# Úřední věstník C 379/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 379 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6417. září2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 379

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6417. září2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 379/01 | Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 34/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (NPP III) Přijatý Radou dne 7. září 2021 | 1 |
| 2021/C 379/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 34/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (IPA III) | 27 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2021/C 379/01

Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 34/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (NPP III) Přijatý Radou dne 7. září 2021

1

2021/C 379/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 34/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (IPA III)

27

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 17.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 379/1

---

POSTOJ RADY V PRVNÍM ČTENÍ (EU) č. 34/2021

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (NPP III)

Přijatý Radou dne 7. září 2021

(2021/C 379/01)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pozbylo platnosti dne 31. prosince 2020. V zájmu udržení účinnosti vnější činnosti Unie by měl být zachován rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci v období 2021–2027. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pozbylo platnosti dne 31. prosince 2020. V zájmu udržení účinnosti vnější činnosti Unie by měl být zachován rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci v období 2021–2027.

| (2) | Cílem Nástroje předvstupní pomoci je připravit příjemce na budoucí členství v Unii a podpořit jejich proces přistoupení. Je proto nezbytné mít k dispozici specializovaný Nástroj předvstupní pomoci příjemcům uvedeným v příloze I na období 2021–2027 (NPP III) na podporu rozšíření a zároveň zajistit, aby jeho cíle a fungování byly v souladu s obecnými cíli vnější činnosti Unie stanovenými v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), včetně dodržování základních práv a zásad a ochrany a prosazování lidských práv, demokracie a právního státu, a aby je doplňovaly. Tento nástroj by se měl rovněž doplňovat s Nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (5). |
| --- | --- |

(2)

Cílem Nástroje předvstupní pomoci je připravit příjemce na budoucí členství v Unii a podpořit jejich proces přistoupení. Je proto nezbytné mít k dispozici specializovaný Nástroj předvstupní pomoci příjemcům uvedeným v příloze I na období 2021–2027 (NPP III) na podporu rozšíření a zároveň zajistit, aby jeho cíle a fungování byly v souladu s obecnými cíli vnější činnosti Unie stanovenými v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), včetně dodržování základních práv a zásad a ochrany a prosazování lidských práv, demokracie a právního státu, a aby je doplňovaly. Tento nástroj by se měl rovněž doplňovat s Nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa (NDICI), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (5).

| (3) | Článek 49 Smlouvy o EU stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a zavazuje se k jejich podpoře, může požádat o členství v Unii. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů. |
| --- | --- |

(3)

Článek 49 Smlouvy o EU stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a zavazuje se k jejich podpoře, může požádat o členství v Unii. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.

| (4) | Každý evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může stát členským státem Unie pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že v plném rozsahu splňuje kritéria pro přistoupení stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že Unie je schopna nového člena integrovat. Kodaňská kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně plnění cílů politické, hospodářské a měnové unie. |
| --- | --- |

(4)

Každý evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může stát členským státem Unie pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že v plném rozsahu splňuje kritéria pro přistoupení stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že Unie je schopna nového člena integrovat. Kodaňská kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně plnění cílů politické, hospodářské a měnové unie.

| (5) | Politika rozšíření Unie je strategickou investicí do míru, bezpečnosti, stability a prosperity v Evropě a umožňuje Unii lépe řešit globální výzvy. Poskytuje také více hospodářských a obchodních příležitostí, jež jsou vzájemně prospěšné Unii i zemím, které o členství v Unii usilují, a současně zajišťuje postupnou transformaci příjemců. Vyhlídka na členství v Unii má silný transformační účinek, protože přináší pozitivní demokratické, politické, hospodářské a společenské změny. |
| --- | --- |

(5)

Politika rozšíření Unie je strategickou investicí do míru, bezpečnosti, stability a prosperity v Evropě a umožňuje Unii lépe řešit globální výzvy. Poskytuje také více hospodářských a obchodních příležitostí, jež jsou vzájemně prospěšné Unii i zemím, které o členství v Unii usilují, a současně zajišťuje postupnou transformaci příjemců. Vyhlídka na členství v Unii má silný transformační účinek, protože přináší pozitivní demokratické, politické, hospodářské a společenské změny.

| (6) | Proces rozšíření je založen na stanovených kritériích a spravedlivých a přesně vymezených podmínkách. Každý příjemce je posuzován podle svých vlastních výsledků. Posouzení dosaženého pokroku a určení nedostatků mají fungovat jako pobídka a návod, jak mají příjemci uvedení v příloze I provádět nezbytné dalekosáhlé reformy. Aby se vyhlídka na rozšíření stala skutečností, je i nadále zásadní důsledně dodržovat přístup „základní zásady na prvním místě“. Přístup „základní zásady na prvním místě“ propojuje právní stát a základní práva s dvěma dalšími klíčovými oblastmi procesu přistoupení, a to se správou ekonomických záležitostí – s posíleným zaměřením na hospodářský rozvoj a lepší konkurenceschopnost – a posílením demokratických institucí a reformou veřejné správy. Každá z těchto tří základních zásad má klíčový význam pro reformní procesy příjemců uvedených v příloze I a reaguje na hlavní obavy občanů. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti zavést a provádět potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Proces rozšíření je založen na stanovených kritériích a spravedlivých a přesně vymezených podmínkách. Každý příjemce je posuzován podle svých vlastních výsledků. Posouzení dosaženého pokroku a určení nedostatků mají fungovat jako pobídka a návod, jak mají příjemci uvedení v příloze I provádět nezbytné dalekosáhlé reformy. Aby se vyhlídka na rozšíření stala skutečností, je i nadále zásadní důsledně dodržovat přístup „základní zásady na prvním místě“. Přístup „základní zásady na prvním místě“ propojuje právní stát a základní práva s dvěma dalšími klíčovými oblastmi procesu přistoupení, a to se správou ekonomických záležitostí – s posíleným zaměřením na hospodářský rozvoj a lepší konkurenceschopnost – a posílením demokratických institucí a reformou veřejné správy. Každá z těchto tří základních zásad má klíčový význam pro reformní procesy příjemců uvedených v příloze I a reaguje na hlavní obavy občanů. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti zavést a provádět potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.

| (7) | Dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou zásadními prvky procesu rozšíření a jsou rozhodující pro bezpečnost a stabilitu Unie jako celku. Důležité je rovněž definitivní, inkluzivní a závazné řešení dvoustranných sporů. |
| --- | --- |

(7)

Dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou zásadními prvky procesu rozšíření a jsou rozhodující pro bezpečnost a stabilitu Unie jako celku. Důležité je rovněž definitivní, inkluzivní a závazné řešení dvoustranných sporů.

| (8) | Přijetí a dodržování základních evropských hodnot je otázkou volby, přičemž pro všechny partnery usilující o členství v Unii se jedná o otázku zásadního významu. Partneři by tudíž měli převzít odpovědnost a plně se zavázat k evropským hodnotám, prosazovat světový řád založený na pravidlech a hodnotách a důrazně provádět nezbytné reformy v zájmu svého lidu. Znamená to i postupné sbližování se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou Unie, zejména pokud se jedná o důležité záležitosti společného zájmu, jako jsou omezující opatření a boj proti dezinformacím a jiným hybridním hrozbám. |
| --- | --- |

(8)

Přijetí a dodržování základních evropských hodnot je otázkou volby, přičemž pro všechny partnery usilující o členství v Unii se jedná o otázku zásadního významu. Partneři by tudíž měli převzít odpovědnost a plně se zavázat k evropským hodnotám, prosazovat světový řád založený na pravidlech a hodnotách a důrazně provádět nezbytné reformy v zájmu svého lidu. Znamená to i postupné sbližování se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou Unie, zejména pokud se jedná o důležité záležitosti společného zájmu, jako jsou omezující opatření a boj proti dezinformacím a jiným hybridním hrozbám.

| (9) | Komise ve svém sdělení ze dne 6. února 2018 s názvem „Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu“ kladla důraz na pevnou a výsledky podloženou vyhlídku západního Balkánu na členství v Unii. Dne 5. února 2020 Komise předložila revidovanou metodiku procesu přistoupení ve svém sdělení nazvaném „Posílení procesu přistoupení – přesvědčivá perspektiva EU pro západní Balkán“, které schválila Rada. Komise rovněž předložila hospodářský a investiční plán pro západní Balkán pro dlouhodobější oživení po krizi způsobené onemocněním COVID-19. |
| --- | --- |

(9)

Komise ve svém sdělení ze dne 6. února 2018 s názvem „Přesvědčivá perspektiva rozšíření pro západní Balkán a větší angažovanost Unie v tomto regionu“ kladla důraz na pevnou a výsledky podloženou vyhlídku západního Balkánu na členství v Unii. Dne 5. února 2020 Komise předložila revidovanou metodiku procesu přistoupení ve svém sdělení nazvaném „Posílení procesu přistoupení – přesvědčivá perspektiva EU pro západní Balkán“, které schválila Rada. Komise rovněž předložila hospodářský a investiční plán pro západní Balkán pro dlouhodobější oživení po krizi způsobené onemocněním COVID-19.

| (10) | Unie a její členské státy v Sofijském prohlášení ze dne 17. května 2018 a Záhřebském prohlášení ze dne 6. května 2020 znovu potvrdily jednoznačnou podporu, již věnují evropské perspektivě západního Balkánu, jakož i svou angažovanost na všech úrovních s cílem podpořit politickou, hospodářskou a sociální transformaci regionu. V Záhřebském prohlášení vyslovily Unie a její členské státy partnerům ze západního Balkánu znovu hlubokou solidaritu, zejména v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19. |
| --- | --- |

(10)

Unie a její členské státy v Sofijském prohlášení ze dne 17. května 2018 a Záhřebském prohlášení ze dne 6. května 2020 znovu potvrdily jednoznačnou podporu, již věnují evropské perspektivě západního Balkánu, jakož i svou angažovanost na všech úrovních s cílem podpořit politickou, hospodářskou a sociální transformaci regionu. V Záhřebském prohlášení vyslovily Unie a její členské státy partnerům ze západního Balkánu znovu hlubokou solidaritu, zejména v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19.

| (11) | Evropská rada udělila status kandidátské země Albánské republice, Islandu, Černé Hoře, Republice Severní Makedonie, Republice Srbsko a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu na základě procesu stabilizace a přidružení, který zůstává společným rámcem pro vztahy se západním Balkánem. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, mohou být země s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. V březnu roku 2015 vláda Islandu požádala Unii, aby Island již nepovažovala za kandidátskou zemi, avšak žádost Islandu o členství oficiálně nestáhla. |
| --- | --- |

(11)

Evropská rada udělila status kandidátské země Albánské republice, Islandu, Černé Hoře, Republice Severní Makedonie, Republice Srbsko a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu na základě procesu stabilizace a přidružení, který zůstává společným rámcem pro vztahy se západním Balkánem. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, mohou být země s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. V březnu roku 2015 vláda Islandu požádala Unii, aby Island již nepovažovala za kandidátskou zemi, avšak žádost Islandu o členství oficiálně nestáhla.

| (12) | Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by se měla zaměřovat především na podporu příjemců uvedených v příloze I při posilování demokratických institucí a právního státu, reformě soudnictví a veřejné správy, dodržování základních práv včetně základních práv příslušníků menšin a prosazování genderové rovnosti, tolerance, sociálního začleňování a zákazu diskriminace, včetně ve vztahu k osobám ve zranitelné situaci, dětem nebo osobám se zdravotním postižením. Rovněž by měl být podporován rozvoj sociálně tržního hospodářství v souladu s klíčovými zásadami a právy vymezenými v evropském pilíři sociálních práv, slavnostně vyhlášeném a přijatém dne 17. listopadu 2017 Evropským parlamentem, Radou a Komisí. (6) V rámci pomoci by neměly být podporovány činnosti, které přispívají k jakékoli formě segregace nebo sociálního vyloučení. |
| --- | --- |

(12)

Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by se měla zaměřovat především na podporu příjemců uvedených v příloze I při posilování demokratických institucí a právního státu, reformě soudnictví a veřejné správy, dodržování základních práv včetně základních práv příslušníků menšin a prosazování genderové rovnosti, tolerance, sociálního začleňování a zákazu diskriminace, včetně ve vztahu k osobám ve zranitelné situaci, dětem nebo osobám se zdravotním postižením. Rovněž by měl být podporován rozvoj sociálně tržního hospodářství v souladu s klíčovými zásadami a právy vymezenými v evropském pilíři sociálních práv, slavnostně vyhlášeném a přijatém dne 17. listopadu 2017 Evropským parlamentem, Radou a Komisí. (6) V rámci pomoci by neměly být podporovány činnosti, které přispívají k jakékoli formě segregace nebo sociálního vyloučení.

| (13) | Protože dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou základními prvky procesu rozšíření, měla by pomoc také nadále podporovat úsilí příjemců uvedených v příloze I o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce a územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Tyto programy by měly dále přispět k výrazné viditelnosti pomoci v Unii a u příjemců uvedených v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by měla rovněž zlepšit hospodářský a sociální rozvoj a správu ekonomických záležitostí příjemců, podporovat jejich hospodářskou integraci s jednotným trhem Unie včetně celní spolupráce, prosazovat otevřený a spravedlivý obchod, což je základem agendy inteligentního, udržitelného a inkluzivního růstu, mimo jiné prováděním politik regionálního rozvoje a soudržnosti, politiky rozvoje zemědělství a venkova, sociální politiky a politiky zaměstnanosti, včetně pracovní mobility, rozvoje digitální ekonomiky a společnosti, a posilovat výzkum a inovace, a to i v kontextu stěžejní iniciativy Digitální agenda pro západní Balkán z roku 2018. |
| --- | --- |

(13)

Protože dobré sousedské vztahy a regionální spolupráce jsou základními prvky procesu rozšíření, měla by pomoc také nadále podporovat úsilí příjemců uvedených v příloze I o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce a územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Tyto programy by měly dále přispět k výrazné viditelnosti pomoci v Unii a u příjemců uvedených v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by měla rovněž zlepšit hospodářský a sociální rozvoj a správu ekonomických záležitostí příjemců, podporovat jejich hospodářskou integraci s jednotným trhem Unie včetně celní spolupráce, prosazovat otevřený a spravedlivý obchod, což je základem agendy inteligentního, udržitelného a inkluzivního růstu, mimo jiné prováděním politik regionálního rozvoje a soudržnosti, politiky rozvoje zemědělství a venkova, sociální politiky a politiky zaměstnanosti, včetně pracovní mobility, rozvoje digitální ekonomiky a společnosti, a posilovat výzkum a inovace, a to i v kontextu stěžejní iniciativy Digitální agenda pro západní Balkán z roku 2018.

| (14) | Akce v rámci NPP III by měly podporovat usmíření, budování míru a předcházení konfliktům prostřednictvím mediace, opatření k budování důvěry a postupů prosazujících spravedlnost, zjišťování pravdy, odškodnění a záruky, že nedojde k recidivě. |
| --- | --- |

(14)

Akce v rámci NPP III by měly podporovat usmíření, budování míru a předcházení konfliktům prostřednictvím mediace, opatření k budování důvěry a postupů prosazujících spravedlnost, zjišťování pravdy, odškodnění a záruky, že nedojde k recidivě.

| (15) | Pomoc podle tohoto nařízení by měla být využívána k posílení zdravotní bezpečnosti a připravenosti na mimořádné události v oblasti veřejného zdraví, jakož i k řešení významného hospodářského otřesu způsobeného šířením onemocnění COVID-19, ke zmírnění jeho závažných socioekonomických dopadů a k mobilizaci zdrojů k urychlení hospodářského oživení regionu, a to spolu s dalšími nástroji Unie. |
| --- | --- |

(15)

Pomoc podle tohoto nařízení by měla být využívána k posílení zdravotní bezpečnosti a připravenosti na mimořádné události v oblasti veřejného zdraví, jakož i k řešení významného hospodářského otřesu způsobeného šířením onemocnění COVID-19, ke zmírnění jeho závažných socioekonomických dopadů a k mobilizaci zdrojů k urychlení hospodářského oživení regionu, a to spolu s dalšími nástroji Unie.

| (16) | Zvláštní důraz by měl být kladen na vytváření dalších příležitostí pro mladé lidi, včetně mladých odborníků, přičemž je nutné zajistit, aby tyto příležitosti vedly k socioekonomickému rozvoji příjemců uvedených v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by měla také zamezit odlivu mozků. |
| --- | --- |

(16)

Zvláštní důraz by měl být kladen na vytváření dalších příležitostí pro mladé lidi, včetně mladých odborníků, přičemž je nutné zajistit, aby tyto příležitosti vedly k socioekonomickému rozvoji příjemců uvedených v příloze I. Pomoc podle tohoto nařízení by měla také zamezit odlivu mozků.

| (17) | Je třeba, aby příjemci uvedení v příloze I i Unie náležitě informovali o úsilí, které Unie vynakládá prostřednictvím financování z NPP III na podporu pokroku v oblasti reforem u příjemců. Unie by v tomto ohledu měla posílit komunikaci a kampaně s cílem zajistit viditelnost financování z NPP III. |
| --- | --- |

(17)

Je třeba, aby příjemci uvedení v příloze I i Unie náležitě informovali o úsilí, které Unie vynakládá prostřednictvím financování z NPP III na podporu pokroku v oblasti reforem u příjemců. Unie by v tomto ohledu měla posílit komunikaci a kampaně s cílem zajistit viditelnost financování z NPP III.

| (18) | Na základě zkušeností členských států by Unie měla poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly ve vlastním reformním procesu. |
| --- | --- |

(18)

Na základě zkušeností členských států by Unie měla poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly ve vlastním reformním procesu.

| (19) | Posílení právního státu včetně nezávislosti soudnictví, boje proti korupci, praní peněz a organizované trestné činnosti, jakož i transparentnost, řádná správa věcí veřejných na všech úrovních a reforma veřejné správy včetně oblastí zadávání veřejných zakázek, hospodářské soutěže a státní podpory zůstávají klíčovými úkoly, jež mají zásadní význam pro to, aby se příjemci přiblížili Unii a připravili se na plné převzetí povinností vyplývajících z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla tyto otázky řešit co nejdříve. |
| --- | --- |

(19)

Posílení právního státu včetně nezávislosti soudnictví, boje proti korupci, praní peněz a organizované trestné činnosti, jakož i transparentnost, řádná správa věcí veřejných na všech úrovních a reforma veřejné správy včetně oblastí zadávání veřejných zakázek, hospodářské soutěže a státní podpory zůstávají klíčovými úkoly, jež mají zásadní význam pro to, aby se příjemci přiblížili Unii a připravili se na plné převzetí povinností vyplývajících z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla tyto otázky řešit co nejdříve.

| (20) | Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat posilování parlamentních kapacit, parlamentní dohled, demokratické postupy a spravedlivé zastoupení. |
| --- | --- |

(20)

Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat posilování parlamentních kapacit, parlamentní dohled, demokratické postupy a spravedlivé zastoupení.

| (21) | Posílená strategická a operativní spolupráce mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I v oblasti bezpečnosti je klíčová pro účinné a efektivní řešení bezpečnostních hrozeb, hrozeb organizované trestné činnosti a teroristických hrozeb. |
| --- | --- |

(21)

Posílená strategická a operativní spolupráce mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I v oblasti bezpečnosti je klíčová pro účinné a efektivní řešení bezpečnostních hrozeb, hrozeb organizované trestné činnosti a teroristických hrozeb.

| (22) | Spolupráce v oblasti migrace na mezinárodní a regionální úrovni, včetně dalšího upevnění kapacit v oblasti správy hranic a řízení migrace, zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, sdílení příslušných informací, posílení ochrany hranic a úsilí o řešení nelegální migrace, řešení nuceného vysídlování a boj proti obchodování s lidmi a převaděčství, je důležitým aspektem spolupráce mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I. |
| --- | --- |

(22)

Spolupráce v oblasti migrace na mezinárodní a regionální úrovni, včetně dalšího upevnění kapacit v oblasti správy hranic a řízení migrace, zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, sdílení příslušných informací, posílení ochrany hranic a úsilí o řešení nelegální migrace, řešení nuceného vysídlování a boj proti obchodování s lidmi a převaděčství, je důležitým aspektem spolupráce mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I.

| (23) | Měly by být posíleny komunikační kapacity příjemců uvedených v příloze I, aby veřejnost podporovala a chápala hodnoty Unie, jakož i výhody a povinnosti plynoucí z potenciálního členství v Unii, a aby byly řešeny dezinformace. |
| --- | --- |

(23)

Měly by být posíleny komunikační kapacity příjemců uvedených v příloze I, aby veřejnost podporovala a chápala hodnoty Unie, jakož i výhody a povinnosti plynoucí z potenciálního členství v Unii, a aby byly řešeny dezinformace.

| (24) | Je nezbytné, aby Unie stála v čele přechodu ke zdravé planetě a propojenějšímu světu. V Zelené dohodě pro Evropu, obsažené ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019, se stanoví obnovený závazek a nový strategický rámec pro dosažení tohoto globálního cíle. Unie by měla využít svého vlivu, odborných znalostí a finanční pomoci k mobilizaci příjemců uvedených v příloze I, aby spolu s ní nastoupili cestu udržitelnosti. Tímto nařízením by proto měla být podpořena zelená agenda posílením ochrany životního prostředí, přispěním ke zmírňování změny klimatu a zvyšováním odolnosti vůči ní a urychlením přechodu na nízkouhlíkové hospodářství. |
| --- | --- |

(24)

Je nezbytné, aby Unie stála v čele přechodu ke zdravé planetě a propojenějšímu světu. V Zelené dohodě pro Evropu, obsažené ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019, se stanoví obnovený závazek a nový strategický rámec pro dosažení tohoto globálního cíle. Unie by měla využít svého vlivu, odborných znalostí a finanční pomoci k mobilizaci příjemců uvedených v příloze I, aby spolu s ní nastoupili cestu udržitelnosti. Tímto nařízením by proto měla být podpořena zelená agenda posílením ochrany životního prostředí, přispěním ke zmírňování změny klimatu a zvyšováním odolnosti vůči ní a urychlením přechodu na nízkouhlíkové hospodářství.

| (25) | Je třeba, aby příjemci uvedení v příloze I byli lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistili soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by měl NPP III přispívat k začleňování činnosti v oblasti klimatu do politik Unie a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Očekává se, že akce v rámci NPP III přispějí 18 % celkového finančního krytí NPP III k cílům v oblasti klimatu, přičemž cílem je zvýšit do roku 2027 tento podíl na 20 %. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění NPP III a celkový příspěvek z něj by měly být zohledněny v příslušných hodnoceních a přezkumech. |
| --- | --- |

(25)

Je třeba, aby příjemci uvedení v příloze I byli lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistili soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu, přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7), a na cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by měl NPP III přispívat k začleňování činnosti v oblasti klimatu do politik Unie a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu EU na podporu cílů v oblasti klimatu, a k naplnění ambice, aby se na výdaje v oblasti biologické rozmanitosti věnovalo 7,5 % rozpočtu v roce 2024 a 10 % rozpočtu v letech 2026 a 2027, přičemž je třeba zohledňovat, jak se cíle v oblasti klimatu a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají. Očekává se, že akce v rámci NPP III přispějí 18 % celkového finančního krytí NPP III k cílům v oblasti klimatu, přičemž cílem je zvýšit do roku 2027 tento podíl na 20 %. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění NPP III a celkový příspěvek z něj by měly být zohledněny v příslušných hodnoceních a přezkumech.

| (26) | Akce v rámci NPP III by měly podporovat provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté v září 2015, jakožto univerzální agendy, k jejímuž plnění se Unie a členské státy plně zavázaly a kterou všichni příjemci uvedení v příloze I schválili. Za účelem dosažení těchto cílů by kromě akcí, u nichž je otázka klimatu jedním z hlavních cílů, měly akce v rámci NPP III, pokud možno, začleňovat cíle v oblasti udržitelnosti životního prostředí a změny klimatu do všech odvětví, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost ochraně životního prostředí a řešení problému přeshraničního znečištění, a mělo by se usilovat o zohlednění otázky zeleného růstu ve vnitrostátních a místních strategiích, včetně podpory kritérií udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek. Akce v rámci NPP III by měly respektovat ekologickou zásadu „neškodit“, pokud jde o životní prostředí, a měly by být co nejvíce v souladu s taxonomií Unie, zejména s cílem zajistit udržitelnost investic na západním Balkáně a v Turecku. |
| --- | --- |

(26)

Akce v rámci NPP III by měly podporovat provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, přijaté v září 2015, jakožto univerzální agendy, k jejímuž plnění se Unie a členské státy plně zavázaly a kterou všichni příjemci uvedení v příloze I schválili. Za účelem dosažení těchto cílů by kromě akcí, u nichž je otázka klimatu jedním z hlavních cílů, měly akce v rámci NPP III, pokud možno, začleňovat cíle v oblasti udržitelnosti životního prostředí a změny klimatu do všech odvětví, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost ochraně životního prostředí a řešení problému přeshraničního znečištění, a mělo by se usilovat o zohlednění otázky zeleného růstu ve vnitrostátních a místních strategiích, včetně podpory kritérií udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek. Akce v rámci NPP III by měly respektovat ekologickou zásadu „neškodit“, pokud jde o životní prostředí, a měly by být co nejvíce v souladu s taxonomií Unie, zejména s cílem zajistit udržitelnost investic na západním Balkáně a v Turecku.

| (27) | Provádění tohoto nařízení by se mělo řídit zásadami genderové rovnosti a posílení postavení žen a dívek a mělo by usilovat o ochranu a prosazování práv žen a dívek v souladu s akčními plány EU pro genderovou rovnost a s příslušnými závěry Rady a mezinárodními úmluvami, včetně závěrů Rady o ženách, míru a bezpečnosti ze dne 10. prosince 2018. Posílení genderové rovnosti a posílení postavení žen a dívek v rámci vnější činnosti Unie a zvýšení úsilí o dosažení minimálních výkonnostních standardů stanovených v akčních plánech EU pro genderovou rovnost by mělo vést k přístupu zohledňujícímu genderovou rovnost a k transformačnímu přístupu ve spolupráci mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I. Genderová rovnost by měla být zohledňována a začleňována po celou dobu provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Provádění tohoto nařízení by se mělo řídit zásadami genderové rovnosti a posílení postavení žen a dívek a mělo by usilovat o ochranu a prosazování práv žen a dívek v souladu s akčními plány EU pro genderovou rovnost a s příslušnými závěry Rady a mezinárodními úmluvami, včetně závěrů Rady o ženách, míru a bezpečnosti ze dne 10. prosince 2018. Posílení genderové rovnosti a posílení postavení žen a dívek v rámci vnější činnosti Unie a zvýšení úsilí o dosažení minimálních výkonnostních standardů stanovených v akčních plánech EU pro genderovou rovnost by mělo vést k přístupu zohledňujícímu genderovou rovnost a k transformačnímu přístupu ve spolupráci mezi Unií a příjemci uvedenými v příloze I. Genderová rovnost by měla být zohledňována a začleňována po celou dobu provádění tohoto nařízení.

| (28) | Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání NPP III finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (8). |
| --- | --- |

(28)

Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání NPP III finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (8).

| (29) | Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost, jednotnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci, a to i na místní úrovni. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, mimo jiné prostřednictvím pravidelných konzultací. Komise by měla zajistit, aby byly příslušné zúčastněné strany v příjemcích uvedených v příloze I, případně včetně organizací občanské společnosti a místních a regionálních orgánů, náležitě konzultovány a aby měly včasný přístup k odpovídajícím informacím, které jim umožní hrát smysluplnou úlohu během procesů přípravy a provádění programů a souvisejícího monitorování. Měla by být posílena úloha občanské společnosti v programech prováděných vládními orgány i jako přímého příjemce pomoci Unie. Pomoc Unie by rovněž měla podporovat obránce lidských práv. |
| --- | --- |

(29)

Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost, jednotnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci, a to i na místní úrovni. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, mimo jiné prostřednictvím pravidelných konzultací. Komise by měla zajistit, aby byly příslušné zúčastněné strany v příjemcích uvedených v příloze I, případně včetně organizací občanské společnosti a místních a regionálních orgánů, náležitě konzultovány a aby měly včasný přístup k odpovídajícím informacím, které jim umožní hrát smysluplnou úlohu během procesů přípravy a provádění programů a souvisejícího monitorování. Měla by být posílena úloha občanské společnosti v programech prováděných vládními orgány i jako přímého příjemce pomoci Unie. Pomoc Unie by rovněž měla podporovat obránce lidských práv.

| (30) | Priority akcí zaměřených na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky, které budou podporovány podle tohoto nařízení, by měly být stanoveny v programovém rámci, jejž vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2021 až 2027 (dále jen „programový rámec NPP“). Programový rámec NPP by měl být vypracován v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I v souladu s celkovým politickým rámcem a zásadami, jakož i s obecnými a specifickými cíli stanovenými v tomto nařízení a měl by řádně zohledňovat relevantní vnitrostátní strategie. Programový rámec NPP by měl určit oblasti, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a orientační příděl na jednotlivé oblasti podpory, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. |
| --- | --- |

(30)

Priority akcí zaměřených na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky, které budou podporovány podle tohoto nařízení, by měly být stanoveny v programovém rámci, jejž vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2021 až 2027 (dále jen „programový rámec NPP“). Programový rámec NPP by měl být vypracován v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I v souladu s celkovým politickým rámcem a zásadami, jakož i s obecnými a specifickými cíli stanovenými v tomto nařízení a měl by řádně zohledňovat relevantní vnitrostátní strategie. Programový rámec NPP by měl určit oblasti, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a orientační příděl na jednotlivé oblasti podpory, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu.

| (31) | Je ve společném zájmu Unie a příjemců uvedených v příloze I, aby tito příjemci pokročili v reformním úsilí zaměřeném na politické, právní a hospodářské systémy za účelem členství v Unii. Pomoc by měla vycházet jak z přístupu založeného na výkonnosti, tak ze zásady spravedlivého rozdělení, přičemž by měl být zajištěn pokrok u všech příjemců uvedených v příloze I. Pomoc by měla být cílená a uzpůsobená jejich konkrétní situaci a měla by zohledňovat veškeré další úsilí potřebné ke splnění cílů tohoto nařízení. Měla by zohledňovat potřeby a kapacity příjemců uvedených v příloze I v souladu se zásadou spravedlivého rozdělení, aby se zamezilo nepřiměřeně nízké úrovni pomoci ve srovnání s ostatními příjemci. Rozsah a intenzita pomoci podle tohoto nařízení by se měly lišit podle výkonnosti příjemců uvedených v příloze I, zejména podle jejich odhodlání provádět reformy a pokroku dosaženého při jejich provádění, zejména v oblasti právního státu a základních práv, demokratických institucí a reformy veřejné správy, hospodářského rozvoje a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(31)

Je ve společném zájmu Unie a příjemců uvedených v příloze I, aby tito příjemci pokročili v reformním úsilí zaměřeném na politické, právní a hospodářské systémy za účelem členství v Unii. Pomoc by měla vycházet jak z přístupu založeného na výkonnosti, tak ze zásady spravedlivého rozdělení, přičemž by měl být zajištěn pokrok u všech příjemců uvedených v příloze I. Pomoc by měla být cílená a uzpůsobená jejich konkrétní situaci a měla by zohledňovat veškeré další úsilí potřebné ke splnění cílů tohoto nařízení. Měla by zohledňovat potřeby a kapacity příjemců uvedených v příloze I v souladu se zásadou spravedlivého rozdělení, aby se zamezilo nepřiměřeně nízké úrovni pomoci ve srovnání s ostatními příjemci. Rozsah a intenzita pomoci podle tohoto nařízení by se měly lišit podle výkonnosti příjemců uvedených v příloze I, zejména podle jejich odhodlání provádět reformy a pokroku dosaženého při jejich provádění, zejména v oblasti právního státu a základních práv, demokratických institucí a reformy veřejné správy, hospodářského rozvoje a konkurenceschopnosti.

| (32) | Pokud příslušné ukazatele ukáží, že v oblastech spadajících pod přístup „základní zásady na prvním místě“ dochází u příjemců uvedených v příloze I k výrazné regresi nebo trvajícímu nedostatečnému pokroku, rozsah a intenzita pomoci by měly být příslušným způsobem upraveny, aniž by byly dotčeny pravomoci Rady přijímat omezující opatření na základě rozhodnutí o pozastavení, omezení nebo úplném přerušení hospodářských a finančních vztahů s jednou nebo více třetími zeměmi v souladu s článkem 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a pravomoc Komise pozastavit platby nebo plnění dohod o financování v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (dále jen „finanční nařízení“). Je třeba věnovat náležitou pozornost tomu, aby příjemci dodržovali zásady Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva. |
| --- | --- |

(32)

Pokud příslušné ukazatele ukáží, že v oblastech spadajících pod přístup „základní zásady na prvním místě“ dochází u příjemců uvedených v příloze I k výrazné regresi nebo trvajícímu nedostatečnému pokroku, rozsah a intenzita pomoci by měly být příslušným způsobem upraveny, aniž by byly dotčeny pravomoci Rady přijímat omezující opatření na základě rozhodnutí o pozastavení, omezení nebo úplném přerušení hospodářských a finančních vztahů s jednou nebo více třetími zeměmi v souladu s článkem 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a pravomoc Komise pozastavit platby nebo plnění dohod o financování v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (9) (dále jen „finanční nařízení“). Je třeba věnovat náležitou pozornost tomu, aby příjemci dodržovali zásady Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.

| (33) | Komise by měla každý rok posoudit provádění programového rámce NPP a popsat, jakým způsobem byly přístup založený na výkonnosti a zásada spravedlivého rozdělení uplatňovány. Součástí posouzení by měl být rovněž aktuální stav, pokud jde o úroveň financování pro každý cíl i každého příjemce uvedeného v příloze I. Výbor zřízený tímto nařízením by měl mít díky tomuto posouzení k dispozici náležité informace, aby mohl napomáhat Komisi. |
| --- | --- |

(33)

Komise by měla každý rok posoudit provádění programového rámce NPP a popsat, jakým způsobem byly přístup založený na výkonnosti a zásada spravedlivého rozdělení uplatňovány. Součástí posouzení by měl být rovněž aktuální stav, pokud jde o úroveň financování pro každý cíl i každého příjemce uvedeného v příloze I. Výbor zřízený tímto nařízením by měl mít díky tomuto posouzení k dispozici náležité informace, aby mohl napomáhat Komisi.

| (34) | Komise by měla zajistit, aby byly zavedeny jasné mechanismy monitorování a hodnocení s cílem zaručit účinnou odpovědnost a transparentnost při plnění rozpočtu Unie a zaručit účinné posouzení pokroku při dosahování cílů tohoto nařízení. Bude-li to možné a vhodné, měly by být výsledky činnosti Unie monitorovány a vyhodnocovány na základě předem definovaných, transparentních a měřitelných ukazatelů pro jednotlivé země, které jsou přizpůsobeny specifikům a cílům NPP III. |
| --- | --- |

(34)

Komise by měla zajistit, aby byly zavedeny jasné mechanismy monitorování a hodnocení s cílem zaručit účinnou odpovědnost a transparentnost při plnění rozpočtu Unie a zaručit účinné posouzení pokroku při dosahování cílů tohoto nařízení. Bude-li to možné a vhodné, měly by být výsledky činnosti Unie monitorovány a vyhodnocovány na základě předem definovaných, transparentních a měřitelných ukazatelů pro jednotlivé země, které jsou přizpůsobeny specifikům a cílům NPP III.

| (35) | Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci by měl být postupný a měl by odpovídat kapacitám těchto příjemců při zohlednění zásad řádné správy. Komise by měla přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu zajišťující ochranu finančních zájmů Unie a měla by být v případě potřeby schopná uvedený přechod zvrátit. Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. |
| --- | --- |

(35)

Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci by měl být postupný a měl by odpovídat kapacitám těchto příjemců při zohlednění zásad řádné správy. Komise by měla přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu zajišťující ochranu finančních zájmů Unie a měla by být v případě potřeby schopná uvedený přechod zvrátit. Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu.

| (36) | Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností, jednotností a doplňkovostí nástrojů Unie pro financování vnější činnosti, jakož i synergiemi s dalšími politikami a programy Unie, jako jsou například program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (10), Erasmus+, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 (11), program Kreativní Evropa, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 (12), Zelená dohoda pro Evropu, Fond pro spravedlivou transformaci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 (13), nebo Nástroj pro propojení Evropy, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 (14) v relevantních případech zahrnuje soudržnost a doplňkovost s makrofinanční pomocí. |
| --- | --- |

(36)

Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností, jednotností a doplňkovostí nástrojů Unie pro financování vnější činnosti, jakož i synergiemi s dalšími politikami a programy Unie, jako jsou například program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (10), Erasmus+, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 (11), program Kreativní Evropa, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 (12), Zelená dohoda pro Evropu, Fond pro spravedlivou transformaci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 (13), nebo Nástroj pro propojení Evropy, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 (14) v relevantních případech zahrnuje soudržnost a doplňkovost s makrofinanční pomocí.

| (37) | Aby se maximalizoval dopad kombinovaných intervencí za účelem dosažení společného cíle, mělo by být možné z NPP III přispívat k činnostem v rámci jiných programů, pokud tyto příspěvky nebudou pokrývat stejné náklady. |
| --- | --- |

(37)

Aby se maximalizoval dopad kombinovaných intervencí za účelem dosažení společného cíle, mělo by být možné z NPP III přispívat k činnostem v rámci jiných programů, pokud tyto příspěvky nebudou pokrývat stejné náklady.

| (38) | Finanční prostředky Unie z NPP III by měly být použity k financování činností v rámci mezinárodního rozměru programu Erasmus+, jejichž provádění by mělo probíhat podle nařízení (EU) 2021/817. |
| --- | --- |

(38)

Finanční prostředky Unie z NPP III by měly být použity k financování činností v rámci mezinárodního rozměru programu Erasmus+, jejichž provádění by mělo probíhat podle nařízení (EU) 2021/817.

| (39) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek a nepřímého řízení, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy u fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(39)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek a nepřímého řízení, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy u fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (40) | Vzhledem k tomu, že dodržování demokratických zásad, lidských práv a právního státu má zásadní význam pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie, jak je uvedeno ve finančním nařízení, lze pomoc v případě zhoršení stavu demokracie, lidských práv nebo právního státu na straně některého příjemce uvedeného v příloze I pozastavit. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k tomu, že dodržování demokratických zásad, lidských práv a právního státu má zásadní význam pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie, jak je uvedeno ve finančním nařízení, lze pomoc v případě zhoršení stavu demokracie, lidských práv nebo právního státu na straně některého příjemce uvedeného v příloze I pozastavit.

| (41) | Typy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů činností a přinášet výsledky, přičemž se přihlédne zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Je potřeba rovněž zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů a financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Typy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě jejich schopnosti dosáhnout specifických cílů činností a přinášet výsledky, přičemž se přihlédne zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Je potřeba rovněž zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů a financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (42) | Unie by měla nadále uplatňovat společná pravidla pro provádění své vnější činnosti. Pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení (EU) 2021/947. Další podrobná ustanovení by měla být stanovena pro řešení specifických situací, zejména v oblastech politiky přeshraniční spolupráce, zemědělství a rozvoje venkova. |
| --- | --- |

(42)

Unie by měla nadále uplatňovat společná pravidla pro provádění své vnější činnosti. Pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení (EU) 2021/947. Další podrobná ustanovení by měla být stanovena pro řešení specifických situací, zejména v oblastech politiky přeshraniční spolupráce, zemědělství a rozvoje venkova.

| (43) | Vnější činnost je často prováděna ve vysoce nestálém prostředí, což vyžaduje průběžné a rychlé přizpůsobení měnícím se potřebám partnerů Unie a globálním výzvám, jako jsou lidská práva, demokracie a řádná správa věcí veřejných, bezpečnost a stabilita, změna klimatu a životní prostředí, nelegální migrace a nucené vysídlování a jejich základní příčiny. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobení finančního provádění programů. S cílem zvýšit schopnost Unie reagovat na nepředvídané potřeby a současně respektovat zásadu, že rozpočet Unie se sestavuje každoročně, by mělo toto nařízení zachovat flexibilitu, kterou umožňuje finanční nařízení u jiných politik, totiž převody a opětovné přidělení přislíbených finančních prostředků, jsou-li i nadále plněny cíle stanovené v tomto nařízení. Tím bude zajištěno účinné využití prostředků Unie jak pro občany Unie, tak pro příjemce uvedené v příloze I, a maximalizují se tak prostředky Unie dostupné pro intervence Unie v oblasti vnější činnosti. |
| --- | --- |

(43)

Vnější činnost je často prováděna ve vysoce nestálém prostředí, což vyžaduje průběžné a rychlé přizpůsobení měnícím se potřebám partnerů Unie a globálním výzvám, jako jsou lidská práva, demokracie a řádná správa věcí veřejných, bezpečnost a stabilita, změna klimatu a životní prostředí, nelegální migrace a nucené vysídlování a jejich základní příčiny. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobení finančního provádění programů. S cílem zvýšit schopnost Unie reagovat na nepředvídané potřeby a současně respektovat zásadu, že rozpočet Unie se sestavuje každoročně, by mělo toto nařízení zachovat flexibilitu, kterou umožňuje finanční nařízení u jiných politik, totiž převody a opětovné přidělení přislíbených finančních prostředků, jsou-li i nadále plněny cíle stanovené v tomto nařízení. Tím bude zajištěno účinné využití prostředků Unie jak pro občany Unie, tak pro příjemce uvedené v příloze I, a maximalizují se tak prostředky Unie dostupné pro intervence Unie v oblasti vnější činnosti.

| (44) | Nový Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+), zřízený nařízením (EU) 2021/947, navazující na svého předchůdce by měl představovat integrovaný finanční balíček poskytující finanční kapacitu ve formě grantů, rozpočtových záruk a dalších finančních nástrojů po celém světě, mimo jiné příjemcům uvedeným v příloze I. Řízení operací EFSD+ zahrnujících západní Balkán a prováděných podle tohoto nařízení by měl zajišťovat investiční rámec pro západní Balkán. Jeho řídící výbor v současnosti zahrnuje příjemce ze západního Balkánu uvedené v příloze I, přispěvatele do Evropského společného fondu pro západní Balkán, příslušné finanční instituce a příslušné regionální organizace. Zvláštní strategická rada pro operace EFSD+ týkající se západního Balkánu by měla být stejně inkluzivní. |
| --- | --- |

(44)

Nový Evropský fond pro udržitelný rozvoj plus (EFSD+), zřízený nařízením (EU) 2021/947, navazující na svého předchůdce by měl představovat integrovaný finanční balíček poskytující finanční kapacitu ve formě grantů, rozpočtových záruk a dalších finančních nástrojů po celém světě, mimo jiné příjemcům uvedeným v příloze I. Řízení operací EFSD+ zahrnujících západní Balkán a prováděných podle tohoto nařízení by měl zajišťovat investiční rámec pro západní Balkán. Jeho řídící výbor v současnosti zahrnuje příjemce ze západního Balkánu uvedené v příloze I, přispěvatele do Evropského společného fondu pro západní Balkán, příslušné finanční instituce a příslušné regionální organizace. Zvláštní strategická rada pro operace EFSD+ týkající se západního Balkánu by měla být stejně inkluzivní.

| (45) | Operace EFSD+ by měla podporovat záruka pro vnější činnost, zřízená nařízením (EU) 2021/947, a NPP III by měl přispívat k potřebám v oblasti tvorby rezerv, co se týče operací ve prospěch příjemců uvedených v příloze I, včetně tvorby rezerv a závazků vyplývajících z úvěrů v rámci makrofinanční pomoci. |
| --- | --- |

(45)

Operace EFSD+ by měla podporovat záruka pro vnější činnost, zřízená nařízením (EU) 2021/947, a NPP III by měl přispívat k potřebám v oblasti tvorby rezerv, co se týče operací ve prospěch příjemců uvedených v příloze I, včetně tvorby rezerv a závazků vyplývajících z úvěrů v rámci makrofinanční pomoci.

| (46) | Je důležité zajistit, aby programy přeshraniční spolupráce byly prováděny v souladu s rámcem stanoveným v programech vnější činnosti a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 (15). V tomto nařízení by měla být uvedena zvláštní ustanovení o spolufinancování. |
| --- | --- |

(46)

Je důležité zajistit, aby programy přeshraniční spolupráce byly prováděny v souladu s rámcem stanoveným v programech vnější činnosti a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 (15). V tomto nařízení by měla být uvedena zvláštní ustanovení o spolufinancování.

| (47) | Roční nebo víceleté akční plány a opatření uvedené v tomto nařízení představují pracovní programy podle finančního nařízení. Roční nebo víceleté akční plány sestávají ze souboru opatření seskupených do jednoho dokumentu. |
| --- | --- |

(47)

Roční nebo víceleté akční plány a opatření uvedené v tomto nařízení představují pracovní programy podle finančního nařízení. Roční nebo víceleté akční plány sestávají ze souboru opatření seskupených do jednoho dokumentu.

| (48) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
  V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Příjemci uvedení v příloze I by měli také neprodleně oznámit Komisi nesrovnalosti, včetně podvodů, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informovat o vývoji správního a soudního řízení. V zájmu sladění osvědčených postupů v členských státech by měla být tato oznámení předkládána elektronicky za použití systému pro řízení nesrovnalostí zřízeného Komisí. |
| --- | --- |

(48)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. Příjemci uvedení v příloze I by měli také neprodleně oznámit Komisi nesrovnalosti, včetně podvodů, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informovat o vývoji správního a soudního řízení. V zájmu sladění osvědčených postupů v členských státech by měla být tato oznámení předkládána elektronicky za použití systému pro řízení nesrovnalostí zřízeného Komisí.

| (49) | Pomoc podle tohoto nařízení by měla být prováděna transparentním, odpovědným a odpolitizovaným způsobem. Tuto skutečnost, a to i na místní úrovni, by měla pečlivě sledovat Komise. |
| --- | --- |

(49)

Pomoc podle tohoto nařízení by měla být prováděna transparentním, odpovědným a odpolitizovaným způsobem. Tuto skutečnost, a to i na místní úrovni, by měla pečlivě sledovat Komise.

| (50) | Komunikace podporuje demokratickou diskusi, posiluje institucionální kontrolu a dohled nad financováním z prostředků Unie a přispívá k posílení důvěryhodnosti Unie. Unie a příjemci unijních finančních prostředků by měli zvýšit viditelnost akcí Unie a náležitě informovat o přidané hodnotě podpory Unie. V tomto ohledu by v souladu s finančním nařízením měly dohody uzavřené s příjemci finančních prostředků Unie obsahovat povinnosti zajišťující náležitou viditelnost a Komise by měla vhodně a včas jednat, pokud tyto povinnosti nejsou splněny. |
| --- | --- |

(50)

Komunikace podporuje demokratickou diskusi, posiluje institucionální kontrolu a dohled nad financováním z prostředků Unie a přispívá k posílení důvěryhodnosti Unie. Unie a příjemci unijních finančních prostředků by měli zvýšit viditelnost akcí Unie a náležitě informovat o přidané hodnotě podpory Unie. V tomto ohledu by v souladu s finančním nařízením měly dohody uzavřené s příjemci finančních prostředků Unie obsahovat povinnosti zajišťující náležitou viditelnost a Komise by měla vhodně a včas jednat, pokud tyto povinnosti nejsou splněny.

| (51) | Za účelem zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se upravují a aktualizují tematické priority pro poskytování pomoci uvedené v přílohách II a III, jakož i přijmout akt v přenesené pravomoci, jímž se toto nařízení doplňuje stanovením některých specifických cílů a tematických priorit pomoci. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(51)

Za účelem zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se upravují a aktualizují tematické priority pro poskytování pomoci uvedené v přílohách II a III, jakož i přijmout akt v přenesené pravomoci, jímž se toto nařízení doplňuje stanovením některých specifických cílů a tematických priorit pomoci. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (21). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (52) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o specifické podmínky a struktury pro nepřímé řízení s příjemci uvedenými v příloze I a o provedení pomoci v oblasti rozvoje venkova, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22). Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny. |
| --- | --- |

(52)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o specifické podmínky a struktury pro nepřímé řízení s příjemci uvedenými v příloze I a o provedení pomoci v oblasti rozvoje venkova, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22). Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.

| (53) | Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (23) a nařízení (EU) č. 231/2014 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (24). |
| --- | --- |

(53)

Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (23) a nařízení (EU) č. 231/2014 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (24).

| (54) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(54)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (55) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(55)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Kapitola I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí program „Nástroj předvstupní pomoci“ (dále jen „NPP III“) na období víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

Toto nařízení stanoví cíle NPP III, jeho rozpočet na období 2021–2027, formy pomoci Unie a pravidla pro poskytování této pomoci.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se „přeshraniční spoluprací“ rozumí spolupráce mezi

| a) | členskými státy a příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení podle čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/1059; |
| --- | --- |

a)

členskými státy a příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení podle čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/1059;

| b) | dvěma nebo více příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení; nebo |
| --- | --- |

b)

dvěma nebo více příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení; nebo

| c) | příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení a zeměmi a územími uvedenými v příloze I nařízení (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

c)

příjemci uvedenými v příloze I tohoto nařízení a zeměmi a územími uvedenými v příloze I nařízení (EU) 2021/947.

Článek 3

Cíle NPP III

1.   Obecným cílem NPP III je podporovat příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie („acquis“) s ohledem na jejich budoucí členství v Unii, a tím přispívat k jejich společné stabilitě, bezpečnosti, míru a prosperitě.

2.   NPP III má tyto specifické cíle:

| a) | posilovat právní stát, demokracii, dodržování lidských práv a základních svobod, mimo jiné prosazováním nezávislého soudnictví, posílené bezpečnosti a boje proti korupci a organizované trestné činnosti, dodržování mezinárodního práva, svobody sdělovacích prostředků a akademické svobody a vytváření prostředí příznivého pro občanskou společnost, prosazovat zákaz diskriminace a toleranci, zajišťovat dodržování práv příslušníků menšin, prosazovat genderovou rovnost, zlepšit řízení migrace, včetně správy hranic a řešení nelegální migrace, jakož i řešit násilné vysídlování; |
| --- | --- |

a)

posilovat právní stát, demokracii, dodržování lidských práv a základních svobod, mimo jiné prosazováním nezávislého soudnictví, posílené bezpečnosti a boje proti korupci a organizované trestné činnosti, dodržování mezinárodního práva, svobody sdělovacích prostředků a akademické svobody a vytváření prostředí příznivého pro občanskou společnost, prosazovat zákaz diskriminace a toleranci, zajišťovat dodržování práv příslušníků menšin, prosazovat genderovou rovnost, zlepšit řízení migrace, včetně správy hranic a řešení nelegální migrace, jakož i řešit násilné vysídlování;

| b) | posílit účinnost veřejné správy a podporovat transparentnost, strukturální reformy a řádnou správu věcí veřejných na všech úrovních, a to i v oblasti zadávání veřejných zakázek a státní podpory; |
| --- | --- |

b)

posílit účinnost veřejné správy a podporovat transparentnost, strukturální reformy a řádnou správu věcí veřejných na všech úrovních, a to i v oblasti zadávání veřejných zakázek a státní podpory;

| c) | utvářet pravidla, standardy, politiky a postupy příjemců uvedených v příloze I v souladu s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie a posilovat regionální spolupráci, usmíření a dobré sousedské vztahy, jakož i mezilidské kontakty a strategickou komunikaci; |
| --- | --- |

c)

utvářet pravidla, standardy, politiky a postupy příjemců uvedených v příloze I v souladu s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie a posilovat regionální spolupráci, usmíření a dobré sousedské vztahy, jakož i mezilidské kontakty a strategickou komunikaci;

| d) | posílit hospodářský a sociální rozvoj a soudržnost se zvláštním důrazem na mladé lidi, mimo jiné prostřednictvím politik v oblasti kvalitního vzdělávání a zaměstnanosti, podporou investic a rozvoje soukromého sektoru se zaměřením na malé a střední podniky, jakož i zemědělství a rozvoje venkova; |
| --- | --- |

d)

posílit hospodářský a sociální rozvoj a soudržnost se zvláštním důrazem na mladé lidi, mimo jiné prostřednictvím politik v oblasti kvalitního vzdělávání a zaměstnanosti, podporou investic a rozvoje soukromého sektoru se zaměřením na malé a střední podniky, jakož i zemědělství a rozvoje venkova;

| e) | posílit ochranu životního prostředí, zvýšit odolnost vůči změně klimatu, urychlit přechod na nízkouhlíkové hospodářství, rozvíjet digitální ekonomiku a společnost a posílit udržitelnou konektivitu ve všech jejích aspektech; |
| --- | --- |

e)

posílit ochranu životního prostředí, zvýšit odolnost vůči změně klimatu, urychlit přechod na nízkouhlíkové hospodářství, rozvíjet digitální ekonomiku a společnost a posílit udržitelnou konektivitu ve všech jejích aspektech;

| f) | podporovat územní soudržnost a hraniční spolupráci přes pozemní a námořní hranice, včetně nadnárodní a meziregionální spolupráce. |
| --- | --- |

f)

podporovat územní soudržnost a hraniční spolupráci přes pozemní a námořní hranice, včetně nadnárodní a meziregionální spolupráce.

3.   V souladu se specifickými cíli se pomoc může podle potřeby zaměřit na tyto tematické priority:

| a) | zřizování institucí nezbytných pro zajištění právního státu a prosazování jejich řádného fungování od počáteční fáze a další konsolidace demokratických institucí; |
| --- | --- |

a)

zřizování institucí nezbytných pro zajištění právního státu a prosazování jejich řádného fungování od počáteční fáze a další konsolidace demokratických institucí;

| b) | posilování kapacit pro řešení problémů spojených s migrací na regionální a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

b)

posilování kapacit pro řešení problémů spojených s migrací na regionální a mezinárodní úrovni;

| c) | posilování kapacit v oblasti strategické komunikace, včetně komunikace s veřejností o reformách nezbytných pro splnění kritérií členství v Unii; |
| --- | --- |

c)

posilování kapacit v oblasti strategické komunikace, včetně komunikace s veřejností o reformách nezbytných pro splnění kritérií členství v Unii;

| d) | posilování principů řádné správy věcí veřejných a reforma orgánů veřejné správy v souladu se zásadami veřejné správy; |
| --- | --- |

d)

posilování principů řádné správy věcí veřejných a reforma orgánů veřejné správy v souladu se zásadami veřejné správy;

| e) | posilování fiskálního řízení a správy ekonomických záležitostí; |
| --- | --- |

e)

posilování fiskálního řízení a správy ekonomických záležitostí;

| f) | posilování všech aspektů dobrých sousedských vztahů, regionální stability a vzájemné spolupráce; |
| --- | --- |

f)

posilování všech aspektů dobrých sousedských vztahů, regionální stability a vzájemné spolupráce;

| g) | posilování kapacity Unie a jejích partnerů v oblasti předcházení konfliktům, budování míru a řešení předkrizových a pokrizových potřeb; |
| --- | --- |

g)

posilování kapacity Unie a jejích partnerů v oblasti předcházení konfliktům, budování míru a řešení předkrizových a pokrizových potřeb;

| h) | posilování kapacit, nezávislosti a plurality organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

h)

posilování kapacit, nezávislosti a plurality organizací občanské společnosti;

| i) | podpora sbližování pravidel, standardů, politik a postupů příjemců s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie; |
| --- | --- |

i)

podpora sbližování pravidel, standardů, politik a postupů příjemců s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie;

| j) | podpora genderové rovnosti a posilování postavení žen a dívek; |
| --- | --- |

j)

podpora genderové rovnosti a posilování postavení žen a dívek;

| k) | posilování dostupnosti a kvality vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení na všech úrovních a poskytování podpory kulturnímu a tvůrčímu odvětví a sportu; |
| --- | --- |

k)

posilování dostupnosti a kvality vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení na všech úrovních a poskytování podpory kulturnímu a tvůrčímu odvětví a sportu;

| l) | posilování kvalitní zaměstnanosti a přístupu na trh práce; |
| --- | --- |

l)

posilování kvalitní zaměstnanosti a přístupu na trh práce;

| m) | podpora sociální ochrany a začleňování a boj proti chudobě; |
| --- | --- |

m)

podpora sociální ochrany a začleňování a boj proti chudobě;

| n) | podpora inteligentní, udržitelné, inkluzivní a bezpečné dopravy, odstraňování překážek u klíčových síťových infrastruktur a posilování energetické bezpečnosti a diverzifikace; |
| --- | --- |

n)

podpora inteligentní, udržitelné, inkluzivní a bezpečné dopravy, odstraňování překážek u klíčových síťových infrastruktur a posilování energetické bezpečnosti a diverzifikace;

| o) | zlepšování prostředí v soukromém sektoru a konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků; |
| --- | --- |

o)

zlepšování prostředí v soukromém sektoru a konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků;

| p) | zlepšování přístupu k digitálním technologiím a službám a posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací; |
| --- | --- |

p)

zlepšování přístupu k digitálním technologiím a službám a posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací;

| q) | přispívání k zabezpečení a bezpečnosti dodávek potravin a vody; |
| --- | --- |

q)

přispívání k zabezpečení a bezpečnosti dodávek potravin a vody;

| r) | ochrana a zlepšování kvality životního prostředí; |
| --- | --- |

r)

ochrana a zlepšování kvality životního prostředí;

| s) | spolupráce s příjemci uvedenými v příloze I v oblasti mírového využívání jaderné energie v oblastech zdravotnictví, zemědělství a bezpečnosti potravin; |
| --- | --- |

s)

spolupráce s příjemci uvedenými v příloze I v oblasti mírového využívání jaderné energie v oblastech zdravotnictví, zemědělství a bezpečnosti potravin;

| t) | zvyšování schopnosti zemědělsko-potravinářského odvětví a odvětví rybolovu vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami. |
| --- | --- |

t)

zvyšování schopnosti zemědělsko-potravinářského odvětví a odvětví rybolovu vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami.

4.   S cílem rozvíjet dobré sousedské vztahy, posilovat integraci Unie a podporu socio-ekonomického rozvoje může být pomoc přeshraniční spolupráci mezi příjemci uvedenými v příloze I zaměřena podle potřeby na tyto tematické priority:

| a) | podpora přeshraničního zaměstnávání, pracovní mobility a sociálního a kulturního začleňování; |
| --- | --- |

a)

podpora přeshraničního zaměstnávání, pracovní mobility a sociálního a kulturního začleňování;

| b) | ochrana životního prostředí a podpora přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování a prevence a řízení rizik; |
| --- | --- |

b)

ochrana životního prostředí a podpora přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování a prevence a řízení rizik;

| c) | podpora udržitelné dopravy a zlepšování veřejné infrastruktury; |
| --- | --- |

c)

podpora udržitelné dopravy a zlepšování veřejné infrastruktury;

| d) | podpora digitální ekonomiky a společnosti; |
| --- | --- |

d)

podpora digitální ekonomiky a společnosti;

| e) | podpora cestovního ruchu a zachovávání a podpora kulturního a přírodního dědictví; |
| --- | --- |

e)

podpora cestovního ruchu a zachovávání a podpora kulturního a přírodního dědictví;

| f) | investice do mládeže, sportu, vzdělávání a dovedností; |
| --- | --- |

f)

investice do mládeže, sportu, vzdělávání a dovedností;

| g) | podpora správy na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

g)

podpora správy na místní a regionální úrovni;

| h) | prosazování přeshraničních iniciativ na podporu usmíření a přechodného soudnictví; |
| --- | --- |

h)

prosazování přeshraničních iniciativ na podporu usmíření a přechodného soudnictví;

| i) | posilování konkurenceschopnosti, podnikatelského prostředí a rozvoje malých a středních podniků, obchodu a investic; |
| --- | --- |

i)

posilování konkurenceschopnosti, podnikatelského prostředí a rozvoje malých a středních podniků, obchodu a investic;

| j) | posilování výzkumu, technologického rozvoje, inovací a digitálních technologií. |
| --- | --- |

j)

posilování výzkumu, technologického rozvoje, inovací a digitálních technologií.

5.   Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou podrobněji upraveny v příloze II. Tematické priority pro přeshraniční spolupráci mezi příjemci uvedenými v příloze I jsou podrobněji upraveny v příloze III. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijmout v souladu s články 14 a 15 před přijetím programového rámce NPP akt v přenesené pravomoci za účelem doplnění tohoto nařízení stanovením některých specifických cílů a tematických priorit pro pomoc týkající se záležitostí uvedených v odst. 3 písm. a) až m) a r) a odst. 4 písm. a) až j) tohoto článku.

Článek 4

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění NPP III na období 2021–2027 činí 14 162 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   Částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku lze v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2021/947 použít na financování podpůrných opatření pro provádění NPP III, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.

Článek 5

Ustanovení o vztahu mezi programy

1.   Při provádění tohoto nařízení se zajistí soulad, synergie a doplňkovost s ostatními oblastmi vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými politikami a programy Unie a soudržnost politik ve prospěch rozvoje.

2.   Na činnosti prováděné podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (EU) 2021/947, pokud je na ně v tomto nařízení odkazováno.

3.   NPP III přispívá na akce prováděné a řízené v souladu s nařízením (EU) 2021/817. Na použití těchto finančních prostředků se vztahuje nařízení (EU) 2021/817. Za tímto účelem se příspěvek z NPP III uvede v jednotném programovém dokumentu uvedeném v čl. 13 odst. 6 nařízení (EU) 2021/947 a přijme se postupy stanovenými v uvedeném nařízení. Programový dokument obsahuje minimální orientační částku, která bude přidělena na činnosti podle nařízení (EU) 2021/817.

4.   Pomoc podle tohoto nařízení může být poskytnuta na typy opatření stanovených v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti, jejichž specifické cíle a rozsah podpory jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 (25), Evropského sociálního fondu plus, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (26), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, který má být zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro podporu strategických plánů vypracovávaných členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovaných z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013.

5.   Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispívá na programy nebo opatření zavedené pro účely přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a jedním nebo více členskými státy. Tyto programy a opatření přijímá Komise v souladu s čl. 17 odst. 3 tohoto nařízení. Výše příspěvku z prostředků NPP III přidělených na přeshraniční spolupráci (NPP III–CPC), uvedené v čl. 10 odst. 3 (EU) 2021/1059, se určuje podle uvedeného článku. Programy NPP III–CPC jsou řízeny v souladu s nařízením (EU) 2021/1059.

6.   NPP III může přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) 2021/1059 s ohledem na případné makroregionální strategie nebo strategie pro přímořskou oblast, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.

Pokud je program nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce rovněž podporován z NDICI, vyplatí se předběžné financování v souladu s čl. 22 odst. 5 nařízení (EU) 2021/947.

7.   Kde je to vhodné, mohou na činnosti zavedené podle tohoto nařízení v souladu s článkem 9 přispět jiné programy Unie za předpokladu, že tyto příspěvky nepokrývají stejné náklady. Toto nařízení rovněž může přispět na opatření zavedená v rámci jiných programů Unie za předpokladu, že tyto příspěvky nepokrývají stejné náklady. V takových případech pracovní program týkající se těchto činností stanoví, který soubor pravidel se použije.

8.   K zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise v řádně odůvodněných případech rozhodnout o rozšíření způsobilosti akčních plánů a opatření uvedených v čl. 9 odst. 1 na země, území nebo regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle čl. 3 odst. 1, pokud má mít daný plán nebo opatření, jež mají být provedeny, globální, regionální nebo přeshraniční povahu.

KAPITOLA II

STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ

STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ

Článek 6

Rámec politiky a obecné zásady

1.   Celkový rámec politiky pro provádění tohoto nařízení tvoří rámec politiky rozšíření vymezený Evropskou radou a Radou, dohody, které stanoví právně závazný vztah s příjemci uvedenými v příloze I, jakož i usnesení Evropského parlamentu, sdělení Komise a společná sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí podle tohoto nařízení a rámcem politiky rozšíření.

2.   V zájmu dosažení specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 zohledňují programy a činnosti v rámci NPP III horizontální priority změny klimatu, ochrany životního prostředí, lidských práv a genderové rovnosti za účelem podpory integrovaných činností, které vytvářejí vedlejší přínosy a plní soudržně více cílů. V relevantních případech se programy a činnosti zabývají vzájemnými vazbami mezi cíli udržitelného rozvoje, včetně cílů podpory mírumilovných a inkluzivních společností a snižování chudoby.

3.   Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné tím, že prostřednictvím internetových databází zpřístupní informace o objemu pomoci a o jejím přidělení a že zajistí, aby tyto údaje byly srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.

4.   Komise a členské státy spolupracují při zajišťování soudržnosti a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování mezi pomocí podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a skupinou Evropské investiční banky, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci, mimo jiné posílenou koordinací s členskými státy na místní úrovni a harmonizací politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti rozvoje. Tato koordinace zahrnuje pravidelné a včasné konzultace, časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci a inkluzivní setkání zaměřená na koordinaci pomoci, a to i na místní úrovni, a představuje klíčový krok v procesech programování Unie a členských států.

5.   V souladu se zásadou inkluzivního partnerství Komise v příslušných případech zajistí, aby byly relevantní zúčastněné strany v příjemcích uvedených v příloze I, případně včetně organizací občanské společnosti a místních a regionálních orgánů, náležitě konzultovány a aby měly včasný přístup k odpovídajícím informacím, které jim umožní hrát smysluplnou úlohu během procesů přípravy a provádění programů a souvisejícího monitorování. Komise podporuje koordinaci mezi relevantními zúčastněnými stranami.

Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to ve vhodných případech i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.

6.   Komise ve spolupráci s členskými státy přijme nezbytná opatření pro zajištění koordinace a doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní organizace a finanční instituce, a s agenturami a dárci mimo Unii.

KAPITOLA III

PROVÁDĚNÍ

PROVÁDĚNÍ

Článek 7

Programový rámec NPP

1.   Pomoc podle tohoto nařízení je založena na programovém rámci NPP pro dosahování specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 a tematických priorit uvedených v čl. 3 odst. 3 a podrobněji upravených přílohách II a III. Programový rámec NPP stanoví Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

2.   Evropský parlament a Rada schvalují roční rozpočtové prostředky v mezích víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

3.   Programový rámec NPP je vypracován v souladu s rámcem politiky a obecnými zásadami stanovenými v článku 6 a náležitě zohledňuje příslušné vnitrostátní strategie a odvětvové politiky.

4.   Programový rámec NPP obsahuje orientační objemy finančních prostředků Unie přidělených na tematické oblasti v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 3 odst. 2, případně v členění na jednotlivé roky, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v zájmu dosažení různých specifických cílů.

5.   Programový rámec NPP obsahuje ukazatele pro hodnocení pokroku s ohledem na dosažení specifických cílů uvedených v čl. 3 odst. 2. Tyto ukazatele jsou v souladu s klíčovými ukazateli výkonnosti uvedenými v příloze IV.

6.   Komise každoročně posoudí provádění programového rámce NPP s ohledem na vývoj rámce politiky uvedeného v článku 6 a na základě ukazatelů uvedených v odstavci 5 tohoto článku. Toto posouzení zahrne také aktuální výši přidělených a plánovaných finančních prostředků pro příjemce uvedené v příloze I a způsob provádění přístupu zohledňujícího výkonnost a zásady spravedlivého rozdělení podle článku 8. Toto posouzení Komise předkládá výboru uvedenému v článku 17.

7.   Na základě ročního posouzení uvedeného v odstavci 6 může Komise případně navrhnout revizi programového rámce NPP. Kromě toho může Komise programový rámec NPP přezkoumat a na základě hodnocení v polovině období uvedeného v článku 42 nařízení (EU) 2021/947 a ve vhodných případech ho může revidovat. Jakákoli revize programového rámce NPP se provádí podle odstavce 8 tohoto článku.

8.   Aniž je dotčen odstavec 9, přijme Komise programový rámec NPP prostřednictvím prováděcího aktu. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 3.

9.   Programový rámec pro přeshraniční spolupráci s členskými státy přijme Komise v souladu s čl. 17 odst. 3.

Článek 8

Pomoc příjemcům, posuzování výkonnosti a zásada spravedlivého rozdělení

1.   Pomoc podle tohoto nařízení vychází z přístupu založeného na výkonnosti a ze zásady spravedlivého rozdělení, jak je stanoveno v odstavcích 2, 3 a 4.

2.   Pomoc má za cíl zajistit pokrok u všech příjemců uvedených v příloze I a je cílená a uzpůsobená jejich konkrétní situaci, přičemž se bere v úvahu jakékoli další úsilí potřebné ke splnění cílů tohoto nařízení. Potřeby a kapacity těchto příjemců se zohledňují v souladu se zásadou spravedlivého rozdělení, aby se zamezilo nepřiměřeně nízké úrovni pomoci ve srovnání s ostatními příjemci.

3.   Rozsah a intenzita pomoci se liší podle výkonnosti příjemců uvedených v příloze I, zejména pokud jde o jejich odhodlání provádět reformy a o dosažený pokrok při jejich provádění, jakož i podle jejich potřeb.

4.   Při posuzování výkonnosti příjemců uvedených v příloze I a rozhodování o poskytnutí pomoci se věnuje zvláštní pozornost úsilí vynaloženému v oblasti právního státu a základních práv, demokratických institucí a reformy veřejné správy, jakož i hospodářského rozvoje a konkurenceschopnosti.

5.   Pokud na základě měření pomocí ukazatelů podle čl. 7 odst. 5 dojde u příjemce uvedeného v příloze I k výrazné regresi nebo trvajícímu nedostatečnému pokroku v oblastech uvedených v odstavci 4 tohoto článku, rozsah a intenzita pomoci se v souladu s odstavcem 6 tohoto článku odpovídajícím způsobem upraví, a to i poměrným snížením a přesměrováním prostředků způsobem, který zabrání narušení podpory určené ke zlepšení základních práv, demokracie a právního státu, včetně podpory občanské společnosti, a ve vhodných případech spolupráce s místními orgány. Dojde-li k obnovení pokroku, pomoc se rovněž odpovídajícím způsobem upraví v souladu s odstavcem 6 tohoto článku za účelem další podpory tohoto úsilí.

6.   O pomoci příjemcům uvedeným v příloze I se rozhoduje v rámci opatření uvedených v článku 9.

Článek 9

Prováděcí opatření a metody

1.   Pomoc podle tohoto nařízení se provádí v přímém řízení nebo nepřímém řízení v souladu s finančním nařízením prostřednictvím ročních nebo víceletých akčních plánů a opatření uvedených v kapitole III hlavy II nařízení (EU) 2021/947. Komise přijímá akční plány a opatření prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 3. Na toto nařízení se vztahuje kapitola III hlavy II nařízení (EU) 2021/947 s výjimkou čl. 28 odst. 1 uvedeného nařízení.

2.   Přechod od přímého řízení ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I je postupný, odpovídá kapacitám těchto příjemců a zohledňuje zásady řádné správy a řízení. Komise případně přijme vhodná opatření v oblasti dohledu zajišťující ochranu finančních zájmů Unie. Komise může tento přechod rovněž zvrátit, pokud příjemce uvedený v příloze I neplní příslušné povinnosti, zásady, cíle a pravidla stanovené ve finančním nařízení.

3.   Evropský parlament může pořádat pravidelné výměny názorů s Komisí o vlastních programech pomoci a o otázkách, jako je budování kapacit, včetně související mediace a dialogu, a jako jsou volební pozorovatelské mise.

4.   Akční plány podle tohoto nařízení mohou být přijaty na období až sedmi let.

5.   Rozpočtová podpora je založena na vzájemné odpovědnosti a společném závazku zasazovat se o demokracii, lidská práva a právní stát a poskytuje se v souladu s článkem 236 finančního nařízení a článkem 27 nařízení (EU) 2021/947. Akce v rámci NPP III podporují rozvíjení parlamentní kontroly, kapacit auditu a zvyšování transparentnosti a přístupu veřejnosti k informacím.

Článek 10

Přeshraniční spolupráce

1.   Až 3 % finančního krytí se orientačně přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy v souladu s jejich potřebami a prioritami.

2.   Míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých priorit nesmí být vyšší než 85 % způsobilých výdajů na program přeshraniční spolupráce.

3.   Výše předběžného financování u přeshraniční spolupráce s členskými státy může překročit procentní podíl uvedený v čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1059 a činí 50 % výše prvních tří rozpočtových závazků v rámci programu.

4.   Pokud jsou programy přeshraniční spolupráce ukončeny v souladu s článkem 12 nařízení (EU) 2021/1059, lze podporu z tohoto nařízení na ukončený program, která zůstává k dispozici, použít na financování jiných akcí způsobilých podle tohoto nařízení.

KAPITOLA IV

ZPŮSOBILOST

ZPŮSOBILOST

Článek 11

Způsobilost pro financování v rámci NPP III

Účast na zadávacím řízení a postupech udělování grantů a cen ve vazbě na činnosti financované podle tohoto nařízení je otevřena mezinárodním a regionálním organizacím a všem dalším fyzickým osobám, které jsou státními příslušníky níže uvedených zemí nebo území, a právnickým osobám, které jsou v těchto zemích a na těchto územích skutečně usazeny:

| a) | členské státy, příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení, smluvní strany Dohody o Evropském hospodářském prostoru a země, na něž se vztahuje příloha I nařízení (EU) 2021/947, a |
| --- | --- |

a)

členské státy, příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení, smluvní strany Dohody o Evropském hospodářském prostoru a země, na něž se vztahuje příloha I nařízení (EU) 2021/947, a

| b) | země, pro které Komise stanoví přístup k vnější pomoci na základě vzájemnosti. |
| --- | --- |

b)

země, pro které Komise stanoví přístup k vnější pomoci na základě vzájemnosti.

Pro účely prvního pododstavce písm. b) může být přístup na základě vzájemnosti přiznán na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přizná-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a ze zemí způsobilých podle tohoto nařízení. Komise rozhodne o přístupu na základě vzájemnosti po konzultaci s dotčenou přijímající zemí či zeměmi.

KAPITOLA V

EFSD+ A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY

EFSD+ A ROZPOČTOVÉ ZÁRUKY

Článek 12

Finanční nástroje a záruka pro vnější činnost

1.   V souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení (EU) 2021/947 jsou příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení způsobilí pro podporu z Evropského fondu pro udržitelný rozvoj plus (ESFD+) a záruky pro vnější činnost. Operace financované prostřednictvím EFDS+ a záruky pro vnější činnost jsou obdobně financovány na základě tohoto nařízení, jak je stanoveno v kapitole IV hlavy II nařízení (EU) 2021/947, s výhradou zvláštních ustanovení tohoto článku.

2.   Při řízení operací EFSD+ pro západní Balkán poskytuje Komisi poradenství zvláštní strategická rada (dále jen „strategická rada“).

3.   Strategická rada poskytuje Komisi poradenství o strategickém směřování investic pro západní Balkán v rámci EFSD+ a přispívá k jejich sladění s hlavními zásadami, politickým rámcem a cíli stanovenými v tomto nařízení.

Strategická rada podporuje Komisi při stanovování celkových investičních cílů pro západní Balkán, pokud jde o využívání záruky pro vnější činnost k podpoře operací v rámci EFSD+, a sleduje tematicky vhodné a diverzifikované pokrytí zajišťované investičními okny.

4.   Členy strategické rady jsou zástupci Komise, všech členských států a Evropské investiční banky (EIB).

Evropský parlament má status pozorovatele. Účast ve strategické radě může být otevřena dalším relevantním zúčastněným stranám. O zařazení jakéhokoli nového člena nebo pozorovatele rozhodne strategická rada.

Aniž jsou dotčena zvláštní ujednání o společném předsednictví, předsedá strategické radě Komise; strategická rada přijímá stanoviska pokud možno na základě konsensu.

Účast na zasedáních strategické rady je dobrovolná.

5.   Před prvním zasedáním strategické rady jí Komise navrhne k přijetí jednací řád, včetně pravidel pro účast zástupců v investičním rámci pro západní Balkán, úlohu pozorovatelů a pro jmenování spolupředsedů.

Zápisy z jednání a pořady jednání strategické rady se po svém přijetí zveřejňují.

6.   Komise podává strategické radě každý rok zprávu o dosaženém pokroku při provádění operací týkajících se západního Balkánu.

KAPITOLA VI

MONITOROVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A HODNOCENÍ

MONITOROVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A HODNOCENÍ

Článek 13

Monitorování, audit, hodnocení a ochrana finančních zájmů Unie

1.   Na toto nařízení se použije obdobně článek 41 nařízení (EU) 2021/947 týkající se monitorování a podávání zpráv. Výroční zpráva uvedená v čl. 41 odst. 5 nařízení (EU) 2021/947 obsahuje také informace o prostředcích na závazky a platby v rámci jednotlivých nástrojů (NPP, NPP II a NPP III).

2.   Klíčové ukazatele výkonnosti pro monitorování provádění NPP III a pokroku dosaženého při plnění specifických cílů stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze IV tohoto nařízení.

3.   Na přeshraniční spolupráci s členskými státy se použijí ukazatele uvedené v článku 34 nařízení (EU) 2021/1059.

4.   Vedle ukazatelů uvedených v příloze IV se ve výsledkovém rámci pomoci z NPP III zohlední zprávy provázející každoroční sdělení Komise o politice rozšíření Unie a hodnocení programů hospodářských reforem provedená Komisí.

5.   Vedle prvků uvedených v čl. 41 odst. 5 a 6 nařízení (EU) 2021/947 obsahuje výroční zpráva informace o závazcích podle specifických cílů uvedených v článku 3 tohoto nařízení.

6.   V souvislosti s hodnocením v polovině období a konečným hodnocením se obdobně použije článek 42 nařízení (EU) 2021/947.

7.   Vedle článku 129 finančního nařízení o ochraně finančních zájmů Unie musí v nepřímém řízení příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení neprodleně ohlásit Komisi nesrovnalosti, včetně podvodů, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informovat o vývoji správních a právních řízení v souvislosti s těmito nesrovnalostmi. Tato hlášení se podávají elektronicky za použití systému pro řízení nesrovnalostí zřízeného Komisí.

KAPITOLA VII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 14

Přenesení pravomoci

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 15 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění přílohy II, III a IV, a akt v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje toto nařízení, za účelem stanovení specifických cílů a tematických priorit pro pomoc, jak jsou uvedeny v čl. 3 odst. 6.

Článek 15

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14 po dobu platnosti tohoto nařízení.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 14 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 14 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 16

Přijetí dalších prováděcích pravidel

Zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o struktury, které budou zřízeny při přípravě na přistoupení a pomoc v oblasti rozvoje venkova, přijímá Komise přezkumným postupem podle čl. 17 odst. 3.

Článek 17

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro Nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor NPP III“). Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Výbor NPP III je nápomocen Komisi, aby v rámci každoročního posuzování prováděného Komisí podle čl. 7 odst. 6 a čl. 13 odst. 5 byly splněny cíle uvedené v článku 3.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Jednací řád Výboru NPP III stanoví členům výboru přiměřenou lhůtu k tomu, aby mohli včas a účinně přezkoumat navrhované prováděcí akty a vyjádřit svůj názor v souladu s článkem 3 nařízení (EU) č. 182/2011.

5.   Má-li být stanovisko výboru získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.

6.   Jednání Výboru NPP III, na nichž jsou projednávány otázky týkající se EIB, se účastní pozorovatel z EIB.

7.   Výbor NPP III je nápomocen Komisi a je příslušný i pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a (EU) č. 231/2014 a pro provádění článku 3 nařízení (ES) č. 389/2006.

8.   Výbor NPP III není příslušný pro příspěvek na program Erasmus+ uvedený v čl. 5 odst. 3.

Článek 18

Informování, komunikace a viditelnost

1.   Příjemci finančních prostředků Unie v rámci NPP III uvedou jejich původ a zajistí jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a podávání zpráv o nich a jejich výsledcích tím, že podporu, kterou od Unie obdrželi a její přínos pro občany, zdůrazní viditelným způsobem na komunikačních materiálech souvisejících s akcemi podporovanými podle tohoto nařízení a strategickým způsobem poskytnou ucelené, účinné a přiměřené cílené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

Dohody uzavřené s příjemci finančních prostředků Unie v rámci NPP III musí zahrnovat povinnosti v tomto směru.

Dohody uzavřené s příjemci uvedenými v příloze I musí obsahovat zásady, které je třeba dodržovat při činnostech v oblasti viditelnosti a komunikace, a cíle těchto činností a jasnou povinnost aktivně zveřejňovat informace o programech a akcích v rámci NPP III.

Za účelem zlepšení výsledků komunikačních činností se pro programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I plánují zvláštní společné komunikační činnosti.

Akce v rámci NPP III se provádějí v souladu s požadavky na komunikaci a viditelnost u vnějších akcí financovaných Unií a dalšími příslušnými pokyny.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se NPP III a jeho činností a výsledků, zejména na místní a regionální úrovni, s cílem zajistit viditelnost finanční pomoci Unie. Finanční zdroje přidělené v rámci NPP III rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li přímo s cíli uvedenými v článku 3, a k podávání zpráv o těchto prioritách.

3.   NPP III podporuje strategickou komunikaci a veřejnou diplomacii, včetně boje proti dezinformacím, s cílem informovat o hodnotách Unie i o přidané hodnotě a výsledcích dosažených prostřednictvím akcí Unie.

4.   Komise zveřejní relevantní informace o všech akcích financovaných podle tohoto nařízení v souladu s článkem 38 finančního nařízení, mimo jiné ve vhodných případech prostřednictvím jediných internetových stránek poskytujících komplexní informace.

5.   Z důvodů bezpečnosti nebo politicky citlivých záležitostí může být v některých zemích či oblastech nebo po určitou dobu vhodnější či nutné omezit činnosti v oblasti komunikace a viditelnosti. V těchto případech se cílová skupina a nástroje, materiál a kanály používané pro zajištění viditelnosti dané akce určují pro každý jednotlivý případ po konzultaci a dohodě s Unií. Každá taková výjimka musí být řádně odůvodněna a její rozsah musí být v každém případě upřesněn a omezen. Je-li třeba rychlé intervence v reakci na náhlou krizi, není nutné neprodleně vypracovat úplný plán komunikace a zajištění viditelnosti. Nicméně podpora Unie musí být v těchto situacích náležitě uvedena od samého začátku.

Článek 19

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí podle nařízení (ES) č. 1085/2006 nebo (EU) č. 231/2014, která se na tyto akce použijí až do jejich ukončení. Na tyto akce se použije kapitola III hlavy II nařízení o (EU) 2021/947, s výjimkou čl. 28 odst. 1 a 3, místo nichž se použijí čl. 8 odst. 4 a čl. 10 odst. 1 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (27).

2.   Finanční krytí NPP III může zahrnovat i výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu od opatření přijatých v rámci NPP II k opatřením přijatým v rámci NPP III, jakož i na všechny činnosti související s přípravou nástupnického programu předvstupní pomoci.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 2, aby bylo možno řídit akce, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027.

Článek 20

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne ...

Za Evropský parliament

předseda

...

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

...

---

(1)  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 156.

1

(2)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 295.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 27. března 2019 (Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 409) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 7. září 2021. Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 11).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí č. 466/2014/EU a zrušují nařízení (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

6

(7)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 34).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1153 ze dne 7. července 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014 (Úř. věst. L 249, 14.7.2021, s. 38).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1059 ze dne 24. června 2021 o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti (Úř. věst L 231, 30.6.2021, s. 94).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst, L 283, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011. s. 13).

22

(23)  Nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 ze dne 17. července 2006, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 82).

23

(24)  Nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu (Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 5).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 ze dne 24. června 2021 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 60).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (Úř. věst. L 77, 15.3.2014, s. 95).

27

---

PŘÍLOHA I

Albánská republika

Bosna a Hercegovina

Island

Kosovo (*1)

Černá Hora

Republika Severní Makedonie

Republika Srbsko

Turecká republika

---

(*1)  Tímto označením nejsou dotčeny postoje k otázce statusu a označení je v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1244/1999 a se stanoviskem Mezinárodního soudního dvora k vyhlášení nezávislosti Kosova.

---

PŘÍLOHA II

TEMATICKÉ PRIORITY PRO POSKYTOVÁNÍ POMOCI

Pomoc může být dle potřeby zaměřena na tyto tematické priority:

| a) | Zřizování institucí nezbytných pro zajištění právního státu a prosazování jejich řádného fungování od počáteční fáze a další konsolidace demokratických institucí. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: ustavení nezávislých, odpovědných, nezaujatých, profesionálních, odpolitizovaných a účinných soudních systémů, mimo jiné prostřednictvím transparentního přijímání založeného na zásluhách, systémů hodnocení a povyšování a účinných kárných postupů pro případy pochybení a podpory justiční spolupráce; zajištění přístupu ke spravedlnosti; prosazování policejní spolupráce a výměny informací; vytvoření účinných nástrojů pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi a ručními palnými a lehkými zbraněmi, převaděčství, obchodu s drogami, praní peněz, financování terorismu a korupci a pro boj proti nim; podpora spolupráce s Unií v oblasti boje proti terorismu a předcházení radikalizaci, prosazování a ochrany lidských práv, včetně nediskriminace a genderové rovnosti, práv dítěte, práv příslušníků menšin včetně národnostních menšin a Romů, jakož i práv lesbických, gay, bisexuálních, transgender a intersexuálních osob, a základních svobod, včetně svobody projevu, svobody sdělovacích prostředků, svobody shromažďování a sdružování, a ochrany údajů. |
| --- | --- |

a)

Zřizování institucí nezbytných pro zajištění právního státu a prosazování jejich řádného fungování od počáteční fáze a další konsolidace demokratických institucí. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: ustavení nezávislých, odpovědných, nezaujatých, profesionálních, odpolitizovaných a účinných soudních systémů, mimo jiné prostřednictvím transparentního přijímání založeného na zásluhách, systémů hodnocení a povyšování a účinných kárných postupů pro případy pochybení a podpory justiční spolupráce; zajištění přístupu ke spravedlnosti; prosazování policejní spolupráce a výměny informací; vytvoření účinných nástrojů pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi a ručními palnými a lehkými zbraněmi, převaděčství, obchodu s drogami, praní peněz, financování terorismu a korupci a pro boj proti nim; podpora spolupráce s Unií v oblasti boje proti terorismu a předcházení radikalizaci, prosazování a ochrany lidských práv, včetně nediskriminace a genderové rovnosti, práv dítěte, práv příslušníků menšin včetně národnostních menšin a Romů, jakož i práv lesbických, gay, bisexuálních, transgender a intersexuálních osob, a základních svobod, včetně svobody projevu, svobody sdělovacích prostředků, svobody shromažďování a sdružování, a ochrany údajů.

| b) | Posilování kapacit pro řešení problémů spojených s migrací na regionální a mezinárodní úrovni. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: sdílení příslušných informací, další upevnění kapacit v oblasti správy hranic a řízení migrace, zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, posílení ochrany hranic a úsilí o řešení otázky nelegální migrace a řešení problematiky nuceného vysídlování. |
| --- | --- |

b)

Posilování kapacit pro řešení problémů spojených s migrací na regionální a mezinárodní úrovni. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: sdílení příslušných informací, další upevnění kapacit v oblasti správy hranic a řízení migrace, zajištění přístupu k mezinárodní ochraně, posílení ochrany hranic a úsilí o řešení otázky nelegální migrace a řešení problematiky nuceného vysídlování.

| c) | Posilování kapacit v oblasti strategické komunikace, včetně komunikace s veřejností o reformách nezbytných pro splnění kritérií členství v Unii. Úsilí se v této oblasti zaměřuje na podporu dalšího rozvoje nezávislých a pluralitních médií a mediální gramotnosti a slouží mimo jiné jako prostředek k budování kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti, a ke zvýšení odolnosti státu a společnosti vůči dezinformacím a dalším formám hybridních hrozeb. |
| --- | --- |

c)

Posilování kapacit v oblasti strategické komunikace, včetně komunikace s veřejností o reformách nezbytných pro splnění kritérií členství v Unii. Úsilí se v této oblasti zaměřuje na podporu dalšího rozvoje nezávislých a pluralitních médií a mediální gramotnosti a slouží mimo jiné jako prostředek k budování kapacit v oblasti kybernetické bezpečnosti, a ke zvýšení odolnosti státu a společnosti vůči dezinformacím a dalším formám hybridních hrozeb.

| d) | Posilování principů řádné správy věcí veřejných a reforma orgánů veřejné správy v souladu se zásadami veřejné správy. Cíle intervencí zahrnují: posilování rámců reforem veřejné správy, mimo jiné i v oblasti zadávání veřejných zakázek, zlepšení strategického plánování a inkluzivní a fakticky podložený rozvoj politik a právních předpisů; posilování profesionalizace veřejné služby a odstranění politického vlivu na ni zavedením zásad zásluhovosti; podpora transparentnosti a odpovědnosti; zlepšení kvality a poskytování služeb, včetně řádných správních postupů a využívání elektronické veřejné správy zaměřené na občany; posilování správy veřejných financí a vytváření kvalitních statistik. |
| --- | --- |

d)

Posilování principů řádné správy věcí veřejných a reforma orgánů veřejné správy v souladu se zásadami veřejné správy. Cíle intervencí zahrnují: posilování rámců reforem veřejné správy, mimo jiné i v oblasti zadávání veřejných zakázek, zlepšení strategického plánování a inkluzivní a fakticky podložený rozvoj politik a právních předpisů; posilování profesionalizace veřejné služby a odstranění politického vlivu na ni zavedením zásad zásluhovosti; podpora transparentnosti a odpovědnosti; zlepšení kvality a poskytování služeb, včetně řádných správních postupů a využívání elektronické veřejné správy zaměřené na občany; posilování správy veřejných financí a vytváření kvalitních statistik.

| e) | Posilování fiskálního řízení a správy ekonomických záležitostí. Cíle intervencí zahrnují: podporu provádění programů hospodářských reforem a systematickou spolupráci s mezinárodními finančními institucemi, pokud jde o základní aspekty hospodářské politiky; posílení hospodářských institucí; zlepšení schopnosti posilovat makroekonomickou stabilitu a sociální soudržnost; podporu udržitelného rozvoje a pokroku v zájmu dosažení fungujícího tržního hospodářství se schopností vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie, a směřování ke společnému regionálnímu trhu. |
| --- | --- |

e)

Posilování fiskálního řízení a správy ekonomických záležitostí. Cíle intervencí zahrnují: podporu provádění programů hospodářských reforem a systematickou spolupráci s mezinárodními finančními institucemi, pokud jde o základní aspekty hospodářské politiky; posílení hospodářských institucí; zlepšení schopnosti posilovat makroekonomickou stabilitu a sociální soudržnost; podporu udržitelného rozvoje a pokroku v zájmu dosažení fungujícího tržního hospodářství se schopností vyrovnat se s konkurenčními tlaky a tržními silami v rámci Unie, a směřování ke společnému regionálnímu trhu.

| f) | Posilování všech aspektů dobrých sousedských vztahů, regionální stability a vzájemné spolupráce. |
| --- | --- |

f)

Posilování všech aspektů dobrých sousedských vztahů, regionální stability a vzájemné spolupráce.

| g) | Posilování kapacity Unie a jejích partnerů v oblasti předcházení konfliktům, budování míru a řešení předkrizových a pokrizových potřeb, mimo jiné prostřednictvím včasného varování a analýzy rizik citlivé ke konfliktům; podporou opatření zaměřených na navazování mezilidských kontaktů, usmíření a budování míru a důvěry, iniciativ prosazujících usmíření, přechodného soudnictví, zjišťování pravdy, odškodnění a záruky, že nedojde k recidivě (například RECOM), a podporou budování kapacity na podporu činností v oblasti bezpečnosti a rozvoje, v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

g)

Posilování kapacity Unie a jejích partnerů v oblasti předcházení konfliktům, budování míru a řešení předkrizových a pokrizových potřeb, mimo jiné prostřednictvím včasného varování a analýzy rizik citlivé ke konfliktům; podporou opatření zaměřených na navazování mezilidských kontaktů, usmíření a budování míru a důvěry, iniciativ prosazujících usmíření, přechodného soudnictví, zjišťování pravdy, odškodnění a záruky, že nedojde k recidivě (například RECOM), a podporou budování kapacity na podporu činností v oblasti bezpečnosti a rozvoje, v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/947.

| h) | Posilování kapacit, nezávislosti a plurality organizací občanské společnosti a organizací sociálních partnerů, včetně profesních sdružení, příjemců uvedených v příloze I a podpora navazování kontaktů mezi organizacemi na úrovni Unie a organizacemi příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních, jež jim umožní navázat účinný dialog s aktéry veřejného i soukromého sektoru. |
| --- | --- |

h)

Posilování kapacit, nezávislosti a plurality organizací občanské společnosti a organizací sociálních partnerů, včetně profesních sdružení, příjemců uvedených v příloze I a podpora navazování kontaktů mezi organizacemi na úrovni Unie a organizacemi příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních, jež jim umožní navázat účinný dialog s aktéry veřejného i soukromého sektoru.

| i) | Podpora sbližování pravidel, standardů, politik a postupů příjemců s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie, včetně pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

i)

Podpora sbližování pravidel, standardů, politik a postupů příjemců s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie, včetně pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel státní podpory.

| j) | Podpora genderové rovnosti a posilování postavení žen a dívek. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: vytvoření příznivějšího prostředí k naplňování práv žen a dívek a k dosažení reálných a hmatatelných zlepšení v oblasti genderové rovnosti ve strategických oblastech politiky, jakými jsou osvobození ode všech forem genderově podmíněného násilí; sexuální a reprodukční zdraví a práva; hospodářská a sociální práva žen a dívek a posilování jejich postavení; rovná účast a vedení; ženy, mír a bezpečnost; genderový rozměr ekologické a digitální transformace, mimo jiné podporou genderového rozpočtování. |
| --- | --- |

j)

Podpora genderové rovnosti a posilování postavení žen a dívek. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: vytvoření příznivějšího prostředí k naplňování práv žen a dívek a k dosažení reálných a hmatatelných zlepšení v oblasti genderové rovnosti ve strategických oblastech politiky, jakými jsou osvobození ode všech forem genderově podmíněného násilí; sexuální a reprodukční zdraví a práva; hospodářská a sociální práva žen a dívek a posilování jejich postavení; rovná účast a vedení; ženy, mír a bezpečnost; genderový rozměr ekologické a digitální transformace, mimo jiné podporou genderového rozpočtování.

| k) | Posilování dostupnosti a kvality vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení na všech úrovních a poskytování podpory kulturnímu a tvůrčímu odvětví a sportu. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: podporu rovného přístupu ke kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, lepší poskytování základních dovedností; zvýšení úrovně dosaženého vzdělání, řešení problematiky odlivu mozků, omezení předčasného ukončování školní docházky, posílení odborné přípravy učitelů, posílení postavení dětí a mládeže a umožnění jim plně rozvinout svůj potenciál; rozvoj systémů odborného vzdělávání a přípravy a podporu učebních systémů zaměřených na praxi k usnadnění přechodu na trh práce, a to i pro osoby se zdravotním postižením; zlepšování kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu; podporu činností souvisejících s absolventy; posilování přístupu k celoživotnímu učení a podporu investic do vzdělávání a dostupných infrastruktur v oblasti odborné přípravy, zejména za účelem odstraňování nerovností mezi jednotlivými regiony a posilování nesegregovaného, inkluzivního vzdělávání, mimo jiné využíváním dostupných digitálních technologií. |
| --- | --- |

k)

Posilování dostupnosti a kvality vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení na všech úrovních a poskytování podpory kulturnímu a tvůrčímu odvětví a sportu. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: podporu rovného přístupu ke kvalitnímu předškolnímu vzdělávání a péči, primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, lepší poskytování základních dovedností; zvýšení úrovně dosaženého vzdělání, řešení problematiky odlivu mozků, omezení předčasného ukončování školní docházky, posílení odborné přípravy učitelů, posílení postavení dětí a mládeže a umožnění jim plně rozvinout svůj potenciál; rozvoj systémů odborného vzdělávání a přípravy a podporu učebních systémů zaměřených na praxi k usnadnění přechodu na trh práce, a to i pro osoby se zdravotním postižením; zlepšování kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdělávání a výzkumu; podporu činností souvisejících s absolventy; posilování přístupu k celoživotnímu učení a podporu investic do vzdělávání a dostupných infrastruktur v oblasti odborné přípravy, zejména za účelem odstraňování nerovností mezi jednotlivými regiony a posilování nesegregovaného, inkluzivního vzdělávání, mimo jiné využíváním dostupných digitálních technologií.

| l) | Posilování kvalitní zaměstnanosti a přístupu na trh práce. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: boj proti vysoké nezaměstnanosti a neaktivitě podporou udržitelného začleňování na trh práce, zejména mladých lidí (především těch, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), žen, dlouhodobě nezaměstnaných a všech nedostatečně zastoupených skupin. Opatření podněcují vytváření kvalitních pracovních míst a podporují účinné prosazování pracovněprávních předpisů a pracovních norem na celém území, v souladu s klíčovými zásadami a právy uvedenými v evropském pilíři sociálních práv. K dalším klíčovým oblastem intervencí patří: podpora genderové rovnosti a mladých lidí, podpora zaměstnatelnosti a produktivity, přizpůsobování pracovníků a podniků změnám, nastolení udržitelného sociálního dialogu a modernizace a posilování institucí trhu práce, jako jsou veřejné služby zaměstnanosti a inspektoráty práce. |
| --- | --- |

l)

Posilování kvalitní zaměstnanosti a přístupu na trh práce. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: boj proti vysoké nezaměstnanosti a neaktivitě podporou udržitelného začleňování na trh práce, zejména mladých lidí (především těch, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy), žen, dlouhodobě nezaměstnaných a všech nedostatečně zastoupených skupin. Opatření podněcují vytváření kvalitních pracovních míst a podporují účinné prosazování pracovněprávních předpisů a pracovních norem na celém území, v souladu s klíčovými zásadami a právy uvedenými v evropském pilíři sociálních práv. K dalším klíčovým oblastem intervencí patří: podpora genderové rovnosti a mladých lidí, podpora zaměstnatelnosti a produktivity, přizpůsobování pracovníků a podniků změnám, nastolení udržitelného sociálního dialogu a modernizace a posilování institucí trhu práce, jako jsou veřejné služby zaměstnanosti a inspektoráty práce.

| m) | Podpora sociální ochrany a začleňování a boj proti chudobě. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: modernizaci systémů sociální ochrany k zajištění účinné, účelné a přiměřené ochrany ve všech fázích života jednotlivce, podporování přechodu od institucionální péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, podporu sociálního začleňování, podporu rovných příležitostí a řešení problematiky nerovností a chudoby. Cíle intervencí v této oblasti se také zaměřují na: začleňování marginalizovaných společenství, jako jsou Romové; potírání diskriminace na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických či jakýchkoli jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; a podporu přístupu k dostupným a udržitelným službám vysoké kvality, pokud jde například o předškolní vzdělávání a péči, bydlení, zdravotní péči a klíčové sociální služby a dlouhodobou péči, mimo jiné prostřednictvím modernizace systémů sociální ochrany. |
| --- | --- |

m)

Podpora sociální ochrany a začleňování a boj proti chudobě. Cíle intervencí v této oblasti zahrnují: modernizaci systémů sociální ochrany k zajištění účinné, účelné a přiměřené ochrany ve všech fázích života jednotlivce, podporování přechodu od institucionální péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, podporu sociálního začleňování, podporu rovných příležitostí a řešení problematiky nerovností a chudoby. Cíle intervencí v této oblasti se také zaměřují na: začleňování marginalizovaných společenství, jako jsou Romové; potírání diskriminace na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických či jakýchkoli jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; a podporu přístupu k dostupným a udržitelným službám vysoké kvality, pokud jde například o předškolní vzdělávání a péči, bydlení, zdravotní péči a klíčové sociální služby a dlouhodobou péči, mimo jiné prostřednictvím modernizace systémů sociální ochrany.

| n) | Podpora inteligentní, udržitelné, inkluzivní a bezpečné dopravy, odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách a posilování energetické bezpečnosti a diverzifikace investováním do projektů s vysokou evropskou přidanou hodnotou. U těchto investic by měla být stanovena priorita v závislosti na jejich relevantnosti pro spojení TEN-T s Unií, přeshraniční propojení, vytváření pracovních míst, přínosu k udržitelné mobilitě, snižování emisí, dopadu na životní prostředí a bezpečné mobilitě, v součinnosti s reformami podporovanými Smlouvou o Dopravním společenství. Cíle intervencí v této oblasti energetiky zahrnují: zvýšení energetické účinnosti a udržitelné výroby, jakož i diverzifikaci dodavatelských zemí a tras. |
| --- | --- |

n)

Podpora inteligentní, udržitelné, inkluzivní a bezpečné dopravy, odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách a posilování energetické bezpečnosti a diverzifikace investováním do projektů s vysokou evropskou přidanou hodnotou. U těchto investic by měla být stanovena priorita v závislosti na jejich relevantnosti pro spojení TEN-T s Unií, přeshraniční propojení, vytváření pracovních míst, přínosu k udržitelné mobilitě, snižování emisí, dopadu na životní prostředí a bezpečné mobilitě, v součinnosti s reformami podporovanými Smlouvou o Dopravním společenství. Cíle intervencí v této oblasti energetiky zahrnují: zvýšení energetické účinnosti a udržitelné výroby, jakož i diverzifikaci dodavatelských zemí a tras.

| o) | Zlepšování prostředí v soukromém sektoru a konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků, včetně inteligentní specializace coby klíčové hnací síly růstu, vytváření pracovních míst a soudržnosti. Upřednostní se udržitelné projekty zlepšující podnikatelské prostředí. |
| --- | --- |

o)

Zlepšování prostředí v soukromém sektoru a konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků, včetně inteligentní specializace coby klíčové hnací síly růstu, vytváření pracovních míst a soudržnosti. Upřednostní se udržitelné projekty zlepšující podnikatelské prostředí.

| p) | Zlepšování přístupu k digitálním technologiím a službám a posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací investováním do digitálního propojení, digitální důvěry a bezpečnosti, digitálních dovedností a podnikavosti, do budování kapacit v oblasti systémů výzkumu a inovací, do mobility, do výzkumné infrastruktury a do příznivého prostředí a podpory navazování kontaktů a spolupráce. |
| --- | --- |

p)

Zlepšování přístupu k digitálním technologiím a službám a posilování výzkumu, technologického rozvoje a inovací investováním do digitálního propojení, digitální důvěry a bezpečnosti, digitálních dovedností a podnikavosti, do budování kapacit v oblasti systémů výzkumu a inovací, do mobility, do výzkumné infrastruktury a do příznivého prostředí a podpory navazování kontaktů a spolupráce.

| q) | Přispívání k zabezpečení a bezpečnosti dodávek potravin vody a udržování rozmanitých a životaschopných zemědělských systémů v aktivních venkovských společenstvích a na venkově. |
| --- | --- |

q)

Přispívání k zabezpečení a bezpečnosti dodávek potravin vody a udržování rozmanitých a životaschopných zemědělských systémů v aktivních venkovských společenstvích a na venkově.

| r) | Ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, řešení problematiky zhoršování životního prostředí a zastavení úbytku biologické rozmanitosti, prosazování ochrany a udržitelného hospodaření se suchozemskými a mořskými ekosystémy a obnovitelnými přírodními zdroji, investice do kvality ovzduší, vodního hospodářství a nakládání s odpady a do udržitelného nakládání s chemickými látkami, prosazování účinného využívání zdrojů, udržitelné spotřeby a produkce a podpora přechodu k zelenému a oběhovému hospodářství, přispívání ke snižování emisí skleníkových plynů, zvyšování odolnosti proti změně klimatu a podpora správy a informací zaměřených na oblast klimatu a energetické účinnosti. NPP III podporuje opatření zaměřená na přechod k bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému hospodářství šetrnému ke zdrojům a posilování odolnosti proti pohromám a na prevenci pohrom, připravenost a reakci na ně. |
| --- | --- |

r)

Ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, řešení problematiky zhoršování životního prostředí a zastavení úbytku biologické rozmanitosti, prosazování ochrany a udržitelného hospodaření se suchozemskými a mořskými ekosystémy a obnovitelnými přírodními zdroji, investice do kvality ovzduší, vodního hospodářství a nakládání s odpady a do udržitelného nakládání s chemickými látkami, prosazování účinného využívání zdrojů, udržitelné spotřeby a produkce a podpora přechodu k zelenému a oběhovému hospodářství, přispívání ke snižování emisí skleníkových plynů, zvyšování odolnosti proti změně klimatu a podpora správy a informací zaměřených na oblast klimatu a energetické účinnosti. NPP III podporuje opatření zaměřená na přechod k bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému hospodářství šetrnému ke zdrojům a posilování odolnosti proti pohromám a na prevenci pohrom, připravenost a reakci na ně.

| s) | Spolupráce s příjemci uvedenými v příloze I v oblasti mírového využívání jaderné energie v oblastech zdravotnictví, zemědělství a bezpečnosti potravin, zajištění úplného souladu s nejvyššími mezinárodními standardy; a dále podpora činností zaměřených na řešení důsledků pro místní skupiny obyvatelstva, které by případně byly vystaveny radiační havárii, a na zlepšení jejich životních podmínek; podpora řízení znalostí, odborné přípravy a vzdělávání v oblastech souvisejících s jadernou energií. Tyto činnosti musí být v relevantních případech v souladu s činnostmi v rámci Evropského nástroje pro jadernou bezpečnost a s nařízením (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

s)

Spolupráce s příjemci uvedenými v příloze I v oblasti mírového využívání jaderné energie v oblastech zdravotnictví, zemědělství a bezpečnosti potravin, zajištění úplného souladu s nejvyššími mezinárodními standardy; a dále podpora činností zaměřených na řešení důsledků pro místní skupiny obyvatelstva, které by případně byly vystaveny radiační havárii, a na zlepšení jejich životních podmínek; podpora řízení znalostí, odborné přípravy a vzdělávání v oblastech souvisejících s jadernou energií. Tyto činnosti musí být v relevantních případech v souladu s činnostmi v rámci Evropského nástroje pro jadernou bezpečnost a s nařízením (EU) 2021/947.

| t) | Zvyšování schopnosti zemědělsko-potravinářského odvětví a odvětví rybolovu odolávat konkurenčnímu tlaku a tržním silám, jakož i postupné dosahování souladu s pravidly a standardy Unie, a zároveň sledování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v rámci vyváženého územního rozvoje venkovských a pobřežních oblastí. |
| --- | --- |

t)

Zvyšování schopnosti zemědělsko-potravinářského odvětví a odvětví rybolovu odolávat konkurenčnímu tlaku a tržním silám, jakož i postupné dosahování souladu s pravidly a standardy Unie, a zároveň sledování hospodářských, sociálních a environmentálních cílů v rámci vyváženého územního rozvoje venkovských a pobřežních oblastí.

---

PŘÍLOHA III

TEMATICKÉ PRIORITY PRO POSKYTOVÁNÍ POMOCI V OBLASTI PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE MEZI PŘÍJEMCI UVEDENÝMI V PŘÍLOZE I

S cílem rozvíjet dobré sousedské vztahy, posilovat integraci Unie a podporu socio-ekonomického rozvoje může být pomoc přeshraniční spolupráci mezi příjemci uvedenými v příloze I zaměřena podle potřeby na tyto tematické priority:

| a) | podpora přeshraničního zaměstnávání, pracovní mobility a sociálního a kulturního začleňování mimo jiné prostřednictvím integrace přeshraničních trhů práce včetně přeshraniční mobility; společné iniciativy v oblasti zaměstnanosti na místní úrovni; informační a poradenské služby a společná odborná příprava; genderová rovnost; rovné příležitosti; integrace společenství přistěhovalců a zranitelných skupin; investice do veřejných služeb zaměstnanosti a podpora investic do služeb veřejného zdravotnictví a sociálních služeb; |
| --- | --- |

a)

podpora přeshraničního zaměstnávání, pracovní mobility a sociálního a kulturního začleňování mimo jiné prostřednictvím integrace přeshraničních trhů práce včetně přeshraniční mobility; společné iniciativy v oblasti zaměstnanosti na místní úrovni; informační a poradenské služby a společná odborná příprava; genderová rovnost; rovné příležitosti; integrace společenství přistěhovalců a zranitelných skupin; investice do veřejných služeb zaměstnanosti a podpora investic do služeb veřejného zdravotnictví a sociálních služeb;

| b) | ochrana životního prostředí a podpora přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování a prevence a řízení rizik, mimo jiné prostřednictvím společných akcí na ochranu životního prostředí; podpora udržitelného využívání přírodních zdrojů, koordinovaného územního plánování námořních prostor, účinného využívání zdrojů a oběhového hospodářství, obnovitelných zdrojů energie a přechodu k bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému, zelenému hospodářství; zlepšování kvality ovzduší a vody, mimo jiné zlepšením souladu s evropskými environmentálními standardy a nakládání s odpady a hospodaření s vodou; podpora investic na řešení specifických rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a předcházení katastrofám, připravenosti a reakce na ně; podpora a posílení mezinárodní koordinace přeshraničních řek; |
| --- | --- |

b)

ochrana životního prostředí a podpora přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování a prevence a řízení rizik, mimo jiné prostřednictvím společných akcí na ochranu životního prostředí; podpora udržitelného využívání přírodních zdrojů, koordinovaného územního plánování námořních prostor, účinného využívání zdrojů a oběhového hospodářství, obnovitelných zdrojů energie a přechodu k bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému, zelenému hospodářství; zlepšování kvality ovzduší a vody, mimo jiné zlepšením souladu s evropskými environmentálními standardy a nakládání s odpady a hospodaření s vodou; podpora investic na řešení specifických rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a předcházení katastrofám, připravenosti a reakce na ně; podpora a posílení mezinárodní koordinace přeshraničních řek;

| c) | podpora udržitelné dopravy a zlepšování veřejné infrastruktury, mimo jiné snižováním izolace prostřednictvím zlepšení dopravní dostupnosti, digitálních sítí a služeb a investic do přeshraničních vodárenských, odpadních a energetických systémů a zařízení; |
| --- | --- |

c)

podpora udržitelné dopravy a zlepšování veřejné infrastruktury, mimo jiné snižováním izolace prostřednictvím zlepšení dopravní dostupnosti, digitálních sítí a služeb a investic do přeshraničních vodárenských, odpadních a energetických systémů a zařízení;

| d) | podpora digitální ekonomiky a společnosti mimo jiné zaváděním digitálního propojení a rozvojem služeb elektronické veřejné správy, digitální důvěry a bezpečnosti a digitálních dovedností a podnikání; |
| --- | --- |

d)

podpora digitální ekonomiky a společnosti mimo jiné zaváděním digitálního propojení a rozvojem služeb elektronické veřejné správy, digitální důvěry a bezpečnosti a digitálních dovedností a podnikání;

| e) | podpora cestovního ruchu, zejména udržitelného cestovního ruchu, a zachovávání a podpora kulturního a přírodního dědictví; |
| --- | --- |

e)

podpora cestovního ruchu, zejména udržitelného cestovního ruchu, a zachovávání a podpora kulturního a přírodního dědictví;

| f) | investice do mládeže, sportu, vzdělávání a dovedností, mimo jiné prostřednictvím rozvoje a uplatňování společného vzdělávání, odborné přípravy, programů odborné přípravy a infrastruktury na podporu společných aktivit mládeže; |
| --- | --- |

f)

investice do mládeže, sportu, vzdělávání a dovedností, mimo jiné prostřednictvím rozvoje a uplatňování společného vzdělávání, odborné přípravy, programů odborné přípravy a infrastruktury na podporu společných aktivit mládeže;

| g) | podpora správy na místní a regionální úrovni a posilování kapacit místních a regionálních orgánů v oblasti plánování a správy; |
| --- | --- |

g)

podpora správy na místní a regionální úrovni a posilování kapacit místních a regionálních orgánů v oblasti plánování a správy;

| h) | prosazování přeshraničních iniciativ na podporu usmíření a přechodného soudnictví (například RECOM); |
| --- | --- |

h)

prosazování přeshraničních iniciativ na podporu usmíření a přechodného soudnictví (například RECOM);

| i) | posilování konkurenceschopnosti, podnikatelského prostředí a rozvoje malých a středních podniků, obchodu a investic, mimo jiné prostřednictvím propagace a podpory podnikání, zejména malých a středních podniků, a rozvoje místních přeshraničních trhů a internacionalizace, spolu s podporou společného regionálního trhu; |
| --- | --- |

i)

posilování konkurenceschopnosti, podnikatelského prostředí a rozvoje malých a středních podniků, obchodu a investic, mimo jiné prostřednictvím propagace a podpory podnikání, zejména malých a středních podniků, a rozvoje místních přeshraničních trhů a internacionalizace, spolu s podporou společného regionálního trhu;

| j) | posilování výzkumu, technologického rozvoje, inovací a digitálních technologií, mimo jiné prostřednictvím podpory mobility a sdílení lidských zdrojů a zařízení pro výzkum a technologický rozvoj. |
| --- | --- |

j)

posilování výzkumu, technologického rozvoje, inovací a digitálních technologií, mimo jiné prostřednictvím podpory mobility a sdílení lidských zdrojů a zařízení pro výzkum a technologický rozvoj.

---

PŘÍLOHA IV

SEZNAM KLÍČOVÝCH UKAZATELŮ VÝKONNOSTI

Tento seznam klíčových ukazatelů výkonnosti se použije jako pomůcka při měření pokroku a případně připravenosti příjemců uvedených v příloze I a přínosu Unie k dosažení specifických cílů NPP III:

| 1. | Složený ukazatel (1) politických kritérií (zdroj: Evropská komise). |
| --- | --- |

1.

Složený ukazatel (1) politických kritérií (zdroj: Evropská komise).

| 2. | Postoj k EU: Procento obyvatelstva s kladným obecným postojem k EU (zdroj: Evropská komise/delegace EU). |
| --- | --- |

2.

Postoj k EU: Procento obyvatelstva s kladným obecným postojem k EU (zdroj: Evropská komise/delegace EU).

| 3. | Složený ukazatel souladu s acquis Unie (zdroj: Evropská komise). |
| --- | --- |

3.

Složený ukazatel souladu s acquis Unie (zdroj: Evropská komise).

| 4. | Složený ukazatel ekonomických kritérií (zdroj: Evropská komise). |
| --- | --- |

4.

Složený ukazatel ekonomických kritérií (zdroj: Evropská komise).

| 5. | Výdaje na sociální ochranu jako % HDP (zdroj: Eurostat) a míra zaměstnanosti osob ve věku 20 až 64 let a změny Giniho koeficientu příjemce v průběhu času (zdroj: Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Výdaje na sociální ochranu jako % HDP (zdroj: Eurostat) a míra zaměstnanosti osob ve věku 20 až 64 let a změny Giniho koeficientu příjemce v průběhu času (zdroj: Eurostat).

| 6. | Digitální dovednosti (zdroj: Eurostat). |
| --- | --- |

6.

Digitální dovednosti (zdroj: Eurostat).

| 7. | „Snadné podnikání“ (zdroj: Světová banka). |
| --- | --- |

7.

„Snadné podnikání“ (zdroj: Světová banka).

| 8. | Energetická náročnost měřená podle primární energie a HDP (zdroj: Eurostat). Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě v % (zdroj: Eurostat). |
| --- | --- |

8.

Energetická náročnost měřená podle primární energie a HDP (zdroj: Eurostat). Podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě v % (zdroj: Eurostat).

| 9. | Nevypuštěné emise skleníkových plynů (tuny ekvivalentu CO2) s podporou z NPP III (zdroj: Evropská komise). Koncentrace částic PM 10 ve srovnání s denní mezní hodnotou EU (50 μg/m3); (zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí). |
| --- | --- |

9.

Nevypuštěné emise skleníkových plynů (tuny ekvivalentu CO2) s podporou z NPP III (zdroj: Evropská komise). Koncentrace částic PM 10 ve srovnání s denní mezní hodnotou EU (50 μg/m3); (zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí).

| 10. | Oblasti mořských, suchozemských a sladkovodních ekosystémů a) chráněných nebo b) udržitelně řízených s podporou NPP III. |
| --- | --- |

10.

Oblasti mořských, suchozemských a sladkovodních ekosystémů a) chráněných nebo b) udržitelně řízených s podporou NPP III.

| 11. | Dobré sousedské vztahy, jako je počet zřízených, formalizovaných a prováděných přeshraničních partnerství, procentní podíl regionálního obchodu na HDP (zdroj: vnitrostátní statistiky, Rada pro regionální spolupráci), počet osob překračujících hranice/den a počet nákladních vozidel převážejících každý den hranici (2) (zdroj: dopravní observatoř). |
| --- | --- |

11.

Dobré sousedské vztahy, jako je počet zřízených, formalizovaných a prováděných přeshraničních partnerství, procentní podíl regionálního obchodu na HDP (zdroj: vnitrostátní statistiky, Rada pro regionální spolupráci), počet osob překračujících hranice/den a počet nákladních vozidel převážejících každý den hranici (2) (zdroj: dopravní observatoř).

Ukazatele budou, pokud je to relevantní a možné a jsou-li k dispozici data, rozčleněny podle pohlaví a věku.

---

(1)  Ukazatel zahrnuje pět prvků:

| — | fungování soudnictví, |
| --- | --- |

—

fungování soudnictví,

| — | boj proti korupci, |
| --- | --- |

—

boj proti korupci,

| — | boj proti organizované trestné činnosti, |
| --- | --- |

—

boj proti organizované trestné činnosti,

| — | svoboda projevu (tento prvek je součástí základních práv), |
| --- | --- |

—

svoboda projevu (tento prvek je součástí základních práv),

| — | reforma veřejné správy. |
| --- | --- |

—

reforma veřejné správy.

(2)  Pokud jde o posledně uvedený bod, údaje budou k dispozici až od roku 2023.

---

| 17.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 379/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 379/27

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 34/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (IPA III)

(2021/C 379/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 14. června 2018 předložila Komise v rámci okruhu 6 („Sousedství a svět“) víceletého finančního rámce na období 2021–2027 návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP III) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | V Evropském parlamentu je spis přidělen Výboru pro zahraniční věci (AFET). Evropský parlament přijal postoj dne 27. března 2019 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko na plenárním zasedání dne 12. prosince 2018 (3) a Výbor regionů na plenárním zasedání ve dnech 5. a 6. prosince 2018 (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Návrh projednala Pracovní skupina pro rozšíření a pro země jednající o přistoupení k EU během rakouského (5) a rumunského předsednictví a dne 19. března 2019 dosáhla Rada dohody o částečném obecném přístupu (6). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Závěry Evropské rady ze dne 21. července 2020 umožnily finalizovat mandát Rady pro jednání na zasedání Výboru stálých zástupců dne 28. října 2020 (7) v návaznosti na další jednání v Pracovní skupině pro rozšíření a pro země jednající o přistoupení k EU během německého předsednictví. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Interinstitucionální jednání s Evropským parlamentem o navrhovaném nástroji byla zahájena během finského předsednictví a pokračovala během chorvatského, německého a portugalského předsednictví. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Závěrečný neformální trialog se konal dne 2. června 2021 a vyústil v politickou dohodu o nevyřešených otázkách. V červnu 2021 byla zapotřebí další technická zasedání, aby byla dohoda přetavena do legislativního textu a bylo vyřešeno několik zbývajících podrobností, které spolunormotvůrci následně písemně potvrdili. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dne 14. června 2021 byla prozatímní dohoda předložena členům Pracovní skupiny pro rozšíření a pro země jednající o přistoupení k EU, kteří proti jejímu znění nevznesli námitky. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dne 28. června 2021 Výbor stálých zástupců potvrdil konečné kompromisní znění (8). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Znění bylo předloženo k hlasování o potvrzení Výboru Evropského parlamentu pro zahraniční věci (AFET) dne 1. července 2021. Dne 15. července 2021 podepsal předseda výboru AFET dopis předsedovi Výboru stálých zástupců (část II), v němž uvádí, že pokud Rada formálně předá Evropskému parlamentu svůj postoj ve znění uvedeném v příloze dopisu, doporučí plenárnímu zasedání Evropského parlamentu, aby postoj Rady přijal ve druhém čtení v Evropském parlamentu beze změn, s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů. |
| --- | --- |

10.

II.   CÍL

| 11. | Cílem NPP III je podporovat příjemce při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie („acquis“) s ohledem na jejich budoucí členství v Unii, a tím přispívat k jejich společné stabilitě, bezpečnosti, míru a prosperitě. NPP III zajišťuje návaznost na NPP II (který se týká období 2014–2020) a doplňkovost s dalšími nástroji (zejména s Nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa) a politikami Unie (např. v oblasti změny klimatu). |
| --- | --- |

11.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

| 12. | Evropský parlament a Rada vedly jednání s cílem uzavřít dohodu ve fázi postoje Rady v prvním čtení („dohoda na začátku druhého čtení“). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Znění postoje Rady v prvním čtení je výrazem spravedlivého kompromisu, jehož bylo za pomoci Komise dosaženo při jednáních mezi Evropským parlamentem a Radou. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dohoda se zaměřuje na následující aspekty:






  — | akce v rámci NPP III mají být financovány prostřednictvím tematického přístupu s cílem maximalizovat dopad pomoci Unie při současném zajištění souladu, synergií a doplňkovosti s jinými oblastmi vnější činnosti Unie a s dalšími relevantními politikami a programy Unie; |
| --- | --- | --- |

14.

—

akce v rámci NPP III mají být financovány prostřednictvím tematického přístupu s cílem maximalizovat dopad pomoci Unie při současném zajištění souladu, synergií a doplňkovosti s jinými oblastmi vnější činnosti Unie a s dalšími relevantními politikami a programy Unie;

| — | soudržnost mezi pomocí a celkovým rámcem politiky rozšíření, jakož i spolupráci mezi Komisí a členskými státy při zajišťování soudržnosti a zamezení zdvojování mezi pomocí poskytovanou v rámci NPP III a jinou pomocí; |
| --- | --- |

—

soudržnost mezi pomocí a celkovým rámcem politiky rozšíření, jakož i spolupráci mezi Komisí a členskými státy při zajišťování soudržnosti a zamezení zdvojování mezi pomocí poskytovanou v rámci NPP III a jinou pomocí;

| — | pomoc podle tohoto nařízení vychází jak z přístupu založeného na výkonnosti, tak ze zásady spravedlivého rozdělení: její rozsah a intenzita se mají lišit podle výkonnosti příjemců, přičemž se mají zohledňovat potřeby a kapacity těchto příjemců, aby se zamezilo nepřiměřeně nízké úrovni pomoci ve srovnání s ostatními příjemci; |
| --- | --- |

—

pomoc podle tohoto nařízení vychází jak z přístupu založeného na výkonnosti, tak ze zásady spravedlivého rozdělení: její rozsah a intenzita se mají lišit podle výkonnosti příjemců, přičemž se mají zohledňovat potřeby a kapacity těchto příjemců, aby se zamezilo nepřiměřeně nízké úrovni pomoci ve srovnání s ostatními příjemci;

| — | předpokládá se, že rozsah a intenzita pomoci by mohly být upraveny v případě výrazné regrese nebo trvajícího nedostatečného pokroku určitého příjemce v základních oblastech (právní stát a základní práva, demokratické instituce a reforma veřejné správy, jakož i hospodářský rozvoj a konkurenceschopnost), a to i poměrným snížením a přesměrováním prostředků způsobem, který by měl zabránit narušení podpory určené ke zlepšení základních práv, demokracie a právního státu, včetně podpory občanské společnosti, a ve vhodných případech spolupráce s místními orgány. Dojde-li k obnovení pokroku, pomoc se rovněž odpovídajícím způsobem upraví za účelem další podpory tohoto úsilí; |
| --- | --- |

—

předpokládá se, že rozsah a intenzita pomoci by mohly být upraveny v případě výrazné regrese nebo trvajícího nedostatečného pokroku určitého příjemce v základních oblastech (právní stát a základní práva, demokratické instituce a reforma veřejné správy, jakož i hospodářský rozvoj a konkurenceschopnost), a to i poměrným snížením a přesměrováním prostředků způsobem, který by měl zabránit narušení podpory určené ke zlepšení základních práv, demokracie a právního státu, včetně podpory občanské společnosti, a ve vhodných případech spolupráce s místními orgány. Dojde-li k obnovení pokroku, pomoc se rovněž odpovídajícím způsobem upraví za účelem další podpory tohoto úsilí;

| — | zvláštní strategickou radu při řízení operací EFSD+ pro západní Balkán; |
| --- | --- |

—

zvláštní strategickou radu při řízení operací EFSD+ pro západní Balkán;

| — | zajištění viditelnosti finančních prostředků Unie ze strany příjemců těchto prostředků, zejména při propagaci akcí a podávání zpráv o nich a jejich výsledcích tím, že podporu, kterou od Unie obdrželi a její přínos pro občany, zdůrazní viditelným způsobem na komunikačních materiálech souvisejících s akcemi podporovanými podle tohoto nařízení a strategickým způsobem poskytnou ucelené, účinné a přiměřené cílené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti; |
| --- | --- |

—

zajištění viditelnosti finančních prostředků Unie ze strany příjemců těchto prostředků, zejména při propagaci akcí a podávání zpráv o nich a jejich výsledcích tím, že podporu, kterou od Unie obdrželi a její přínos pro občany, zdůrazní viditelným způsobem na komunikačních materiálech souvisejících s akcemi podporovanými podle tohoto nařízení a strategickým způsobem poskytnou ucelené, účinné a přiměřené cílené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti;

| — | rovnováhu mezi procesními ustanoveními nástroje: bylo dohodnuto, že programové dokumenty budou přijímány prostřednictvím prováděcích aktů a že Komise bude zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci, jimiž se toto nařízení doplňuje stanovením některých specifických cílů a tematických priorit spolupráce a jimiž se mění tematické priority pro poskytování pomoci a seznam klíčových ukazatelů výkonnosti uvedené v přílohách II, III a IV; |
| --- | --- |

—

rovnováhu mezi procesními ustanoveními nástroje: bylo dohodnuto, že programové dokumenty budou přijímány prostřednictvím prováděcích aktů a že Komise bude zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci, jimiž se toto nařízení doplňuje stanovením některých specifických cílů a tematických priorit spolupráce a jimiž se mění tematické priority pro poskytování pomoci a seznam klíčových ukazatelů výkonnosti uvedené v přílohách II, III a IV;

| — | definici klíčových ukazatelů výkonnosti, jež se použijí jako pomůcka při měření pokroku a případně připravenosti příjemců uvedených v příloze I a přínosu Unie k dosažení specifických cílů NPP III (příloha IV); |
| --- | --- |

—

definici klíčových ukazatelů výkonnosti, jež se použijí jako pomůcka při měření pokroku a případně připravenosti příjemců uvedených v příloze I a přínosu Unie k dosažení specifických cílů NPP III (příloha IV);

| — | retroaktivní použití nařízení od 1. ledna 2021 (36. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

—

retroaktivní použití nařízení od 1. ledna 2021 (36. bod odůvodnění).

IV.   ZÁVĚR

| 15. | Rada se domnívá, že její postoj v prvním čtení vyváženě odráží výsledek neformálních jednání mezi Radou a Evropským parlamentem za podpory Komise a že jakmile bude nové nařízení přijato, splní cíl zajistit efektivní, soudržné a komplexní financování předvstupní pomoci. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Dokumenty 10184/18 + ADD 1 + ADD 2.

(2)  Dokument 7802/19.

(3)  Dokument 15601/18.

(4)  Dokument 15622/18.

(5)  Dokument 15532/18.

(6)  Dokument 7539/19.

(7)  Dokument 12373/20.

(8)  Dokument 9890/21 + ADD1.

---