansiella instrument med lånat kapital eller eventualförpliktelsetransaktioner ska informera kunden om instruments ursprungliga värde minskar med 10 % och därefter vid multiplar om 10 %. Rapportering enligt denna punkt ska göras per enskilt instrument såvida inte annat avtalats med kunden, och ska äga rum senast i slutet av den affärsdag då tröskelvärdet har överskridits eller, om tröskelvärdet har överskridits på en icke-affärsdag, senast i slutet av närmast följande affärsdag.” |
| --- | --- |

5c.

5c.

Följande artikel ska införas som artikel 25a:

Följande artikel ska införas som artikel 25a:

”Artikel 25a

Tröskelvärden för förlustrapportering

1.   
  Värdepappersföretag som tillhandahåller portföljförvaltningstjänster ska informera kunden om det totala värdet av portföljen, enligt värderingen i början av varje rapporteringsperiod, minskar med 10 % och därefter vid multiplar om 10 %, senast i slutet av den affärsdag då tröskelvärdet har överskridits eller, om tröskelvärdet har överskridits på en icke-affärsdag, senast i slutet av närmast följande affärsdag.

2.   
  Värdepappersföretag som innehar ett konto för en icke-professionell kund där det ingår positioner i finansiella instrument med lånat kapital eller eventualförpliktelsetransaktioner ska informera kunden om instruments ursprungliga värde minskar med 10 % och därefter vid multiplar om 10 %. Rapportering enligt denna punkt ska göras per enskilt instrument såvida inte annat avtalats med kunden, och ska äga rum senast i slutet av den affärsdag då tröskelvärdet har överskridits eller, om tröskelvärdet har överskridits på en icke-affärsdag, senast i slutet av närmast följande affärsdag.”

| 6. | I artikel 27.3 ska följande stycke läggas till:
  ”Det rapporteringskrav som fastställs i denna punkt ska emellertid inte tillämpas förrän den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 2 år].
  Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].
  ”. |
| --- | --- |

6.

I artikel 27.3 ska följande stycke läggas till:

”Det rapporteringskrav som fastställs i denna punkt ska emellertid inte tillämpas förrän den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 2 år].
  Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].
  ”.

Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].

| 6a. | I artikel 27.6 ska följande stycke läggas till:




  ”Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].” |
| --- | --- |

6a.

6a.

I artikel 27.6 ska följande stycke läggas till:

I artikel 27.6 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].”

”Kommissionen ska göra en omfattande översyn av huruvida rapporteringskraven i denna artikel är adekvata och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den [dagen för detta ändringsdirektivs ikraftträdande + 1 år].”

| 7. | Följande artikel ska införas som artikel 29a:

  ”Artikel 29a

  Tjänster som tillhandahålls professionella kunder

  1.   De krav som fastställs i artikel 24.4 c ska inte tillämpas på andra tjänster som tillhandahålls professionella kunder än investeringsrådgivning och portföljförvaltning.
  De krav som fastställs i artikel 24.4 c ska inte heller tillämpas på godtagbara motparter.




  2.   De krav som fastställs i artikel 25.2 tredje stycket och i artikel 25.6 ska inte tillämpas på tjänster som tillhandahålls professionella kunder, såvida inte dessa kunder skriftligen underrättar värdepappersföretaget om att de vill dra nytta av de rättigheter som föreskrivs i dessa bestämmelser.


  3).   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretagen dokumenterar de skriftliga begäranden som avses i punkt 2.”. |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas som artikel 29a:

”Artikel 29a

Tjänster som tillhandahålls professionella kunder

1.   De krav som fastställs i artikel 24.4 c ska inte tillämpas på andra tjänster som tillhandahålls professionella kunder än investeringsrådgivning och portföljförvaltning.
  De krav som fastställs i artikel 24.4 c ska inte heller tillämpas på godtagbara motparter.

2.   De krav som fastställs i artikel 25.2 tredje stycket och i artikel 25.6 ska inte tillämpas på tjänster som tillhandahålls professionella kunder, såvida inte dessa kunder skriftligen underrättar värdepappersföretaget om att de vill dra nytta av de rättigheter som föreskrivs i dessa bestämmelser.

3).   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretagen dokumenterar de skriftliga begäranden som avses i punkt 2.”.

| 8. | Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska sörja för att värdepappersföretag som är auktoriserade att utföra order för kunds räkning, handla för egen räkning eller att ta emot och vidarebefordra order har möjlighet att medverka till eller inleda transaktioner med godtagbara motparter utan att vara skyldiga att uppfylla kraven i artikel 24, med undantag av punkt 5a, artikel 25, artikel 27 och artikel 28.1 för sådana transaktioner eller för någon form av sidotjänst som är direkt knuten till sådana transaktioner.”. |
| --- | --- |

8.

Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska sörja för att värdepappersföretag som är auktoriserade att utföra order för kunds räkning, handla för egen räkning eller att ta emot och vidarebefordra order har möjlighet att medverka till eller inleda transaktioner med godtagbara motparter utan att vara skyldiga att uppfylla kraven i artikel 24, med undantag av punkt 5a, artikel 25, artikel 27 och artikel 28.1 för sådana transaktioner eller för någon form av sidotjänst som är direkt knuten till sådana transaktioner.”.

| 9. | Artikel 57 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska se till att behöriga myndigheter, i enlighet med den beräkningsmetod som fastställts av Esma i tekniska tillsynsstandarder som antagits i enlighet med punkt 3, fastställer och tillämpar positionslimiter avseende storleken på den nettoposition som en person kan inneha vid alla tidpunkter i jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som handlas på handelsplatser och OTC-kontrakt som ekonomiskt motsvarar dessa. Dessa limiter ska fastställas på grundval av alla positioner som innehas av en person eller på personens vägnar på aggregerad koncernnivå i syfte att






  a) | förhindra marknadsmissbruk, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Artikel 57 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska se till att behöriga myndigheter, i enlighet med den beräkningsmetod som fastställts av Esma i tekniska tillsynsstandarder som antagits i enlighet med punkt 3, fastställer och tillämpar positionslimiter avseende storleken på den nettoposition som en person kan inneha vid alla tidpunkter i jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som handlas på handelsplatser och OTC-kontrakt som ekonomiskt motsvarar dessa. Dessa limiter ska fastställas på grundval av alla positioner som innehas av en person eller på personens vägnar på aggregerad koncernnivå i syfte att

a)

förhindra marknadsmissbruk,

| b) | stödja ordnade prissättnings- och avvecklingsvillkor, däribland att förebygga positioner som snedvrider marknaden och i synnerhet att säkerställa konvergens mellan derivatpriserna under leveransmånaden och spotpriserna för den underliggande råvaran, utan att detta inkräktar på prisbildningsprocessen på marknaden för den underliggande råvaran. |
| --- | --- |

b)

stödja ordnade prissättnings- och avvecklingsvillkor, däribland att förebygga positioner som snedvrider marknaden och i synnerhet att säkerställa konvergens mellan derivatpriserna under leveransmånaden och spotpriserna för den underliggande råvaran, utan att detta inkräktar på prisbildningsprocessen på marknaden för den underliggande råvaran.

Positionslimiterna ska inte gälla för

| a) | positioner som innehas för en icke-finansiell enhets räkning och som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med denna icke-finansiella enhets kommersiella verksamhet, |
| --- | --- |

a)

positioner som innehas för en icke-finansiell enhets räkning och som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med denna icke-finansiella enhets kommersiella verksamhet,

| b) | positioner som innehas av, eller för, en finansiell enhet som ingår i en icke-finansiell koncern och agerar för denna icke-finansiella koncerns räkning och som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med denna icke-finansiella koncerns kommersiella verksamhet, |
| --- | --- |

b)

positioner som innehas av, eller för, en finansiell enhet som ingår i en icke-finansiell koncern och agerar för denna icke-finansiella koncerns räkning och som på ett objektivt mätbart sätt minskar risker som står i direkt samband med denna icke-finansiella koncerns kommersiella verksamhet,

| c) | positioner som innehas av finansiella och icke-finansiella motparter för positioner som på ett objektivt mätbart sätt är resultatet av transaktioner som ingåtts för att uppfylla skyldigheter att tillhandahålla likviditet på en handelsplats på det sätt som avses i artikel 2.4 fjärde stycket led c, |
| --- | --- |

c)

positioner som innehas av finansiella och icke-finansiella motparter för positioner som på ett objektivt mätbart sätt är resultatet av transaktioner som ingåtts för att uppfylla skyldigheter att tillhandahålla likviditet på en handelsplats på det sätt som avses i artikel 2.4 fjärde stycket led c,

| d) | värdepapper som avses i led 44 c i artikel 4.1 som gäller en råvara eller ett underliggande instrument som avses i avsnitt C 10 i bilaga I. |
| --- | --- |

d)

värdepapper som avses i led 44 c i artikel 4.1 som gäller en råvara eller ett underliggande instrument som avses i avsnitt C 10 i bilaga I.

Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa ett förfarande för finansiella enheter som ingår i en koncern som huvudsakligen har affärsmässiga mål och som kan ansöka om ett risksäkringsundantag för positioner som de finansiella enheterna innehar och som på ett objektivt mätbart sätt minskar de risker som är direkt kopplade till de icke-finansiella enheternas kommersiella verksamhet. Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa ett förfarande för hur personer kan ansöka om ett risksäkringsundantag för positioner som är ett resultat av transaktioner som ingåtts för att tillhandahålla likviditet på en handelsplats.

Esma ska överlämna dessa förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast den [9 månader efter detta direktivs ikraftträdande].

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.”

| b) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

  ”3.   Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa de jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som avses i punkt 1 och fastställa den beräkningsmetod som behöriga myndigheter ska använda för att fastställa spotmånadens positionslimiter och andra månaders positionslimiter för fysiskt avvecklade och kontant betalade råvaruderivat på grundval av det relevanta derivatets egenskaper.
  Vid fastställandet av kritiska eller signifikanta råvaruderivat ska Esma ta hänsyn till följande faktorer:






  a) | Storleken på öppna positioner om 300 000 partier i genomsnitt under ett år. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att fastställa de jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som avses i punkt 1 och fastställa den beräkningsmetod som behöriga myndigheter ska använda för att fastställa spotmånadens positionslimiter och andra månaders positionslimiter för fysiskt avvecklade och kontant betalade råvaruderivat på grundval av det relevanta derivatets egenskaper.

Vid fastställandet av kritiska eller signifikanta råvaruderivat ska Esma ta hänsyn till följande faktorer:

a)

Storleken på öppna positioner om 300 000 partier i genomsnitt under ett år.

| b) | Antalet marknadsaktörer |
| --- | --- |

b)

Antalet marknadsaktörer

| c) | Den underliggande råvaran för det berörda derivatet. |
| --- | --- |

c)

Den underliggande råvaran för det berörda derivatet.

Vid fastställandet av den beräkningsmetod som avses i första stycket fastställs ska Esma ta hänsyn till följande faktorer:

| a) | Levererbara tillgångar av den underliggande råvaran. |
| --- | --- |

a)

Levererbara tillgångar av den underliggande råvaran.

| b) | Det totala antalet utestående derivat och det totala antalet öppna positioner i andra finansiella instrument med samma underliggande råvara. |
| --- | --- |

b)

Det totala antalet utestående derivat och det totala antalet öppna positioner i andra finansiella instrument med samma underliggande råvara.

| c) | Antalet marknadsdeltagare och deras storlek. |
| --- | --- |

c)

Antalet marknadsdeltagare och deras storlek.

| d) | Kännetecken hos den underliggande råvarumarknaden, inklusive mönster när det gäller produktion, förbrukning och transport till marknaden. |
| --- | --- |

d)

Kännetecken hos den underliggande råvarumarknaden, inklusive mönster när det gäller produktion, förbrukning och transport till marknaden.

| e) | Utvecklingen av nya derivat. |
| --- | --- |

e)

Utvecklingen av nya derivat.

| f) | Erfarenheter från värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en handelsplats och andra jurisdiktioner vad gäller positionslimiterna. |
| --- | --- |

f)

Erfarenheter från värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en handelsplats och andra jurisdiktioner vad gäller positionslimiterna.

Esma ska överlämna de förslag till tekniska tillsynsstandarder som avses i första stycket till kommissionen senast den [9 månader efter detta direktivs ikraftträdande].

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.

4.   En behörig myndighet ska fastställa positionslimiter för kritiska eller signifikanta kontrakt i råvaruderivat som handlas på handelsplatser som anges i de tekniska tillsynsstandarder som antas av Esma i enlighet med punkt 3 och jordbruksråvaruderivat på grundval av den beräkningsmetod som fastställts i de tekniska tillsynsstandarder som antas av Esma i enlighet med samma punkt 3. Den positionslimiten ska inbegripa ekonomiskt likvärdiga OTC-kontrakt.

En behörig myndighet ska se över positionslimiterna när det sker en betydande förändring på marknaden, inbegripet en betydande förändring av levererbara tillgångar eller öppna kontrakt, med grundval i dess fastställande av levererbara tillgångar och öppna kontrakt, och räkna om positionslimiten i enlighet med Esmas beräkningsmetoder.”.

| c) | Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:

  ”6.   När jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som baseras på samma underliggande råvara och som delar samma egenskaper handlas i betydande volymer på handelsplatser i mer än en jurisdiktion ska den behöriga myndigheten för den handelsplats där den största handelsvolymen sker (den centrala behöriga myndigheten) fastställa den gemensamma positionslimit som ska tillämpas på all handel i det derivatet. Den centrala behöriga myndigheten ska samråda med de behöriga myndigheterna för andra handelsplatser där detta derivat handlas i betydande volymer om den gemensamma positionslimit som ska tillämpas och om eventuella ändringar av den gemensamma positionslimiten. Behöriga myndigheter som inte instämmer i den gemensamma positionslimit som fastställts av den centrala behöriga myndigheten ska skriftligen ange de fullständiga och detaljerade skälen till varför de anser att kraven i punkt 1 inte har uppfyllts. Esma ska avgöra eventuella tvister som uppstår till följd av oenighet mellan behöriga myndigheter.
  De behöriga myndigheterna för de handelsplatser där jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som är baserade på samma underliggande råvara och som har samma egenskaper handlas, och de behöriga myndigheterna för innehavare av positioner i dessa derivat ska införa samarbetsarrangemang som omfattar utbyte av relevanta uppgifter för att möjliggöra övervakning och upprätthållande av den gemensamma positionslimiten.


  7.   Esma ska åtminstone en gång per år kontrollera hur de behöriga myndigheterna har genomfört den positionslimit som fastställts i enlighet med Esmas beräkningsmetod enligt punkt 3. I samband med detta ska Esma säkerställa att en gemensam positionslimit faktiskt tillämpas på jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta kontrakt som baseras på samma underliggande råvara och som har samma egenskaper oavsett var den handlas i enlighet med punkt 6.


  8.   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en handelsplats där det bedrivs handel med råvaruderivat tillämpar positionshanteringskontroller, bl.a. genom befogenheter för handelsplatsen att






  a) | övervaka personers öppna positioner, |
| --- | --- | --- |

c)

Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:

”6.   När jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som baseras på samma underliggande råvara och som delar samma egenskaper handlas i betydande volymer på handelsplatser i mer än en jurisdiktion ska den behöriga myndigheten för den handelsplats där den största handelsvolymen sker (den centrala behöriga myndigheten) fastställa den gemensamma positionslimit som ska tillämpas på all handel i det derivatet. Den centrala behöriga myndigheten ska samråda med de behöriga myndigheterna för andra handelsplatser där detta derivat handlas i betydande volymer om den gemensamma positionslimit som ska tillämpas och om eventuella ändringar av den gemensamma positionslimiten. Behöriga myndigheter som inte instämmer i den gemensamma positionslimit som fastställts av den centrala behöriga myndigheten ska skriftligen ange de fullständiga och detaljerade skälen till varför de anser att kraven i punkt 1 inte har uppfyllts. Esma ska avgöra eventuella tvister som uppstår till följd av oenighet mellan behöriga myndigheter.

De behöriga myndigheterna för de handelsplatser där jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta råvaruderivat som är baserade på samma underliggande råvara och som har samma egenskaper handlas, och de behöriga myndigheterna för innehavare av positioner i dessa derivat ska införa samarbetsarrangemang som omfattar utbyte av relevanta uppgifter för att möjliggöra övervakning och upprätthållande av den gemensamma positionslimiten.

7.   Esma ska åtminstone en gång per år kontrollera hur de behöriga myndigheterna har genomfört den positionslimit som fastställts i enlighet med Esmas beräkningsmetod enligt punkt 3. I samband med detta ska Esma säkerställa att en gemensam positionslimit faktiskt tillämpas på jordbruksråvaruderivat och kritiska eller signifikanta kontrakt som baseras på samma underliggande råvara och som har samma egenskaper oavsett var den handlas i enlighet med punkt 6.

8.   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretag eller marknadsoperatörer som driver en handelsplats där det bedrivs handel med råvaruderivat tillämpar positionshanteringskontroller, bl.a. genom befogenheter för handelsplatsen att

a)

övervaka personers öppna positioner,

| b) | inhämta information, inbegripet all relevant dokumentation, från personer om storleken på och syftet med en position eller en exponering som innehas och information om verklig eller underliggande ägare, om alla överenskomna arrangemang och alla tillgångar eller skulder på den underliggande marknaden, i lämpliga fall inbegripet positioner som innehas i relaterade kontrakt på andra handelsplatser och OTC genom medlemmar och deltagare, |
| --- | --- |

b)

inhämta information, inbegripet all relevant dokumentation, från personer om storleken på och syftet med en position eller en exponering som innehas och information om verklig eller underliggande ägare, om alla överenskomna arrangemang och alla tillgångar eller skulder på den underliggande marknaden, i lämpliga fall inbegripet positioner som innehas i relaterade kontrakt på andra handelsplatser och OTC genom medlemmar och deltagare,

| c) | kräva att en person tillfälligt eller permanent avslutar eller minskar en position och ensidigt vidta åtgärder för att säkerställa att positionen avslutas eller minskas om personen inte rättar sig efter en sådan begäran, och |
| --- | --- |

c)

kräva att en person tillfälligt eller permanent avslutar eller minskar en position och ensidigt vidta åtgärder för att säkerställa att positionen avslutas eller minskas om personen inte rättar sig efter en sådan begäran, och

| d) | kräva att en person tillfälligt återställer likviditet till marknaden till ett överenskommet pris och i en överenskommen omfattning med uttrycklig avsikt att mildra effekterna av en stor eller dominerande ställning. |
| --- | --- |

d)

kräva att en person tillfälligt återställer likviditet till marknaden till ett överenskommet pris och i en överenskommen omfattning med uttrycklig avsikt att mildra effekterna av en stor eller dominerande ställning.

Esma ska utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för att närmare fastställa vad som ska ingå i positionshanteringskontrollerna och i detta sammanhang ta hänsyn till de berörda handelsplatsernas kännetecken.

Esma ska överlämna dessa förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast den [9 månader efter detta direktivs ikraftträdande].

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.”.

| 10. | I artikel 58 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretag som handlar med råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa utanför en handelsplats till den centrala behöriga myndighet som avses i artikel 57.6 åtminstone dagligen lämnar en fullständig redovisning av sina positioner i råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa som handlas på en handelsplats och ekonomiskt motsvarande OTC-kontrakt, samt de positioner som innehas av deras kunder och kunderna till dessa kunder till dess slutkunden nåtts, i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014 och i tillämpliga fall artikel 8 i förordning (EU) nr 1227/2011.”. |
| --- | --- |

10.

I artikel 58 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att värdepappersföretag som handlar med råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa utanför en handelsplats till den centrala behöriga myndighet som avses i artikel 57.6 åtminstone dagligen lämnar en fullständig redovisning av sina positioner i råvaruderivat eller utsläppsrätter eller derivat av dessa som handlas på en handelsplats och ekonomiskt motsvarande OTC-kontrakt, samt de positioner som innehas av deras kunder och kunderna till dessa kunder till dess slutkunden nåtts, i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 600/2014 och i tillämpliga fall artikel 8 i förordning (EU) nr 1227/2011.”.

| 11. | I artikel 90 ska följande punkt införas som punkt 1a:

  ”1a.   Kommissionen ska före den 31 december 2021 se över effekterna av det undantag som fastställs i artikel 2.1 j vad gäller utsläppsrätter eller derivat av dessa och vid behov låta översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag för att ändra detta undantag. Kommissionen ska i detta sammanhang bedöma handeln med EU-utsläppsrätter och derivat av dessa i EU och tredjeländer, effekterna av undantaget enligt artikel 2.1 j på investerarskyddet, integriteten och transparensen på marknaderna för utsläppsrätter och derivat av dessa, samt huruvida åtgärder bör antas avseende handel som sker på handelsplatser i tredjeländer.”. |
| --- | --- |

11.

I artikel 90 ska följande punkt införas som punkt 1a:

”1a.   Kommissionen ska före den 31 december 2021 se över effekterna av det undantag som fastställs i artikel 2.1 j vad gäller utsläppsrätter eller derivat av dessa och vid behov låta översynen åtföljas av ett lagstiftningsförslag för att ändra detta undantag. Kommissionen ska i detta sammanhang bedöma handeln med EU-utsläppsrätter och derivat av dessa i EU och tredjeländer, effekterna av undantaget enligt artikel 2.1 j på investerarskyddet, integriteten och transparensen på marknaderna för utsläppsrätter och derivat av dessa, samt huruvida åtgärder bör antas avseende handel som sker på handelsplatser i tredjeländer.”.

Artikel 1a

Ändringar av direktiv (EU) 2019/878

I direktiv (EU) 2019/878 ska artikel 2.1 ändras på följande sätt:

| 1. | Det första stycket ska ersättas med följande:




  ”Medlemsstaterna ska senast den 28 december 2020 anta och offentliggöra








  i) | de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta direktiv i den mån de berör kreditinstitut |
| --- | --- | --- |

1.

Det första stycket ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska senast den 28 december 2020 anta och offentliggöra

i)

de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta direktiv i den mån de berör kreditinstitut

| (ii) | de åtgärder som är nödvändiga för att följa artikel 1.1 och 1.9 i detta direktiv vad gäller artikel 2.5 och 2.6 och artikel 21b i direktiv 2013/36/EU, i den mån de berör kreditinstitut och värdepappersföretag.” |
| --- | --- |

(ii)

de åtgärder som är nödvändiga för att följa artikel 1.1 och 1.9 i detta direktiv vad gäller artikel 2.5 och 2.6 och artikel 21b i direktiv 2013/36/EU, i den mån de berör kreditinstitut och värdepappersföretag.”

| 2. | Följande stycke ska läggas till efter första stycket:




  ”De ska genast underrätta kommissionen om detta.” |
| --- | --- |

2.

Följande stycke ska läggas till efter första stycket:

”De ska genast underrätta kommissionen om detta.”

Artikel 1b

Ändringar av direktiv 2013/36/EU

I artikel 94.2 ska de tredje, fjärde och femte styckena ersättas med följande:

”För att identifiera personal vars yrkesutövning har en väsentlig inverkan på institutets riskprofil enligt artikel 92.2, utom när det gäller personal vid värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.2 i förordning (EU) nr 575/2013, ska EBA utarbeta förslag till tekniska tillsynsstandarder för kriterier för att definiera följande:

| a) | Ledningsansvar och kontrollfunktioner. |
| --- | --- |

a)

Ledningsansvar och kontrollfunktioner.

| b) | Väsentlig affärsenhet och betydande inverkan på den relevanta affärsenhetens riskprofil. |
| --- | --- |

b)

Väsentlig affärsenhet och betydande inverkan på den relevanta affärsenhetens riskprofil.

| c) | Andra kategorier av personal som inte uttryckligen anges i artikel 92.2 och vars yrkesutövning har en inverkan på institutets riskprofil som är lika väsentlig som de personalkategorier som avses däri. |
| --- | --- |

c)

Andra kategorier av personal som inte uttryckligen anges i artikel 92.2 och vars yrkesutövning har en inverkan på institutets riskprofil som är lika väsentlig som de personalkategorier som avses däri.

EBA ska överlämna dessa förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast den 28 december 2019.

Kommissionen ska ges befogenhet att komplettera detta direktiv genom att anta de tekniska tillsynsstandarder som avses i denna punkt i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. När det gäller tekniska tillsynsstandarder som gäller för värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 4.1.2 i förordning (EU) nr 575/2013 ska befogenheten enligt artikel 94.2 i detta direktiv, ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843, fortsätta att gälla till den 26 juni 2021.”

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den [9 månader efter detta direktivs ikraftträdande] anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast översända texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

Medlemsstaterna ska tillämpa dessa bestämmelser från ... [12 månader efter detta direktivs ikraftträdande].

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 2a

Översynsklausul

Kommissionen ska senast den 31 juli 2021, efter samråd med Esma, och på grundval av resultatet av ett offentligt samråd som den ska genomföra med tillräcklig ledtid, lägga fram ett förslag till översyn av direktiv 2014/65/EU och förordning (EU) nr 600/2014. Översynen ska vara bred och ta hänsyn till frågor som rör marknadsstruktur, data, handel och efterhandel, analysregler, regler för betalning av incitament till rådgivare, rådgivarnas yrkeskvalifikationer i Europa, kundkategorisering och brexit.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0208/2020).

1

(*1)  Ändringsförslag: Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*1

(2)  COM(2020)0456, 27.5.2020.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

3

(4)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

5

---

Fredagen den 26 november 2020

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/184 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/184

---

P9_TA(2020)0324

Tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter (COM(2020)0375 – C9-0274/2020 – 2020/0176(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 425/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0375), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0375),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0274/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0274/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0216/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0216/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0176

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om tillämpningen av unionens tullkvoter och andra importkvoter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/2170.)

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/185 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/185

---

P9_TA(2020)0333

Avskaffande av tullar på vissa produkter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om avskaffande av tullar på vissa produkter (COM(2020)0496 – C9-0284/2020 – 2020/0253(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 425/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0496), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0496),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0284/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0284/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0217/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0217/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0253

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om avskaffande av tullar på vissa varor

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/2131.)

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/186 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/186

---

P9_TA(2020)0334

Unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (COM(2020)0692 – C9-0345/2020 – 2020/0313(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 425/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0692), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0692),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0345/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0345/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0313

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 november 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av bilaga IIa till rådets förordning (EG) nr 428/2009 vad avser beviljande av unionens generella exporttillstånd för export av vissa produkter med dubbla användningsområden från unionen till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/2171.)

---

| 20.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 425/187 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 425/187

---

P9_TA(2020)0335

Covid-19-pandemin: tillfälliga åtgärder avseende mervärdesskatt på covid-19-vacciner och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2020 om förslaget till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2006/112/EG vad gäller tillfälliga åtgärder avseende mervärdesskatt på covid-19-vacciner och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik av covid-19 föranledda av covid-19- pandemin (COM(2020)0688 – C9-0352/2020 – 2020/0311(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2021/C 425/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0688), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0688),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0352/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0352/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 82 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 82 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---