# Euroopa Liidu C 374/16.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 374 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik16. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 374

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik16. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühendveod ja mitmeliigiline logistika – üksteist täiendavad transpordiliigid transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2021/C 374/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiülemineku majanduslike ja sotsiaalsete võimaluste kasutamine ning majanduse, eelkõige VKEde digiülemineku tõhustamine, keskendudes inimkesksele tehisintellektile ja andmetele (ettevalmistav arvamus) | 6 |
| 2021/C 374/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaasava, turvalise ja usaldusväärse digiülemineku täiendamine kõigi kasuks (ettevalmistav arvamus) | 11 |
| 2021/C 374/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiskasvanuharidus (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel) | 16 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühendveod ja mitmeliigiline logistika – üksteist täiendavad transpordiliigid transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel (omaalgatuslik arvamus)

1

2021/C 374/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digiülemineku majanduslike ja sotsiaalsete võimaluste kasutamine ning majanduse, eelkõige VKEde digiülemineku tõhustamine, keskendudes inimkesksele tehisintellektile ja andmetele (ettevalmistav arvamus)

6

2021/C 374/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaasava, turvalise ja usaldusväärse digiülemineku täiendamine kõigi kasuks (ettevalmistav arvamus)

11

2021/C 374/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Täiskasvanuharidus (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel)

16

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil(COM(2021) 118 final) | 22 |
| 2021/C 374/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud)(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD)) | 28 |
| 2021/C 374/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule taasterahastu NextGenerationEU uue rahastamisstrateegia kohta(COM(2021) 250 final) | 33 |
| 2021/C 374/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohta(COM(2021)102 final) | 38 |
| 2021/C 374/09 | Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030(COM(2021) 101 final) | 50 |
| 2021/C 374/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel ELi lapse õiguste strateegia ja soovitus Euroopa lastegarantii kohta(COM(2021) 137 final) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi lapse õiguste strateegia(COM(2021) 142 final) | 58 |
| 2021/C 374/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel(COM(2021) 70 final) | 66 |
| 2021/C 374/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika(COM(2021) 66 final) | 73 |
| 2021/C 374/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Vahemere piirkonna uus tegevuskava(JOIN/2021/2 final) | 79 |
| 2021/C 374/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia(COM(2021) 82 final) | 84 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil(COM(2021) 118 final)

(COM(2021) 118 final)

22

2021/C 374/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud)(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

28

2021/C 374/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule taasterahastu NextGenerationEU uue rahastamisstrateegia kohta(COM(2021) 250 final)

(COM(2021) 250 final)

33

2021/C 374/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohta(COM(2021)102 final)

(COM(2021)102 final)

38

2021/C 374/09

Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030(COM(2021) 101 final)

(COM(2021) 101 final)

50

2021/C 374/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel ELi lapse õiguste strateegia ja soovitus Euroopa lastegarantii kohta(COM(2021) 137 final) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi lapse õiguste strateegia(COM(2021) 142 final)

(COM(2021) 137 final)

(COM(2021) 142 final)

58

2021/C 374/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel(COM(2021) 70 final)

(COM(2021) 70 final)

66

2021/C 374/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika(COM(2021) 66 final)

(COM(2021) 66 final)

73

2021/C 374/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Vahemere piirkonna uus tegevuskava(JOIN/2021/2 final)

(JOIN/2021/2 final)

79

2021/C 374/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia(COM(2021) 82 final)

(COM(2021) 82 final)

84

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühendveod ja mitmeliigiline logistika – üksteist täiendavad transpordiliigid transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel“

(omaalgatuslik arvamus)

(2021/C 374/01)

Raportöör:
  Stefan BACK

| Täiskogu otsus | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 24.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 230/0/6 |

Täiskogu otsus

25.3.2021

Õiguslik alus

kodukorra artikli 32 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

24.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

230/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Tõhusa ja säästva mitmeliigilise transpordi ja logistika arendamiseks mõeldud pikaajalist elujõulist lahendust on võimalik saavutada ainult siis, kui tegeletakse probleemidega, mis muudavad mitmeliigilise transpordi kallimaks, aeglasemaks ja vähem usaldusväärseks kui eelkõige üheliigiline maanteetransport. Seda ei saa saavutada ainuüksi rahaliste stiimulite või regulatiivse toe abil. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Selline lähenemisviis oleks samuti regulatiivsest seisukohast ressursitõhus, sest spetsiaalset õigusraamistikku ei olegi vaja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mitmeliigilise transpordi parandamiseks soovitab komitee lisaks tehnilisele innovatsioonile ja konkurentsivõime probleemide lahendamisele võtta täielikult arvesse kõigi transpordiliikide väliskulusid, et saavutada võrdsed tingimused. Komitee kutsub üles võtma tõsiseid meetmeid, et säilitada ja/või taaskäivitada Euroopa kogumisrongisüsteemi, ühendada strateegilisi taristuid (nt sadamaid) raudteelahendustega, investeerida eraharuteedesse ning kaasata suuri logistikaettevõtteid ümberkorraldustesse nende kaubavoogudes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Selleks et tagada aus konkurents eri transpordiliikide vahel, soovitab komitee kõigi transpordiliikide sotsiaalselt eeskujulikku käitumist, et tagada kvaliteetsed transporditeenused, kvaliteetsed töökohad ja head sotsiaalsed tingimused kõigile turuosalistele võrdsete võimaluste saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mitmeliigilise transpordi praegusteks probleemideks on peale ümberlaadimisest ja täiendavatest tehingukuludest tulenevate lisakulude sellised puudused nagu pikad veoajad, keerukus, suurem risk ja madalam töökindlus, mis raskendavad mitmeliigilise transpordi edenemist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seetõttu on vaja meetmeid mitmeliigilise kaubaveo iseseisvalt konkurentsivõimeliseks muutmiseks ning tõhusate ja sujuvate mitmeliigiliste kaubaveovoogude saavutamiseks samade kuludega kui üheliigilise transpordi korral. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Samuti on vaja raudteetransporti paremini kohandada avatud turu kontekstiga ja lahendada probleeme, mis tulenevad täpsuse, usaldusväärsuse, prognoositavuse ja paindlikkuse puudumisest, millel on negatiivne mõju raudteetransporti hõlmava mitmeliigilise transpordiga seotud lahendustele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Siseveetranspordi puhul tundub olevat vaja parandada piiriülest transpordijõudlust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Küllaldane terminalide taristu on edukate ühendvedude tagamisel oluline aspekt. Ressursitõhususest tulenevalt oleks kasulik ka see, kui liikmesriigid nõustuksid tegema koostööd piirialade terminalide taristu kavandamisel. Terminalidevahelist kaugust tuleks kohandada vastavalt nõudlusele, võrgu tihedusele ja muudele kohalikele tingimustele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Seoses valitsemissektori võlaga soovitab komitee, et avaliku sektori investeeringud ühendvedude taristusse jäetaks pärast COVID-19 kriisi stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Hästitoimiva mitmeliigilise transpordi korral on oluline, et eeskirjad, milles käsitletakse näiteks ohtlike kaupade käitlemist eri transpordiliikide vahel, oleksid terviklikud ning et on lahendatud muud regulatiivsed ja praktilised probleemid, mis võivad kaasa tuua raskusi transpordiliikide vahelises ühenduses või liikmesriikide vahelises transpordis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Mitmeid ühendvedude arengut takistavaid probleeme saaks lahendada nutikate digilahenduste abil, näiteks tuvastus- ja jälgimisvõimalused ning muud digilahendused, mis hõlbustavad mitmeliigiliste transpordivoogude tõhusat haldust. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/1056 (1) elektroonilise kaubaveoteabe kohta hõlbustab alates 2024. aasta augustist regulatiivse teabe vahetust operaatorite ja ametiasutuste vahel digiplatvormidel ning parandab ühendvedude vooge. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles ühendvedude eelseisva õigusraamistiku koostamisel arvestama ülaltoodud ettepanekutega ja võimaldama kujundada mitmeliigilisest transpordist transpordisüsteemi täisväärtuslik osa ilma spetsiaalsete kõrvalmeetmeteta. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjoni teatises säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta (COM(2020) 789) juhitakse tähelepanu sellele, et kaubaveo keskkonnahoidlikumaks muutmise jaoks Euroopas tuleb olemasolevat ühendvedude õigusraamistikku põhjalikult uuendada ja muuta see tõhusaks vahendiks. Selles tuuakse esile vajadus vaadata läbi õigusraamistik, sealhulgas kombineeritud vedu käsitlev direktiiv (nõukogu 92/106/EMÜ, (2) edaspidi „direktiiv“), ning võimalus kehtestada majanduslikke stiimuleid nii tegevuse kui ka taristu jaoks. Stiimulid peaksid põhinema heiteseirel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Säästva ja aruka liikuvuse strateegia keskmes on kasvuhoonegaaside heitkoguste 90 % vähendamine 2050. aastaks. Mitmeliigilisel transpordil on oluline roll selles strateegias, mille eesmärk on tagada transpordiliikide keskkonnasõbralik koostoime, sealhulgas vähendada maanteetranspordi ülekaalu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Säästva ja aruka liikuvuse strateegias rõhutatakse ka mitmeliigilise transpordi logistika olulisust, sealhulgas linnapiirkondades, toonitatakse vajadust tõhusa kavandamise järele, et vältida tühisõite, ning osutatakse vajadusele kaasata kaubavedu linnaliikuvuse kavandamisse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Säästva ja aruka liikuvuse strateegias tuuakse samuti välja probleem seoses puuduvate ümberlaadimistaristute, sealhulgas sisemaal asuvate mitmeliigilise transpordi terminalidega, ja vajadus täiustada ümberlaadimistehnoloogiaid, sealhulgas mitmeliigilise transpordiga seotud teabevahetust ja arukaid liikluskorraldussüsteeme kõikide transpordiliikide jaoks. Komisjon kavatseb nende probleemide lahendamiseks teha rahalised vahendid kättesaadavaks ja suunata poliitikat, sealhulgas teadusuuringute- ja innovatsioonivaldkonda. Raudteetranspordile antava riigiabi eeskirjad võiksid samuti olla selles suhtes kasulikud. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Säästva ja aruka liikuvuse strateegiale lisatud tegevuskavas kavatseb komisjon 2022. aastal läbi vaadata ühendvedude õigusraamistiku, sealhulgas asjaomase direktiivi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2017. aasta ettepanekus (COM(2017) 648) tegi komisjon ettepaneku kõnealuse direktiivi muutmiseks, rõhutades vajadust liikmesriikide vahelise parema kooskõlastatuse järele ühendvedude terminalide ehitamise ja mitmesuguste haldusalaste lihtsustuste puhul, kuid samuti säilitades vajaduse stimuleeriva lähenemisviisi järele, mis hõlmaks spetsiaalseid eeskirju turulepääsu jaoks, eriti seoses maanteeveoetappidega. Ettepanekusse tehti õigusloomeprotsessi käigus märkimisväärseid muudatusi ja seepärast otsustas komisjon selle tagasi võtta. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/1055, (3) millega muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1072/2009, (4) anti liikmesriikidele siiski võimalus kalduda kõrvale spetsiaalsetest eeskirjadest, mis käsitlevad turulepääsu seoses maanteeveoetappidega ja kohaldada tavapäraseid kabotaažieeskirju. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Elujõuline pikaajaline lahendus tõhusa ja säästva mitmeliigilise transpordi ja logistika arendamiseks on võimalik saavutada ainult siis, kui tegeletakse probleemidega, mis muudavad mitmeliigilise transpordi kallimaks, aeglasemaks ja vähem usaldusväärseks kui eelkõige üheliigiline maanteetransport. Seda ei saa rajada rahalise stimulatsioonide või regulatiivse toega. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Selline lähenemisviis võimaldaks ka loobuda keerukatest eeskirjadest, milles määratletakse kombineeritud veod või mitmeliigiline transport ning tagatakse, et ettevõtjatel on õigus rahalisele toetusele ja spetsiaalsetele turulepääsu käsitlevatele eeskirjadele. Seetõttu oleks see samuti regulatiivsest seisukohast ressursitõhus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mitmeliigilise transpordi parandamiseks soovitab komitee lisaks tehnilisele innovatsioonile ja konkurentsivõime lahendamisele võtta täielikult arvesse kõigi transpordiliikide väliskulusid, et saavutada võrdsed tingimused. Komitee kutsub üles võtma tõsiseid meetmeid, et säilitada ja/või taaskäivitada Euroopa kogumisrongisüsteemi, ühendada strateegilisi taristuid (nt sadamaid) raudteelahendustega, investeerida eraharuteedesse ning kaasata suuri logistikaettevõtteid ümberkorraldustesse nende kaubavoogudes. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Selleks et tagada aus konkurents eri transpordiliikide vahel, soovitab komitee kõigi transpordiliikide sotsiaalselt eeskujulikku käitumist, et tagada kvaliteetsed transporditeenused, kvaliteetsed töökohad ja head sotsiaalsed tingimused kõigile turuosalistele võrdsete võimaluste saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee rõhutab, et kvalifitseeritud ja motiveeritud töötajad ning head töötingimused on mitmeliigilise transpordi edukaks arenguks oluline eeltingimus. Komitee nõuab lähetamiseeskirjade läbivaatamist, et võtta arvesse väga liikuvate raudteetöötajate olukorda. Lisaks soovitab komitee lihtsaid, selgeid ja kontrollitavaid eeskirju ning asjakohast vastavushindamise süsteemi, et tagada kõigile transporditöötajatele tervis, aus konkurents ning õiglased töötingimused (koolitus, töö- ja puhkeaeg, keeleoskus, töötasu, töötervishoid ja tööohutus, kaasaegsed sanitaarruumid, sobiv majutus ööbimiseks jne). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mitmeliigilise transpordiga seotud probleemideks on peale ümberlaadimisest ja täiendavatest tehingukuludest tulenevate lisakulude sellised puudused nagu pikad tarneajad, keerukus, suurem risk ja madalam töökindlus. Need raskendavad mitmeliigilise transpordi edenemist. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Hiljutine uuring (5) näitab märkimisväärset kulude erinevust üheliigilise transpordi (ainult maanteetransport) ja ühendvedude lahenduste vahel. Lisakulud tulenevad mitmeliigilise transpordi korraldamisega seotud lisatööst (50–100 eurot veo kohta), pikemast transiidiajast (4–120 tundi, keskmiselt 25 tundi, mis teeb lisakuludeks 75–100 eurot veo kohta) ja ühtlustatud dokumenteerimiskorra puudumisest, mis toob veo kohta kaasa 5–150 eurot kahju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Uuringus jõutakse sellegipoolest järeldusele, et tasuvuspunkti on võimalik saavutada pikkade vahemaade ja vedude korral, arvesse võtmata kõrvalmeetmeid – see on 595 km raudtee-/maanteetranspordi, 266 km sisevee-/maanteetranspordi ja 736 km lähimere-/maanteetranspordi puhul. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Eelkõige taunitakse uuringus tuvastus- ja jälgimisvõimaluste sagedast puudumist, sellega seonduvaid probleeme ja asjaolu, et elektroonilisi dokumente ei ole võimalik kasutada. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Direktiivi käsitleva 2017. aasta seadusandliku ettepaneku mõjuhinnang näitab, et ühendvedude lahenduste üldised lisakulud on peaaegu 60 %, mis tuleneb peamiselt rakendamisest, viivitustest, tehingukuludest jms (6). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Seetõttu tuleb kindlasti rakendada meetmeid mitmeliigilise kaubaveo iseseisvalt konkurentsivõimeliseks muutmiseks ja ülalpool esitatud probleemide lahendamiseks, et saavutada tõhusad ja sujuvad mitmeliigilised kaubaveovood samade kuludega kui üheliigilise transpordi korral. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Selles kontekstis võib samuti välja tuua, et raudteetransporti on vaja paremini kohandada avatud turu kontekstiga ja tuleb lahendada probleemid, mis tulenevad täpsuse, usaldusväärsuse, prognoositavuse ja paindlikkuse puudumisest, millel on ilmselgelt negatiivne mõju mitmeliigilise transpordiga seotud lahendustele, mis hõlmavad raudteetransporti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Siseveetranspordi osas tundub olevat vajadus piiriülese transpordijõudluse parandamiseks. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kitsaskohad, mis tulenevad mitmeliigilise transpordi terminalide ja logistikakeskuste suutlikkuse puudumisest, kujutavad endast lisaprobleeme. Säästva ja aruka liikuvuse strateegiale (7) lisatud komisjoni talituste töödokumendis on antud hinnang, et näiteks Soomes ja mõnes Rootsi piirkonnas asuvate terminalide vaheline kaugus enam kui 300 km on liiga suur, kuna see piirab ligi 150 km pikkuste lühikeste maanteeveoetappide võimalikkust. Tunnistades piisava terminalide suutlikkuse üliolulist tähtsust, eriti TEN-T põhivõrgu koridorides, tuleb siiski meeles pidada, et terminalide vaheline kaugus peab olema seotud ka piirkonna transpordimahtudega ja erinevustega liiklustiheduses võrgu Euroopa eri osades. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Piirialade terminalide planeerimise kooskõlastamine naabruses asuvate liikmesriikide vahel on seevastu ressursitõhususe seisukohalt hädavajalik. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Selles kontekstis tasub märkida, et hiljutises uuringus, (8) milles analüüsiti kabotaažipiirangute mõju kombineeritud veo maanteeveoetappidele, jõuti järeldusele, et kombikabotaaži kasutamine on suhteliselt sage, kuna on probleeme juhtide kättesaadavusega, paindlikkusega ja kulutaseme erinevustega, ning et sedalaadi kabotaažipiirangud võivad seetõttu tuua osalistele kaasa teatud vahetu negatiivse mõju, sealhulgas tagasimineku üheliigilisele maanteetranspordile ja raudtee kaubaveoteenuste vähendamise, samas kui pikas perspektiivis arvavad terminalide operaatorid, et terminalide parem suutlikkus ja teenused kompenseeriksid võimaliku transpordikulude kasvu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Samuti on oluline arvesse võtta, et eeskirjad, mis käsitlevad näiteks ohtlike kaupade käitlemist eri transpordiliikide vahel, oleksid terviklikud ning et oleksid lahendatud muud regulatiivsed ja praktilised probleemid, mis võivad kaasa tuua raskusi transpordiliikide vahelises ühenduses või liikmesriikide vahelises transpordis. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Mitmeid ülalnimetatud probleeme saab lahendada nutikate digilahenduste abil. Asjakohaseks näiteks on tuvastus- ja jälgimisvõimalused ning muud digilahendused, mis hõlbustavad mitmeliigiliste transpordivoogude tõhusat haldust. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta hõlbustab alates 2024. aasta augustist regulatiivse teabe vahetust operaatorite ja ametiasutuste vahel digiplatvormidel ning lahendab vähemalt osaliselt eespool kirjeldatud probleemi seoses standarddokumentatsiooni ja elektroonilise dokumendiedastusega. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Sellest tulenevalt näib, et on olemas võimalused selleks, et lahendada enamus ülalnimetatud probleeme, mis raskendavad mitmeliigilise kaubaveo edenemist. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Selleks on aga vaja tagada piisav terminaltaristu. Ressursitõhususest tulenevalt oleks kasulik ka see, et liikmesriigid nõustuksid tegema koostööd piirialade terminalide taristu kavandamisel. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Seoses valitsemissektori võlaga soovitab komitee, et avaliku sektori investeeringud mitmeliigilisse taristusse jäetaks pärast COVID-19 kriisi stabiilsuse ja kasvu pakti sätete kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Nagu juba märgitud, on raudteetranspordi ja eelkõige siseveeteede terminalide osas vaja turukesksemat käitumist. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Kui ülalpool esitatud probleemid on küllaldaselt lahendatud, saab mitmeliigilisest transpordist kujundada transpordisüsteemi täisväärtusliku osa ilma spetsiaalsete kõrvalmeetmeteta. |
| --- | --- |

3.24.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33).

1

(2)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (ELT L 249, 31.7.2020, lk 17).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

4

(5)  TRT (2017), „Gathering additional data on EU combined transport – Final report“ (ELi kombineeritud veo kohta täiendavate andmete kogumine – lõpparuanne).

5

(6)  Komisjoni talituste töödokument, mõjuhinnang (SWD(2017) 362).

6

(7)  SWD(2020) 331.

7

(8)  Liikuvuspakett 1, „Data gathering an analysis of the impacts of cabotage restrictions on combined transport road legs TRT Transporti e Territorio SRL“ (Andmete kogumine analüüsi jaoks kabotaažipiirangute mõju kohta kombineeritud veo maanteeveoetappidele, TRT Transporti e Territorio SRL).

8

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/6

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digiülemineku majanduslike ja sotsiaalsete võimaluste kasutamine ning majanduse, eelkõige VKEde digiülemineku tõhustamine, keskendudes inimkesksele tehisintellektile ja andmetele“

(ettevalmistav arvamus)

(2021/C 374/02)

| Raportöör: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Raportöör:

Antje GERSTEIN

| Konsulteerimistaotlus | eesistujariik Sloveenia, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 217/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

eesistujariik Sloveenia, 19.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

217/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kuigi oleme praeguse pandeemia ajal õppinud, et kaugtöö, kodukontor ja paindlikud töötingimused jäävad vähemalt teataval määral uueks normaalsuseks, peame mõistma seda, et digitaalsed ärimudelid kujundavad üha enam meie töömaailma. Need mudelid peavad olema loodud inimestele ja väärtustele suunatud viisil. Laiemas ühiskondlikus mõttes on suur ülesanne eriti just haavatavate rühmade digitaalse kaasatuse tagamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prognoositakse, et väljakujundatud ELi digitaalne ühtne turg annab ELi majandustoodangusse 415 miljardit eurot aastas. Ehkki digiüleminek pakub ettevõtetele kogu ELis märkimisväärseid võimalusi, ei puutu paljud ettevõtted oma piiriüleses tegevuses kokku mitte ainult suure õigusliku ebakindlusega, vaid neil on märkimisväärne mahajäämuse oht juurdepääsu või investeerimisvahendite, kuid ka oskuste puudumise tõttu, mis kehtib üldiselt paljude VKEde puhul ja mõjutab eriti mikroettevõtjaid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Üks Euroopa digitaalse ühtse turu edu tagav aspekt on avatus tehnoloogiale uute digitaalsete ärimudelite ja rakenduste, nagu tehisintellekt, reguleerimisel ning juurdepääs innovatsiooni rahastamisele, et VKEd saaksid selliste uute digirakenduste eeliseid kasutada. Komitee on teinud uuringu VKEdes kasutatava tehisintellekti kohta, mis võib anda kasulikke teadmisi (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on olnud tehisintellekti teemalise arutelu esirinnas alates esimesest tehisintellekti käsitlevast arvamusest 2017. aastal ning on viimase paari aasta jooksul avaldanud mitu selleainelist arvamust. Komitee on praegu koostamas oma ametlikku arvamust Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta koostada tehisintellekti käsitlev õigusakt. Seda arvamust tutvustatakse komitee täiskogu septembri istungjärgul ja selles arutletakse muu hulgas tehisintellekti määratluse üle, kuna see on oluline osa tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepanekust. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Arvestades eesistujariigi kavandatud prioriteete, on ELi nõukogu tulevane eesistujariik Sloveenia koostanud ettepanekud, mille kohta komiteel paluti 18. märtsi 2021. aasta kirjaga esitada ettevalmistavad arvamused. Need ELi poliitikavaldkonnad on eesistujariigi jaoks erilise tähtsusega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Seega on käesolev arvamus vastus ELi nõukogu eesistujariigi Sloveenia taotlusele koostada ettevalmistav arvamus digiülemineku majanduslike ja sotsiaalsete võimaluste kohta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettevalmistavas arvamuses antakse põgus ülevaade digiüleminekuga seotud teemadest, mida käsitletakse komitee hiljutistes või koostamisel olevates arvamustes. See vastab neljale eesistujariigi esitatud küsimusele, mis on seotud andmehaldust käsitleva õigusakti, digiteenuste õigusakti ja tehisintellekti käsitleva õigusaktiga. Kogu muu asjakohane teave nende teemade kohta on leitav komitee vastavatest arvamustest (2). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | COVID-19 kriis on toonud esile nii ELi digitaalse mahajäämuse kui ka selle tohutu digipotentsiaali. Nüüd, rohkem kui eales varem, peame mõistma, et EL vajab tugevat digitaalset ühtset turgu. See tähendab ELi suutlikkuse suurendamist sellistes valdkondades nagu pilvandmetöötlus, 5G ja andmete turvaline kasutamine. Pidamaks sammu üleilmsete osalejate USA ja Hiinaga, on vaja investeerida tugevasse digitaalsesse Euroopasse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prognoositakse, et väljakujundatud ELi digitaalne ühtne turg annab ELi majandustoodangusse 415 miljardit eurot aastas. Ennetav hooldus, digiplatvormid ja kvantarvutus on vaid kolm näidet selle kohta, kuidas digitehnoloogial on märkimisväärne mõju Euroopa majanduse digiüleminekule. Ehkki digiüleminek pakub ettevõtetele kogu ELis märkimisväärseid võimalusi, ei puutu paljud ettevõtted oma piiriüleses tegevuses kokku mitte ainult suure õigusliku ebakindlusega, vaid neil on märkimisväärne mahajäämuse oht juurdepääsu või investeerimisvahendite, kuid ka oskuste puudumise tõttu, mis kehtib üldiselt paljude VKEde puhul ja mõjutab eriti mikroettevõtjaid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kuigi oleme praeguse pandeemia ajal õppinud, et kaugtöö, kodukontor ja paindlikud töötingimused jäävad vähemalt teataval määral uueks normaalsuseks, peame mõistma seda, et digitaalsed ärimudelid kujundavad üha enam meie töömaailma. Need mudelid peavad olema loodud inimestele ja väärtustele suunatud viisil. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pandeemiajärgses majanduses peame tagama, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad mõnes eriti tugevalt kannatanud sektoris (teenindussektorid, nagu jaekaubandus ja turism) ei kaotaks oma positsiooni seetõttu, et investeerimisvajadus on liiga suur (ja säästud on pärast üle aasta kestnud pandeemiaolukorda ära kulutatud). Need ettevõtted vajavad erilist tuge digiüleminekul ja ärimudelite edasiarendamisel ning see peab kajastuma ELi taastefondiga seotud riiklikes taasteprogrammides. Euroopa Komisjon peab võtma kooskõlastava rolli, et vältida killustatust Euroopa eri fondide vahel ning tagada, et selle valdkonna (VKEde digiüleminek) tegevus ja projektid oleksid ühtlustatud. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Poliitiline raamistik peab olema sobiv tagamaks, et VKEd saaksid kasutada ära digiülemineku pakutud võimalusi. Reguleerimist tuleks kaaluda ainult juhul, kui soovimatu areng on selgelt ettenähtav. Innovatsioon ja uued ärimudelid vajavad arenguks teatavat ruumi. Liiga rutakas või range Euroopa regulatsioon seab Euroopa ettevõtted, eriti VKEd, ebasoodsamasse olukorda võrreldes rahvusvaheliselt aktiivsete ettevõtetega mujal maailmas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mõningates majandusharudes, eriti teenindussektoris (nt jaekaubandus, turism, toitlustamine), on tungiv vajadus õigusraamistiku järele, mis aitaks võidelda digikeskkonnas desinformatsiooni vastu ja võimaldaks rakendada meetmeid näiteks võltsarvustuste vastu, mis võivad olla ettevõtetele äärmiselt kahjulikud. Komitee käsitles neid teemasid, mis on eriti asjakohased digiplatvormide (3) jaoks, oma hiljutises arvamuses digiteenuste õigusakti kohta. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Majanduse tehniline areng ja digiüleminek kätkevad endas ka teatavaid riske, mida tuleb nende muutuste potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks meeles pidada. Seetõttu on vaja tagada, et tehnoloogia arengu ja digiülemineku kõrval oleksid tagatud mehhanismid, et võidelda eriti haavatavate rühmade digitaalse tõrjutuse vastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee on olnud tehisintellekti teemalise arutelu esirinnas alates esimesest tehisintellekti teemalisest arvamusest 2017. aastal (4) ning on viimase paari aasta jooksul avaldanud mitu selleainelist arvamust (5). Komitee on seisnud tehisintellekti küsimuses inimjuhitavuse põhimõttest lähtuva käsitluse eest, kus inimesed jäävad nii tehnilises mõttes tehisintellekti kontrollima kui ka säilitavad võime otsustada, kas, millal ja kuidas seda meie ühiskonnas laiemalt kasutada. Komitee on toetanud 2018. aastal avaldatud Euroopa tehisintellekti strateegiat, komisjoni teatist usaldusväärse tehisintellekti eetiliste suuniste kohta ja selle toetust usaldusväärsele tehisintellektile seatavale seitsmele nõudele. Lisaks on komitee juhtinud muu hulgas tähelepanu järgmisele: tehisintellekti mõju töökohtadele, õige tasakaalu leidmine reguleerimise, isereguleerimise ja eetiliste suuniste andmise vahel ning tehisintellekti mõju tarbijatele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee on praegu koostamas oma ametlikku arvamust Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta koostada tehisintellekti käsitlev õigusakt (6). Seda arvamust tutvustatakse komitee täiskogu septembri istungjärgul. Komitee ei saa veel avaldada oma ametlikku seisukohta tehisintellekti käsitleva õigusakti kohta, kuid saab mõningal määral mõtiskleda eesistujariigi Sloveenia esitatud konkreetse küsimuse üle asjakohases ettepanekus esitatud tehisintellekti määratluse kohta. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Mis puutub töökohtadesse, siis digiülemineku ajastul peab inimväärne töö olema tagatud kõigile töötajatele. Ettevõtetes peavad töötajad ja nende esindajad olema varakult kaasatud töötajaid otseselt mõjutava tehisintellekti kasutuselevõttu ning sellesse, kuidas tehisintellekti kasutama hakatakse. Töötajaid tuleb digitaalse töömaailma uute töökohtade jaoks ettenägelikult ja õigel ajal välja koolitada. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Eesistujariik peab tehisintellekti digiülemineku kõige olulisemaks aspektiks. Muude eriti oluliste probleemide hulka kuuluvad kõrgtehnoloogia integreerimine ühiskonda ja üleminek gigabitiühiskonda. Selliste kujunemisjärgus tehnoloogiate abil nagu tehisintellekt ja andmepõhine majandus saab EL kriisist kiiresti taastuda ja saada maailma juhtivaks digiühiskonnaks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Eesistujariik palus komiteel vastata neljale konkreetsele küsimusele.






  — | Andmehaldust käsitleva õigusaktiga võetakse kasutusele andmete kasutamist soodustavad uued ärimudelid, näiteks andmejagamisteenuste pakkujad. Mida arvab komitee selliste teenuste majanduslikust mõjust? |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Andmehaldust käsitleva õigusaktiga võetakse kasutusele andmete kasutamist soodustavad uued ärimudelid, näiteks andmejagamisteenuste pakkujad. Mida arvab komitee selliste teenuste majanduslikust mõjust?

| — | Andmehaldust käsitlev õigusakt loob andmealtruismi organisatsioonid, mis hõlbustavad füüsiliste ja juriidiliste isikute kättesaadavaks tehtud andmete taaskasutamist. See võimaldab pakkuda ka uusi teenuseid, sealhulgas koguda üldist huvi silmas pidades füüsiliste isikute loodud andmeid. Mida komitee sellest arvab? |
| --- | --- |

—

Andmehaldust käsitlev õigusakt loob andmealtruismi organisatsioonid, mis hõlbustavad füüsiliste ja juriidiliste isikute kättesaadavaks tehtud andmete taaskasutamist. See võimaldab pakkuda ka uusi teenuseid, sealhulgas koguda üldist huvi silmas pidades füüsiliste isikute loodud andmeid. Mida komitee sellest arvab?

| — | Milline on komitee seisukoht tehisintellekti asjakohase määratluse ettepaneku kohta (sisaldub 2021. aasta aprillis vastu võetud tehisintellekti käsitlevas õigusaktis)? |
| --- | --- |

—

Milline on komitee seisukoht tehisintellekti asjakohase määratluse ettepaneku kohta (sisaldub 2021. aasta aprillis vastu võetud tehisintellekti käsitlevas õigusaktis)?

| — | Mida arvab komitee digiteenuste õigusaktist? |
| --- | --- |

—

Mida arvab komitee digiteenuste õigusaktist?

| 4.3. | Andmehaldust käsitleva õigusaktiga võetakse kasutusele andmete kasutamist soodustavad uued ärimudelid, näiteks andmejagamisteenuste pakkujad. Mida arvab komitee selliste teenuste majanduslikust mõjust (7)? |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Komitee peab andmehaldust käsitlevat õigusakti asjakohaseks ja vajalikuks, sest digiandmete töötlemine, säilitamine ja jagamine on muutumas üha olulisemaks mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses ja kodanikuühiskonna perspektiivis, kaasates üksikisikud, haldusasutused ja ettevõtjad keerulisse ja sidusasse õigusraamistikku. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee peab eriti huvitavaks võimalust tunnistada andmeid haldavate ja vahetavate ühistute mudeli kasulikkust ning seda kui väga kasulikku vahendit neutraalseks ja jagatud andmehalduseks. Sellega seoses innustab komitee komisjoni ja liikmesriike toetama VKEsid selliste algatuste elluviimisel, millega arendatakse välja vastastikuseid organisatsioone andmete haldamiseks ja vahetamiseks. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ühistud ja muud koostöövormid tunduvad eriti sobivad kodanike- (töötajate, tarbijate, ettevõtjate) ja ettevõtetevahelise vahendustegevuse haldamiseks ning andmete vahetamiseks või jagamiseks, sest eelkõige ühistud võimaldavad andmesubjektide ja ühistu andmevaldaja – kelle omanikud on antud juhul need samad andmesubjektid – andmehalduse huvide kokkulangemist, ning need võiksid seega tagada osalusel põhineva juhtimise kodanike, ettevõtete ja ettevõtjate vahel, kus neil võiks olla nii andmepakkuja kui ka andmete kasutaja roll. See mehhanism võiks toetada seda usalduse ja avatuse õhkkonda, mis näib olevat Euroopa digitaalsel ühtsel turul hea andmehalduse hädavajalik tingimus. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.4. | Andmehaldust käsitlev õigusakt loob andmealtruismi organisatsioonid, mis hõlbustavad füüsiliste ja juriidiliste isikute kättesaadavaks tehtud andmete taaskasutamist. See võimaldab pakkuda ka uusi teenuseid, sealhulgas koguda üldist huvi silmas pidades füüsiliste isikute loodud andmeid. Mida komitee sellest arvab (8)? |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Komiteel on heameel ettepaneku üle kehtestada määrus andmealtruismiga tegelevatele organisatsioonidele. Komitee kiidab heaks kavandatava määruse sätte, et sellistel organisatsioonidel peab olema üldist huvi pakkuvaid eesmärke taotlevate mittetulundusühingute õiguslik olemus ning ennekõike peavad nad olema sõltumatud ja autonoomsed, eriti teiste organisatsioonide suhtes, kes taotlevad andmehalduses ärilisi või kasumit teenivaid eesmärke. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Sellised omadused ja nende üksuste jaoks spetsiaalse avaliku registri loomine rahuldavad piisavalt vajadust tagada läbipaistvus ning kaitsta kodanike ja ettevõtjate õigusi ja huve, mis iseloomustavad altruistlikku andmevahetust. Selle tulemusena saavutataks kõigi sidusrühmade usalduse suurenemine. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Milline on komitee seisukoht tehisintellekti asjakohase määratluse ettepaneku kohta (sisaldub 2021. aasta aprillis vastu võetud tehisintellekti käsitlevas õigusaktis)? |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni hiljutises tehisintellekti käsitlevas ettepanekus esitatud selget sõnumit, mille kohaselt on põhiõigused ja Euroopa väärtused kesksel kohal Euroopa lähenemisviisis tehisintellekti küsimusele. Paljud viimase paari aasta jooksul komitee antud soovitused on jõudnud sellesse ettepanekusse. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komitee on praegu koostamas eraldi arvamust vastuseks sellele ettepanekule, milles komitee käsitleb eelkõige ettepanekus esitatud tehisintellekti määratlust, kuna see on tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepaneku oluline osa. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Esialgse märkusena rõhutab komitee, et tehisintellekt on endiselt sisuliselt vaieldav mõiste, kuna puudub selle üldtunnustatud määratlus. Keerukust lisab asjaolu, et juriidilised määratlused erinevad täielikult teaduslikest määratlustest, kuna need peavad vastama mitmetele nõuetele, sealhulgas kaasatusele, täpsusele, terviklikkusele, praktilisusele ja püsivusele, millest mõned on õiguslikult siduvad ja millest mõnda peetakse heaks õigusloome tavaks. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Ühelt poolt käsitleb tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepanek mitte ainult tehnoloogiat ennast, vaid ka seda, milleks ja kuidas seda kasutatakse. Teiselt poolt sisaldab see tehisintellekti konkreetset määratlust, sealhulgas loetelu tehisintellekti tehnoloogiatest, mis kuuluvad määruse kohaldamisalasse. Sellisena näib tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepanek tuginevat kahele mõttele. Küsimust, kas see veidi mitmetähenduslik lähenemisviis on sobilik tehisintellektiga seotud konkreetsete probleemide asjakohaseks lahendamiseks ja sellest tulenevate võimaluste edendamiseks, lahatakse üksikasjalikumalt komitee valmivas arvamuses tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepaneku kohta. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | Mida arvab komitee digiteenuste õigusaktist (9)? |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Komitee kiidab heaks ettepaneku võtta vastu määrus digiteenuste ühtse turu kohta ajal, mil on tekkinud uued ja innovaatilised infoühiskonna digiteenused, mis on muutnud ELi kodanike igapäevaelu ja kujundanud ümber seda, kuidas nad suhtlevad, ühendust peavad, tarbivad ja äriga tegelevad. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komitee toetab komisjoni jõupingutusi, et vältida ühtse turu killustumist riiklike õigusnormide ja eeskirjade järsu kasvu tõttu, ning nõuab selget avaldust digiteenuste õigusakti ammendava olemuse kohta. See on võimalus kehtestada digiturgude jaoks ülemaailmsed standardid, mis aitavad Euroopat sellesse uude ajastusse üleminekul, tagades tarbijate kõrgetasemelise turvalisuse internetis. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks arutelu ja avaliku kaasava konsultatsiooni korraldamiseks ning määruse ja strateegia rakendamiseks mõistliku ajakava. Sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on selles tähendusrikas roll, et tagada kõikidele osalejatele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Komitee toetab soovitussüsteemide ja reklaami suuremat läbipaistvust, millega tagatakse, et tarbijad näevad ainult reklaami, mida nad soovivad. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Komitee märgib, et päritoluriigi põhimõttega seoses esineb palju puudusi, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma alternatiivseid meetodeid, näiteks sihtriigi põhimõtet, eelkõige maksu-, töö- ja tarbijakaitseküsimustes, välja arvatud juhul, kui ELi tasandil on tugevam reguleerimine, et tagada aus konkurents ja võimalikult kõrge tarbijakaitse tase. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | Komitee nõuab asjakohase raamistiku väljatöötamist, et võimaldada ettevõtetel tagada oma tehisintellektisüsteemide õiglus, usaldusväärsus ja turvalisus, võttes arvesse tarbijate ja töötajate kaitse võimalikult kõrget taset. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | Veebimajutuse suhtes kohaldatav vastutusest vabastamise erand peaks kehtivuse kaotama üksnes siis, kui tegu on sisuga, mis on ilmselgelt ebaseaduslik või mis on kohtuotsusega tunnistatud ebaseaduslikuks. Komitee soovitab luua positiivse vastutuse korra, mida kohaldatakse teatavatel tingimustel internetipõhistele kauplemiskohtadele. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Komitee juhib tähelepanu ulatuslikule ülesandele saavutada kõigi asjakohaste vahendite ja algatuste nõuetekohane kooskõlastamine platvormimajanduse reguleerimise laiemas kontekstis. Vaja on põhjalikku ülevaadet selle kohta, kuidas saaks lõimida selliseid erinevaid perspektiive, mis digiteenuste õigusakti mõjutavad. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Komitee jälgib eriti tähelepanelikult maksustamise, (10) andmehalduse, tööhõiveseisundi, töötingimuste ja tarbijakaitsega seonduvat, kuna need aspektid on olulised tegurid digimajanduse mõnikord ebaausa konkurentsi seisukohast. |
| --- | --- |

4.6.9.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Uuring „Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises“ („Tehisintellekti kasutamise edendamine Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juures“).

1

(2)  Andmehaldust käsitlev õigusakt (ELT C 286, 16.7.2021, lk 38); digiteenuste õigusakt (ELT C 286, 16.7.2021, lk 70); tehisintellekti käsitlev õigusakt.

2

(3)  Digiteenuste õigusakt.

3

(4)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 1.

4

(5)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 1; ELT C 440, 6.12.2018, lk 51; ELT C 240, 16.7.2019, lk 51; ELT C 47, 11.2.2020, lk 64; ELT C 364, 28.10.2020, lk 87.

5

(6)  Tehisintellekti seadus.

6

(7)  Andmehaldust käsitlev õigusakt.

7

(8)  Andmehaldust käsitlev õigusakt.

8

(9)  Digiteenuste õigusakt.

9

(10)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 73.

10

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/11

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kaasava, turvalise ja usaldusväärse digiülemineku täiendamine kõigi kasuks“

(ettevalmistav arvamus)

(2021/C 374/03)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Violeta JELIĆ |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

Kaasraportöör:

Violeta JELIĆ

| Konsulteerimistaotlus | Eesistujariik Sloveenia, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 221/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Eesistujariik Sloveenia, 19.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

221/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab kiiresti vastu võtta ELi kaasava digivalitsuse poliitika, tuginedes seejuures e-valitsuse tegevuskavale 2016–2020, e-valitsemist käsitlevale Tallinna deklaratsioonile, Berliini ühisdeklaratsioonile digiühiskonna ja väärtuspõhise digivalitsuse kohta (1). Nõukogu järeldustes tunnistatakse, et haldusasutustel lasub lisavastutus selle eest, et tagada kodanike võrdne kohtlemine ja samad õigused juurdepääsuks e-valitsusele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee soovitab, et valitsused kehtestaksid kaasamise eesmärgil terviklikud strateegiad, toetusmeetmed ja õigusaktid, mis on asjakohased ja proportsionaalsed, et tagada avalike digiteenuste ja -toodete koostalitlusvõime, kvaliteet, inimkesksus, läbipaistvus, turvalisus, ohutus ja kättesaadavus, samuti optimaalne juurdepääs tervishoiule, haridusele ning majanduslikele ja kultuurilistele võimalustele. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad võimalikult kiiresti digitaliseerima ja kiirendama uute digitaristute, sealhulgas 5G, rakendamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnistab, et kaasatuse saavutamiseks peavad valitsused tegema suuri investeeringuid. Lisaks eeldatakse, et liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades on kaasatus kavandatud digiüleminekus väga olulisel kohal. Selleks kasutatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ osa, ELi õiglase ülemineku fondi – küll piiratud – vahendeid, samuti programmi „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+)). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tunnistab, et digiüleminek võib ettevõtjate jaoks kaasa tuua nii võimalusi kui ka ohte. Seepärast on vaja, et valitsused pakuksid igas suuruses ettevõtetele, eriti VKEdele, piisavat rahalist toetust, kasutades selleks muu hulgas ELi fonde. See aitab neil üleminekuga edukalt kohaneda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samuti soovitab komitee rakendada selliseid töötavasid nagu kaugtöö, võttes täiel määral arvesse töö- ja eraelu tasakaalu. Sujuva ülemineku tagamiseks on ülimalt olulised sotsiaaldialoog, VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete toetamine ning töötajate õiguste, sealhulgas kollektiivläbirääkimiste austamine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab liikmesriikidel teha digiahenduste väljatöötamisel ja valideerimisel tihedamat koostööd, mis viib parimate tavade jagamise võrgustiku loomiseni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab ka kogu ELi hõlmavat avaliku poliitika ja meetmete läbivaatamist, et kaasata asjaomased sidusrühmad sotsiaalsel õiglusel põhinevate tõhusate meetmete ettepanekute tegemisse. See peaks sisaldama poliitikameetmeid ja rahalisi vahendeid digiülemineku lihtsustamiseks. Komitee rõhutab ka vajadust suurendada lähiaastatel märkimisväärselt teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna erialade õpilaste arvu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab tugevdada digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti, mis on eelduseks usaldusväärsele digiüleminekule, mis võimaldab tarbijatel teha valikuid tõeliselt avatud ja konkurentsivõimelisel turul. Digiteenuste õigusaktis tuleks platvormide vastutus ja kohustused muuta selgemaks ja paremini jõustatavaks kui on praegu kavandatud. Digiturgude õigusaktis tuleks keelata nn varjatud mustri ja muu mitteneutraalse arhitektuuri kasutus, mis mõjutab varjatult tarbijakäitumist. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lõpetuseks tunnistab komitee, et digiüleminek ja ELi majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmine ning eelkõige ELi CO2-neutraalsuse eesmärgid käivad käsikäes. Digi- ja roheüleminek on äärmiselt olulised, kuid komitee rõhutab taas, et digitaalsete ja keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamise juhtpõhimõteteks peaksid alati olema võrdsus ja sotsiaaldialoog. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Euroopa ühiskonnad liiguvad internetti. COVID-19 pandeemia on kiirendanud ühiskonna digiülemineku vajadust, sest digikanalid on liikumispiirangute ajal sageli olnud ainsad kodanikele ja ettevõtjatele kättesaadavad kanalid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paljud ettevõtete omanikud tunnistavad omalt poolt asjaolu, et oma ettevõtete pikaajalise edu tagamiseks on vaja liikuda digimaailma suunas. Samuti peavad töötajad ja üldsus mõistma, mida tähendab digiüleminek, kuidas see mõjutab nende tööd ja igapäevaelu äriorganisatsiooni või avaliku sektori asutuse töötajana või lihtsalt kogukonna liikmetena. Nagu on sätestatud uues tarbijakaitse tegevuskavas, peaksid Euroopa tarbijad olema digiülemineku keskmes, ning neile tuleb pakkuda muutuste protsessis piisavat kaitset ja suurendada nende mõjuvõimu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Valitsuste jaoks üle kogu ELi on kiire digiüleminek vältimatu ja see on võimalik ainult juhul, kui avalik sektor investeerib digitaristusse. Kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi avaliku sektori asutused peavad arenema paindlikeks, vastupidavateks ja uuenduslikeks organisatsioonideks, kasutades ära digiülemineku ja kujunemisjärgus tehnoloogiate eeliseid ning täiustatud suutlikkust, et pakkuda kodanikele ja ettevõtjatele kaasavaid, sujuvaid, mugavaid, läbipaistvaid, turvalisi ja usaldusväärseid inimkeskseid digiteenuseid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Avalikud haldusasutused, ettevõtjad, töötajad ja üldsus peavad kohanema tehnoloogiakeskse maailmaga (selleks tuleb neile pakkuda tuge ja vajaduse korral alternatiivina analooglahendusi), kus me elame, ning oluline on mõista, mis vahe on digiteerimisel, digitaliseerimisel ja digiüleminekul. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Digiteerimine viitab füüsiliste objektide või analoogmaterjali digitaalsele versioonile ning sellel on tähtis roll ettevõtete ja valitsuste jaoks ning töötundide arvestamisel. Digiteerimisprotsess käivitab sündmuste ahela, mis võib olulisel määral optimeerida mis tahes ettevõtte ja valitsuse töökorraldust, ning selle tulemuseks on äri- ja haldusprotsesside automatiseerimine. See on keeruline nii töötajate kui ka ametnike jaoks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kuigi enamik ettevõtteid ja valitsusi kasutab oma igapäevastes protsessides põhilisi digiteerimismeetodeid, saab digiteerimise tõhusaks ärakasutamiseks teha palju enamat. Siin on suurimaks probleemiks töötajate, ametnike ja üldsuse usalduse võitmine, kui tahetakse, et nad kohaneksid edukalt uute digitaliseeritud töövoogude ja -protsessidega. Töökohal nõuab selline üleminek sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste austamist. Üleminek võib mõjutada töötajate elu märkimisväärselt, mistõttu on vaja anda teavet ja korraldada konsultatsioone protsessi varajases etapis. Samuti tuleb üldsust teavitada ülemineku võimalikest soovimatutest tagajärgedest. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kuigi digiteerimine näib suurendavat ettevõtete ja valitsuste tõhusust (potentsiaalset kasu on alati ülehinnatud), tuleb selle eest alati ka lõivu maksta, näiteks töötajate või ametnike koondamise korral või kui üldsus, eriti eakad ja puuetega inimesed, ei kohane digitaliseerimisega piisavalt kiiresti või ei suuda sellega üldse kohaneda. Seetõttu on oluline muuta digitaliseerimine kõigile kättesaadavaks, olenemata vanusest, soost, sotsiaal-majanduslikust staatusest või puudest. Samuti võivad VKEd sattuda ebasoodsasse konkurentsiolukorda, kui nad ei suuda sammu pidada digiteerimise tempoga oma valdkonnas, eriti kui sellised protsessid nõuavad suuri esialgseid kulusid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Digitaliseerimine on teine termin, millest ettevõtjad, töötajad ja üldsus peavad aru saama. See hõlmab väga erinevaid aspekte. Digitaliseerimine aitab digitehnoloogia rakendamise kaudu muuta ettevõtjate tegevust. See mõjutab ärimudeleid, kõnealuste ettevõtete sise- ja välissuhtlust ning kogu väärtusahelat. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Digitaliseerimine avab ettevõtjatele uusi võimalusi, luues digitaalseid tuluvooge, mis ei ole olnud varem kättesaadavad. Alates sotsiaalmeedia integreerimisest kuni suutlikkuseni pakkuda klientidele tellimuspõhiseid andmeteenuseid, võivad kohandatud ärirakendused olla ettevõtete jaoks tulevikus innovatsiooni, kasvu ja laienemise baasiks. Uued digitehnoloogiad, eriti need, mida tähistatakse lühendiga SMACIT (sotsiaal-, mobiil-, analüüsi-, pilve- ja asjade interneti tehnoloogiad), on VKEde jaoks suurepärane võimalus, samas suurte ja vanade organisatsioonide jaoks pakuvad need ühtaegu võimalusi kui ka eksistentsiaalseid ohte. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Aastaid kestnud uuringud digiülemineku tulemuste kohta on näidanud, et nende pingutuste edukuse määr on püsivalt madal: vähem kui 30 % kavandatud tulemustest. McKinsey uuringu hiljutised tulemused 263 vastajast koosneva valimi puhul näitasid, et ainult 16 % vastanutest väitis, et digiüleminek on nende organisatsioonides tulemuslikkust oluliselt parandanud. Nende probleemidega seisavad silmitsi ka sellised arukad majandusharud nagu kõrgtehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon, mille edukate tulemuste osakaal ei ületa 26 %. Teisest küljest on vähem kui 100 töötajaga organisatsioonide puhul 2,7 korda tõenäolisem, et vastajad peavad digiüleminekut edukamaks kui suurtes rohkem kui 50 000 töötajaga organisatsioonides. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Kui jätta kõrvale ettevõtte suurus, on siiski oht, et jätkuvalt traditsioonilisemaid protsesse rakendavad ettevõtted kaotavad konkurentsivõimet, aga samas ei saa aga a priori eeldada, et kõik ettevõtted saavad digiüleminekuga edukalt hakkama. Sama kehtib ka töötajate puhul, eriti nende puhul, kes töötavad traditsioonilistes tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Digiüleminek võib aidata suurendada äritegevuse tõhusust ja avada ettevõtetele uusi võimalusi tulu teenimiseks, lisaks aitab see vähendada CO2 jalajälge. Samuti võib see toetada suuremat liikuvust tööturul, suurendada tootlikkust ja paindlikkust töökohal ning võimaldada töö- ja eraelu ühildamist, kui töötajad teevad kaugtööd kodust, nagu see oli COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tegelikkus võib aga olla hoopis teistsugune ja tuleb esitada küsimus, kas digiüleminek ja eelkõige kaugtöö on tegelikult toonud kaasa parema tasakaalu töö- ja eraelu vahel. Kuigi paljud töötajad eelistavad kaugtööd, on seda sageli rakendatud juhuslikult, mis mõjutab töötingimusi, eelkõige töötavate emade ja puudulike digioskustega töötajate puhul. Seega on õigustatud küsimus, kas digitaliseerimine ei ole mitte hägustanud era- ja tööelu piire. Kuigi digitaliseerimine võib parandada töötajate ja ettevõtete tulemuslikkust, siis mõju pereelule ja ehk ka tervisele võib olla hoopis teistsugune. Tehisintellekti vahendid, mida pandeemia ajal kiirustades rakendati, on pigem suurendanud töötajate stressi ning tervishoiu ja tööohutusega seotud riske. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Samuti on kasvav tendents, et üksikisikud ei lülitu välja digitaalsetest tööprotsessidest. Kuna kaugtöö muutub ettevõtetes ja avalikus teenistuses normiks, on äärmiselt oluline, et see toimuks sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kontekstis. Õigust tööst välja lülituda tuleb kinnitada ka kogu ELis kehtiva õigusliku vahendi läbi. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Digitaliseerimise viimane aspekt ei mõjuta mitte ainult ettevõtete omanikke, vaid ka ühiskonda üldiselt. Viimase kolme aastakümne ja kõige märgatavamalt viimase kümne aasta jooksul on toimunud oluline nihe digitehnoloogia kasutuselevõtu suunas kõigis sotsiaalsetes keskkondades ja inimtegevuse valdkondades. Sisuliselt on see loonud nn digitaalsed kliendid, kuna üha rohkem inimesi sõltub peaaegu kõigis oma igapäevaelu aspektides digitaliseerimisest. Tasapisi on digitaliseerimisest saamas viis, kuidas igat liiki ja suuruses organisatsioonid klientidega suhtlevad, kuid oleks vale eeldada, et kõik inimesed, olenemata nende vanusest, suudavad uute digitaalarengutega sammu pidada. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | See toob meid digitaliseerimise ja digiülemineku eristamise juurde. Viimane tähendab äri- ja sotsiaaltegevuse ümberkujundamist digitaalmaailma elementideks, nagu me kõik oleme pandeemia ajal kogenud kõikvõimalikel viisidel, näiteks kaugtöö sagenemisel. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Meie ühiskonna ja majanduse jätkuv digitaliseerimine kasvab ja süveneb veelgi ning kuigi see tõotab täiendavaid sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid, tekitab muret selle lõhestav mõju ühiskonnale ja küsimus, kas ei ole mitte üha enam inimesi, kes ei suuda digiüleminekuga sammu pidada. Paberil tundub, et murrangulised tehnoloogiad pigem edendavad sotsiaalset kaasatust kui suurendavad lõhet digioskustega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste vahel, kuid jällegi võib reaalsus olla mõnevõrra teistsugune. Paljud inimesed lihtsalt ei suuda kohaneda digiülemineku kiire tempoga. See kehtib eelkõige eakate, puuetega inimeste ning maapiirkondades ja äärealadel elavate inimeste suhtes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuigi digiüleminek kõigile on vajalik, et suurendada tõhusust ja tootlikkust ning kiirendada sotsiaal-majanduslikku arengut pandeemiajärgses maailmas, tuleb digiüleminekut teostada õigel viisil. See tähendab, et digiülemineku poliitika peab nii avalikus kui ka erasektoris olema kaasav, vältides iga hinna eest mõnede ühiskonnarühmade, näiteks eakate, sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevate inimeste, puuetega inimeste ja maapiirkondade elanike tõrjumist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kaasatuse saavutamiseks peavad valitsused kehtestama terviklikud strateegiad ja toetusmeetmed, et tagada digitaalsete avalike teenuste ja toodete koostalitlusvõime, kvaliteet, inimkesksus, läbipaistvus, turvalisus, ohutus ja kättesaadavus, samuti optimaalne juurdepääs tervishoiule, haridusele ning majanduslikele ja kultuurilistele võimalustele. Sellega seoses saavad avalikud haldusasutused kasutada digivahendeid, et kaasata kodanikke avalike digiteenuste loomisse, tagades, et sellised teenused vastavad neid kasutavate kodanike vajadustele ja eelistustele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eelkõige nõuab kaasatuse saavutamine valitsustelt suuri investeeringuid ning eeldatakse, et liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavades on kaasatus kavandatud digiüleminekus väga olulisel kohal. Selleks kasutatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ osa, ELi õiglase ülemineku fondi – küll piiratud – vahendeid, samuti programmi „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde (eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+)). Siiski on õiglase ülemineku fondi puhul väljendatud kahtlusi, kas fond on piisav nii digitaliseerimise kui ka kliimamuutustega seotud üleminekuprobleemide lahendamiseks (2). Samuti peavad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused digitaliseerima ja kiirendama uute digitaristute, sealhulgas 5G, kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Digiülemineku laine on enneolematu selle kiiruse, ulatuse ja mõõtmete poolest. Ei ole realistlik eeldada, et kõik ettevõtted, VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted suudavad kiiresti ja edukalt selle enneolematu muutuste lainega kohaneda. Muutused võivad kaasa tuua sama palju ohvreid kui edulugusid, kui ettevõtjatele ei anta aega kohanemiseks ja kui neid ei toetata asjakohaste meetmetega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sellised meetmed peaksid sisaldama digiülemineku toetamiseks ettevõtjatele vajaliku taristu tagamist ja sellega kaasnevat õigusraamistikku, mis on proportsionaalne ja eesmärgipärane. Samuti on oluline, et liikmesriigid teeksid tihedat koostööd digilahenduste väljatöötamisel ja valideerimisel, mis viib parimate tavade jagamise võrgustiku loomiseni. Muud meetmed võiksid sisaldada maksuvähendusi, et täiendavalt toetada investeeringuid, mida ettevõtjad peavad tegema oma tegevuse ja tööprotsesside digitaliseerimiseks. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Usaldusväärse digiülemineku eeltingimuseks on turud, mida tarbijad saavad usaldada ja kus nad saavad manipulatsioonidest vabana teha valikuid tõeliselt avatud ja konkurentsivõimelises keskkonnas. Sageli see nii ei ole, piisab, et vaadata kui kontsentreeritud on teatud turud (sotsiaalmeedia, suhtlusrakendused, otsingumootorid, operatsioonisüsteemid jne) ja kui sageli rikutakse tarbijate õigusi. Komitee rõhutas oma arvamuses uue tarbijakaitse tegevuskava kohta (INT/922 (3)), et tarbijakaitse eeskirjad on vaja kohandada digimaailmaga. Uued probleemid, mis tulenevad kujunemisjärgus digitehnoloogiatest, nagu tehisintellekt (TI), asjade internet (IoT) ja robootika nõuavad paremat kaitset kui praegune seda on. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Veel üks eeltingimus digiülemineku soovitud tulemuste saavutamiseks on igas suuruses ettevõtete, sealhulgas sotsiaalsete ettevõtete, ettevalmistamine digiüleminekuks. See hõlmab toetust asjakohastest rahalistest vahenditest ja koolitusprogrammidest väikeettevõtete omanikele ja töötajatele, et need saaksid tutvuda uusimate tehnoloogiate ja nendest tulenevate võimalustega. Teiseks tuleb kõigil töökoha tasanditel tutvustada kõiki selle kaugeleulatuva muutuse elluviimise aspekte. Kolmandaks on vaja suurendada teadlikkust vajadusest võtta kasutusele uued töö-, käitumis- ja suhtlusviisid kooskõlas ennenägematute muutustega organisatsioonikultuuris. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Digiüleminek on märkimisväärselt suurendanud nõudlust digioskuste järele peaaegu kõigis majandusharudes alates tootmisest kuni finantsteenusteni ja sellest kaugemalegi, ning see nõudlus suureneb lähitulevikus ilmselt veelgi. Seepärast on hädavajalik, et valitsused ja ettevõtjad jätkaksid investeerimist kõigi jaoks mõeldud haridusse ja koolitusse, sealhulgas kutseharidusse, et tagada sujuv digiüleminek õigete talentide abiga ning võimaldada üksikisikutel ja ettevõtjatel sellest üleminekust kasu saada. See peaks hõlmama ka digiplatvormidel osalemise alast haridust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kuna digiüleminek hoogustub, peab sellega lähiaastatel kaasnema teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna erialade õpilaste arvu märkimisväärne suurenemine. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna oskuste arendamine on vajalik ülemineku toetamiseks, soolise lõhe ületamiseks ja uue uuendajate põlvkonna loomiseks. Teaduste, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna haridus aitab elavdada majandust ja luua töökohti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Digiüleminek on kaasa toonud töö intensiivistumise ja töökohtadega seotud ebakindluse, mis tekitab tõsiseid probleeme töötajate kaitsele, esindatusele ja õiglasele kohtlemisele. 2019. aastal vastu võetud ILO sajanda aastapäeva deklaratsioonis töö tuleviku kohta pakuti välja inimkeskne lähenemisviis uutele tehnoloogiatele töömaailmas. Probleem seisneb aga selles, kuidas panna see ümber tõhusateks poliitikameetmeteks, õigusaktideks ja vahenditeks, mis kaitsevad töötajaid ja võimaldavad piisavat esindatust. Seepärast peetakse vajalikuks kogu ELi hõlmavat poliitikavahendite (ja tõenäoliselt ka proportsionaalsete ja eesmärgipäraste õigusaktide) ja meetmete läbivaatamist, mis ei teeniks mitte ainult poliitika sidususe huve, vaid aitaks ka kaasata asjaomased sidusrühmad sellise poliitika kujundamisse, mille põhieesmärk on sotsiaalse õigluse saavutamine. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Üheski digitaliseerimise üle peetavas arutelus ei saa eirata selle seost ELi majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmise ja ELi CO2-neutraalsuse eesmärkidega, samuti tuleb taaste- ja vastupidavuskavades pöörata tähelepanu algatustele, mis neid eesmärke toetavad. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Digitaalsus ja keskkonnahoid ei peaks mitte ainult käima käsikäes, vaid need on äärmiselt olulised innovatsiooni edendamise komponendid kogu ELis. Näitena võib tuua plokiaheltehnoloogiad, mis on mõeldud tarneahela optimeerimiseks ja tõhususe suurendamiseks ning aitaks vähendada ressursside tarbimist, jälgides samal ajal komponente, tooteid ja materjale, aidates seeläbi kaasa ringmajandusele. Lisaks võib digitehnoloogia aidata neutraliseerida või kompenseerida heitkoguseid, mis on tehniliselt keerulised või kulukad. Digi- ja roheüleminek on äärmiselt olulised, kuid nagu on rõhutatud käesolevas arvamuses, peaks selle rakendamise juhtpõhimõte olema alati õiglus ühiskonnas. Teisisõnu, digiülemineku eelised, näiteks selliste uusimate tehnoloogiate rakendamine, mida kasutatakse arukate, sujuvate ja märkamatute teenuste pakkumiseks energia, julgeoleku, liikuvuse, heaolu ja kogukonna valdkonnas, mis aitavad saavutada CO2-neutraalsust, peaksid olema kõigile kättesaadavad. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Me mõistame, et seda ei ole lihtne saavutada, kuid just seetõttu peaksid ELi majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisega seotud digitaliseerimiskavad hõlmama paljusid sidusrühmi kaasavaid konsultatsiooniprotsesse ja analüüse, mis põhinevad sotsiaaldialoogil ja kollektiivläbirääkimistel, kus keskendutakse keskpikkadele ja pikaajalistele eesmärkidele, mis muudavad tõesti eurooplaste elu. |
| --- | --- |

3.14.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  See on kooskõlas nõukogu järeldustega Euroopa digituleviku kujundamise kohta (9. juuni 2020), milles nõukogu „kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut ELi tugevdatud digivalitsuse poliitika kohta, pidades silmas kõigi kodanike ja erasektori osalejate e-kaasatust, et tagada kõigi ELi liikmesriikide haldusasutuste digiülemineku koordineerimine ja toetamine, sealhulgas koostalitlusvõime ning ühised standardid turvaliste ja piirideta avaliku sektori andmevoogude ja -teenuste jaoks“.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/proposed-transition-fund-really-just.

2

(3)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 45.

3

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/16

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Täiskasvanuharidus“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Sloveenia taotlusel)

(2021/C 374/04)

| Raportöör: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Raportöör:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Nõukogu eesistujariigi Sloveenia taotlus | kiri, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 23.3.2021 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 21.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 8.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 233/3/5 |

Nõukogu eesistujariigi Sloveenia taotlus

kiri, 19.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

23.3.2021

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimused ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

21.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

8.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

233/3/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindab kõrgelt suuremat keskendumist täiskasvanuharidusele, koolitusele ja oskuste arendamisele, mida on korratud hiljutistes Euroopa Komisjoni algatustes, peamiselt Euroopa oskuste tegevuskavas. Komitee soovib koheste sihipäraste poliitikameetmete kavandamist ja rakendamist koos stiimulitega liikmesriikide toetamiseks, nagu on juba märgitud komitee arvamuses „Toetavad haridussüsteemid, et vältida oskuste mittevastavust nõudlusele – millist üleminekut on vaja“ (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et uute tehnoloogiate kiire leiutamise ja levitamisega peab kaasnema tõhus oskuste täiendamine ja ümberõpe. Komitee rõhutab, et COVID-19 kriisi mõju Euroopa ühiskonnale ja majandusele tõstis veelgi esile tõhusa haridus- ja koolituspoliitika ning kvaliteetsete töökohtade tähtsust kestliku ja õiglase sotsiaalse ja majandusliku taastumise ja vastupanuvõime toetamisel, mis on väga oluline, et aidata Euroopal pandeemia tagajärgedega toime tulla. Investeeringutel täiskasvanuharidusse ja oskuste arendamisse võib olla otsustav osa majanduse taastamisel ja sotsiaalses Euroopas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada täiskasvanuhariduse poliitikat, pidades silmas terviklikku vaadet ning parandades selle kättesaadavust, kvaliteeti ja kaasavust, austades samal ajal riikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet. Komitee kutsub üles parandama täiskasvanuhariduse poliitikat selle laias tähenduses, võttes arvesse tõhusaid strateegiaid uute vajaminevate oskuste saavutamiseks vastavalt kohalikele vajadustele. Komitee rõhutab, kui oluline on parandada täiskasvanuhariduse pedagoogikat ja andragoogikat koos kvaliteetse koolihariduse, pideva kutsealase arengu ning tõhustatud ja õiglaste töötingimuste ja täiskasvanuhariduse pedagooge toetava töökeskkonnaga. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab, et täiskasvanuharidus on oluline täiskasvanute poolt kodakondsuse jaoks vajalike oskuste parandamisel ja omandamisel ning ühiskonnas aktiivsel osalemisel. Elukestvast õppest peaks saama kõigi eluviis, et ületada ühiskonnas esinevaid erinevusi ja ebavõrdsust, ning see peaks saama tegelikkuseks ka töökohal. Sellega seoses on „oskuste“ kasutamine eriti oluline selle laiemas tähenduses ja mõistes, mis puudutab töökohta ning sotsiaalset ja isiklikku elu kui terviklikku arusaama oskuste arendamise protsessist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab täiskasvanuhariduse tähtsust ja peab kahetsusväärseks, et ELi institutsioonid ja mitu liikmesriiki ei pea seda poliitiliseks prioriteediks, samas kui täiskasvanuharidus on oluline tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ning selleks, et võimaldada täiskasvanutel aktiivselt osaleda tööturul ja olla demokraatlikud kodanikud. Komitee soovitab liikmesriikidel tugevdada täiskasvanuhariduse meetmeid, juhtimist ja rahastamist kooskõlas UNESCO nelja haridussamba põhimõtetega: (2) õppida tundma, tegema, olema ja elama koos. Kestliku arengu 4. eesmärgi rakendamiseks on vaja tõhusat toetust kodanikuühiskonnale, et luua partnerlus täiskasvanuhariduse pakkumise valdkonnas informaalses ja mitteformaalses keskkonnas ning tagada tõhus inimeste kaasamine. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seada saavutatavad pikaajalised eesmärgid ning luua iga liikmesriigi jaoks pidev seiresüsteem täiskasvanuhariduses osalemise ning kvaliteetse ja kättesaadava elukestva õppe, sealhulgas töötajate koolituse jaoks, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Selle süsteemi eesmärk peaks olema tagada, et kõigil oleksid olemas teadmised, oskused, pädevused ja suhtumine, mida Euroopa vajab õiglase, sidusa, kestliku, digitaalse ja jõuka ühiskonna loomiseks. Samuti on oluline parandada teadusuuringuid ja oskuste prognoosimist valdkondlikul ja riiklikul tasandil seoses oskustega seotud vajaduste ja oskuste prognoosidega, et ajakohastada täiskasvanuharidust üleminekuga silmitsi seisvate täiskasvanute jaoks ja parandada andmeid liikmesriikide investeeringute kohta täiskasvanuharidusse ning tagada sagedane järelevalve ja andmete kogumine töötajatele pakutud õppe ja kursuste kohta. Sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond peaksid olema aktiivselt kaasatud riikliku oskuste prognoosimise parandamisse, sealhulgas oskuste vajaduste analüüsi, ennustamisse ja prognoosimisse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Liikmesriigid peavad kiirendama nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovituse „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (3) rakendamist, et tagada kõigi väheste oskustega ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute põhioskuste arendamine ning nende juhendamine ja motiveerimine osalema koolitustel, et nad saaksid parandada oma elu ja töölesobivust. Tagamaks, et 80 %-l täiskasvanutest on elementaarsed digioskused, kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles toetama täiskasvanuid minimaalsete digitaalsete põhioskuste tasuta omandamisel, et toetada nende oskuste omandamist tööks ja igapäevaelus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kõik täiskasvanud olenemata nende kvalifikatsioonist ja sotsiaal-majanduslikust taustast vajavad tuge kvaliteetsele ja kaasavale elukestvale õppele juurdepääsu saamiseks ning oma oskuste ja pädevuste valideerimiseks. Avaliku sektori tööhõiveasutused peaksid suurendama ja hõlbustama juurdepääsu õiglasele ja tasuta juhendamisele ja nõustamisele ning tagama, et kõiki täiskasvanuid teavitataks elukestva õppe võimalustest ja töötajaid sellest, kuidas töökohad muutuvad ning milliseid oskuseid on uute töökohtade ja ülesannete jaoks vaja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles käivitama sotsiaalpartneritega teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid rohe- ja digipöördest mõjutatud täiskasvanutele ja töötajatele, et aidata töötajatel omandada vajalikke oskusi. Euroopa Komisjon peaks korraldama igal aastal kutseoskuste nädala eeskujul üritusi, et teavitada ja motiveerida täiskasvanuid täiskasvanuhariduse ja täiendõppe osas ning olla riiklikule poliitikale abiks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab subsidiaarsuse tähtsust seoses täiskasvanuharidusega ja seda, et väga vajalik on arvestada riiklike ja valdkondlike sotsiaalpartnerite rolli oskuste vajaduste kindlakstegemisel ja riiklike süsteemide haldamisel täiskasvanuhariduse ja töötajate koolituse rahastamiseks ja neile juurdepääsu tagamiseks. Komitee märgib, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine peaks tagama, et kõigil ettevõtetel on õigus ja suutlikkus koostada innovatsioonivajaduste jaoks oskuste strateegiad ning toetada töötajate õiglast üleminekut ning noorte ja täiskasvanute kvaliteetset õpipoisiõpet rohe- ja digipöörde kontekstis. Nõukogu 2020. aasta tööhõivepoliitika suunistes (4) eristatakse selgelt koolitusõiguse tagamist ja isikliku õppekonto pakkumist kui üht võimalikku vahendit, mis võimaldab riikidel otsustada, kuidas sellised õigused tagada. Isiklikud õppekontod on vahendid, mis võiksid tagada koolitusõiguse. Kõigil täiskasvanutel ja töötajatel peaks olema õigus – vastavalt kollektiivlepingutele ja riiklikele õigusnormidele – pääseda juurde kvaliteetsele töötajate koolitusele, tasulisele õppepuhkusele, kvalifikatsioonile, informaalse ja mitteformaalse õppe valideerimisele ning kvaliteetsele ja paindlikule juhendamisele ja nõustamisele. Liikmesriigid peavad looma finantsmehhanismid ja -vahendid, et hõlbustada täiskasvanute, eriti töötajate juurdepääsu õppele ja koolitusele, kaasates selleks sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee meenutab liikmesriikidele, et oluline on tagada kõigile täiskasvanutele, eriti sotsiaal-majandusliku tausta tõttu ebasoodsas olukorras olijatele, võrdne juurdepääs elukestvale õppele, mis teeniks nende isiklikke või karjäärivõimalustest lähtuvaid huve. Suunatud tuge tuleb pakkuda NEET-noortele (mittetöötavad ja mitteõppivad noored), migrantidele ja pagulastele, ebasoodsas olukorras olevatele ja haavatavatele rühmadele, täisväärtusliku eluperioodi pikendamiseks ka eakatele inimestele. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama, et uues ELi puuetega inimeste õiguste strateegias keskendutaks haridusele igas vanuses õppijatele ning keskendutaks sellele, et muuta täiskasvanuharidus juurdepääsetavaks ja tasuta kättesaadavaks kõigile puuetega ja õpiraskustega õppijatele füüsiliselt juurdepääsetavas keskkonnas, ning tagama, et õpetajatele pakutakse koolitust selle kohta, kuidas kohandada oma õppetunde ja kuidas muuta ka veebipõhine õppimine juurdepääsetavaks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab, et demokraatlik valitsemistava on haridus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas tõhusa sotsiaalse dialoogi ja tähendusliku kodanikuühiskonnaga konsulteerimise jaoks olulise tähtsusega, et toetada kõigi täiskasvanute, eelkõige töötajate ja töötute oskuste arendamist, täites samal ajal ELi eesmärke osaleda täiskasvanuhariduses, nagu on määratletud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, nõukogu soovituses kutsehariduse kohta ja Osnabrücki deklaratsioonis, ja anda oma panus peatsele nõukogu resolutsioonile täiskasvanuhariduse tegevuskava kohta. Komitee juhib tähelepanu sellele, et sotsiaaldialoog ning ametiühingute ja tööandjate vaheline suhtlus on olulised selleks, et suurendada kõigi juurdepääsu täiskasvanuharidusele, edendada paindlikkust ja juhendamist, viia koolitus vastavusse tööturu vajadustega, tagada koolituse kvaliteet ja rahastada koolitust. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab, et kõigil täiskasvanutel, eriti töötajatel, peab olema parem juurdepääs ajakohastatud teabele tunnustamise ja valideerimise menetluste kohta. Seda on võimalik saavutada, rakendades tõhusalt nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5) ja tagades, et valideerimissüsteemid on avaliku sektori poolt igas liikmesriigis piisavalt rahastatud. Koolituse tunnustamise tagamisega saavad tööandjad ja ametiühingud toetada töötajate kvalifikatsioonitasemete tõstmist ning aidata kaasa nende karjääri arengule ja õiglasele üleminekule tööturul. Oluline on sotsiaalpartnerite kaasamine täiskasvanuhariduse, töötajate koolituse ja tasustatud hariduspuhkuse süsteemide juhtimisse, sealhulgas sotsiaalpartnerite ühismeetmete edendamine. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee rõhutab, et täienduskoolitus ja ümberõpe on majandussektorite rohe- ja digipöörde toetamisel väga tähtsad ning et neid tuleb näha sotsiaalse ja majandusliku kohustusena tagada kaasav koolitus kvaliteetsete töökohtade jaoks ja õiglane üleminek kõigile. Tööjõu oskuste täiendamise ja ümberõppe toetamiseks on vaja tulevikku suunatud tööstusstrateegiaid, sealhulgas tõhusat oskuste parandamise meetmeid. Need võivad aidata tagada võrdse ja sotsiaalselt õiglase ülemineku kliimaneutraalsele majandusele, tasakaalustades tööturgu, mis aitab kaasa kaasavale digiüleminekule ja kvaliteetsetele töökohtadele. Ettevõtted vajavad tõhusat tuge, et tugevdada ja finantseerida oma tööjõu täienduskoolituse ja ümberõppe strateegiaid innovatsiooni innustamiseks. Samal ajal tuleks arvestada üldisi majanduslikke ja sotsiaalseid huve. Kollektiivlepingutega tuleb töötajate isiklike ja ametialaste vajaduste jaoks kindlaks määrata juurdepääs erinevat tüüpi tasustatud õppepuhkusele. Komitee meenutab ELi liikmesriikidele, et töötajate juurdepääs tasustatud õppepuhkusele tuleb viia võimalikult kiiresti kooskõlla ILO konventsiooniga nr 140 tasustatud õppepuhkuse kohta riiklike meetmete ja kollektiivlepingute kaudu, ning tagama sotsiaalpartnerite toetusel selle tõhusa kasutamise. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee pooldab täiskasvanuhariduse kestlikku riiklikku rahastamist, mida täiendatakse ELi vahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu, tõhusa kasutamisega, et toetada majanduskasvu ja vastupidavat ühiskonda majanduse digi- ja rohepöörde kontekstis, tagades kvaliteetse ja kaasava täiskasvanuhariduse kõigile, sealhulgas töötutele ja teistele tööturuvälistele inimestele, pöörates erilist tähelepanu sellele, et koolitus oleks kõigile töötajatele kättesaadav ja ligipääsetav. See nõuab selge kohustuse võtmist Euroopa ja riiklikul tasandil, et eraldada piisav osa olemasolevatest vahenditest süstemaatiliste ja kooskõlastatud täiskasvanuhariduse süsteemide arenduse toetamisele olulise osana riiklikest kavadest. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee rõhutab, kui oluline on tagada täiskasvanuhariduse ja koolituse kvaliteet, asjakohasus, tulemuslikkus ja kaasavus. Komitee soovitab julgustada liikmesriike tagama, et kõigis haridus- ja töötajate koolitusprogrammides ja -kavades määratletakse selgelt õpitulemused ja võtmepädevused, ning Euroopa Komisjon peaks jätkama tööd elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva nõukogu 22. mai 2018. aasta soovituse (6) rakendamiseks ja sotsiaalpartnerite ühismeetmete toetamiseks. Oluline on parandada täiskasvanuhariduse kvaliteedi tagamise süsteeme ja arendada edasi Euroopa Komisjoni EQAVETi võrgustikku, et kohaldada seda täiskasvanuhariduse, jätkuva kutseõppe, õpipoisiõppe ja töötajate koolituse suhtes. Seejuures tuleks arvesse võtta majanduse, tööandjate ja töötajate vajaduste ülekandmist täiskasvanuhariduse programmidesse ja õppekavadesse. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee kutsub liikmesriike tungivalt üles täiel määral kaasama ettevõtteid ja ametiühinguid oskuste arendamise strateegiate arendamisse majandussektorite digi- ja rohepöörde jaoks. Komitee soovitab ühendada keskkonnapoliitika hariduspoliitikaga ning kehtestada riiklikud roheliste kutseoskuste ja -pädevuste strateegiad, et iga täiskasvanu oleks teadlik kliimamuutustest, keskkonnaalasest vastutusest ja kestlikust arengust osana elukestvast õppest, selleks määratakse riiklikud koordinaatorid. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama täiskasvanuhariduse poliitikat, et muuta eluks vajalikke oskuseid õpetav kvaliteetne ja kaasav täiskasvanuharidus kõigi täiskasvanute õiguseks ning täita ja suurendada eesmärki, mille järgi igal aastal täiskasvanuhariduses osalemise määr on 60 %. Selleks tuleb tegeleda oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga ning parandada täiskasvanuhariduse, sealhulgas töötajate koolituse, juhtimist ja rahastamist. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles taastama avatud koordinatsiooni meetodid liikmesriikide täiskasvanuharidusega tegelevate ministeeriumide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel osana töörühmast ning tagama, et eelmiste täiskasvanuhariduse töörühmade tulemusrikka tööga jätkatakse. Samuti kutsub komitee üles looma EPALEst (7) eraldiseisva platvormi riiklikele täiskasvanuhariduse koordinaatoritele, sotsiaalpartneritele ja sidusrühmadele ja et need mitmesugused osalejad kohtuksid regulaarselt võrgustikuna. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | COVID-19 kriis, demograafilised muutused, digiüleminek tööturul ja majanduse CO2 heite vähendamine käivitavad tohutud muutused töökohtades ja -ülesannetes. Juba enne pandeemiat ennustati, et viiest töökohast kahel muutuvad mõned ülesanded ja digiülemineku tõttu muutub 14 % töökohtadest (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus). 2030. aastaks võiks kõigi majandussektorite rohepööre luua kogu maailmas kuni 20 miljonit töökohta (OECD). Ligikaudu 128 miljonit täiskasvanut (8) – 46,1 % Euroopa täiskasvanud elanikkonnast – vajab täiendus- ja ümberõpet. Digiülemineku, robotiseerimise, selliste uute majandusmudelite nagu tööstus 4.0 ning ring- ja jagamismajanduse mõju uute oskuste vajadusele nõuab kooskõlastatud tegevust, et ergutada edasist täiskasvanuharidust Euroopas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Liikmesriikide juhid kohtusid 7. mail 2021 Porto sotsiaaltippkohtumisel Euroopa sotsiaalõiguste samba tugevdamiseks. Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas kavandatud meetmete eesmärk on luua rohkem ja paremaid töökohti, edendada oskuseid ja võrdõiguslikkust ning parandada sotsiaalkaitset ja kaasamist. Juhid seadsid eesmärgid 2030. aastaks, näiteks peaks vähemalt 60 % täiskasvanutest igal aastal osalema täiskasvanuhariduses ja 80 % täiskasvanutest peaksid omama vähemalt põhilisi digioskuseid. Need eesmärgid on seotud Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõttega, milles on sätestatud, et „[i]gaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule“, ning neljandas põhimõttes nimetatud õigustega, sealhulgas koolituse ja ümberõppe toetamisega, eelkõige noorte juurdepääsuga täiskasvanuharidusele, õpipoisiõppele ja praktikale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Komisjoni hiljutiste elukestva õppe, täienduskoolituse ja ümberõppega seotud poliitiliste algatuste (9) rakendamine peab aitama saavutada Euroopa sotsiaalõiguste samba täiskasvanuhariduse eesmärke tulemusliku sotsiaaldialoogi abil sotsiaalpartneritega ja läbi konsultatsioonide kodanikuühiskonnaga. Vastavalt komisjoni soovitusele (EL) 2021/402 (10) tuleb täiskasvanuhariduse süsteeme täiendada tõhusate elukestva juhendamise süsteemide ning nõustamis- ja teadlikkust tõstvate tegevuste loomisega, haavatavate rühmade integreerimisega ja mitteformaalse ning informaalse õppimise valideerimise tõhusate süsteemide kasutuselevõtuga kõigi jaoks. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | On oluline tugevdada demokraatlikku juhtimist Euroopa ja riiklikul tasandil ning kasutada ära sotsiaalpartnerite potentsiaali, et teha kindlaks vajaminevad oskused ja aidata kaasa tööturule kaasamise parandamisele, selleks et töötada välja ja rakendada kättesaadavamaid ja kvaliteetsemaid täiskasvanuhariduse süsteeme kõigi täiskasvanute elu ja sotsiaalsete oskuste parandamiseks, sealhulgas ka kestliku arengu, keskkonnavastutuse, demokraatliku kodakondsuse, sallivuse ja euroopalike väärtuste alase teadlikkuse tõstmiseks. Oluline on tugevdada täiskasvanuhariduse poliitikat selle laias tähenduses ja võtta arvesse tõhusaid strateegiaid uute vajaminevate oskuste olemasolu tagamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tõhus sotsiaaldialoog sotsiaalpartneritega ja konsulteerimine kodanikuühiskonnaga on täiskasvanuhariduse poliitika eduka kavandamise ja rakendamise jaoks olulise tähtsusega. Sotsiaalpartneritel on oluline roll oskuste vajaduse määratlemisel ja kvalifikatsiooniprofiilide ajakohastamisel, kui ettevõtted ja töötajad kogevad igapäevaselt töökohtade ja -ülesannete arengut. Ettevõtjad ja töötajad peavad olema täielikult kaasatud strateegiate väljatöötamisse, et arendada oskuseid majandussektorite digi- ja rohepöördeks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Täiskasvanuhariduse süsteemide kõigile kättesaadavamaks muutmine nõuab jõulisi riiklikke strateegiaid ja täiendavat poliitilist koostööd liikmesriikide, eriti ministeeriumide, hariduse sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna asjaomaste sidusrühmade vahel. Oluline on ühendada ELi ja riiklikud, piirkondlikud ning kohalikud poliitikameetmed, et saavutada tõhus juurdepääs täiskasvanuharidusele ja töötajate koolitusele ning ühendada erinevad poliitikavaldkonnad, et sotsiaal-, keskkonna-, digitaliseerimis- ja rahanduspoliitika meetmed saaksid täiskasvanuharidust parandada. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud ambitsioonikas täiskasvanuhariduses osalemise eesmärk on saavutatav, kui nõukogu soovitusega toetatud ELi algatuse abil julgustatakse valitsusi tagama parem juurdepääs ja piisav rahastus täiskasvanuharidusele ja töötajate koolitusele mitmesuguste rahastamisvahendite kaudu. Komitee viitab oma arvamusele „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (11) ning rõhutab, et kestlikud avaliku sektori investeeringud täiskasvanuharidusse ning tõhusad erasektori investeeringud töötajate koolitusse on eeltingimused igas vanuses õppijate sotsiaalseks ja majanduslikuks kaasamiseks rakendatavate poliitikameetmete eduks ning ettevõtjate toetamiseks. Seepärast peab ELi taastekava, taasterahastut „NextGenerationEU“ ja muid ELi fonde (nt ESF+, õiglase ülemineku fond) kasutama Euroopa poolaastal tõhusalt ja järjepidevalt haridus- ja koolituspoliitika toetamiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, (12) et oluline on parandada kõigi Euroopa inimeste keskkonnaga seotud oskuseid, pädevust ja suhtumist ning tegeleda vajadusega oskuste järele. Liikmesriigid peavad ühendama keskkonnapoliitika hariduspoliitikaga ning looma riiklikud keskkonnasäästlike oskuste ja pädevuste strateegiad, et teadvustada iga täiskasvanu jaoks kliimamuutuseid, keskkonnaalast vastutust ja kestlikku arengut osana elukestvast õppest ning tagada, et töötajad on varustatud ka majandussektorite õiglaseks üleminekuks vajalike roheoskuste ja -pädevustega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Koolitustoetuse võimalused peavad olema kättesaadavad neile, kes neid kõige rohkem vajavad, näiteks madala kvalifikatsiooniga töötajad ja ebatüüpilised töötajad. Töötajate koolitus ja koolitus väljaspool ettevõtet, mida ettevõtted rahastavad, peavad toetama oskuste arendamist ettevõtete ja töötajate vajaduste rahuldamiseks. Tagamaks, et kõigil töötajatel, olenemata nende oskuste tasemest ja lepingulisest olukorrast, oleks juurdepääs täiendkoolitusele ja ümberõppele, tuleb koolitusvajaduste ja koolitustingimuste kindlaksmääramiseks sõlmida valdkondlikud, riiklikud ja ettevõtte tasandi kokkulepped. Sõlmida tuleb kollektiivlepingud, et tagada töötajatele mitmesuguste stiimulite abil juurdepääs täiskasvanuharidusele ja tasustatud õppepuhkusele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee viitab nõukogu resolutsioonile täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (13) ja rõhutab, et liikmesriigid peavad täiskasvanuhariduse sektori õpetamiskvaliteedi parandamiseks tegema rohkem, tugevdades kooliharidust ja pidevat kutsealast arengut koos õpetajate kaasamisega, hõlbustades õpetajate, koolitajate ja muu täiskasvanuhariduse personali liikuvust ning tagades head töötingimused ja täiskasvanuhariduse personali toetava töökeskkonna. Vaja on tõhusat sotsiaaldialoogi nende ametiühingutega, et oleks võimalik kokku leppida kutseala atraktiivsuse tõstmise ning värbamise ja töötajate hoidmise edendamise meetmetes. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Digiõppe tegevuskava (2021–2027) ja Euroopa mikrokvalifikatsioonitunnistusi käsitleva lähenemisviisi raames Euroopa digimaterjalide ja -kursuste vahetusplatvormi loomine võib olla kasulik täiskasvanuhariduse kursustele juurdepääsu parandamiseks ja usalduse suurendamiseks nende vastu. Õppijad vajavad põhjalikku teavet selle kohta, kas kursused annavad täieliku või osalise kvalifikatsiooni või mikrokvalifikatsioonitunnistuse, kes valideerib ja tagab veebikursuste kvaliteedi, kas ja kuidas neid tunnustatakse ning kuidas saaks neid täielikuks kvalifikatsiooniks muuta. |
| --- | --- |

3.8.

Brüssel, 8. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 228, 5.7.2019, lk 16.

1

(2)  https://en.unesco.org/themes/education/research-foresight/revisiting-learning

2

(3)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

3

(4)  Tööhõivepoliitika suunised.

4

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

5

(6)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1, https://ec.europa.eu/education/education-in-the-eu/council-recommendation-on-key-competences-for-lifelong-learning_et

6

(7)  https://epale.ec.europa.eu/et

7

(8)  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus: „Empowering adults through upskilling and reskilling pathways“ („Täiskasvanute võimestamine täienduskoolituse ja ümberõppe kaudu“). „Volume 1: adult population with potential for upskilling and reskilling“ („1. köide: täienduskoolituse ja ümberõppe potentsiaaliga täiskasvanud elanikkond“), veebruar 2020.

8

(9)  Nendeks algatusteks on nõukogu 24. novembri 2020. aasta teatis „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta“ (ELT C 417, 2.12.2020, lk 1), nõukogu soovitus kutsehariduse kohta, komisjoni teatis „Noorte tööhõive toetus: töösild järgmise põlvkonna jaoks“, „Ettepanek: nõukogu soovitus töösilla kohta, millega tugevdatakse noortegarantiid“ ja digiõppe tegevuskava (2021–2027).

9

(10)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).

10

(11)  ELT C 232, 14.7.2020, lk 8.

11

(12)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 1.

12

(13)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

13

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 562. istungjärk – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil““

(COM(2021) 118 final)

(2021/C 374/05)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 207/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 21.4.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

207/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjoni kava teemal „Digikompass 2030“ tuleb liidu ja kogu maailma jaoks kriitilise hetkel. Komitee toetab algatust ja eesmärki kasutada digitehnoloogiat kodanike elu parandamiseks, töökohtade loomiseks, edasimineku hõlbustamiseks ning Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks. Pandeemia on rõhutanud digitaalarengu tähtsust ja võimalusi, esile toonud kohandamise vajadust ning muutnud meie suhtlemis- ja töötamisviisi. EL peab nende probleemidega põhjalikult tegelema. Eesmärkide saavutamiseks on oluline luua konkreetsete ja mõõdetavate eesmärkidega strateegia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et digitaalne innovatsioon peab alati kaitsma põhiõigusi, tagades igaühe tervise, ohutuse ja eraelu puutumatuse (isikuandmete kaitse). On väga oluline, et kodanikud näeksid arengus ja majanduskasvus positiivset mõju oma elukvaliteedile. Meie igapäevaelu toetavate uute tehnoloogiate mõju peab ühiskonna tõelise kasu jaoks olema hea ja õiglaselt jaotatud ning õigus tervisele peab alati olema prioriteet ja seda tuleb tunnustada digitaalse kodakondsusega seotud põhiõiguste nimekirjas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub üles taastama üldsuse usalduse ning parandama küberturvalisust ja kübervastupidavusvõimet kogu digitaalses väärtusahelas sisseprojekteeritud turbe abil, et anda inimestele parem valik ja kontroll oma andmete üle („andme-eetika“) ning panna vahendajatele vastutus ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu vastu võitlemise eest. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Veebipõhine juurepääs kõigile peamistele Euroopa ja riiklikele avalikele teenustele on õigustatud eesmärk. Komitee hoiatab siiski, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta ja et on oluline toetada neid, kes ei saa digitaliseerimisprotsessist kohe kasu. Endiselt on märkimisväärne hulk kodanikke, kellel puuduvad teadmised ja oskused ning isegi vajalik riist- ja tarkvara, et nendest võimalustest kasu saada. Komitee kutsub komisjoni üles toetama neid, kes on üleminekuprotsessis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu tohutule õpiraskuste ohule, mis võib tuleneda tasakaalustamata investeeringutest. Alates lastest kuni eakateni tuleb silmas pidada digilõhe mõju ning seetõttu on esmatähtis pöörata suurt tähelepanu tegelikele ohtudele. Lünkade vähendamiseks tuleb samaaegselt investeeringutega koolitusse teha ka investeeringuid taristusse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab vajadust aidata inimestel oskusi täiendada ja ümber õppida. Selleks tuleks luua võrdsed võimalused, tugevdades avaliku ja erasektori partnerlusi (nii praeguste töötajate kui ka täiskasvanud õppijate) oskuste täiendamise ja ümberõppe alal, edendades kõigi arusaama elukestvast õppest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et digitaalühiskonna jaoks on vaja haridust moderniseerida. Oluline on edendada haridussüsteemide digitaliseerimist, ajakohastades hariduslikku sisu vastavalt digiajastu vajadustele, ning luua avaliku ja erasektori ökosüsteemid, et rakendada uusi avatud ja kättesaadavad haridusmeetodeid ja pakkuda kõigile võrdseid võimalusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digitaalareng hõlmab selliseid riske nagu pettus, eraelu puutumatuse rikkumine ja läbipaistvuse puudumine, mis võivad kahjustada kõneluses dokumendis seatud eesmärke. Komitee leiab, et tuleb luua tingimused selliste ohtude vältimiseks ja vastutuse reguleerimiseks ELi tasandil. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee rõhutab vajadust kaaluda strateegiaid, milles käsitletaks võimalikku töökohtade ümberpaigutamist, mis tuleneb tehnoloogilisest nihkest. Nagu on märgitud varasemates arvamustes, on selge, et tehisintellekt ja robootika teisaldavad ja muudavad töökohti, kõrvaldavad mõned ja loovad teisi. Igal juhul peab EL tagama, et kõigil töötajatel, olgu nad palgatöötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad või fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad, oleks juurdepääs sotsiaalkaitsele kooskõlas Euroopa sotsiaalsete õigustega. Nendes küsimustes tuleb kõikidel tasanditel edendada sotsiaaldialoogi ning kohustuste ja õiguste kooskõlla viimine praeguse digitaalse ja platvormipõhise majandusega peab olema prioriteet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee on seisukohal, et digiülemineku kaasaval ja sotsiaalselt vastutustundlikul viisil haldamiseks ning töökohtade kaotusega toimetulekuks, eriti COVIDi-järgsel perioodil, peab üks prioriteet olema Euroopa fond, mida rahastatakse peamiselt suurimate tehnoloogiaettevõtete maksustamisega, eesmärgiga pakkuda asjakohase koolituse, oskuste täiendamise ja ümberõppe kaudu abi töötajatele, kes kaotavad oma töö ja äri majanduse digitaliseerimise tõttu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovib ka kooskõlastatud poliitikat, mis tegeleks tõhusalt Euroopa lähtepunktiga ning vastaks nii tehnoloogilistele kui ka ühiskondlikele muutusele, mida oleme viimastel aastatel näinud ja mis on pandeemia tõttu hoogustunud: esmatähtis on tööstusstrateegia, mis hõlmab konkurentsipoliitikat ja sektoripõhist reguleerimist, eelkõige turvalise ühenduvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee toetab komisjoni kava teemal „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ osana laiemast tegevuskavast, mille eesmärk on hoogustada Euroopa majandust ja sotsiaalset taastumist. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | COVID-19 kriis on toonud ilmsiks märkimisväärse välissõltuvuse tehnoloogia- ja andmeprotsessidest, millega tuleb tegeleda tõhusalt ja kiiresti. Tuleb paremini ära kasutada Euroopa tugevusi nendes valdkondades ja rohkem kaasata Euroopa kodanikke. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee rõhutab põhimõtet, et ühtegi kodanikku ei tohiks kõrvale jätta. Digitaalne kirjaoskamatus on Euroopas endiselt suur – komisjoni andmetel puudutab see 35 % Euroopa elanikkonnast – ning tuleb leevendada digitaalsetele ressurssidele juurdepääsu puudumist. Siiski tuleb tagada juurdepääs inimeste kohalolekule majandus- ja haldussuhetes. Samuti on oluline tagada, et digiteerimisest saadavat kasu ei jõuaks vaid vähesteni. Digikümnend peab tooma kasu kõigile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa ettevõtteid, eriti VKEsid, tuleb toetada nende digiteerimisalastes jõupingutustes ja võimestada neid konkureerima üleilmsel tasandil. Juurdepääsu EL-le kuuluvatele või EL poolt rahastatud andmetöötlusressursidele, näiteks kvantkiirendusarvutitele, tuleb neile jagada objektiivsete kriteeriumide alusel õiglaselt. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siiski ei anna ambitsioonid ja avaliku sektori raha üksi soovitud tulemusi. Meil on vaja ka kooskõlastatud poliitikat, mis tegeleks tõhusalt Euroopa lähtepunktiga ning vastaks nii tehnoloogilistele kui ka ühiskondlikele muutustele, mida oleme viimastel aastatel näinud ja mis on pandeemia tõttu hoogustunud: esmatähtis on tööstusstrateegia, mis hõlmab konkurentsipoliitikat ja sektoripõhist reguleerimist, eelkõige turvalise ühenduvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee kiidab heaks digiõppe ja innovatsiooni ökosüsteemi arendamise visiooni ning rõhutab vajadust kasutada selle eesmärgi saavutamiseks Euroopa parimaid teadus- ja akadeemilisi institutsioone. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vaja on hoogustada olemasolevat avaliku ja erasektori koostööd ning luua rohkem sünergiat uue digitaalse kokkuleppe tagamiseks, mille juhtimismudelis oleksid ühendatud sotsiaalsed, keskkonnaalased ja majanduslikud aspektid, et saavutada pikaajaline kestlik, õiglane ja kaasav digiüleminek. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee rõhutab vajadust kaaluda strateegiaid, milles käsitletaks võimalikku töökohtade ümberpaigutamist, mis tuleneb tehnoloogilisest nihkest. Nagu on märgitud varasemates arvamustes, (1) on selge, et tehisintellekt ja robootika teisaldavad ja muudavad töökohti, kõrvaldavad mõned ja loovad teisi. Igal juhul peab EL tagama, et kõigil töötajatel, olgu nad palgatöötajad, füüsilisest isikust ettevõtjad või fiktiivsed füüsilisest isikust ettevõtjad, oleks juurdepääs sotsiaalkaitsele kooskõlas Euroopa sotsiaalsete õigustega. Nendes küsimustes tuleb kõigil tasanditel edendada sotsiaaldialoogi. Ümberasustatud inimeste toetamiseks tuleks vastu võtta ja kooskõlastada meetmed, mida võimaluse korral rahastatakse digitaalmajandusest enim kasu saavate ettevõtete suhtes kohaldatavast ELi maksust. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Riskikapitali, aktsiaturgude ja erainvesteeringute rolli üldiselt ei tohi eirata. Tehnoloogiaarengut Euroopas juhivad eraettevõtjad ja EL suudavad konkureerida ülemaailmsel tasandil ainult siis, kui EL on nende investeeringute jaoks jätkuvalt tervitatav koht. Kõik see peab toimuma sotsiaalseid standardeid põhjalikult arvesse võttes. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ambitsioonikad ühenduvuseesmärgid peaksid käima käsikäes kohustusega luua soodsam õigusraamistik erainvesteeringuteks võrgutaristusse. Väga oluline on viia ELi tööstusstrateegia ja visioon Euroopa juhtpositsioonist digitaalse ühenduvuse valdkonnas kooskõlla konkurentsipoliitika ja telekommunikatsioonisektori reguleerimispraktikaga. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Euroopa digikümnedi tegevuskavas on esitatud kavad Euroopa „oma pilvetaristu ja võimekuse“ arendamiseks, et takistada Euroopas toodetud andmete liikumist välismaale, kuhu praegu läheb üle 90 % Euroopa andmetest. Euroopa ei tohi olla naiivne ning peab jätkama oma võitlust, et muutuda sõltumatumaks ja hoida oma kodanike andmed, eriti tundlikud andmed, oma piirides. Sellega seoses on Euroopa digikümnedi kavas seatud eesmärk tagada 10 000 üliturvalist kliimaneutraalset servasõlme samm õiges suunas. GAIA X projekti tuleb kiirendada ja see tuleb kiiresti kasutusele võtta. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee toetab ideed edendada Euroopa tehnoloogiasektorit, et vähendada sõltuvust Ameerika ja Hiina tehnoloogiahiidudest ning jõuda neile järele sellistes valdkondades nagu 5G kasutuselevõtt, kiipide valmistamine ja andmekäitlus, kuid hoiatab protektsionistliku andmemajanduse lähenemisviisi eest Euroopas. Edendada tuleks rahvusvahelisi partnerlusi ja koostööd. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb 2030. aastaks asjaomastes töövaldkondades tööle võtta 20 miljonit tehnoloogiaeksperti – võrreldes praeguse 7,8 miljoniga. 2019. aastal olid 7,8 miljonist IKT töötajast ainult 18 % naised. Digisektoris on mitmekesisus oluline ning see aitab kujundada maailma visiooni ja selle ees seisvatest väljakutsetest, eelkõige vähendada erapoolikuse ohtu. Sooliselt tasakaalustatuma esindatuse saavutamise eesmärki tuleb tähelepanelikult jälgida ning soodustada naiste juurdepääsu STEM-erialadele. Sotsiaaldialoogi tuleks edendada kõikidel tasanditel (ettevõte, tööstus ja riik), sest see võib aidata kaasa selle eesmärgi saavutamisele. Liikmesriikides tuleks edendada jõulisi kampaaniaid, alustades algkoolidest, et julgustada noori tüdrukuid valima teadus- ja tehnoloogiaerialasid. Digilõhe on suur probleem. Paljudes maapiirkondades ei ole veel kättesaadav isegi 3G. Euroopa ja liikmesriigid peaksid pakkuma stiimuleid investeeringute soodustamiseks maapiirkondades ja tagada, et ükski kodanik ei jääks kõrvale. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Need investeeringud võiksid edendada territoriaalset ühtekuuluvust ja regionaalarengut ning võimaldada inimestel soovi korral elada ka väljaspool suuri linnakeskusi täisväärtuslikumalt (teatises osutatud arukad külad). Kaugtööd tuleb töötajate tervise ja heaolu kaitsmiseks arendada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komitee julgustab komisjoni looma stiimuleid inimeste liikumiseks väljapoole suuri linnapiirkondi, edendades maapiirkondade majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Seda saab teha ainult siis, kui on loodud nõuetekohane taristu, eelkõige telekommunikatsiooni ja transpordi valdkonnas. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Järgmise aastakümne jooksul tuleb lahendada suuri keskkonnaprobleeme ning kõigi sellega seoses võetavate meetmete juures tuleks arvestada ka keskkonnaaspektiga. Lisaks tuleks digikompassi kasutada täiendava vahendina, et aidata saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ja vähendada keskkonnamõju. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Samuti peab digitehnoloogia olema läbipaistev, kaasav, mittediskrimineeriv, õiglane ja erapooletu. Kuna avalikud teenused muutuvad üha digitaalsemaks on see veelgi olulisem. Komisjoni andmetel on praegu 65 %-l Euroopa kodanikest elementaarsed digioskused. Eesmärk on 2030. aastaks seda saavutada 80 %. Ülejäänud 20 % inimeste (ligikaudu 90 miljoni ELi kodaniku) kaasamine ja toetamine on vaesuse ja tõrjutuse vähendamiseks väga oluline. Need kodanikud kuuluvad tavaliselt kõige vaesemate, vanimate ja maapiirkondades elavate inimeste hulka. Üha digitaalsemaks muutuvate avalike ja erateenustega kokku puutudes võivad nad muutusa veel haavatavamaks. Komitee rõhutab, et majandus- ja haldussuhetes tuleb tagada inimeste kohalolu. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Komitee toetab täielikult eesmärki teha kõik olulised Euroopa avalikud teenused internetis kättesaadavaks ning leiab, et Euroopa kodanike tervisekaardid peavad samuti olema täielikult digitaalsed, kuna eeldatakse, et 80 % kodanikest kasutab digitaalset identiteeti. See nõuab siiski ka koordineeritud jõupingutusi ja poliitilist tahet kõigilt liikmesriikidelt. Komitee kutsub üles kaasama selle eesmärgi saavutamiseks kodanikuühiskonna organisatsioone. Elementaarsed digitaalsed vahendid avalike teenuste kasutamiseks peaksid põhimõtteliselt olema tasuta. Igal juhul ei tohi avalike teenuste digitaliseerimine tuua kaasa kasutajate jaoks suuremaid finantstõkkeid. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Elu suurem digitaliseerimine nõuab erilist tähelepanu seoses küberturvalisuse ja pettuseohuga ning oluline on kodanikke selles valdkonnas harida. Eriti murettekitav on kantava tehnoloogia reguleerimine, millele tuleks pöörata erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitaalmajandusega seotud Euroopa õigusaktid arenevad kiiresti. Euroopa kodanikke ja ettevõtteid tuleb teavitada nende õigustest ja kohustustest digitaalses valdkonnas. Seadusandlike algatuste konsolideerimiseks tuleks teha pidevaid jõupingutusi ning muuta seadused kodanike ja ettevõtjate jaoks kergemini mõistetavaks ja kohaldatavaks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee kiidab heaks teatises esitatud eesmärkide ja juhtimissüsteemi korrapärase jälgimise ning leiab, et mitut riiki hõlmavad projektid on teatises esitatud visiooni saavutamiseks hädavajalikud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee soovitab koostada liikmesriikides ja kolmandates riikides teatavate sektorite kohta juhtumiuuringud, et võtta kasutusele või edendada parimaid tavasid Euroopa tasandil. Tuleks edendada reguleeritud testimiskeskkondi, mis pakuvad ohutut ruumi uute ärimudelite ja ideede katsetamiseks. Ambitsioonikas digitaalmajandus peab looma kiired ja lubavad testimiskeskkonnad. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Digiosav rahvastik ja kõrgelt kvalifitseeritud digispetsialistid

| 4.1. | Komitee toetab eesmärki võtta tööle 20 miljonit IKT spetsialisti, kusjuures naiste ja meeste arv liigub ühtlustumise poole (2) (2019. aasta lähtetase: 7,8 miljonit). Selleks on loomulikult vaja investeerida korralikkudesse haridussüsteemidesse, mis võivad seda eesmärki toetada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Avalike huvidega – nagu tervishoid, ohutus, õigus ja elatustase – seotud vabade kutsete poolt pakutavate teenuste digitaliseerimisel on ühiskonnale suur mõju ning see nõuab uusi professionaalseid ja eetilisi lähenemisviise (3). Selle edu sõltub nii kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistidest kui ka kasutajate, patsientide, klientide ja tarbijate digioskustest ja -teadmistest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab kasvavat vajadust inimeste täiend- ja ümberõppe järele, edendades elukestva õppe suhtumist kõigile. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pandeemia on hoogustanud kaugõpet. Samal ajal on saanud selgeks, et sellega kaasneb madalamatest sotsiaalsetest kihtidest pärit laste jaoks suur oht viivituste tekkimiseks õppimises. 2030. aasta digieesmärkide tegevuskava elluviimisel tuleb erilist tähelepanu pöörata digitaalsele vaesusele. |
| --- | --- |

4.4.

5.   ELi ülemaailmne roll digikümnendil ja võrdsed võimalused VKEdele

| 5.1. | VKEde puhul on loomulikult oluline toetada nende digitaliseerimispüüdlusi erinevate lähenemisviiside kaudu, kuid samuti on oluline rõhutada VKEde rolli digitehnoloogia innovatsiooni edendajatena. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tarkvaraarendus on digitaalprotsessi kiiresti kasvav allsektor. Innovaatiliste VKEde toetamine väärib erilist tähelepanu. Komitee kiidab heaks rahastamismehhanismid, mis suudavad tagada VKEde nõuetekohase ja sujuva ülemineku toetamine. Samal ajal tuleb tagada järjepidevus, mis tähendab, et pakutakse uuendusi uuematele versioonidele, nii et kasutajad ei pea pidevalt investeerima uutesse programmidesse. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kõik ettevõtted, nii VKEd, idufirmad kui ka kasvufirmad vajavad kapitali. Kõneluses dokumendis esitatud eesmärkides rõhutatakse, et on hädavajalik luua kapitaliturgude liit, mis võtab arvesse turulahendusi ning vähendab sõltuvust pankade saadud rahastusest ja eeltoetusest, mis soodustab hoiuste ülekandmist eri liikmesriikide vahel, püüdes saavutada parimat tasuvust, ning vajadust kaotada maksualane kallutatus võla kasuks. Uuenduslikud ettevõtted vajavad omakapitali ja maksukava, mis ei karista liigselt ettevõtjaid kapitali kasvutulu piirmaksumääradega. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Riskid ja kaitsemeetmed

| 6.1. | Kõnealuse tegevuskava prioriteediks peab samuti olema vajadus ohutuse, prognoositavuse ning füüsilise ja vaimse tervise järele. Elukvaliteedi ja töökohtade kvaliteedi parandamiseks on oluline tõsta inimeste teadlikkust turvalisusest ja tehnoloogiast. Seepärast peab komitee vastavalt sellele põhimõttele oluliseks, et Euroopa Komisjon kasutaks seoses oma kavandatud iga-aastase järelevalvetegevusega, milles selgitatakse välja, kuidas Euroopa kodanikud tajuvad oma õiguste ja väärtuste austamist, võimalust tagada, et õigus tervisele oleks tõhusalt kaitstud. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Samuti soovitab komitee, et EL koostaks konkreetse seirestrateegia, mis hõlmaks kogu elektromagnetilist saastet, mida tekitavad selle uue tööstusrevolutsiooni toetamiseks praegu kättesaadavad erinevad tehnoloogiad. Elektromagnetilist mõju saaks seejärel jälgida kogu Euroopas, et töötada välja selleteemaline kirjanduse kogum, et tagada inimeste tervislik seisund pärast seda, kui Euroopa elektroonilised terviseandmed on lõplikult kasutusele võetud ja neid saab ristviidata. Iga liikmesriik peaks seda küsimust jälgima ja tulemusi tuleks kasutada ühtses Euroopa andmebaasis. Tuleks välja töötada Euroopa poliitika, et suurendada inimeste usaldust selles valdkonnas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Digitehnoloogia peaks teenima Euroopa kodanikke, keda ei tohiks kunagi käsitleda objektide või lihtsalt andmeallikatena. Arvesse tuleks võtta olemasolevaid eetika- ja tehnilisi suuniseid, näiteks kõrgetasemeline tehisintellekti eksperdirühma koostatud usaldusväärse tehisintellekti eetikasuuniseid. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Arvestades andmetöötlusest tulenevaid riske, soovitab komitee võtta meetmeid tagamaks, et andmeid ei säilitata rohkem, või kauem, kui ettevõtja tegelikult vajab. Samal ajal on andmepõhine innovatsioon digikeskkonna konkurentsivõimelisuse jaoks oluline tegur, ning ametiasutused peaksid nõudma sektoriülest andmete jagamise õigusraamistikku, mis võimaldaks kasutajakeskset andmete jagamist. Kohaldatav raamistik peab edendama andmetele juurdepääsu ja keskenduma koostalitlusvõimele. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist on 20 % ette nähtud digitaalse ühenduvuse jaoks ja 37 % rohepöörde jaoks. See nõuab Euroopa telekommunikatsioonitööstuse ambitsioonikat ja sidusat visiooni ning pühendumist soodsamale reguleerivale raamistikule, mis toetab erainvesteeringuid võrgutaristusse, samuti pilv-, servasõlme-, andme- ja tehisintellektitehnoloogiaga suveräänsete integreeritud telekommunikatsiooniteenuste arendamist. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komitee leiab, et digiüleminek peab olema kooskõlas üleminekuga keskkonnahoidlikumale majandusele ja võtma arvesse keskkonnamõju. Ressursside (sealhulgas nappide ressursside) kasutamine ja nende energiatarbimine peab olema mõistlik. Euroopa tasandil tuleks nõuda pilveteenuste CO2-jalajälje läbipaistvust, et võimaldada igal organisatsioonil arvutada välja oma digitaalne CO2-jalajälg ja selle vähendamiseks välja töötada kavad. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee rõhutab vajadust pidada sammu tehnoloogia ja ärimudelite kiire arenguga, püüdes kõrvaldada kõik regulatiivsed lüngad, eelkõige need, mis võivad kahjustada tarbijaid ja kõige haavatavamaid kodanikke. |
| --- | --- |

6.7.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 440, 6.12. 2018, lk 1.

1

(2)  DESI näitaja „2b1“. Praegu on naiste osakaal töötavate IKT spetsialistide hulgas kõigest 18 %.

2

(3)  ELT C 286, 16.7. 2021, lk 8.

3

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/28

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud)“

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(2021/C 374/06)

| Raportöör: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportöör:

Christophe LEFÈVRE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 24.3.2021
  Euroopa Liidu Nõukogu, 11.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus: | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 15.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 204/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 24.3.2021

Euroopa Liidu Nõukogu, 11.3.2021

Õiguslik alus:

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

15.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

204/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täheldab, et komisjoni ettepanek on samaaegselt integreeritud järgmistesse raamistikesse:






  — | valgete alade kaotamise ja kiire ühenduvusega seotud taristu ning järgmise põlvkonna tehnoloogiate (5G) kasutuselevõtt; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

valgete alade kaotamise ja kiire ühenduvusega seotud taristu ning järgmise põlvkonna tehnoloogiate (5G) kasutuselevõtt;

| — | eesmärk saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning tagada mobiilsidevõrkude operaatorite konkurents; |
| --- | --- |

—

eesmärk saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning tagada mobiilsidevõrkude operaatorite konkurents;

| — | Euroopa digiajastule vastavaks muutmine, et vältida ühtset turgu pärssivate takistuste taastumist. |
| --- | --- |

—

Euroopa digiajastule vastavaks muutmine, et vältida ühtset turgu pärssivate takistuste taastumist.

| 1.2. | Komitee märgib, et ettepanek suurendab jaemüügituru läbipaistvust, pakkudes eelkõige lepingutingimustes teavet järgmise kohta:






  — | ELis rändluse valdkonnas kasutatavate teenuste kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

ELis rändluse valdkonnas kasutatavate teenuste kvaliteet;

| — | lisaväärtusteenustest teavitamine, st teave selle kohta, millist liiki teenuste suhtes võidakse kohaldada kõrgemaid tasusid, ja sarnase teabe edastamine uude riiki sisenemisel saadetud „tervitussõnumi“ kaudu; |
| --- | --- |

—

lisaväärtusteenustest teavitamine, st teave selle kohta, millist liiki teenuste suhtes võidakse kohaldada kõrgemaid tasusid, ja sarnase teabe edastamine uude riiki sisenemisel saadetud „tervitussõnumi“ kaudu;

| — | mitmesugused rändluse ajal hädaabiteenustele juurdepääsu vahendid. |
| --- | --- |

—

mitmesugused rändluse ajal hädaabiteenustele juurdepääsu vahendid.

See ettepanek tõstab üldisemalt tarbijakaitse taset.

| 1.3. | Kuigi uuringust ilmnes, et rändluses kasutatava kohtvõrgu kättesaadavus on halvenenud, on ettepaneku eesmärk tagada, et rändlusteenuseid („rändle nagu kodus“) osutataks samadel tingimustel kui nende teenuste riigisisese tarbimise kontekstis, piiramatu juurdepääsuga järgmise põlvkonna võrkudele ja rändluses saadaolevatele võrgutehnoloogiatele. Kui kohaliku taristu kvaliteet on puudulik, soovitab komitee suurendada investeeringuid sellesse taristusse, eelkõige seoses valgete alade katmise parandamisega, kuid kehtestada ka miinimumnõuded, mille operaatorid peavad järk-järgult täitma, et tarbijad saaksid neid teenuseid täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Heameelt tuleb väljendada ka selle üle, et langetati piirhindu (price caps), mida külastatavad võrgud saavad külalisoperaatoritelt küsida, kuid langetamise ulatus ei ole piisav, arvestades arvega sissenõutavate hindade ja külastatava võrgu rändluse tegelike kulude erinevust. Selle tulemusena tõusevad abonendi põhikulud tarbijatele ja virtuaalsete mobiilsidevõrkude operaatorid (mobile virtual network operator, MVNO), kes peavad rändlusteenuseid ostma suurtelt mobiilioperaatoritelt, kaotavad konkurentsivõimes. Eelkõige kasvab kiiresti andmeside tarbimine. Selleks et vältida negatiivset mõju virtuaalsete mobiilsidevõrkude operaatoritele ja väikestele mobiilsideoperaatoritele, tuleb hulgihinna ülempiire vähendada samal määral, kui tarbimine suureneb. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peaks väljendama toetust ettepanekus esitatud eelistatud variandile „3. poliitikavariant – jätkusuutlik ja tõeline „rändle nagu kodus“ põhimõte“ (eelistatud variant) ja tagama piirhindade suurema languse, kui ettepanekus on märgitud. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kuigi kavandatav määrus parandab lisaväärtustariifide läbipaistvust, töötades lisaväärtusteenuste jaoks välja numeratsioonialad ning luues operaatoritele nende numeratsioonialade tarbeks juurdepääsetava ELi keskandmebaasi, soovitab komitee, et määrusega lisataks võimalus teenus õigus- või politseiasutuste hoiatusel katkestada, kui see luuakse pettuse teel (ping call), nähes nende teenuste operaatoritele ette õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kuigi määruses viidatakse rändlusteenuse kirjeldamisel „mõistlikule kasutamisele“, peab komitee kahetsusväärseks, et selles ei täpsustata üldse piire ega käsitleta piiranguta tariifikavade õiglase kasutamise eeskirju ega rahvusvaheliste kõnede hinnakujundust, olenemata sellest, kas algne klient rändleb või mitte. Komitee soovitab mõiste „mõistlik kasutamine“ välja jätta selle ulatuse selgitamata jätmise tõttu, kuna operaatorid kasutavad seda argumenti praegu rändluspaketi kasutamise rangeks piiramiseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mis puudutab tarbija hoiatamist, et ta läheneb kas tarbija või operaatori kehtestatud ülemmäärale, soovitab komitee nõuda, et operaator teavitaks tarbijat uuesti iga kord, kui esimeseks hoiatuseks kehtestatud maht on jälle ära tarbitud, eriti sama kõneseansi või andmekasutuse ajal. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tähelepanu on suunatud iseäranis olukordadele, kus mobiilseadmeid kasutatakse piiriülesel alal, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik, ja soovitab järgmist:






  — | taotleda Euroopa Liidu piirkondades tegutsevatelt operaatoritelt spetsiaalse ühenduse loomist, et tagada nendes riikides või naabruses asuval geograafilisel alal ELi „rändle nagu kodus“ põhimõttele tuginevad tariifid; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

taotleda Euroopa Liidu piirkondades tegutsevatelt operaatoritelt spetsiaalse ühenduse loomist, et tagada nendes riikides või naabruses asuval geograafilisel alal ELi „rändle nagu kodus“ põhimõttele tuginevad tariifid;

| — | sõlmida ELi riikidega piirnevate riikidega rahvusvahelised lepingud, et laiendada ELi „rändle nagu kodus“ põhimõtet. |
| --- | --- |

—

sõlmida ELi riikidega piirnevate riikidega rahvusvahelised lepingud, et laiendada ELi „rändle nagu kodus“ põhimõtet.

| 1.10. | Komitee märgib, et osa kõigist uuringutest ja konsultatsioonidest seoses Euroopa määruse läbivaatamisega tehti enne COVID-19 kriisi. See kriis tõi kaasa ulatuslikud piirangud Euroopa-sisesele reisimisele ning massilise kaugtöövahendite kasutamise või ülikoolikursuste teleedastamise, eriti programmi „Erasmus+“ üliõpilaste jaoks. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee toob esile asjaolu, et endiselt on palju piirkondi, kus ELis ei saa kliendiliini kaudu lairibaühendust kasutada, ning märgib, et ei suudeta pakkuda piisavat kiirust nõudluse rahuldamiseks, mille loovad palju andmeid tarbivad videokonverentsid, olenemata sellest, kas tegemist on rändlusega või mitte. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee soovitab oluliselt tugevdada nii territooriumi kiire kiudoptilise lairibaühendusega katmise strateegiat kui ka kas kliendiliini või mobiilsidevõrgu kaudu lairibaühenduse pakkumise suutlikkust. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee soovitab rakendada Euroopa määrust, seades pikas perspektiivis eesmärgiks selle, et Euroopa Liit moodustaks ühtsel turul ühise tariifiala, võimaldades kõnesid ja andmesidet kohalike tariifide alusel kõigile mobiiltelefoni- ja lauatelefoni kasutajatele, kes on Euroopas tellinud telefoniabonendi, ning sama kiirust ja juurdepääsu taristule, olenemata sellest, millisest riigis helistatakse või millises riigis kõne vastu võetakse. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komiteele teeb muret kavatsus muuta meetodit maksimaalsete hulgihindade läbivaatamiseks delegeeritud õigusakti vastuvõtmise teel ja ta soovitab teostada seoses rändluse arengu ühiskondlike aspektidega õigusaktide täieliku seadusandliku kontrolli. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1. | Ettepaneku eesmärk on pikendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 531/2012 (1) kohaldamist, mis lõpeb 30. juunil 2022. Ettepanekus nähakse ette maksimaalsete hulgihindade kohandamine, et tagada riigisisese hinna eest jaemüügitasandil osutatavate reguleeritud rändlusteenuste jätkusuutlikkus. Samuti võetakse kasutusele uued meetmed läbipaistvuse suurendamiseks ja sellise kogemuse kindlustamiseks, mis vastaks tegelikult põhimõttele „rändle nagu kodus“ nii teenuse kvaliteedi kui ka rändlusaegse hädaabiteenustele juurdepääsu osas. Kuna määrust (EL) nr 531/2012 on mitu korda muudetud, on ettepaneku eesmärk see selguse parandamiseks uuesti sõnastada ja asendada mitu selles sisalduvat muutmisakti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Peamiste kavandatud muudatuste eesmärk on see, et operaatorid saaksid võimaldada rändlust riigisiseste tingimuste kohaselt ja katta hulgimüügitasandi kulusid jätkusuutlikul viisil. Ettepanek on kehtestada kogu ELi hõlmavad maksimaalsed rändluse hulgihinnad tehtud kõnede, SMSide ja andmeside puhul madalamal tasemel kui 30. juunini 2022 kehtivad tasud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisaks maksimaalsete kohaldatavate hulgihindade langetamisele sisaldab ettepanek muudatusi, mille eesmärk on tagada lõppkasutajatele tõeline „rändle nagu kodus“ kogemus ning hõlbustada innovatsiooni ja juurdepääsu võrkudele, pakkudes samal ajal tarbijatele ja operaatoritele tulevikukindlat õigusraamistikku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lühidalt aitab ettepanek kaasa Euroopa digiajastule vastavaks muutmisele ja eesmärgile kasutada võimalikult hästi ära digiüleminekut, et pakkuda inimestele paremaid ühenduvus- ja suhtlusvõimalusi ning hõlbustada kutse- ja äritegevust ühtsel turul. Selle eesmärk on tagada, et jaemüügitasandil osutatavate rändlusteenuste lisatasude kaotamisel kõrvaldatud ühtse turu tõkkeid ei taastata. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Õiguslik alus

| 3.1. | Ettepaneku õiguslik alus on artikkel 114, mis on seadusandliku tavamenetluse raamistik, mille eesmärk on siseturu rajamine või selle toimimise parandamine (ELi toimimise lepingu artikkel 26). |
| --- | --- |

3.1.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee kiidab selle Euroopa määruse eelnõu heaks ja peab vajalikuks, et ettepaneku peamine eesmärk oleks pakkuda tarbijatele välismaal samal tasemel teenust kui kodumaal ja samal tasemel tarbijakaitset. Operaatoritel peaks siiski olema võimalus pidada läbirääkimisi rändluse hulgiteenuse lepingute üle vastavalt oma ärivajadustele. Määrus ei tohiks piirata võimalust sõlmida hulgiturule juurdepääsu leping ainult nende operaatoritega, kellel on kõige arenenumad võrgud. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee täheldab, et komisjoni ettepanek on samaaegselt integreeritud järgmistesse raamistikesse:






  — | valgete alade kaotamise ja kiire ühenduvusega seotud taristu ning järgmise põlvkonna tehnoloogiate (5G) kasutuselevõtt; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

valgete alade kaotamise ja kiire ühenduvusega seotud taristu ning järgmise põlvkonna tehnoloogiate (5G) kasutuselevõtt;

| — | eesmärk saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning tagada mobiilsidevõrkude operaatorite konkurents; |
| --- | --- |

—

eesmärk saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning tagada mobiilsidevõrkude operaatorite konkurents;

| — | Euroopa digiajastule vastavaks muutmine, et vältida ühtset turgu pärssivate takistuste taastumist. |
| --- | --- |

—

Euroopa digiajastule vastavaks muutmine, et vältida ühtset turgu pärssivate takistuste taastumist.

| 4.3. | Komitee märgib, et komisjon on alates 2018. aastast viinud ellu mõju-uuringuid, sealhulgas 2020. aastal korraldatud 12-nädala pikkune avalik konsultatsioon, milles käsitleti 1) jaemüügitasandil osutatavaid rändlusteenuseid (teenuse kvaliteedi, lisaväärtusteenuste ja hädaolukorra sidega seotud selgitused ja meetmed rändluse ajal); 2) hulgi-rändlusteenuste osutamist; 3) määrusest (EL) nr 531/2012 tulenevat halduskoormust ja võimalike lihtsustamismeetmete mõju. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et ettepanek suurendab jaemüügituru läbipaistvust, pakkudes eelkõige lepingutingimustes teavet järgmise kohta:






  — | ELis rändluse valdkonnas kasutatavate teenuste kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

ELis rändluse valdkonnas kasutatavate teenuste kvaliteet;

| — | lisaväärtusteenustest teavitamine, st teave selle kohta, millist liiki teenuste suhtes võidakse kohaldada kõrgemaid tasusid, ja sarnase teabe edastamine uude riiki sisenemisel saadetud „tervitussõnumi“ kaudu; |
| --- | --- |

—

lisaväärtusteenustest teavitamine, st teave selle kohta, millist liiki teenuste suhtes võidakse kohaldada kõrgemaid tasusid, ja sarnase teabe edastamine uude riiki sisenemisel saadetud „tervitussõnumi“ kaudu;

| — | iseäranis „tervitussõnumites“ esitatav teave mitmesuguste rändluse ajal hädaabiteenustele juurdepääsu vahendite kohta. |
| --- | --- |

—

iseäranis „tervitussõnumites“ esitatav teave mitmesuguste rändluse ajal hädaabiteenustele juurdepääsu vahendite kohta.

| 4.5. | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti (BEREC) 2019. aasta uuringust ilmnes teenuste halvenenud kättesaadavus rändlusolukordades, samal ajal kui kogu territooriumil rakendatakse tehnilise täiustamise strateegiat. Ettepaneku eesmärk on tagada, et rändlusteenuseid osutataks samadel tingimustel ja sama kvaliteediga kui nende teenuste riigisisesel tarbimisel ning et mobiilsidevõrkude operaatorid saaksid pakkuda juurdepääsu iga põlvkonna võrkudele ja kõigile saadaolevatele võrgutehnoloogiatele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Seega on kavandatud meetmed vajalikud, et tagada tarbijate õiguspäraste ootuste täitmine ja rändlusmääruse esialgsete eesmärkide saavutamine. Kui kohaliku taristu kvaliteet on puudulik, soovitab komitee suurendada investeeringuid sellesse taristusse, eelkõige seoses valgete alade parema katmisega, kuid kehtestada ka miinimumnõuded, mille operaatorid peavad järk-järgult täitma, et tarbijad saaksid neid teenuseid täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Heameelt tuleb väljendada ka selle üle, et langetatakse piirhinda (price caps), mida külastatavad võrgud saavad külalisoperaatoritelt küsida, kuid langetamise ulatus ei ole piisav, arvestades arvega sissenõutavate hindade ja külastatava võrgu rändluse tegelike kulude erinevust. Selle tulemusena tõusevad abonendi põhikulud tarbijatele ja virtuaalsete mobiilsidevõrkude operaatorid, kes peavad rändlusteenuseid ostma suurtelt mobiilioperaatoritelt, kaotavad konkurentsivõimes. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee peaks väljendama oma toetust ettepanekus esitatud eelistatud variandile „3. poliitikavariant – jätkusuutlik ja tõeline „rändle nagu kodus“ põhimõte“ (eelistatud variant) ja tagama piirhindade suurema languse, kui ettepanekus on märgitud. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ettepanekuga suurendatakse hulgimüügi tasandil läbipaistvust seoses lisaväärtusteenuste numeratsioonialadega, luues operaatoritele juurdepääsetava lisaväärtusteenuste numeratsioonialade ELi keskandmebaasi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee soovitab ettepanekus lisada võimalus teenus õigus- või politseiasutuste hoiatusel katkestada, kui see luuakse pettuse teel (ping call), nähes nende teenuste operaatoritele ette õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ettepanekuga tagatakse rändlusklientidele vaba juurdepääs hädaabiteenustele, võttes hulgituru tasandil erimeetmeid, sealhulgas tasuta helistamine ja asukohatuvastus. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kavandatava määruse eesmärk on küll kõrvaldada kõrvalekalded, mida kogevad rändlusvõrgule juurdepääsul (ühenduse sujuvus, piiratud juurdepääs 3G-le või 4G-le jne) tarbijad, kellel on rändlusriigis tellitud abonent, kuid komitee märgib, et sellega ei reguleerita siiski põhjendamatuks peetavaid tavasid, näiteks:






  — | välismaal rändluse ajal tarbimise korral abonendis sisalduva megabaitide hulga piiramine ja |
| --- | --- | --- |

4.12.

—

välismaal rändluse ajal tarbimise korral abonendis sisalduva megabaitide hulga piiramine ja

| — | tava kehtestada rändlust mittekasuvatele tarbijatele endiselt liiga kõrged tasud, kui nad võtavad ühendust kliendiga, kes on tellinud mobiiltelefoni abonendi teises riigis. |
| --- | --- |

—

tava kehtestada rändlust mittekasuvatele tarbijatele endiselt liiga kõrged tasud, kui nad võtavad ühendust kliendiga, kes on tellinud mobiiltelefoni abonendi teises riigis.

| 4.13. | Kuigi määruses viidatakse rändlusteenuse kirjeldamisel „mõistlikule kasutamisele“, peab komitee kahetsusväärseks, et selles ei täpsustata üldse piire ega käsitleta piiranguta tariifikavade õiglase kasutamise eeskirju ega rahvusvaheliste kõnede hinnakujundust, olenemata sellest, kas algne klient rändleb või mitte. Komitee soovitab mõiste „mõistlik kasutamine“ välja jätta selle ulatuse selgitamata jätmise tõttu, kuna operaatorid kasutavad seda argumenti praegu rändluspaketi kasutamise rangeks piiramiseks. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee suunab tähelepanu iseäranis olukordadele, kui mobiilseadmeid kasutatakse piiriülesel alal, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik, ja soovitab järgmist:






  — | taotleda Euroopa Liidu piirkondades tegutsevatelt operaatoritelt spetsiaalse ühenduse loomist, et tagada nendes riikidele või naabruses asuval geograafilisel alal ELi „rändle nagu kodus“ põhimõttele tuginevad tariifid; |
| --- | --- | --- |

4.14.

—

taotleda Euroopa Liidu piirkondades tegutsevatelt operaatoritelt spetsiaalse ühenduse loomist, et tagada nendes riikidele või naabruses asuval geograafilisel alal ELi „rändle nagu kodus“ põhimõttele tuginevad tariifid;

| — | sõlmida ELi riikidega piirnevate riikidega rahvusvahelised lepingud, et laiendada ELi „rändle nagu kodus“ põhimõtet. |
| --- | --- |

—

sõlmida ELi riikidega piirnevate riikidega rahvusvahelised lepingud, et laiendada ELi „rändle nagu kodus“ põhimõtet.

| 4.15. | Komitee märgib, et osa kõigist uuringutest ja konsultatsioonidest seoses Euroopa määruse läbivaatamisega tehti enne COVID-19 kriisi. See kriis tõi kaasa ulatuslikud piirangud Euroopa-sisesele reisimisele ning massilise kaugtöövahendite kasutamise või ülikoolikursuste teleedastamise, eriti programmi „Erasmus+“ üliõpilaste jaoks. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitee toob esile asjaolu, et endiselt on palju piirkondi, kus ELis ei saa kliendiliini kaudu lairibaühendust kasutada, ning märgib, et ei suudeta pakkuda piisavat kiirust nõudluse rahuldamiseks, mille loovad palju andmeid tarbivad videokonverentsid, olenemata sellest, kas tegemist on rändlusega või mitte. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee soovitab oluliselt ja kvaliteeti silmas pidades tugevdada nii territooriumi kiire kiudoptilise lairibaühendusega katmise strateegiat kui ka kas kliendiliini või mobiilsidevõrgu kaudu lairibaühenduse pakkumise suutlikkust. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Mis puudutab tarbija hoiatamist, et ta läheneb kas tarbija või operaatori kehtestatud ülemmäärale, soovitab komitee nõuda, et operaator teavitaks tarbijat uuesti iga kord, kui esimeseks hoiatuseks kehtestatud maht on jälle ära tarbitud, eriti sama kõneseansi või andmekasutuse ajal. Kui nimetatud hoiatusteateid ei õnnestu saata või neid ei rakendata, tuleks ette näha mehhanismid ebaõiglaste tasude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Seoses lisaväärtusteenustega numbrite jaoks kavandatud keskandmebaasiga soovitab komitee lisada võimalus teenus õigus- või politseiasutuste hoiatusel katkestada, kui see luuakse pettuse teel (ping call), nähes nende teenuste operaatoritele ette õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee soovitab rakendada Euroopa määrust, seades pikas perspektiivis eesmärgiks selle, et Euroopa Liit looks tõelise ühtse turu, võimaldades kõnesid ja andmesidet kohalike tariifide alusel kõigile mobiiltelefoni- ja lauatelefoni kasutajatele, kes on Euroopas tellinud telefoniabonendi, ning sama kiirust ja juurdepääsu taristule, olenemata sellest, millisest riigis helistatakse või millises riigis kõne vastu võetakse. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komiteele teeb muret kavatsus muuta meetodit maksimaalsete hulgihindade läbivaatamiseks delegeeritud õigusakti vastuvõtmise teel. Lahendusena tuleks ellu viia õigusaktide täielik seadusandlik kontroll, et võtta arvesse kõiki rändluse arengu ühiskondlikke aspekte. Siin on oluline Euroopa Parlamendi ja organiseeritud kodanikuühiskonna roll. |
| --- | --- |

4.21.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012, aasta määrus (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (ELT L 172, 30.6.2012, lk 10).

1

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/33

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule taasterahastu „NextGenerationEU“ uue rahastamisstrateegia kohta“

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

| Raportöör: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportöör:

Judith VORBACH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 22.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 8.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 186/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

22.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

8.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

186/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt asjaolu üle, et kõik liikmesriigid on viinud lõpule nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 (1) (omavahendite otsus) ratifitseerimise riiklikul tasandil ja et sellest tulenevalt jõustus 1. juunil 2021 uus omavahendite otsus, mis võimaldab komisjonil alustada taasterahastu jaoks vahendite laenamist. Komitee kutsub kõiki sidusrühmi üles võtma kiiresti järgmisi meetmeid, et raha saaks hakata liikuma. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) usaldust suurendav mõju on juba aidanud stabiliseerida liidu ja liikmesriikide majandust ning laenukasutuse kulutusi. NGEU rahastamine suurendab ELi turvaliste varade mahtu ja tõhustab euro rahvusvahelist rolli. Komitee märgib, et taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegia tugineb kapitaliturult laenu võtmisele ja erainvesteeringutele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Võrreldes ulatusliku aruteluga NGEU kulutuste üle, peetakse rahastamist tehniliseks küsimuseks. Siiski on hästitoimiv rahastamisstrateegia taasterahastu „NextGenerationEU“ sujuvaks rakendamiseks esmatähtis. Usaldusväärne rahastus, kindel riskijuhtimine, madalad laenukasutuse kulud ja kestlik rahastamine on kodanikuühiskonna huvides, kes lõppkokkuvõttes kannab tururiske. Laenuvõtmine ja võla haldamine peavad põhinema demokraatlikul kontrollil, õiguspärasusel ja läbipaistvusel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisvajadused nõuavad keerukat strateegiat tagamaks, et EL suudab täita maksekohustusi õigeaegselt ja soodsatel turutingimustel. Komitee rõhutab, kui oluline on, et komisjon juhiks rahastamisstrateegiat otse, ning peab tervitatavaks komisjoni inimressursside suurendamist kõnealuses valdkonnas. Seda tuleks siiski teha sooliselt tasakaalustatud viisil. Lisaks tuleks luua nõuandekogu, milles oleks esindatud komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu, sotsiaalpartnerid ja organiseeritud kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, kui oluline on säilitada ELi kõrge krediidivõimelisus ja madalad laenukasutuse kulutused, et vältida laenuvõtjatelt laenuandjatele ümberjaotamise mõju. Lisaks hõlbustab see – koos tõusvate majanduskasvu määradega – tagasimakseid. Krediidivõimelisus sõltub eelkõige ELi majanduslikust, poliitilisest ja sotsiaalsest tugevusest ning seda parandaks majandus- ja rahaliidu süvendamine. Igal juhul tuleks ette näha kriise, mis võivad hõlmata ka seda, et EKP tegutseb viimase instantsi ostjana. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Üldiselt on suur osa uuest rahastamisstrateegiast suunatud investorisuhetele. Komitee kiidab heaks laenuotsuse ja rahastamiskavad, mis on finantsturgude läbipaistvuse tagamise peamised vahendid. Suhtlemine üldsuse ja selle esindajatega ei tohiks aga kunagi muutuda teiseks prioriteediks. On kiiduväärt, et esmasvahendajate võrgustikus osalemise üks eeltingimus on muu hulgas liidu pädeva asutuse teostatav järelevalve. Kuna asjaomaste eeskirjade järgimine on hädavajalik, toetab komitee Euroopa Pettustevastase Ameti võimalikku kaasamist kõnealusesse järelevalvesse ja kiidab heaks selle, et ka teisi avaliku sektori asutusi võib määrata kontrollima esmasvahendajate võrgustiku liikmete vastavust otsuses sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Laialdase osalemisega kapitaliturgudel kaasnevad ulatuslikud riskid. Komitee toetab tugevate riskijuhtimissüsteemide loomist ja NGEU konto hoidmist EKPs. Arvestades üldsuse huvi usaldusväärse riskijuhtimise vastu, peaks riskijuht kõrgetasemelise riski- ja vastavuspoliitika väljatöötamisel konsulteerima Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Lõpetuseks kutsub komitee komisjoni üles tagama aruandekohustuse täitmise, läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise alates taasterahastu „NextGenerationEU“ laenude võtmise algusest ning hoiatab ülemäärase laenamise eest ELi-välistelt investoritelt, toetades samal ajal uute omavahendite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Üldiselt kiidab komitee taasterahastu „NextGenerationEU“ riskijagamise komponendi heaks, kuid rõhutab ka riskide vähendamise tähtsust, et tagada finantsturu stabiilsus ja kaitsta piisavalt liidu finantshuve. Komitee pooldab kavandatavat NGEU roheliste võlakirjade raamistikku ja teeb ettepaneku kaaluda NGEU sotsiaalsete võlakirjade emiteerimist, et võtta nõuetekohaselt arvesse kodanikuühiskonna huve. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu investeeritakse ELi majandusse toetuste ja laenudena kuni 806 miljardit eurot ehk 5 % ELi SKPst. Komisjon laenab need summad ELi nimel rahvusvaheliste kapitaliturgude rahastamistehingute kaudu. Taasterahastu „NextGenerationEU“ on loodud ajutise meetmena. Laenuvõtmine toimub 2021. aasta keskpaigast kuni 2026. aastani. Selle aja jooksul teeb komisjon rahastamistehinguid 150–200 miljardi euro ulatuses aastas. ELi kaasatud rahalised vahendid tuleb tagasi maksta kas otse liikmesriikide poolt (laenude puhul) või ELi eelarve kaudu (tagastamatu toetuse puhul) hiljemalt 2058. aasta detsembriks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Teatis NGEU uue rahastamisstrateegia kohta (2) on vastu võetud otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 5 lõike 3 alusel, milles nõutakse, et komisjon kehtestaks laenuvõtmistehingute haldamiseks vajaliku korra ning teavitaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt kõigist oma võlahalduse strateegia aspektidest. Tuginedes omavahendite otsuse heakskiitmisele kõigi liikmesriikide poolt, asub komisjon rakendama rahastamisstrateegiat, nagu on kirjeldatud teatises ja täpsustatud kolmes otsuses (3). Vahendite hulka kuuluvad ELi võlakirjad ja ELi lühiajalised võlakirjad, kasutatavad meetodid on sündikaattehingud ja enampakkumised. Iga-aastase otsusega kehtestatakse laenatavad maksimumsummad ja koostatakse poolaasta rahastamiskavad. Komisjon tugevdab oma struktuure ja loob üleeuroopalise esmasvahendajate võrgustiku. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee on algusest peale toetanud taasterahastut „NextGenerationEU“ ning on oma heakskiitu korduvalt väljendanud (4). Oma arvamuses 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia kohta (5) kinnitab komitee, et „taasterahastu algatus on välja töötatud ja vastu võetud õiges vormis ja õigel ajal“. Tänu oma usaldusväärsusele avaldab NGEU juba praegu positiivset mõju ELi majandusele ning on vähendanud sügava kriisi tekkimise tõenäosust mõnes riigis. Pikas perspektiivis eeldatakse, et NGEU suurendab märkimisväärselt ELi väljundit, mis tähendab, et lõppkokkuvõttes saavad tõenäoliselt kõik liikmesriigid puhaskasu (6). Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et kõik liikmesriigid on viinud lõpule omavahendite otsuse ratifitseerimise riiklikul tasandil, mis võimaldab alustada laenamist, ning kutsub kõiki sidusrühmi üles võtma kiiresti järgmisi meetmeid, et raha saaks hakata liikuma. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Toimub õigustatud ulatuslik arutelu NGEU vahendite kasutamise ja vähemal määral ka uute omavahendite üle. Sellega võrreldes on pööratud vähe tähelepanu NGEU rahastamisele, mida peetakse pigem tehniliseks kui poliitiliseks küsimuseks. Siiski suurendab NGEU laenuvõtmine märgatavalt liidu rahalisi kohustusi ning seda tuleb teha demokraatliku kontrolli all, õiguspäraselt ja läbipaistvalt. Komitee rõhutab, et usaldusväärne ja kestlik rahastamine, kindel riskijuhtimine ja madalad laenukasutuse kulud on avalikes huvides. Lõppkokkuvõttes vastutab tekkinud võlgade eest Euroopa kodanikuühiskond ja suuremad laenukasutuse kulud avaldaksid ümberjaotuslikku mõju laenuvõtjatelt laenuandjatele. Hästitoimiv rahastamisstrateegia on esmatähtis ka taasterahastu sujuvaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee märgib, et kavandatud strateegia tugineb rahvusvaheliste kapitaliturgude kaudu rahastamisele. Kapitalipuhvreid ei ole rakendatud, sest need on ette nähtud Euroopa stabiilsusmehhanismis (ESM) ja võlga ei ole kavas pärast 2058. aastat pikendada. Siiski on avalikult arutatud ka muid lähenemisviise, näiteks ühiselt tagatud tähtajatuid võlakirju, mille on emiteerinud EKP (7). Pikemas perspektiivis ja eelkõige alalise ühise võlakirjade emiteerimise korral tuleks kaaluda viimase instantsi laenuandja rolli andmist EKPle. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Võttes arvesse NGEU suurt rahastamisvajadust, selle keerulist ja potentsiaalselt ebakindlat väljamaksete ajakava ning mitte täpselt teada olevaid eelarvevahendeid, on turgudel laenu võtmiseks vaja keerukat rahastamisstrateegiat. Finantsturu arenguid tuleb ette näha, et tagada liidu suutlikkus täita maksekohustusi õigeaegselt, ilma et ta oleks sunnitud kaasama kapitali ebasoodsates turutingimustes. See eeldab turu tundmist ja paindlikkust, et otsustada, millal rahastamistoiminguid teostada ja milliseid rahastamismeetodeid kasutada, et tagada võimalikult madal täitmisrisk ja rahastamiskulu. Komitee rõhutab, kui oluline on, et komisjon juhiks rahastamisstrateegiat otse ja mitte allhanke abil. Vajalik on uue tegevussuutlikkuse loomine ning komisjon suurendab õigustatult oma vastavaid inimressursse ja pädevust. Komitee kutsub komisjoni üles seda tehes rakendama sooliselt tasakaalustatud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lisaks märgib komitee, et taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisstrateegiaga kaasneb vastutuse laiendamine komisjonile, ning pooldab kohustust teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt võlahaldusstrateegia kõigist aspektidest vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele (8). Iga-aastaseid ajakohastusi hakatakse tegema alates 2021. aasta kolmandast kvartalist. Arvestades avalikkuse suurt huvi taasterahastu „NextGenerationEU“ kindla rahastamise vastu, näib see olevat minimaalne kaasamise tase. Komitee teeb ettepaneku luua taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisnõuandekogu. NGEU riski- ja vastavuskomitee liikmed peaksid kohtuma kord poolaastas Euroopa Parlamendi, nõukogu, sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna valitud esindajatega, kes on pädevad finantsturu küsimustes. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tänu ELi kõrgele krediidireitingule ja stabiilsetele väljavaadetele saab komisjon laenata soodsatel finantstingimustel ja anda kasu edasi liikmesriikidele. Komitee rõhutab, kui oluline on säilitada madalad laenukasutuse kulud kogu rahastamisperioodi jooksul. Koos eeldatavate suuremate majanduskasvu määradega lihtsustab see oluliselt tagasimaksmist. ELi krediidivõimelisus sõltub eelkõige tema majanduslikust, poliitilisest ja sotsiaalsest tugevusest ning seda tugevdab majandus- ja rahaliidu süvendamine. Negatiivse poole pealt nõrgestavad seda tõenäoliselt tsentrifugaaljõud ja liikmesriikide vahelised sagedased konfliktid, samas kui tagatiste rakendamine (9) mõne liikmesriigi arvelt võib põhjustada tõsiseid poliitilisi pingeid (10). Lisaks tuleks ennetada majanduslikke ja finantsturu, tervishoiu või muuga seotud kriise. Seetõttu on väga oluline luua rahastamisstrateegia, mis põhineb võimalikult vastupidaval ja kestlikul alusel, mis võib hõlmata ka EKPd, kes tegutseb viimase instantsi ostjana. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | NGEU rahastamistegevus on juba alanud, seevastu aga on uute omavahendite kasutuselevõtu ajastus palju vähem konkreetne. Komisjon esitab 2021. aasta keskel ettepanekud uute omavahendite kohta, mis põhinevad süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismil, heitkogustega kauplemise süsteemil ja digimaksul. 2024. aastal esitatavad täiendavad ettepanekud võiksid hõlmata finantstehingute maksu või ettevõtlussektoriga seotud rahalist panust. Kui uued omavahendid peaksid olema kättesaadavad enne 2028. aasta jaanuari, kasutatakse neid tagasimaksete varasemaks alustamiseks. Komitee kutsub komisjoni üles esitama 2024. aastaks kavandatud ettepanekud juba varem ning pooldab uute omavahendite kiiret kasutuselevõttu. Nõuetekohaselt rakendatuna oleksid need mitte ainult kompensatsiooniks, kui makse ei ole võimalik maksukonkurentsi tõttu riiklikul tasandil tõhusalt jõustada, vaid toetaksid ka õiglast tagasimaksekava ja aitaksid võidelda kliimamuutustega. Samuti aitaks see vältida vajadust suurendada liikmesriikide osamakseid või kärpida ELi eelarvest tehtavaid kulutusi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | NGEU ligikaudu 800 miljardi euro suurune laen suurendab eurodes nomineeritud turvaliste varade mahtu ligikaudu 2 triljoni euroni, sealhulgas eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu TERA (11) ja veel 800 miljardit eurot varadena, mis emiteeriti Euroopa stabiilsusmehhanismi/Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi ja Euroopa Investeerimispanga kaudu enne pandeemiat (12). Kõigi kuni 30-aastase tähtajaga Euroopa turvaliste varade edendamine pakub uusi turvalisi investeerimisvahendeid, aitab pankadel mitmekesistada oma riigivõlakirju, suurendab euroala atraktiivsust ja tugevdab euro rahvusvahelist rolli. Lisaks vähendab taasterahastu „NextGenerationEU“ usaldust suurendav mõju tõenäoliselt ka valitsemissektori ja erasektori laenukasutuse kulusid, eelkõige euroala riikides, kus on Saksamaaga võrreldes suured erinevused. NGEU laenude andmine annab liikmesriikidele võimaluse ka siis, kui turu kõikumised mõjutavad riiklike võlakirjade emissioone. Komitee toetab riskijagamise komponendi tõhustamist, kuid rõhutab ka riskide vähendamise tähtsust, tagades finantsturgude usaldusväärse reguleerimise ja järelevalve ühtsuse. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et iga-aastases laenu raamotsuses kehtestatakse ülempiirid, näiteks pikaajalise ja lühiajalise rahastamise puhul, ning et laenuvõtmine korraldatakse kuuekuuliste rahastamiskavade alusel, mis põhinevad teabel tulevaste maksete kohta. Ilmselt on selle eesmärk pakkuda turgude jaoks läbipaistvust, tagades investoritele emissioonide prognoositavuse ja hõlbustades koordineerimist teiste emitentidega, olles samal ajal aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamisele. Komitee on täielikult teadlik investorite ja emitentide vaheliste suhete tähtsusest, kuid rõhutab, et suhtlemine avalikkuse ja selle esindajatega ei tohiks kunagi olla teisejärguline ning et liidu finantshuve tuleb hoolikalt kaitsta. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pidev likviidsuse planeerimine kindlustab, et sularahavarud on piisavad vältimaks likviidsuspuudujääke, vältides samal ajal tarbetult suuri sularahavarusid. Arvestades, et kapitaliturgude vastuvõtuvõime on piiratud ja likviidsuspuudujääk võib põhjustada häireid taasterahastu „NextGenerationEU“ rakendamises, soovitab komitee, et kindlaid riskipuhvreid tuleks pidada tähtsamaks kui liigset kulude minimeerimist, ning toetab selgesõnaliselt usaldatavusnõuete kohaste sularahavarude hoidmist EKP sihtotstarbelisel kontol, et kaitsta neid vastaspoole riski eest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Esmasvahendajate võrgustikku kuulumine annab finantsasutustele õiguse osaleda enampakkumistel ja hõlmab turu likviidsuse edendamist ning komisjonile õiglase nõustamise ja turuteabe andmist, kuid samas on see seotud ka ostu- ja aruandluskohustustega. Komitee väljendab heameelt asjaolu üle, et taotlejad peavad juba olema ELi esmasvahendajate võrgustiku aktiivsed liikmed ning liidu pädev asutus peab teostama nende üle järelevalvet. Esmasvahendajatel on NGEU rahastamisel oluline roll ning mis tahes hooletus või väärkäitumine võib suurendada laenukasutuse kulusid. Lisaks tuleb arvesse võtta vastaspoole riske, samuti esmasvahendajate turuvõimu ja süsteemset olulisust. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Esmasvahendajate võrgustiku liikmete märkimisväärse vastutuse tõttu on nende vastavus asjakohastele eeskirjadele hädavajalik. Järelevalve otsusega (13) kehtestatud eeskirjade täitmise üle tugineb suurel määral esmasvahendajate endi aruandluskohustustele. Lisaks toetab komitee Euroopa Pettustevastase Ameti võimalikku kaasamist järelevalvesse ning väljendab heameelt selle üle, et lisaks komisjonile võidakse määrata kolmandaks osapooleks ka teisi riigiasutusi, kes kontrollivad, kas esmasvahendajate võrgustiku liikmed täidavad otsuse nõudeid. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komisjon töötab välja ka meetodi, mille alusel määratakse kindlaks, milliseid esmasvahendajaid võetakse arvesse sündikaattehingutes osalemisel ja kes määratakse konkreetsete laenutehingute jaoks. Eriti aktiivsetel liikmetel peaks olema õigus tegutseda sündikaattehingutes juhtivate või kaasjuhtivate halduritena ning saada tasu. See rühm peaks tegelema turutegemisega, edendama koos investoritega emissioone ning andma komisjonile täiendavat õiglast nõu ja turuteavet. Komitee võtab teadmiseks finantsasutuste keskse rolli tegevuse rahastamisel ja juhib tähelepanu võimalikele huvide konfliktidele, eelkõige seoses nõuandva rolliga. Igal juhul on väga pooldatav tagada avaliku sektori asutuste kõrgetasemeline finantsturu võimekus ja turuteabe valdamine. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Laialdase osalemisega kapitaliturgudel kaasnevad ulatuslikud riskid, mille eest lõppkokkuvõttes vastutab Euroopa kodanikuühiskond. Komitee nõustub täielikult komisjoni väitega, et „võttes arvesse tehingute enneolematut mahtu ja vajamineva rahastamisstrateegia komplekssust, on ülimalt oluline, et NGEU tegevuse suhtes kohaldataks usaldusväärset ja sõltumatut riskijuhtimis- ja vastavusraamistikku“. Loomulikult tuleb tagada, et taasterahastu „NextGenerationEU“ tehingud viiakse läbi viisil, mis on kooskõlas kõrgeimate erialase kohusetunde, aususe ja usaldusväärse finantsjuhtimise standarditega. Komitee toetab tugevate juhtimis- ja riskijuhtimissüsteemide loomist, sealhulgas põhimõtete ja struktuuride kehtestamist, et tagada tugev ja sõltumatu järelevalve kõigi NGEU finantstehingute üle. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Selle süsteemi keskne tugisammas on riskijuht, kellel on oma ülesannete täitmisel täielik autonoomia ning kes annab muu hulgas aru eelarve peadirektoraadi peadirektorile ja eelarve eest vastutava kolleegiumi liikmele. Ta vastutab kõrgetasemelise riski- ja vastavuspoliitika väljatöötamise eest ning tagab, et kõik NGEU tegevused on sellega kooskõlas, ning teda toetavad vastavuskontrolli spetsialist ning riski- ja vastavuskomitee. Võttes arvesse usaldusväärse riskijuhtimise ja sellega seotud avaliku huvi tähtsust, tuleks kaaluda, kas riskijuht peaks kõrgetasemelise riski- ja vastavuspoliitika väljatöötamisel konsulteerima Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Endiselt on küsimusi riskijuhtimise kohta laenutehingute alguses, eelkõige perioodil enne riskijuhi ametisse nimetamist ning kõrgetasemelise riski- ja vastavuspoliitika väljatöötamiseks kavandatud kolmekuulise ajavahemiku kestel. Selleks et tasakaalustada laenude ja nende aluseks olevate rahastamisvahendite tähtaegade mittevastavust, eelkõige 2021. aastal, kohaldab komisjon mitmeid finantsturuinstrumente, sealhulgas vahetuslepinguid ja võimalik, et ka kommertsväärtpabereid, mis on eriti riskantsed. Komitee kutsub komisjoni üles tagama aruandekohustuse, läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise rakendamine juba NGEU laenude võtmise algusest peale. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Ilmselt on mitmekesise rahastamisstrateegia nõuetekohaseks haldamiseks vaja põhjalikku ja terviklikku raamatupidamissüsteemi. Komitee peab tervitatavaks komisjoni tugi- ja raamatupidamisfunktsioonide tugevdamist. Järeleproovitud tarkvara kasutamine peaks olema loomulikult standard. Komitee juhib tähelepanu komisjoni peaarvepidaja olulisele rollile kõigi NGEU tehingute asjakohase arvepidamise tagamisel ja NGEU konto avamisel EKPs. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee tunnistab, et uue rahastamisstrateegia oluliseks osaks on investorisuhete strateegia ja sellega kaasnevate vahendite väljatöötamine. Üheks elemendiks on ELi rahastamist käsitlev uudiskiri, mis võimaldab komisjonil investoritele korrapäraselt ja läbipaistvalt teavet edastada. Komisjon võtab struktuursete külastuste süsteemse programmi kaudu aktiivselt ühendust ka investoritega kogu maailmas. Komitee hoiatab siiski väljaspool ELi asuvatelt investoritelt ülemäärase laenamise eest, millega võivad eelkõige kriisi aegadel kaasneda kasvavad riskid, nagu näiteks laenutegevuse ootamatu peatumine. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komisjon püüab kaasata 30 % NGEU vahenditest roheliste võlakirjade emiteerimise kaudu, mis võib kokku moodustada 250 miljardi euro suuruse roheliste võlakirjade emissiooni, muutes ELi üheks suurimaks roheliste võlakirjade emitendiks maailmas ning tugevdades ELi poliitilist ja turuliidri positsiooni kestliku rahastamise valdkonnas. Komitee pooldab kavandatavat NGEU roheliste võlakirjade raamistikku, mis tugineb liikmesriikide kohustusele tagada, et 37 % taaste- ja vastupidavusrahastu rahastatavatest kulutustest suunatakse kliimamuutustega tegelemiseks. Lisaks tuleks NGEU raames kiirendada ka sotsiaalvõlakirjade emiteerimist ning see peaks täiendama TERAle eraldatud 100 miljardi euro suurust mahtu. Taaste- ja vastupidavusrahastust toetuse saamiseks palutakse ELi riikidel koostada projekte muu hulgas kaasava majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikavaldkondades, mis on aluseks sotsiaalvõlakirjade emiteerimise raamistiku väljatöötamisele. Sel viisil saaks rahastamisstrateegias täielikult arvesse võtta kodanikuühiskonna huve. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 8. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (ELT L 424, 15.12.2020, lk 1).

1

(2)  COM(2021) 250 final.

2

(3)  C(2021) 2500 final (ELT L 131, 16.4.2021, lk 170), C(2021) 2501 final, C(2021) 2502 final.

3

(4)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 124.

4

(5)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 45.

5

(6)  Next Generation EU netobilansi arvutuste mõttetus (Bruegel).

6

(7)  „Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB“ („COVID-19 tähtajatud eurovõlakirjad: EKP poolt ühiselt tagatud ja toetatud“).

7

(8)  16.detsembri 2020. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel.

8

(9)  Omavahendite otsuse vastuvõtmise tõttu.

9

(10)  Vt nõukogu otsuse (EL, Euratom) 2020/2053 artikli 9 lõige 5.

10

(11)  Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu.

11

(12)  Klaus Regling, Webinar – Majandus- ja rahaliidu süvendamine ning Euroopa stabiilsusmehhanismi roll, 5.5.2021.

12

(13)  C(2021) 2500 final.

13

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohta“

(COM(2021)102 final)

(2021/C 374/08)

| Raportöörid: | Cristian PÎRVULESCU


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportöörid:

Cristian PÎRVULESCU

Carlos Manuel TRINDADE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 21.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 8.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 160/79/19 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

21.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

8.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

160/79/19

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) ja selle rakendamise üle ELi ja liikmesriikide tasandil, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi, ning peab selle esitamist väga õigeaegseks, eriti kuna COVID-19 pandeemia on häirinud kõiki inimelu aspekte, süvendanud olemasolevaid sotsiaalseid probleeme ning avaldanud tohutut survet nii riigiasutustele, kogukondadele, organisatsioonidele kui ka ettevõtjatele. Komitee kardab, et pandeemia ei lõpe veel niipea. Seetõttu peavad EL ja liikmesriigid kasutama ja arendama sobivat taristut, et tulla tegevuskava raames toime probleemidega keskpikas ja pikas perspektiivis. Seejuures tuleb silmas pidada, et sellega seoses on oluline roll toimival kodanikuühiskonna dialoogil ja sotsiaaldialoogil ning sotsiaalpartnerite aktiivsel kaasamisel, mis on konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse olulised osad. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tunneb heameelt, et Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel saavutati tegevuskava osas poliitiline konsensus Porto kohustuse allkirjastamisega. Komitee tunneb ka heameelt nõukogu Porto deklaratsiooni üle ja toetab täiel määral deklaratsiooni punktis 4 sisalduvat seisukohta: „Selle rakendamine tugevdab liidu püüdlusi digitaalse, rohelise ja õiglase ülemineku suunas ning aitab saavutada ülespoole suunatud sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist ning käsitleda demograafilisi probleeme. Sotsiaalne mõõde, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine on alati olnud suure konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse keskmes. Meie pühendumus ühtsusele ja solidaarsusele tähendab ka kõigile võrdsete võimaluste tagamist ning seda, et kedagi ei jäeta kõrvale“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab tegevuskavas esitatud nägemust ja eesmärke ning tunneb heameelt tegevuskava aluseks oleva kontseptsiooni üle, mille kohaselt aitab asjakohaste ja konsensuslike sotsiaalsete eesmärkide vastuvõtmine koondada poliitilisi jõupingutusi tulemuste saavutamiseks ning kujutab endast olulist stiimulit liikmesriikides reformide läbiviimiseks ja investeeringute teostamiseks. Komitee rõhutab samuti, et tegevuskava peaks põhinema konkreetsetel ja käegakatsutavatel meetmetel, mis on mõõdetavad ja millega kaasnevad asjaomaste sidusrühmade poolt ühiselt kokkulepitud järelevalveraamistikud, mis sisaldavad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke kriteeriume (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tunnistab, et ELi sotsiaalmudelid on väga mitmekesised, kuid toetuvad samas ühisele alusele. Need on osa meie ühisest ajaloost ja panevad aluse ühisele pühendumisele Euroopa sotsiaalmudelile, mis on ühisturu ja kõigi ELi poliitikavaldkondade lahutamatu osa. Vähem kindlate sotsiaalmudelitega riike tuleks aktiivselt toetada investeeringute, õppimise ja võrdlusuuringute edendamise kaudu. Kodanike heaolu ja põhiõigused peaksid tuginema ühisele ja järjepidevale sotsiaalsele mudelile, mis on piisavalt paindlik, et võtta arvesse riikide erinevaid traditsioone ja kogemusi kooskõlas aluslepingu väärtuste, põhimõtete ja eesmärkide, samba ning selle uuendatud ja tulevikku suunatud konsensusega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et õiglase ja kaasava ühiskonna ülesehitamisel on äärmiselt oluline minimaalsete sotsiaalsete standardite tagamine kõigile ELis elavatele inimestele. Sotsiaalõiguste samba rakendamisel tuleks püüelda õigusaktide ja mittesiduvate õigusaktide tasakaalustatud kombinatsiooni poole. Õigusaktid peaksid olema täielikult kooskõlas põhiõiguste harta ja parema õigusloome põhimõtetega ning nende osas tuleks põhjalikult konsulteerida sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ELi ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nagu komitee on varem märkinud, on oskustel ja teadmistel põhinev konkurentsivõime ja suurem tootlikkus kindel viis Euroopa ühiskonna heaolu säilitamiseks. Tuleb tõhustada Euroopa sotsiaalse turumajanduse süsteemi tugevaid külgi, kõrvaldades samal ajal selle nõrgad küljed ja kohandades süsteemi nii, et sellega saaks minna vastu eesseisvatele katsumustele (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et samba kõigi 20 põhimõtte jaoks tuleks seada konkreetsed eesmärgid ja sihid. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles seadma vabatahtlikult kaugeleulatuvaid sihte, et kõik liikmesriigid annaksid koos sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega panuse Euroopa eesmärkide saavutamisse. Euroopa Komisjon peaks jälgima ja toetama Euroopa sotsiaalõiguste samba ja tegevuskavaga seotud dialoogi kvaliteeti ja tulemusi ning sellest teavitama. Eesmärgid ja sihid tuleks lisada Euroopa poolaasta ja riiklike reformikavadega ette nähtud aruandlusmehhanismi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee teeb ettepaneku, et kavandatud vahehindamise tõhustamiseks võivad liikmesriigid määrata konstruktiivses dialoogis sotsiaalpartneritega 2025. aastaks kindlaks kõnealuse tegevuskava vahe-eesmärgid ja sihid, et oleks võimalik hinnata selle rakendamise esimesel perioodil tehtud edusamme. Komisjoni üks prioriteet suhetes liikmesriikidega peaks olema juhiste andmine olemasolevate koordineerimismehhanismide kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee teeb ettepaneku kasutada tegevuskava rakendamisel Euroopa koordineerimismehhanismina Euroopa poolaasta raamistikku. Koordineerimismehhanism võiks olla ELi institutsioonidevahelise sotsiaalsamba teemalise foorumi vormis, mis koguneks korrapäraselt, et hinnata edusamme ja anda tegevuskavale uut hoogu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab kavatsust ajakohastada vajadust mööda sotsiaalvaldkonna tulemustabelit, et viia see kooskõlla ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta on asjakohane raamistik tegevuskava üle järelevalve teostamiseks – sama palju tähelepanu tuleks pöörata sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkidele koos makromajandusliku stabiilsuse ja tootlikkusega. Komitee kiidab heaks tegevuskavas esitatud väite, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad kujutavad endast ainulaadset võimalust kavandada ja rahastada selliseid investeeringuid ja reforme, millega toetatakse sotsiaalset ja töökohtadele keskendunud taastumist, mis muudavad reaalsuseks rohe- ja digipöörde ning millega rakendatakse Euroopa poolaasta raames esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi. Tegevuskavas kutsutakse liikmesriike õigustatult üles kasutama parimal viisil ära Euroopa poolaastat ja haarama enneolematust võimalusest, mida pakub taaste- ja vastupidavusrahastu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib, et tegevuskavas ei ole selgelt sätestatud vajadust pikendada praegust erakorralist toetust seni, kuni majandus seda enam ei vaja, ning seega ei hinnata piisavalt vajadust kaitsta kriisi ajal töökohti ja ettevõtteid. Komitee märgib samuti, et kuigi taasterahastu „NextGenerationEU“ on ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinev hädaabivahend ja seda käsitletakse jätkuvalt ühekordse meetmena, on see ka julge ja konstruktiivse tegevuse näide. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee märgib, et tegevuskavas tunnistatakse, et jõulised poliitilised reageerimised COVID-19 pandeemiale riikide ja ELi tasandil on olnud tulemuslikud, et piirata pandeemia tagajärgi tööhõivele ja sotsiaalsfäärile, toetades ettevõtjaid ja töötajaid. Samuti märgib komitee, et pandeemia on veelgi toonud esile olemasoleva ebavõrdsuse (eelkõige seoses madalama haridustasemega töötajatega, naistega, noortega, rändajatega ja teiste haavatavate rühmadega) ning et tööpuudus ja ebavõrdsus suurenevad tõenäoliselt veelgi, kui sotsiaalset arengut ei seota kestliku majanduskasvuga. Komitee loodab, et tegevuskava aitab seda suundumust muuta, ning rõhutab vajadust edendada kestlikku ja konkurentsivõimelist majandust, mis põhineb kvaliteetsetel töökohtadel ja kõigi võrdsetel võimalustel. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee on seisukohal, et vaesuse vastu võitlemise vallas on ELi ja liikmesriikide tasandil võimalik teha suuremaid jõupingutusi lähtuvalt ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 esimesest kestliku arengu eesmärgist. Eelkõige leiab komitee, et EL peaks seadma eesmärgiks vähendada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste osakaalu 22,8 %-lt 2019. aastal 10 %-le 2030. aastal ning kõik liikmesriigid peaksid võtma võrreldavad vabatahtlikud kohustused. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee teeb ettepaneku lisada tegevuskavasse meetmed sissetulekute ebavõrdsuse probleemiga tegelemiseks, võttes arvesse sotsiaalse ühtekuuluvuse selgelt määratletud prioriteeti, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli oluline osa. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee leiab, et tegevuskavaga ei tuleks edendada mitte ainult uute töökohtade loomist – mis on õigustatud eesmärk –, vaid ka tööhõive kvaliteeti, sealhulgas võitlust ebakindlate töösuhete vastu. Tuleks kehtestada nõuetekohased õigus- ja halduskontrollid riiklikul tasandil, et tagada töökohas töötajatele ohutud töötingimused, piisav ja prognoositav palk ning organiseeritud esindatus. Komitee on eriti mures paljude põllumajandus-, teenuste ja ehitussektoris töötavate ELi kodanikest ja kolmandate riikide kodanikest hooajatöötajate töötingimuste pärast ning nõuab läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1152 (3) tõhusat rakendamist. Selle eesmärk on parandada töötingimusi, edendades läbipaistvamaid ja prognoositavamaid töösuhteid, tagades samal ajal tööturu kohanemisvõime. Komitee arvates tuleks oluliselt vähendada palgavaesuse riski määra. Palgavaesuse kaotamiseks tuleks ELi tasandil kehtestada Euroopa ühised miinimumstandardid. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee tunneb heameelt kavatsuse üle vähendada kümne aasta jooksul meeste ja naiste tööhõive ja töötasu erinevusi ning kavatsuse üle suurendada alushariduse ja lapsehoiu pakkumist, kuigi sellekohaseid konkreetseid eesmärke ei ole veel kindlaks määratud. Selles kontekstis toetab komitee Euroopa lastegarantiid. Soolise võrdõiguslikkuse poole tuleks püüelda kõigis majandus- ja ühiskonnaelu aspektides. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee märgib, et tegevuskava ei sisalda miinimumsissetuleku tagamise direktiivi ettepanekut, mida ta peab vajalikuks kõige tõsisemate vaesuse vormide vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komitee toetab komisjoni üleskutset Euroopa Parlamendile ja nõukogule viia lõpule läbirääkimised sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade läbivaatamise üle, et parandada töötajate liikuvust ja tagada piisav sotsiaalkaitse ELis, tekitamata seejuures ülemäärast koormust töötajatele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et on vaja edendada kollektiivläbirääkimiste ulatust ning sotsiaalpartnerite liikmelisust ja organisatsioonilist kuuluvust. Seetõttu tehakse ettepanek kaaluda asjakohaste näitajate kehtestamist ja nende üle järelevalve teostamist riiklikul ja ELi tasandil ning toetada neid eesmärke sihtotstarbeliste vahenditega, et suurendada suutlikkust ja võtta ühismeetmeid tegevuskava eesmärkide saavutamiseks, säilitades samal ajal sotsiaalpartnerite sõltumatuse. Komitee toetab tegevuskavas sisalduvat ettepanekut pidada läbirääkimisi edasiste ELi tasandi kokkulepete üle, et aidata kaasa Euroopa tööturgude edukale ümberkujundamisele, ning kutsub liikmesriike üles julgustama ja looma tingimusi paremini toimivateks ja tõhusamateks kollektiivläbirääkimisteks ja sotsiaaldialoogiks kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komitee jagab tegevuskava toetuseks peetud konsultatsioonide järeldusi, milles rõhutati ELi olemasolevate töö- ja sotsiaalõigusnormide parema rakendamise, kohaldamise ja jõustamise tähtsust. Komisjon peaks liikmesriikidega aktiivsemalt suhtlema, et hõlbustada ELi õigusaktide õigeaegset ja kvaliteetset ülevõtmist ning edendada nende järgimist. Komitee leiab, et komisjoni peaks algatama rikkumismenetluse, kui liikmesriigid ei täida ELi õigusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Komitee rõhutab, et riikliku poliitika rahastamine tuleb viia kooskõlla tegevuskava eesmärkide ja meetmetega ning tuleb tagada, et ei taastataks stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju nende algsel kujul ning et nende mis tahes muudetud versioon lihtsustaks olulisel määral tegevuskava rakendamist. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Komitee kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu riigihangetele, mis võivad anda panuse tegevuskava eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Üldised märkused

2.1.   Tegevuskava ülesehitus

| 2.1.1. | Alates samba väljakuulutamisest 2017. aastal on komitee nõudnud selget tegevuskava selle rakendamiseks (4) ja tunneb seetõttu tegevuskava üle heameelt. Komitee toetab üleskutset, et kõik sidusrühmad teeksid ühiseid jõupingutusi samba rakendamiseks oma pädevusvaldkondades. Komitee juhib tähelepanu sellele, et lisaks ELi institutsioonide panusele sõltub tegevuskava edu suurel määral liikmesriikide ja nende sotsiaalpartnerite pühendumusest selle kõigi põhimõtete rakendamisele. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Porto sotsiaaltippkohtumisel, mis toimus 7. ja 8. mail, võeti kohustus rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast kõrgeimal poliitilisel tasandil ning selleks allkirjastati Porto sotsiaalkohustus. Selles kohustuses kiideti heaks Euroopa Komisjoni Euroopa sotsiaalõiguste sammast käsitlev tegevuskava ning kutsuti kõiki asjaomaseid osalejaid üles võtma pandeemiast õppust ja ühendama jõud. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Komitee tunnistab asjaolu, et tegevuskavas ühendatakse seadusandlikud ja mitteseadusandlikud meetmed ühiste eesmärkide seadmisega, mis tuleb saavutada sidusrühmade, eelkõige sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna ühistegevusega, mida korraldatakse kohalikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Komitee loodab, et tegevuskava ajakavas esitatud õigusaktid on täielikult kooskõlas põhiõiguste hartaga ja nende kohta koostatakse mõjuhinnang, ning rõhutab vajadust ulatuslike konsultatsioonide järele sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga. Kõik seadusandlikud otsused peaksid olema tõenduspõhised, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komitee toetab tegevuskavas seatud eesmärke ja seisukohta, et need aitavad suunata poliitilisi jõupingutusi tulemuste saavutamiseks ning kujutavad endast olulist stiimulit reformide ja investeeringute teostamiseks liikmesriikides, et saavutada ülespoole suunatud lähenemine ja heaolu. Komitee rõhutab samuti, et tegevuskava peaks põhinema konkreetsetel ja käegakatsutavatel meetmetel, mis on mõõdetavad ja millega kaasnevad asjaomaste sidusrühmade poolt ühiselt kokkulepitud järelevalveraamistikud, mis sisaldavad sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke kriteeriume. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Komitee toetab ELi peamisi eesmärke ja ka komisjoni üleskutset liikmesriikidele seada vabatahtlikult oma riiklikud eesmärgid. Komitee kutsub liikmesriike üles seadma oma sihte ambitsioonikalt, et kõik liikmesriigid koos oma sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partneritega aitaksid kaasa Euroopa eesmärkide saavutamisele, ning rõhutab, et ilma suurte kooskõlastatud jõupingutusteta ei ole võimalik nendeni jõuda. Kolme peamise prioriteedi – töökohtade loomine, kvalifikatsioonide parandamine ja sotsiaalne kaasatus – seadmine loob ühise tegevusraamistiku, sealhulgas riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et tööhõive eesmärki täiendavad kohustused edendada kaasavat tööhõivet ja vähendada tööhõivelõhet, eelkõige vallandades tööturu potentsiaali, vähendades soolist tööhõivelõhet poole võrra, alandades mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) määra ning tagades, et teised alaesindatud rühmad osalevad tööturul oma maksimaalse suutlikkuse piires, ning komitee julgustab komisjoni kõiki neid kohustusi kvantifitseerima koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Komitee tunneb ka heameelt selle üle, et tegevuskavas pannakse rõhku haridusele, oskustele ja elukestvale õppele, sealhulgas pidevale oskuste täiendamisele ja ümberõppele, et parandada tööalast konkurentsivõimet, edendada innovatsiooni, tagada sotsiaalne õiglus ja lahendada puudulike digioskuste probleem, märkides, et – nagu komitee on varem sedastanud – juurdepääs pidevale ja elukestvale õppele peab olema igaühe individuaalne õigus, et tulla toime digivaldkonna ja tehisintellekti edusammudega, suunata arengut ning säilitada inimjuhitavus (5). |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Komitee teeb ettepaneku, et kavandatud vahehindamise tõhustamiseks peaksid liikmesriigid pidama konstruktiivset dialoogi sotsiaalpartneritega ja kaaluma vahe-eesmärkide seadmist 2025. aastaks, mis võimaldaks hinnata edusamme selle rakendamise perioodi esimesel poolel. |
| --- | --- |

2.1.8.

2.2.   Töökohtade loomine ja töö tulevik

| 2.2.1. | Komitee tervitab tegevuskavas välja toodud tõika, et ELis on töötingimused ühed parimad maailmas, tunnistades samas, et uued töövormid toovad kaasa nii probleeme kui ka võimalusi. Nii Euroopa kui ka riigi tasandi sotsiaalpartnerid on oodatud ühisesse tegevusse, et püüda vastata töö tuleviku vajadustele, saavutada ülespoole suunatud lähenemine ning tagada töötajate kaitse ja ohutus olenemata sellest, millises sektoris nad töötavad ja millises riigis nad elavad. Sotsiaalpartneritel on sellesuunalistes ühistes jõupingutustes keskne roll nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Tegevuskavas märgitakse õigustatult, et uute kvaliteetsete töökohtade säilitamine ja loomine on ELi prioriteet. COVID-19 kriis näitas, et meie ühiskonna toimimine sõltub olulistest töötajatest paljudes sektorites, nagu transport, teenused, tervishoid ja põllumajandus. Me peame looma uusi tulevikutöökohti, tuginedes tänastele olulistele töökohtadele. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Komitee nõustub strateegilise lähenemisviisiga, mille kohaselt minnakse järk-järgult üle erakorralistelt meetmetelt meetmetele, mis võivad aidata kaasa tegevuskavas seatud tööhõivealase eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Komitee nõustub tegevuskavas väljendatud murega, mis puudutab pandeemiast enim mõjutatud rühmi, sealhulgas naisi, noori, madala kvalifikatsiooniga ja madalapalgalisi töötajaid, ajutisi töötajaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja võõrtöötajaid. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Komitee leiab, et ELi vahendite eraldamist prioriteetidele tuleks jälgida nii komisjonilt saadavate vahendite kui ka liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite eraldatud vahendite puhul. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Komitee nõustub komisjoni üleskutsega, et liikmesriigid peaksid kasutama olemasolevaid ELi vahendeid aktiivse ja tõhusa tööhõive toetamise edendamiseks. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Komitee toetab komisjoni lähenemisviisi sellele, millist mõju avaldab digiüleminek tööle. Komitee toetab sõltumatut raamkokkulepet digiülemineku kohta ja on valmis tegema sotsiaalpartneritega koostööd kõigi selle järelmeetmete osas. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Komitee võtab teadmiseks OECD hiljuti avaldatud 2020. aasta tööhõive ülevaate „Töötajate turvalisus ja COVID-19 kriis“ (6). Komitee tunnistab, et töötajate heaolu töökohtadel mõjub positiivselt nende ettevõtete, organisatsioonide ja asutuste üldisele tulemuslikkusele, kus nad töötavad. Lisaks töötajate tervise ja turvalisuse edendamisele ootab komitee meetmete võtmist asjakohasel tasandil kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, et parandada tööturgude toimimist, et need aitaksid kaasa majanduskasvule ja rahvusvahelisele konkurentsile ning edendaksid inimväärseid töötingimusi. Tööturu arengut tuleb toetada, mitte seda takistada, et tagada töötajate kaitse ja turvalisus ning aidata kaasa nende ettevõtete, organisatsioonide ja institutsioonide üldisele tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Komitee ootab ülespoole suunatud lähenemist edendavate meetmete võtmist asjakohasel tasandil kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, et parandada tööturgude toimimist, et need aitaksid kaasa majanduskasvule ja rahvusvahelisele konkurentsile ning edendaksid inimväärseid töötingimusi ja heaolu. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Komitee rõhutab, et EL peab jääma täielikult truuks põhimõttele, et ei saa olla töösuhteid – milline nende olemus ka ei oleks –, millel puudub sotsiaalkaitse. Komitee peab kõiki deklareerimata töö vorme vastuvõetamatuks ja julgustab liikmesriike selle vastu võitlema. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et digiüleminek ei tekita ebakindlust ja haavatavust, kindlustades samal ajal digiülemineku pakutavate võimaluste täieliku ärakasutamise. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Komitee soovib tugevamat seost oskuste, hariduse ja elukestva õppe ambitsioonika eesmärgi ning selle saavutamiseks kättesaadavate rahaliste vahendite vahel. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et avaliku sektori kulutused haridusele ELis vähenesid 2010. aasta 5 %-lt 4,7 %-le 2019. aastal, ning rõhutab, et sotsiaalõiguste samba eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma suuremate avaliku sektori investeeringuteta haridusse. Samuti rõhutab ta vajadust avaliku ja erasektori investeeringute järele, et toetada koolitust ja elukestvat õpet, ning julgustab tööandjaid suurendama töötajate võimalusi osaleda töökohal toimuvas õppes ja koolituses. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12 | . Komitee mõistab komisjoni muret rohe- ja demograafilise ülemineku ning nende mõju pärast tööhõivele ja oskustele. Tegevuskava võib siiski veelgi võita konkreetsetest kokkulepitud kohustustest ja algatustest, mistõttu tuleks tegevuskavale ja riiklikele dokumentidele lisada täiendavaid üksikasju. |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13. | Pandeemia on eriti rängalt tabanud noori. Statistika näitab, et pooled kõigist ELi noortest on tööle võetud ajutiselt. Seoses mittevabatahtliku ajutise tööga seotud riskidega pakub tegevuskava mõned selged võimalused noorte tööhõive kvaliteedi parandamiseks, eelkõige praktikat käsitleva soovituse läbivaatamise, noortegarantii raames tehtavate pakkumiste kvaliteedile keskendumise ning mitme töötingimusi käsitleva algatuse kaudu, näiteks platvormitöötajate töötingimusi käsitlevad algatused. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Kuigi tegevuskava sisaldab selgeid sätteid sotsiaalpartnerite (ametiühingud ja tööandjad) rolli suurendamiseks algatustes, öeldakse selles väga vähe ELi kodanike esindamisel kesksel kohal olevate kodanikuühiskonna organisatsioonide, näiteks noorteorganisatsioonide rolli kohta. |
| --- | --- |

2.2.14.

2.3.   Oskused ja võrdõiguslikkus

| 2.3.1. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et oskustööjõud on mootoriks jõukale rohe- ja digimajandusele, mida hoiavad käigus uuenduslikud ideed ja tooted ning tehnoloogia areng. Tegevuskava kohaselt on haridus- ja koolitussüsteemidel võtmeroll elukestva õppe ja tööalase konkurentsivõime aluste loomisel ning need võivad aidata ületada oskuste nappust, tingimusel et need vastavad tööturu vajadustele. Haridus ja oskused peaksid olema poliitilise tegevuse keskmes, millega toetatakse töökohtade loomist. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Komitee toetab püüdlusi parandada elukestvat haridust ja väljendab muret seoses juurdepääsuga põhilistele digioskustele. Nagu ka komisjon, peab komitee neid kaasamise ja selles osalemise eeltingimuseks digitaalselt ümberkujundatud Euroopas. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Komitee avaldab kahetsust, et elukestvale õppele juurdepääsu puhul puudub soolise võrdõiguslikkuse eesmärk, ning julgustab komisjoni seda määratlema. Komitee rõhutab vajadust soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise järele kõigis ELi poliitikavaldkondades ja strateegiates. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Komitees koostatakse praegu eraldi arvamust direktiivi ettepaneku kohta, mille eesmärk on tugevdada meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist, ning selles esitatakse komitee seisukoht asjaomase teksti kohta. |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus

| 2.4.1. | Komitee leiab, et tuleks esitada täiendavaid ettepanekuid sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kohta. Komitee jagab tegevuskavas esitatud seisukohta, et Euroopas on maailma kõige võrdsemad ühiskonnad, kõrgeimad töötingimuste standardid ja laiaulatuslik sotsiaalkaitse. Sellest hoolimata on vaesuse tase ELis endiselt lubamatult kõrge ja kõigis riikides sarnaste tingimuste tagamiseks on vaja veel teha märkimisväärseid jõupingutusi. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | ELi vaesuse ohus olevatest inimestest on 20 % lapsed. Äärmise vaesuse ja inimõigustega tegelev ÜRO eriraportöör on märkinud, et arenenud riikide standardite kohta on see number ülimalt suur (7). Komitee tervitab komisjoni ettepanekuid Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia kohta ja soovitust lastegarantii kohta ning eesmärki tuua 2030. aastaks vaesusest välja viis miljonit last. Komitee kordab oma üleskutset koostada „Euroopa hoolduskokkulepe“, millega tagataks kvaliteetsemate teenuste osutamine kõigile kogu elu jooksul, (8) ning loodab, et liikmesriigid investeerivad kvaliteetsete, taskukohaste, kättesaadavate ja mitmekesiste hooldusteenuste kättesaadavusse. Komitee leiab, et laste vaesuse kaotamisel oleks väga positiivne mõju noorte täiskasvanute ja töötute vaesuse vähendamisele. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Komitee arvates tuleks ELil kehtestada sotsiaalsed miinimumstandardid, mis on täielikult kooskõlas põhiõiguste hartaga, ning selle protsessi osas tuleks põhjalikult konsulteerida sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega ELi ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Komitee märgib, et tegevuskava sisaldab miinimumsissetuleku tagamise direktiivi ettepaneku asemel soovitust, (9) mida ta peab vajalikuks, et võidelda kõige tõsisemate vaesuse vormide vastu. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Komitee leiab, et on vaja astuda otsustavaid samme, et tugevdada sotsiaalkindlustussüsteemide vastupanuvõimet ja nende koordineerimist ELi tasandil, tagades nende üldise kättesaadavuse töötajatele, austades samas riikide pädevusi seoses juurdepääsuga sotsiaalkaitsele. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et tervishoiusüsteemide reformid ja investeeringud on vajalikud, et parandada muu hulgas kõigi juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning vähendada sotsiaalset, territoriaalset ja majanduslikku ebavõrdsust tervishoius. Kui aga komisjon toetab liikmesriike üksnes tõenditel põhineva teabe esitamise ja parimate tavade jagamise kaudu, siis ei ole see piisav ja tuleks teha palju rohkem, austades samal ajal pädevuste jaotust: eesmärkide ja sihtide sõnastamine, taristusse tehtavate investeeringute toetamine, tervishoiusüsteemi töötajate koolitamine, ühiste kvaliteedistandardite väljatöötamine ja tervishoiualaste teadusuuringute rahastamine. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Komitee tunneb heameelt kava üle luua kõrgetasemeline eksperdirühm heaoluriigi tuleviku uurimiseks. Komitee kui Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ning sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi foorum on kõige sobivam platvorm, et arutleda liikmesriikide ees seisvate probleemide üle, mis on seotud heaoluriigiga. Komitee pooldab eelkõige selliste maksumudelite vastuvõtmist, mis võtavad arvesse riikide majanduse eripära ja edendavad kestlikku majanduskasvu, mis võimaldavad säilitada mõistlikud ja piisavad sotsiaalsed hüved, toetada avalikke ja sotsiaalteenuseid ning jaotada maksukoormust võrdselt, edendades samal ajal aktiivset kaasamist tööturule ning digi- ja demograafilisi üleminekuid. |
| --- | --- |

2.4.7.

2.5.   Tegevuskava rakendamine

| 2.5.1. | Komitee jagab Porto sotsiaalkohustuses väljendatud riigipeade ja valitsusjuhtide otsusekindlust jätkata Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise süvendamist ELi ja riiklikul tasandil, võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Komitee rõhutab ka sotsiaalse mõõtme, sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite aktiivse kaasamise ning suure konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse vastastikust täiendavust. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Komitee rõhutab vajadust viia riiklike poliitikameetmete rahastamine kooskõlla tegevuskava eesmärkide ja meetmetega. See on veel üks põhjus, miks ei tohi naasta stabiilsuse ja kasvu pakti endiste eeskirjade juurde. Lisaks peavad kõik muudetud eeskirjad aitama täiel määral kaasa tegevuskava rakendamise lihtsustamisele. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Komitee eeldab, et tegevuskava rakendamisel tuleks ühtlustada Euroopa Komisjoni määratletud ja edendatud sotsiaalselt vastutustundlikke riigihanketavasid. Riigihangete maht on rohkem kui seitse korda suurem kui mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu vahendid (hinnanguliselt 2 triljonit eurot ehk 14 % SKPst aastas) ning need pakuvad tohutut potentsiaali turuna, mis stimuleerib töötajate organiseerumist, esindatust ja kollektiivläbirääkimisi ning kestlikke kvaliteetseid tööhõive- ja keskkonnatavasid. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Komitee kinnitab taas, et sotsiaalse progressi saavutamiseks on oluline integreerida eri poliitikavaldkondi, jälgides seejuures tähelepanelikult majanduse elavnemist ja jõukust. Tuleb luua koostoime olemasolevate ja tulevaste algatuste ja strateegiate vahel, mis kuuluvad sotsiaalõiguste samba erinevate põhimõtete alla. Selle eesmärgid tuleb süvalaiendada ja lisada 2020. aasta järgsesse Euroopa majanduse taastamise strateegilisse raamistikku. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Komitee kutsub liikmesriike üles tunnustama ja tõhustama nii kolmepoolset kui ka kahepoolset sotsiaalset ja kodanikuühiskonna dialoogi, millest igaühel on tegevuskava rakendamisel oma eriline roll. |
| --- | --- |

2.5.5.

2.6.   Sotsiaalõiguste samba ja Euroopa poolaasta vaheline seos

| 2.6.1. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta on asjakohane raamistik tegevuskava üle järelevalve teostamiseks – sama palju tähelepanu tuleks pöörata sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkidele koos makromajandusliku stabiilsuse ja tootlikkusega. Komitee kiidab heaks tegevuskavas esitatud väite, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad kujutavad endast ainulaadset võimalust kavandada ja rahastada selliseid investeeringuid ja reforme, millega toetatakse sotsiaalset ja töökohtadele keskendunud taastumist, mis muudavad reaalsuseks rohe- ja digipöörde ning millega rakendatakse Euroopa poolaasta raames esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi. Tegevuskavas kutsutakse liikmesriike õigustatult üles kasutama parimal viisil ära Euroopa poolaastat ja haarama enneolematust võimalusest, mida pakub taaste- ja vastupidavusrahastu. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Komitee soovitab, et Euroopa poolaasta raames viidaks läbi edusammude korrapärane kõrgetasemeline hindamine, sealhulgas vajaduse korral riiklikul tasandil, kasutades selleks koostöös sotsiaalpartneritega välja töötatud näitajaid, pidades silmas samba põhimõtete ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide süvalaiendamist. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Komitee leiab, et tegevuskava peaks olema ELi sotsiaalpoliitika struktureerimise vahend. See peab olema uuendatud majandusliku ja sotsiaalse juhtimise keskne osa, mille eesmärk on majanduse kestlik ja kaasav taastumine ja majanduskasv, ning varustatud seirenäitajate ja -menetlustega, mis viivad riigipõhiste soovitusteni kõigis sellega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

2.6.3.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele kohandada Euroopa statistikasüsteemi vastavaks sotsiaalsete näitajate tulemustabelis esitatud eesmärkide ja näitajate järelevalve vajadustele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee nõustub tegevuskavas esitatud seisukohaga, et olemasolevate näitajate kogumi integreerimine ja ajakohastamine peaks aitama ulatuslikumalt jälgida edusamme samba põhimõtete suunas ning aitama jälgida tegevuskavas kavandatud poliitikameetmete rakendamist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee nõustub vajadusega vaadata läbi tööealise elanikkonna mõiste ja julgustab komisjoni tegema selles valdkonnas koostööd liikmesriikidega, võttes samal ajal arvesse vananemispoliitika süvalaiendamist ning põhiõiguste hartaga tunnustatud ja kaitstud õigusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et kutseõppe eesmärgi lähtealus on pärit 2016. aastast, kuna Euroopa statistikasüsteem koostab seda näitajat ainult iga viie aasta tagant. Seda näitajat tuleks mõõta igal aastal, et edusamme oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kordab oma seisukohta seoses platvormitööga ning soovitab „ELil ja liikmesriikidel liikuda mõistete ühtlustamise suunas, et saavutada platvormimajanduses inimväärne töö“ (10). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kutsub komisjoni üles rakendama sotsiaalkindlustuse valdkonnas põhimõtet, mille kohaselt maksustamine tuleks kanda töölt üle muudele tööhõive jaoks soodsamatele allikatele ning see peaks toimuma kooskõlas kliima- ja keskkonnaeesmärkidega, tagades samal ajal tulu piisava sotsiaalkaitse tagamiseks ning pidades silmas, et oluline ülesanne on tagada muutuval tööturul kõigile töötajatele piisav kaetus, järgides täielikult punktis 3.2.9 väljendatud põhimõtet, et kõigil tööhõivevormidel peab olema sotsiaalkaitse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab komisjoni üleskutset Euroopa Parlamendile ja nõukogule viia lõpule läbirääkimised sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjade läbivaatamise üle, et parandada töötajate liikuvust ja tagada piisav sotsiaalkaitse ELis, tekitamata seejuures ülemäärast koormust töötajatele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et haridusse ja koolitusse investeerimise eksperdirühma väljakuulutatud töö tulemused kajastuksid haridus- ja koolitussüsteeme märkimisväärselt tugevdavate meetmete võtmises, eelkõige tegevuskavas määratletud eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee leiab, et hoolduse valdkond on üks peamisi probleeme kogu ELis. Komitee toetab pikaajalise hoolduse algatuse lisamist tegevuskavasse, mis tagab abivajajatele parema juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Seoses ELi kui vastutustundliku ülemaailmse liidri rolliga kinnitab komitee veel kord oma varasemat soovitust, et Euroopa Komisjon, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) teeksid kõikidel asjakohastel tasanditel koostööd sotsiaalpartneritega, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonidega üldiselt, et töötada välja asjakohased sätted inimväärsete töötingimuste ja vajaliku kaitse (11) ning progressiivse, õiglase ja kestliku kaubanduspoliitika edendamise kohta (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sellega seoses loodab komitee, et komisjoni, OECD ja ILO ühine töö võib viia ILO platvorme käsitleva konventsiooni vastuvõtmiseni (13). Samamoodi tuleks teha jõupingutusi kaugtöö reguleerimiseks. Komitee juhib tähelepanu oma soovitusele, et Euroopa Komisjon, ILO ja OECD peavad alustama ühist protsessi, et koostada kaugtööd käsitlev ILO konventsioon. Komitee leiab samuti, et inimväärsed kaugtöötingimused peaksid olema ILO inimväärse töö tegevuskava ja vastavate riiklike programmide osa (14). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee usub ka, et EL peaks võtma suurema vastutuse, et aidata maailmal COVID-19 pandeemiaga toime tulla. Tegevuskavas tuleks tunnustada ELi osalemist COVAXi mehhanismis kooskõlas komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni kõnega ja tema avaldusega, et Euroopa peab „aidata tagada ohutute vaktsiinide kättesaadavust mitte ainult neile, kes seda endale lubada võivad, vaid kõigile, kes seda vajavad“ (15). |
| --- | --- |

3.12.

Brüssel, 8. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  EMSK panus Porto sotsiaaltippkohtumisse (ELT C 286, 16.7.2021, lk 6).

1

(2)  EMSK panus Porto sotsiaaltippkohtumisse (ELT C 286, 16.7.2021, lk 6), punkt 7.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (ELT L 186, 11.7.2019, lk 105).

3

(4)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 145, ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

4

(5)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 46, punkt 1.4.

5

(6)  OECD 2020. aasta tööhõive ülevaade „Worker security and the COVID-19 crisis“ (Töötajate turvalisus ja COVID-19 kriis)

6

(7)  Professor Olivier De Schutteri sõnavõtt.

7

(8)  ELT C 220, 9.6. 2021, lk 13.

8

(9)  Nagu 30 aastat tagasi – nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitus 92/441/EMÜ piisavate vahendite ja toetuste ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkindlustussüsteemides (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46).

9

(10)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 173. Järeldused ja soovitused, punkt 1.8.

10

(11)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 10, punkt 3.9.

11

(12)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38, punkt 1.4.

12

(13)  ELT C 429, 11.12. 2020, lk 173. Järeldused ja soovitused, punkt 1.14.

13

(14)  ELT C 220, 9.6. 2021, lk 1. Järeldused ja soovitused, punkt 1.14.

14

(15)  Kõne olukorrast Euroopa Liidus, 16. september 2020.

15

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine vastuarvamus, mis kogus hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2).

1.   
  Järeldused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) on kasulik juhend liikmesriikidele ja liidule nende jõupingutustes konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive, struktuurireformide, tulusate investeeringute ja inimeste heaolu suunas. Komitee toonitab samuti, et tugeva majandusliku aluseta on sotsiaalne mõõde võimatu. Oskustel ja teadmistel põhinev konkurentsivõime ja suurem tootlikkus on liidu sotsiaalse mõõtme eeltingimused. Tööturu arenguid tuleb toetada, mitte üle reguleerida ega takistada. Kui Euroopa soovib tulla toime ülemaailmse konkurentsi, suureneva digiteerimise ja uute ärimudelitega, on tarvis innovatsiooni ja paindlikkust tööhõive, tööaja ja tööjõu liikuvuse valdkonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab tegevuskava prioriteetseid valdkondi ning jagab tegevuskavas esitatud seisukohta, et Euroopas on maailma kõige võrdsemad ühiskonnad, kõrgeimad töötingimuste standardid ja laiaulatuslik sotsiaalkaitse koos kehtiva ulatusliku sotsiaalõigustikuga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tuletab meelde, et tegevuskava võimalik rakendamine saab toimuda liidu või liikmesriikide tasandil, võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine on sellega seoses otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee meenutab, et sotsiaalõiguste sammas ei ole õiguslikult siduv, ning rõhutab pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel, vastavalt millele kuulub sotsiaalpoliitika peamiselt liikmesriikide pädevusse. Kui liit kavatseb esitada sotsiaalpoliitikat käsitlevaid õigusaktide ettepanekuid, peaksid kõik algatused põhinema tõenditel ja kinnitusel, et need sobivad oma eesmärgi täitmiseks. Algatuste suhtes tuleks samuti kohaldada sihipärast konkurentsivõime kontrolli kui kontrollimeedet selliste ettepanekute vältimiseks, mis takistavad konkurentsivõime parandamist ja töökohtade arvu suurenemist ning kestlikku majanduskasvu. |
| --- | --- |

1.4.

2.   
  Üldised märkused

| 2.1. | Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 on sätestatud, et siseturg töötab Euroopa kestliku arengu nimel, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 153 on sätestatud, et EL toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid sotsiaalpoliitika kindlaksmääratud valdkondades. Laiaulatuslik ELi sotsiaalõigustik on juba olemas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon Göteborgis välja Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõtet, mis ei muutnud ELi esmast õigust. Komitee viitab eelkõige Euroopa sotsiaalõiguste samba preambulile, milles öeldakse järgmist: „Liidu tasandil ei tähenda Euroopa sotsiaalõiguste sammas aluslepingutes sätestatud liidu pädevuste ja ülesannete laiendamist. Seda tuleks rakendada selle pädevuse piires“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Ülemkogu rõhutas oma strateegilises tegevuskavas 2019–2024, et Euroopa sotsiaalõiguste sammast rakendatakse liidu ja liikmesriikide tasandil, võttes nõuetekohaselt arvesse vastavaid pädevusi. |
| --- | --- |

2.4.

3.   
  Rakendamine

| 3.1. | Komitee leiab, et tegevuskavas antakse kasulikke suuniseid, sealhulgas tööhõive, oskuste, tervishoiu ja sotsiaalkaitse valdkonnas, kuid rõhutab pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel, vastavalt millele kuulub sotsiaalpoliitika peamiselt liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee ootab meetmete võtmist asjakohasel tasandil kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, et parandada tööturgude ja sotsiaalsete mudelite toimimist, et need annaksid panuse majanduskasvu, konkurentsivõimesse ning sotsiaalsesse mõõtmesse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | See nõuab erinevate sotsiaal-majanduslike keskkondade ja riiklike süsteemide paljususe, sealhulgas sotsiaalpartnerite rolli ja sõltumatuse austamist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et Euroopa tööturge tuleb jätkuvalt reformida, kuid liidu eri osades erineval viisil, tuginedes nende erinevatele tööturumudelitele. Mõnes liikmesriigis võib see hõlmata meetmeid, mis on seotud miinimumpalgaga või väiksemate kaudsete tööjõukulude saavutamisega. Teistes liikmesriikides võib olla vaja kasutusele võtta paindlikumad tööhõivevormid või kohandada sotsiaalkindlustussüsteeme, et stimuleerida tööhõivet. See tähendab, et eelistada tuleb mittesiduvaid vahendeid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kui liit kavatseb esitada sotsiaalpoliitikat käsitlevaid õigusaktide ettepanekuid, peaksid kõik algatused põhinema tõenditel ja kinnitusel, et need sobivad oma eesmärgi täitmiseks. Algatuste suhtes tuleks samuti kohaldada sihipärast konkurentsivõime kontrolli kui kontrollimeedet selliste ettepanekute vältimiseks, mis takistavad konkurentsivõime parandamist ja töökohtade arvu suurenemist ning kestlikku majanduskasvu. |
| --- | --- |

3.5.

4.   
  Majanduslik alus, sotsiaalpartnerid, tööhõive ja oskused

| 4.1. | Komitee märgib, et tugeva majandusliku aluseta on sotsiaalne mõõde võimatu. Oskustel ja teadmistel põhinev konkurentsivõime ja suurem tootlikkus on liidu sotsiaalse mõõtme eeltingimused. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et on vaja toetada kollektiivläbirääkimiste ulatust ning edendada sotsiaalpartnerite liikmelisust. Sotsiaalpartnerid etendavad hästi toimivate tööturgude loomisel olulist rolli. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee väljendab heameelt Porto deklaratsiooni punkti 4 üle, milles käsitletakse sotsiaalpartnerite rolli: „Sotsiaalne mõõde, sotsiaaldialoog ja sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine on alati olnud suure konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse keskmes“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on seisukohal, et sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi saab kõige paremini edendada, kui riik või EL ei osale ei kollektiivlepingute kriteeriumide kehtestamises ega nende jõustamises, ning et pooltel on täielik vastutus mõlema eest. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tegevuskava on hea võimalus näidata, et liikmesriigid ja nende sotsiaalpartnerid suudavad asjakohaselt reageerida probleemidele, millega tööturud pärast pandeemiat silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab tegevuskavas väljendatud seisukohta: „Tööhõive ja töötajate toetamine ei saa olla edukas, kui ei toetata ettevõtteid ja ettevõtjaid. Elujõuline tööstus on Euroopa tulevase heaolu jaoks ja uute töökohtade peamise allikana jätkuvalt keskse tähtsusega.“ Ent töökohtade loomine ei seisne uutes õigusaktides või muudes kohustustes, mis suurendavad ettevõtete koormust. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nagu komitee on märkinud, on oskustel ja teadmistel põhinev konkurentsivõime ja suurem tootlikkus viis, kuidas säilitada Euroopa ühiskonna heaolu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et tegevuskavas pannakse rõhku haridusele, oskustele ja elukestvale õppele, sealhulgas pidevale oskuste täiendamisele ja ümberõppele, et parandada tööalast konkurentsivõimet, edendada innovatsiooni, tagada sotsiaalne õiglus ja lahendada puudulike digioskuste probleem. |
| --- | --- |

4.8.

5.   
  Euroopa poolaasta roll

| 5.1. | Komitee leiab, et tegevuskava ja vastavate riiklike reformide võimalik järelevalve peaks toimuma avatud koordinatsiooni meetodi ja Euroopa poolaasta raames. Euroopa poolaastat tuleks kasutada viiteraamistikuna liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite jõupingutuste toetamiseks riikliku tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemuslikkuse parandamisel reformide teel. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee rõhutab, et tegevuskavas pakutud sotsiaalvaldkonna tulemustabel peaks andma panuse Euroopa poolaastasse, et see suunaks liikmesriike nende tööturu- ja sotsiaalpoliitika reformides. Tööturu tulemuste jälgimine näitajate alusel peaks aitama kaasa koordineeritud poliitikaalaste kogemuste vahetusele ELi tasandil, mille tulemusel koostatakse Euroopa poolaasta protsessi raames asjakohased riigipõhised soovitused. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee leiab, et nii liikmesriikide kui ka komisjoni olemasolevad koordineerimismehhanismid on sobivad vahendid, millega tagada, et kõik asjaomased sidusrühmad kaasatakse riiklikul tasandil samba rakendamisse, sealhulgas seoses selle vahehindamisega. Komisjoni üks prioriteet suhetes liikmesriikidega peaks olema juhiste andmine olemasolevate koordineerimismehhanismide kasutamiseks. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama parimal viisil ära Euroopa poolaastat ja haarama enneolematust võimalusest, mida pakub taaste- ja vastupidavusrahastu ambitsioonikate riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kehtestamiseks. Komitee märgib, et taasterahastu „NextGenerationEU“ on ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinev hädaabivahend ja seda käsitletakse jätkuvalt ühekordse meetmena. |
| --- | --- |

5.4.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 93 |
| --- | --- |
| Vastu: | 149 |
| Erapooletuid: | 14 |

Poolt:

93

Vastu:

149

Erapooletuid:

14

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/50

---

Euroopa Majandus ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030““

(COM(2021) 101 final)

(2021/C 374/09)

| Raportöör: Ioannis | VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportöör: Ioannis

VARDAKASTANIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| | |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 21.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 233/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

21.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

233/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt ELi uue puuetega inimeste õiguste strateegia üle, milles on arvesse võetud paljusid Euroopa puuetega inimeste liikumise ja kodanikuühiskonna ettepanekuid. Strateegia kajastab ka paljusid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2019. aasta arvamuses (1) esitatud ettepanekuid. Strateegia annab panuse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisse ELi tasandil ning on võrdõiguslikkuse liidu oluline osa. Komitee on siiski mures strateegia rakendamiseks vajalike siduvate meetmete ja õigusaktide leevendamise pärast, kuid tunnistab, et uus strateegia on oma eesmärkide poolest selge samm edasi võrreldes aastateks 2010–2020 koostatud strateegiaga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lubadus luua puuetega inimeste platvorm on küll paljulubav, kuid võib halva rakendamise korral ka pettumuse valmistada. Liikmete tegevus, koosolekute päevakorrad (koos võimalusega panustada päevakorrapunktidesse) ja tulemused peavad olema läbipaistvad. Platvorm peab tagama ka puuetega inimeste organisatsioonide hääle mõjulepääsu. Meie arvates on ka komiteel täita oma roll ja tal peab olema koht ühise laua taga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tuleks tugevdada seost puuetega inimeste strateegia ja taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavate oluliste investeeringute vahel. Samuti tuleks tagada ja maksimeerida seost ELi sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja iseäranis samba 17. põhimõtte rakendamise ja järelevalvega. Komitee soovib, et Euroopa Komisjon esitaks selgema ja jõulisema kava selle kohta, kuidas edendada riikliku taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamist, et aidata puuetega inimestel pandeemiast taastuda. Komisjon peab suunama oma tähelepanu nendele liikmesriikidele, kelle kavad ei ole olnud läbipaistvad või kes ei ole järginud Euroopa Komisjoni suuniseid, et tagada kodanikuühiskonna sisukas konsulteerimine. Komisjon peab samuti lükkama otsustavalt tagasi kavad, millega kavandatakse puuetega inimeste õiguste konventsiooniga vastuolus olevaid investeeringuid, nagu investeeringud asutusepõhisesse hooldusesse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteel on hea meel ettepaneku üle luua ressursikeskus „AccessibleEU“, kuigi praeguses etapis ei vasta see komitee nõudmisele luua ELi juurdepääsetavuse amet. Euroopa Komisjon peab olema selge ja läbipaistev selles, kuidas ta kavatseb seda keskust rahastada ja personaliga varustada ning kuidas ta tagab puuetega inimeste esindatuse. Puuetega inimesed peavad olema esindatud ka keskuse sees töötajate ja ekspertidena, mitte üksnes austuseväliselt kui konsulteeritud osalejad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab kindlalt ELi puudega isiku kaarti käsitlevat juhtalgatust ja näeb sellel suurt potentsiaali muutuste edendamiseks. Komitee peab kahetsusväärseks, et seni pole esitatud ühtki siduvat kavatsust selle kohta, kuidas tagatakse kaardi tunnustamine liikmesriikide poolt. Komitee rõhutab vajadust rakendada puudega isiku kaarti määruse abil, mis muudaks selle vahetult kohaldatavaks ja jõustatavaks kogu ELis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab kavatsust koostada 2023. aastaks kavandatud heade valimistavade juhend, milles käsitletakse puuetega inimeste osalemist valimisprotsessis. Samuti toetab komitee liikmesriikide, Euroopa valimiskoostöö võrgustiku ja Euroopa Parlamendiga kavandatud koostööd tagada puuetega inimestele poliitilised õigused võrdsetel alustel teistega. Komitee soovitab selle eesmärgi saavutamise tähtaega ettepoole tuua, et riiklikel ja kohalikel ametiasutustel oleks aega võtta enne 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisi kasutusele hõlpsamini ligipääsetavad menetlused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Puuduvad konkreetsed meetmed puuetega naiste ja tüdrukute vajaduste käsitlemiseks. Komitee kutsub üles seda olukorda võimalikult suures ulatuses parandama, tagades soolise mõõtme süvalaiendamise kõikidesse strateegias juba sisalduvatesse meetmetesse. Eriti hoolikalt tuleks seda silmas pidada vägivalla vastu võitlemisele suunatud meetmete puhul. Naistele keskendumist tuleks laiendada ka pereliikmetele, kes hoolitsevad pikaajaliselt ja mitteametlikult oma puudega sugulaste eest, kuna suure tõenäosusega võtavad just naised endale hooldaja rolli. Pärast strateegia vahehindamist soovib komitee, et strateegia perioodi teises pooles esitataks ettepanek spetsiaalselt puuetega naisi käsitleva juhtalgatuse kohta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Väga olulised on meetmed, mis puudutavad õiguskaitse kättesaadavust ja puuetega inimesi kui vägivalla ohvreid. Komitee on arvamusel, et nimetatud meetmed, eelkõige need, mis puudutavad kohtusüsteemi spetsialistide ja õiguskaitseametnike koolitamist, peavad hõlmama ka suuniseid selle kohta, kuidas tagada, et puuetega inimesi ei jäetaks ilma juurdepääsust õigusemõistmisele teovõimetuse tõttu või et õiguskaitse taotlemisel ei tekiks neil viivitusi ligipääsuprobleemide tõttu, abi puudumise tõttu otsuste langetamisel või suhtlemiseks vajaliku abi, näiteks viipekeele tõlke puudumise tõttu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kavandatud suunised iseseisva elu ja kogukonda kaasamise parandamiseks on teema, millega Euroopa Komisjon peab eriti hoolikalt tegelema. Need suunised peavad põhinema väga selgetel määratlustel, mis puudutavad seda, mida me mõistame asutusepõhise hoolduse, kogukonnapõhiste teenuste ja iseseisva elu all. Komitee soovitab komisjonil lähtuda oma määratlustes nendest määratlustest, mille koostas ja milles leppis kokku asutusepõhiselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele ülemineku Euroopa ekspertrühm, ja samuti puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 19 üldmärkusest nr 5. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kavandatud meetmepakett tööhõivetulemuste parandamiseks ning komisjoni lubadus parandada puuetega inimeste värbamist ja kaasamist ELi institutsioonides on selge vastus kodanikuühiskonna nõudmistele. Ei ole võimalik piisavalt rõhutada, kui oluline on COVID-19 pandeemia valguses keskenduda kvaliteetse tööhõive edendamisele puuetega inimeste jaoks, (2) ning selles osas oleks strateegia võinud olla julgem. Komitee soovitab tungivalt kehtestada näitajad nende meetmete rakendamise jälgimiseks ning teha jõupingutusi, et viia need meetmed vastavusse elanikkonnakaitse ning töötervishoiu ja tööohutuse meetmetega. Mis puudutab tööhõivet liikmesriikides, siis selle võiks saavutada osaliselt komisjoni ettepanekuga kaasata puudega inimeste tööhõivelõhe näitajad sotsiaalõiguste samba uude sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse ja lisada mõnedesse muudesse näitajatesse puude alusel eristamise. Komitee rõhutab, et eesmärk ei ole üksnes kõrgem tööhõive määr, vaid ka kvaliteetsed töökohad, mis võimaldavad puuetega inimestel parandada oma sotsiaalset positsiooni töö kaudu. Komitee soovitab seepärast, et tulemustabel sisaldaks näitajaid puuetega inimeste tööhõive kvaliteedi kohta, näiteks seda, kas neil on täistööajaga ja pikaajalised töölepingud ning kas nad töötavad avatud tööturul. Euroopa Komisjon peab jõuliselt rõhuma liikmesriikidele seatud eesmärkidele, milles on sätestatud, kui palju nad peaksid vähendama puudega inimeste tööhõivelõhet aastaks 2030. Komitee tahab näha ambitsioonikaid eesmärke, et jõuda võimalikult lähedale igasuguse tööhõivelõhe kaotamisele, keskendudes seejuures tööhõivele avatud tööturul. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Strateegias pakutakse välja mitmed haridusega seotud meetmed. Komitee rõhutab, et eripedagoogide koolitamisel tuleks keskenduda ka tavakoolide õpetajate koolitamisele, et nad oskaksid pakkuda kaasavat klassiõpet. Liikmesriike tuleb julgustada määrama eripedagooge kaasavatesse õppeasutustesse, et võimaldada puuetega lastel saada erituge, mida nad võivad vajada, olles samal ajal osa tavakoolist, kus õpivad ka puueteta õpilased. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Ettepanek ajakohastada juhendmaterjali „ELi arengukoostöö valdkonnas kõiki inimõigusi hõlmav õigustepõhine lähenemisviis“ on positiivne samm. Seda tuleks teha koos riigi ja kohaliku tasandi puuetega inimeste organisatsioonidega riikides, kus neid investeeringuid tehakse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Meede liikmesriikide toetamiseks 2000. aasta Haagi konventsiooni rakendamisel oleks vastuolus puuetega inimeste õiguste konventsiooniga sellistes küsimustes nagu sundravi ja sunnimeetmed. Seda tuleb käsitleda puuetega inimeste organisatsioonide kaasabil, enne kui komisjon võtab täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komiteel on hea meel, et Euroopa Komisjon on pühendunud eeskuju näitamisele. Selliseid ettepanekuid, mis puudutavad näiteks Euroopa Komisjoni hoonete ligipääsetavust, tuleb rangelt jõustada ja need ei tohi strateegias kavandatud rakendamise ajakavast kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kavandatud andmete kogumise strateegia on üks keskseid ettepanekuid. Komitee rõhutab vajadust tagada eristatud andmete süstemaatilisem kogumine, kasutades selleks näiteks Washingtoni puudestatistika töörühma lühiküsimustikku. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Strateegia eesmärkide ja meetmete järelevalve raamistik peaks valmima aastaks 2021. Komitee, ja iseäranis selle uurimisrühm „Puuetega inimeste õigused“, on valmis abistama komisjoni selle raamistiku väljatöötamisel kõrvuti puuetega inimeste organisatsioonidega, kes tuleks kogu protsessi täielikult ja sisuliselt kaasata. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Strateegias märgitakse, et puuetega inimesed peaksid täiel määral osalema Euroopa tuleviku konverentsil. Komitee sooviks, et komisjon täidab selle lubaduse, kaasates puuetega inimesed ja neid esindavad organisatsioonid konverentsi kõikidesse valdkondadesse, mitte ainult konkreetselt puuetega seotud küsimustesse. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee kutsub komisjoni üles alustama ettevalmistusi ELi kandidaadi valimiseks puuetega inimeste õiguste konventsiooni komiteesse ning teeb ettepaneku, et kandidaat võiks olla puudega Euroopa naine. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | ELi nõukogul on samuti oluline roll strateegia rakendamisel. Komitee kutsub nõukogu üles ühinema puuetega inimeste platvormiga ja määrama kiiremas korras puuetega inimeste koordinaatori vastavalt strateegias nõutule. Nõukogu puuetega inimeste koordinaator peaks olema puuetega inimeste õiguste konventsiooni koordinatsioonikeskus, nagu soovitati ELile 2015. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni läbivaatamise lõppmärkustes. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Lisaks kutsub komitee puuetega inimeste liikumist üles olema proaktiivne ja nõudma, et kõnealuse strateegia iga meede täidaks oma lubadusi, ning näitama üles solidaarsust selle tagamisel, et meetmetest saaksid kasu ka puuetega sisserändajad ja pagulased. Puuetega inimeste õiguste strateegia käivitamine on siiski üksnes lähtepunkt. Puuetega inimeste jaoks ei too tõelisi muudatusi kaasa mitte strateegia ise, vaid pigem iga selle osa tugevus eelseisva aastakümne jooksul. Sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid täielikult toetama uue strateegia rakendamist. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komiteel on hea meel, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 on eelmise strateegiaga võrreldes selge samm edasi. Komitee kiidab samuti väga Euroopa Komisjoni konsulteerimisprotsessi ja asjaolu, et paljud komitee arvamuses (3) esitatud ettepanekud on jõudnud lõplikku strateegiasse. See rõhutab ka selgelt komitee võimet kujundada ELi uute poliitikasuundade ja algatuste tulemusi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on võtnud kohustuse esitada seitse juhtalgatuse ettepanekut, millel on selged eesmärgid ja elluviimise tähtajad. Selline läbipaistvuse tase hõlbustab oluliselt komitee, kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite tööd nendesse meetmetesse oma panuse ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee näeb juhtalgatuste seas erilist potentsiaali ressursikeskuses „AccessibleEU“. Selle edu taga on osaliselt ressursid, mis komisjon sellele eraldab, selle töötajate asjatundlikkus ja võime koondada eksperte, kes saavad liikmesriikidele väärtuslikke teadmisi edasi anda. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komiteel on hea meel ettepaneku üle luua ELi-ülene puudega isiku kaart. See, kuidas ja mil määral see kaart puuetega inimeste elu mõjutab, sõltub kaardiga kaasnevatest õigustest ja võimalustest ning meetmetest, mida kaardi kasutuselevõtu tagamiseks kõigis liikmesriikides võetakse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Strateegia üks tugevaid külgi on viis, kuidas see mõjutab Euroopa Komisjoni sisest tööd ning suhteid teiste ELi institutsioonidega. Komitee tunnustab iseäranis Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahelist iga-aastast teabevahetust. Samuti oleme arvamusel, et puuetega inimeste organisatsioonide kõrval peaks ka komiteel olema koht uuel puuetega inimeste platvormil. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mõnes osas näib strateegia olevat kõhklev samm edasi. Selles võetakse arvesse mitmeid komitee arvamuses (4) esitatud ettepanekuid, kuid tahe võtta vastu uusi õigusakte on peaaegu olematu. Viiest siduvate õigusaktidega seotud meetmest neli kujutavad endast juba kehtivate õigusaktide käimasolevat läbivaatamist ja üks on ettepanek kaaluda „asjakohasel juhul“ õigusakti koostamise võimalust. Uus strateegia soosib selliseid mehhanisme nagu suunised ja juhendmaterjalid, mis võivad küll edendada liikmesriikide tavasid, kuid millega kaasneb palju suurem nõuete täitmata jätmise oht, ilma et liikmesriikide vastu oleks võimalik pöörduda Euroopa Kohtusse. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa Komisjon lubas strateegias käsitleda teatud küsimusi muude ELi strateegiate ja tegevuskavade, nagu ELi digivalitsuse strateegia ja sotsiaalmajanduse tegevuskava kaudu. Komisjon ei kirjelda alati üksikasjalikult, kuidas puudeküsimusi nende strateegiate raames täpselt käsitletakse. Tuleks esitada rohkem üksikasju selle kohta, kuidas komisjon seda täpselt teha kavatseb. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee tunneb muret meetme pärast, mis puudutab liikmesriikide toetamist 2000. aasta Haagi konventsiooni rakendamisel, mis oleks vastuolus puuetega inimeste õiguste konventsiooniga sellistes küsimustes nagu sundravi ja sunnimeetmed meditsiiniliste protseduuride puhul. Seda tuleb käsitleda puuetega inimeste organisatsioonide kaasabil, enne kui Euroopa Komisjon võtab täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee on seisukohal, et strateegial on potentsiaali tõeliste muutuste saavutamiseks, kuid see sõltub täielikult sellest, kui hästi seda rakendatakse ja kui kaugeleulatuvad on üksikud meetmed. Kui Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ei ole ambitsioonikad ega taotle meetmeid, millega praegune olukord küsimuse alla seada, ei pruugi strateegia vastata ELi enam kui 100 miljoni puudega inimese ootustele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee kutsub puuetega inimeste liikumist üles püüdlema proaktiivselt selle poole, et strateegias lubatu täituks. Puuetega inimeste jaoks ei too tõelisi muudatusi kaasa mitte strateegia ise, vaid pigem iga selle osa tugevus eelseisva aastakümne jooksul. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Ligipääsetavus ja ELi õiguste kasutamine

| 3.1. | Strateegia teine ja kolmas peatükk hõlmavad ligipääsetavuse ja ELi õiguste kasutamisega seotud meetmeid. Peamised meetmed hõlmavad järgmist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Juhtalgatus ressursikeskuse „AccessibleEU“ loomiseks. See toob kokku ligipääsetavust käsitlevate õigusnormide rakendamise ja täitmise tagamise eest vastutavad riiklikud asutused ning ligipääsetavusvaldkondade eksperdid ja spetsialistid, et jagada häid tavasid ning töötada välja vahendeid ja standardeid ELi õiguse rakendamise hõlbustamiseks. See kajastab komitee üleskutset luua Euroopa juurdepääsunõukogu. Euroopa Komisjon peab selgitama, kuidas seda keskust rahastatakse ja personaliga varustatakse ning kuidas jõuab keskus ligipääsetavusvaldkondade ekspertide, ligipääsetavusküsimustes kogenud inimeste ja puuetega inimeste organisatsioonideni. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kõigis liikmesriikides tunnustatava ELi puudega isiku kaardi loomine 2023. aasta lõpuks. Komiteel on hea meel, et see vastab otseselt tema 2019. aasta arvamuses (5) esitatud üleskutsele. Selle algatuse edukus sõltub kaardiga antavate õiguste ulatusest ja sellest, kas kõik liikmesriigid nõustuvad seda täielikult rakendama. Komitee kutsub komisjoni üles olema puudega isiku kaardi suhtes ambitsioonikas, võttes arvesse, et see on strateegia üks peamisi väljundeid ja võrdlusalus, mille abil paljud strateegia edukust mõõdavad. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Veebi juurdepääsetavuse direktiivi kohaldamise hindamine ja direktiivi läbivaatamise vajaduse hindamine. Nimetatud hindamine on võimalus analüüsida, kas see õigusakt vastab oma eesmärgile üha digitaalsemas avalikus sektoris, eriti pärast COVID-19 pandeemiat. Komitee on arvamusel, et Euroopa Komisjon peaks lõpetama teatavatele veebisaitidele (nt koolid, lasteaiad ja eelkoolid) direktiivi kohaldamisalast erandi tegemise, kuna need võimalikud erandid võivad avaldada negatiivset mõju puuetega inimestele, kes saavad neid avalikke teenuseid kasutada üksnes digitaalsete vahendite kaudu. Samuti sooviks komitee näha arusaadavamat selgitust selle kohta, milliseid meetmeid võetakse liikmesriikide puhul, kes ei täida direktiivi nõudeid. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Mitmete olemasolevate õigusaktide läbivaatamine, hõlmates konkreetsemalt järgmist: hoonete energiatõhususega seotud õigusraamistik, sealhulgas selle mõju renoveerimisnõuetest tuleneva ligipääsetavuse parandamisele, reisijate õigusi reguleeriv õigusraamistik, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta, (6) et täiendada ligipääsetavust käsitlevaid sätteid, ja linnalise liikumiskeskkonna pakett. Kuigi komitee on pettunud, et komisjon ei olnud ambitsioonikam ega pakkunud välja rohkem siduvatel õigusaktidel põhinevaid meetmeid, on tal hea meel märkida, et tema üleskutset võtta meetmeid tehiskeskkonna ja transpordi ligipääsetavuse valdkonnas on strateegias arvesse võetud. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles olema oma muudatusettepanekutes ambitsioonikas ja toetama jõulisi ligipääsetavuse meetmeid. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Sellise heade valimistavade juhendi koostamine, milles käsitletakse puuetega inimeste osalemist valimisprotsessis, ning koostöö liikmesriikide, Euroopa valimiskoostöö võrgustiku ja Euroopa Parlamendiga, et tagada puuetega inimeste poliitilised õigused, sealhulgas õigus kandideerida valimistel ja saada kättesaadavat teavet. Samuti käsitleb komisjon puuetega inimeste vajadusi e-hääletuse tavade kogumikus ja toetab kaasavat demokraatlikku osalemist. On oluline, et komisjoni teeks tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga, et tagada järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ligipääsetavus ja ELi eeskuju. |
| --- | --- |

3.1.5.

4.   Inimväärne elukvaliteet ja võrdne osalemine

| 4.1. | Strateegia neljas ja viies peatükk hõlmavad elukvaliteedi ja võrdsete võimalustega seotud meetmeid. Peamised meetmed hõlmavad järgmist. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Juhtalgatus, milles käsitletakse suuniseid liikmesriikidele iseseisva toimetuleku ja kogukonda kaasamise parandamiseks. Komitee peab seda potentsiaalselt ülioluliseks algatuseks. Selle tugevus sõltub selgest ja rangest määratlusest selle kohta, mis on asutusepõhine hooldus, miks seda tuleks vältida ja mida mõistetakse investeeringuna kogukonnapõhistesse teenustesse ja iseseisvasse toimetulekusse. Suunised tuleb koostada puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide kaasabil. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Sotsiaalteenuste raamistik puuetega inimestele teenuste osutamise parandamiseks ja töökohtade atraktiivsuse suurendamiseks selles valdkonnas. Komitee on seisukohal, et nimetatud raamistik peab keskenduma mitte ainult sellele, kuidas sotsiaalteenuste sektor palga ja töötingimuste osas atraktiivsemaks muuta, vaid ka tagama, et teenuseosutajad saaksid asjakohast koolitust selle kohta, kuidas pakkuda toetust, mis lähtub teenuste kasutajate valikutest ja järgib inimkeskset ja inimõigustel põhinevat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Uus puuetega inimeste tööturutulemuste pakett. Nimetatud paketi raames püüab komisjon tagada ka selle, et liikmesriigid kohaldaksid järjekindlalt võrdse tööalase kohtlemise direktiivis sätestatud õigusi, ja esitab 2021. aastal aruande direktiivi kohaldamise kohta. Euroopa Komisjon jälgib ka sotsiaalmajanduse tegevuskava väljatöötamist 2021. aastal, sealhulgas puuetega inimeste jaoks loodud võimalusi ja integreerimist avatud tööturule. Puuetega inimestel on tööturule juurdepääsul mitmeid takistusi. Komitee usub, et Euroopa Komisjon peab selgelt välja tooma, millised need takistused on ja millistega tuleb kiiremas korras tegeleda ning kuidas on COVID-19 pandeemia olukorda halvendanud. Komitee soovitab, et paketi väljatöötamisele eelneks uuring või küsitlus, et uurida puuetega inimestelt ja puuetega inimeste organisatsioonidelt, mida tuleks nende arvates teha. Komitee on samuti seisukohal, et tööhõivepaketis tuleks keskenduda võimalusele pääseda ligi kvaliteetsele tööle avatud tööturul, sealhulgas sotsiaalmajanduses ja D-WISE tööhõivemudelites, et ennetada puuetega inimeste edasist tõrjutust ning eelkõige jõuda tööd otsivate puuetega naiste ja noorteni. Eesmärk ei peaks olema üksnes suurendada tööhõivemäära, vaid võimaldada puuetega inimestel parandada oma sotsiaalset staatust ja rahalist heaolu tasustatud töö kaudu. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | 2022. aasta uuring puuetega inimeste sotsiaalkaitse ja -teenuste kohta, millele järgnevad suunised liikmesriikide toetamiseks sotsiaalkaitse reformimisel, keskendudes puude hindamise raamistikele. Uuringu keskmes peaksid olema sotsiaalteenused, mis on puuetega inimestele väärika elu tagamise alus, samuti perede ja hooldajate roll. Suunistes tuleks seega rõhutada, et teenused peavad suutma rahuldada puuetega inimeste individuaalseid vajadusi, olema kogukonnapõhised ja mitte asuma raskesti ligipääsetavates paikades ning nendega peavad kaasnema piisavad puudetoetused. On ülioluline, et sotsiaalkaitsereformide suunised käsitleksid puuetega inimeste suuremat elukallidust ja kutsuksid liikmesriike üles olema paindlikumad, võimaldades inimestel säilitada puudetoetused, sõltumata nende endi, abikaasa või partneri sissetulekust. Puuetega inimestel peaks olema vabadus otsida tööd või elada koos partneriga/abielluda, ilma et neid rahaliselt karistataks. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Õigusvaldkonna spetsialistide koolituse strateegia, mis keskendub puuetega inimesi käsitlevatele ELi õigusaktidele, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile. See sisaldab uuringut kaitset vajavate täiskasvanute menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses ning hindab vajadust seadusandlike ettepanekute järele, milles käsitletakse kaitset vajavate täiskasvanute toetamist ja kaitsmist kooskõlas ohvrite õigusi käsitleva strateegiaga. Euroopa Komisjon annab liikmesriikidele ka suuniseid puuetega inimeste õiguskaitse kättesaadavuse kohta ELis. Ta toetab liikmesriike puuetega inimeste kui kohtusüsteemi spetsialistide osaluse suurendamisel. Komitee tunnustab neid ettepanekuid, mis kajastavad komitee arvamuses (7) esitatud soovitusi. Komitee tunneb samuti heameelt selle üle, et komisjon palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil uurida hoolekandeasutustes elavate puuetega inimeste olukorda seoses vägivalla, väärkohtlemise ja piinamisega. Need meetmed peaksid andma ka suuniseid selle kohta, kuidas tagada, et puuetega inimesi ei jäetaks ilma juurdepääsust õigusemõistmisele või et õiguskaitse taotlemisel ei tekiks neil viivitusi ligipääsuprobleemide tõttu, õigus- ja teovõimetuse tõttu, abi puudumise tõttu toetatud otsuste langetamisel või suhtlemiseks vajaliku abi, näiteks viipekeele tõlke puudumise tõttu. Toetatud otsustamise häid tavasid tuleks koguda kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklitega 12 ja 13. Samuti võiks olla kasulik uurida, kuidas liikmesriigid on rakendanud komisjoni 27. novembri 2013. aasta soovitust, mis käsitleb kahtlustatavate või süüdistatavate haavatavate isikute menetluslikke tagatisi kriminaalmenetluses (8). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Mitmed meetmed hariduse valdkonnas. Need hõlmavad toetust liikmesriikidele tugitehnoloogiate tagamisel ning juurdepääsetava digitaalse õpikeskkonna ja sisu pakkumisel digiõppe tegevuskva 2021–2027 raames. Euroopa Komisjon kavandab ka puuetega lapsi käsitleva eraldi peatükiga juhendmaterjali alusharidusse ja lapsehoidu kaasamise kohta. Lõpetuseks aitab Euroopa Komisjon liikmesriike õpetajakoolituse süsteemide edasiarendamisel, et vähendada eripedagoogide nappust ning võimaldada kõigil haridustöötajatel tulla toime erinevate õpilaste ja kaasava haridusega. Komiteel on hea meel tõdeda, et Euroopa Komisjon tunnustab rolli, mida EL võib etendada kaasava hariduse ja eriti e-õppe edendamisel, kuna puuetega õppijad puutusid COVID-19 pandeemia ajal kokku paljude ligipääsetavuse probleemidega. Komitee tahaks siiski rõhutada, et eripedagoogide koolitamisel tuleks keskenduda ka tavakoolide õpetajate koolitamisele selles osas, kuidas pakkuda kaasavat klassiõpet. Euroopa Komisjon peaks edendama kaasavat haridust ja julgustama liikmesriike eraldama eripedagooge kaasavate haridusasutuste jaoks. Samuti tuleks investeerida puuetega inimeste karjäärinõustamisse haridussüsteemides ja seda parandada. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Kaasava kunsti ja kultuuri, spordi, vaba aja veetmise ja meelelahutustegevuse, sealhulgas turismi valdkonnas tugevdab strateegia osalemist, tegutsedes nö mitmel rindel, nimelt tehes koostööd tavaspordiorganisatsioonide ja puuetega inimeste spordiorganisatsioonidega, toetades puuetega kunstnike loomingut ja kasutades ELi rahalisi vahendeid, et muuta kultuuripärandi objektid ja kunstiüritused puuetega inimestele paremini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Komitee peab kahetsusväärseks, et strateegias jääb puudu ambitsioonist võtta vastu horisontaalne diskrimineerimisvastane direktiiv, mis on olnud nõukogus viimase kümne aasta jooksul blokeeritud. Kui nõukogus kokkuleppele ei jõuta, ei ole reaalseid plaane selle ummikseisu ületamiseks või alternatiivide väljapakkumiseks. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Komitee oleks soovinud, et rohkem tähelepanu pöörataks tervisega seotud küsimustele. Strateegias keskendutakse vähktõvevastase võitluse kavale, mida komitee tunnustab, kuid selles käsitletakse väga ebamääraselt vaimse tervise küsimusi, tervishoiuga seotud teabe kättesaadavust ja tervishoiuteenuste osutamist endiselt hoolekandeasutustes elavatele puuetega inimestele. |
| --- | --- |

4.1.9.

5.   Puuetega inimeste õiguste edendamine kogu maailmas

| 5.1. | Strateegia kuuendas peatükis käsitletakse meetmeid seoses puuetega inimeste õiguste edendamisega kogu maailmas. Peamised meetmed hõlmavad järgmist. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Puuetega inimesi käsitlevate andmete kogumise parandamine ELi rahastatavas humanitaarabis, edendades näiteks Washingtoni puudestatistika töörühma lühiküsimustiku kasutamist. See on suurepärane ettepanek, mis vastab komitee varem esitatud üleskutsetele. Komitee soovib, et eristatud andmete kogumist parandataks kõigis valdkondades, iseäranis seoses hoolekandeasutustes elavate inimestega. EL peaks toetama ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ja edendama selle üleilmset ratifitseerimist. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Juhendmaterjali „ELi arengukoostöö valdkonnas kõiki inimõigusi hõlmav õigustepõhine lähenemisviis“ ajakohastamine aastal 2021. Seda tuleks teha mitte üksnes koostöös ELi tasandi puuetega inimeste organisatsiooniga, vaid ka koos riiklike ja kohalike puuetega inimeste organisatsioonidega riikides, kus neid investeeringuid tehakse. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | OECD arenguabi komitee puuetega inimeste näitaja süstemaatilise kasutamise tagamine, et ELi rahastamise sihipärase järelevalve raames jälgida puuetega inimesi kaasavaid investeeringuid. Komiteel on väga hea, et seda tema arvamuses SOC/616 esitatud ettepanekut (9) on arvesse võetud. |
| --- | --- |

5.1.3.

6.   Strateegia elluviimine ja eeskuju näitamine

| 6.1. | Strateegia seitsmes ja kaheksas peatükk hõlmavad strateegia rakendamisega seotud meetmeid ja küsimust, kuidas Euroopa Komisjon muudab selle saavutamiseks oma struktuuri ja töömeetodeid. Peamised meetmed hõlmavad järgmist. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Iga-aastane arvamustevahetus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. Komitee on rahul, et tema osalemine ELi puuetega inimeste õiguste strateegia rakendamises muudetakse ametlikuks ning ootab huviga seda jätkuvat struktureeritud koostööd. Komiteel on samuti hea meel, et komisjon korraldab ka korrapäraseid kõrgetasemelisi kohtumisi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa välisteenistusega, kaasates ka puuetega inimeste esindusorganisatsioone. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Puuetega inimeste platvormi loomine kõrgetasemelise puuetega inimeste töörühma asendamiseks. Platvorm toetab nii ELi puuetega inimeste õiguste strateegia kui ka riiklike puuetega inimeste strateegiate rakendamist. Platvorm toob kokku puuetega inimeste õiguste konventsiooni riiklikud kontaktpunktid, puuetega inimeste organisatsioonid ja Euroopa Komisjoni. See loob foorumi, et arutada ÜRO hinnanguid puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisele liikmesriikides. Komiteel on suured lootused sellel uue struktuuri suhtes, mis tõotab olla avatum ja läbipaistvam kui kõrgetasemeline töörühm. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Uuendatud personalistrateegia, et edendada puuetega töötajate värbamist ja karjäärivõimalusi, sealhulgas mitmekesisuse ja kaasamise büroo, et jälgida mitmekesisust ja kaasamist edendavate meetmete väljatöötamist ja rakendamist kogu Euroopa Komisjonis. Komitee peab seda strateegia üheks lootustandvamaks meetmeks ja loodab, et selle tulemusel kasvab ka tegelikult puuetega inimeste värbamine ELi institutsioonidesse. Samuti märgib komitee rõõmuga, et Euroopa Komisjon ajakohastab EPSO sihtotstarbelist kommunikatsiooni- ja teavitusstrateegiat ning tugevdab komisjoni kõigi talituste juhtide aruandlust puuetega töötajate mitmekesisuse ja mõistlike abinõude kohta. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Komisjoni kõigi audiovisuaalse kommunikatsiooni ja graafilise disaini teenuste ligipääsetavuse parandamine aastaks 2023. Komitee tunnustab seda meedet ja kutsub komisjoni üles tegema ligipääsetavuse ekspertidega koostööd, et tagada võimalikult suur ligipääsetavus. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Ligipääsu tagamine kõigile äsja kasutusele võetud Euroopa Komisjoni hoonetele. Samuti tagab Euroopa Komisjon, et komisjoni ürituste toimumispaigad oleksid ligipääsetavad ja kõik komisjoni hooned vastaksid 2030. aastaks Euroopa ligipääsetavusstandarditele. Komitee kutsub komisjoni üles seda lubadust tingimata ellu viima. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Sellise andmete kogumise strateegia väljatöötamine, millega antakse liikmesriikidele suuniseid ning analüüsitakse olemasolevaid andmeallikaid ja näitajaid, sealhulgas administratiivandmeid. Komitee rõhutab vajadust koguda eristatud andmeid, kasutades selleks näiteks Washingtoni puudestatistika töörühma lühiküsimustikku, millele strateegias ka juba viidatakse. |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | Nimetatud strateegia eesmärkide ja meetmete jälgimise raamistiku avaldamine, millele järgneb uute puudealaste näitajate väljatöötamine ning 2024. aastal strateegia kohta avaldatav aruanne, milles hinnatakse hetkeolukorda ja vajaduse korral ajakohastatakse strateegia eesmärke ja meetmeid. Komitee ja iseäranis selle uurimisrühm „Puuetega inimeste õigused“ on valmis toetama Euroopa Komisjoni selle raamistiku väljatöötamisel koos puuetega inimeste organisatsioonidega. Komitee tunneb heameelt selle üle, et rakendusaruande jaoks on määratud tähtaeg, mis on ajastatud nii, et Euroopa Komisjon saaks strateegia kehtivusaja jooksul võimalikud puudused kõrvaldada. |
| --- | --- |

6.1.7.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

1

(2)  Puue ja tööturule integreerimine: poliitilised suundumused ja toetus ELi liikmesriikides.

2

(3)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

3

(4)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

4

(5)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41, ELT C 56, 16.2.2021, lk 36.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

6

(7)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

7

(8)  ELT C 378, 24.12.2013, lk 8.

8

(9)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

9

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „ELi lapse õiguste strateegia ja soovitus Euroopa lastegarantii kohta“

(COM(2021) 137 final)

ja

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi lapse õiguste strateegia““

(COM(2021) 142 final)

(2021/C 374/10)

| Raportöör: | Kinga JOÓ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Raportöör:

Kinga JOÓ

Kaasraportöör:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Juhatuse otsus | 23.3.2021 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 21.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 231/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 31.5.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Juhatuse otsus

23.3.2021

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

21.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

231/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | On vastuvõetamatu, et iga neljas laps kasvab Euroopa Liidus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus. Et seda suundumust muuta ning lõpetada ebasoodsate olude edasikandumine ühelt põlvkonnalt teisele, on vaja Euroopa lähenemisviisi, mis tugineb tugevale poliitikale ja õigusraamistikule. Vaja on kaugele vaatavat eesmärki, et tuua 2030. aastaks vaesusest välja kõik lapsed, mitte ainult viis miljonit neist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lapse õiguste kaasamine poliitikakujundamisse on hädavajalik. Peaaegu kõik poliitikavaldkonnad mõjutavad lapsi, seetõttu on vaja kogu ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi tagamaks, et eri valdkondade (perekond, haridus, majandus, digimaailm, keskkond, eluase) poliitikal oleks laste tervisele ja heaolule tugev ja pikaajaline positiivne mõju. ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tuleb kiiresti vastu võtta integreeritud lähenemisviis ja horisontaalsed meetmed, et hõlmata kõiki olulisi valdkondi, mis võivad mõjutada laste elu nii praegu kui ka edaspidi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee soovitab lastegarantiid hõlmavatesse riiklikesse tegevuskavadesse lisada kahe või mitme põlvkonna meetmed, et tõhustada toetust nii lastele kui ka nende vanematele, sest lapse haavatavust ei saa käsitleda ilma tema pere probleemidega tegelemata. Vanemaid ja hooldajaid tuleb toetada mitmesuguste meetmete abil: piisav sissetulek, töö- ja eraelu tasakaal, piisavalt tasustatud ema-, isa- ja vanemapuhkuse kasutamine, hooldaja puhkus, paindlik töökorraldus ja peresõbralikud töökohad. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Inimõigused ja lapse õigused on Euroopa Liidu lepingu artikli 2 kohaselt siduvad kõigile liikmesriikidele. Tugevamat üle-euroopalist lapse õigusi käsitlevat poliitikaraamistikku on vaja ja seda on juba nõudnud paljud sidusrühmad. Organiseeritud kodanikuühiskonnaga, eelkõige sotsiaalteenuste, lasteorganisatsioonide, pereorganisatsioonide ning formaalse ja mitteformaalse hariduse pakkujatega, tuleb konsulteerida ning nad nõuetekohaselt kaasata riiklike tegevuskavade koostamisse ja nende järelevalvemehhanismidesse. Sihipäraste meetmete abil saab kõige paremini toetada nende kahe ELi raamistiku tõhusat rakendamist, et kaotada vaesus ning edendada laste tervist ja heaolu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ainult 11 liikmesriiki eraldavad sihtotstarbelisi ESF+ rahalisi vahendeid laste väljatoomiseks vaesusest, samal ajal on mitu teist liikmesriiki laste vaesusriskide andmete poolest väga lähedal ELi keskmisele. Komitee soovitab kõigil liikmesriikidel eraldada ESF+ vahendeid laste vaesusest välja aitamiseks, võttes sihiks vähemalt nimetatud 5 %. On vaja täiustada kvaliteetsete eristatud andmete kogumist, et paremini jälgida laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisel tehtavaid edusamme. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab liikmesriikidel tagada tasuta juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule, haridusele, koolipõhisele tegevusele ja tervishoiule või pakkuda neid teenuseid tasuta. Teise võimalusena saavad nad asjakohaste rahaliste hüvitiste abil tagada, et need põhiteenused on lastele kättesaadavad ilma perekondadele rahalist lisakoormust põhjustamata. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lastegarantiid hõlmavate riiklike kavade koostamisel soovitab komitee liikmesriikidel vajaduse korral täpsustada konkreetne vanuserühm, märkides aga samal ajal, et lapse õigused laienevad kõikidele alla 18-aastastele isikutele. See on eriti oluline selliste raamistike nagu lastegarantii ja noortegarantii vastastikuse täiendavuse tagamiseks abisaajate huvides. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub komisjoni üles seadma lapse õiguste strateegia horisontaalsele kooskõlastustasemele koos teiste hiljuti heaks kiidetud Euroopa strateegiatega, mis käsitlevad näiteks soolist võrdõiguslikkust, LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkust, romasid ja puuetega inimeste õigusi. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Lapse õigused hõlmavad kõikide alla 18aastaste inimõigusi. Lapse õiguste kaitse on Euroopa Liidu eesmärk, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 24. Euroopa Nõukogu edendab ja kaitseb laste inimõigusi, lähtudes Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, Euroopa Liidu lapse õiguste strateegiast (2016–2021) ja muudest asjakohastest õigusnormidest. ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt on igal alla 18aastasel isikul maailmas õigus samadele kodaniku-, poliitilistele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele olenemata tema rahvusest, soost, religioonist, keelest, võimetest, rändestaatusest, seksuaalsest sättumusest või mõnest muust seisundist. Sellisel juhul kehtivad ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 4. juunil 2007 käivitati igal aastal toimuv lapse õiguste Euroopa foorum. See platvorm vahendab ELi institutsioonide ja teiste sidusrühmade dialoogi ning jälgib igal aastal ELi tegevust lapse õiguste valdkonnas. 2010. aastal võttis komitee vastu arvamuse laste vaesuse ja laste heaolu kohta (1) ning 2011. aastal arvamuse lapse õigusi käsitleva ELi tegevuskava kohta, (2) milles kutsuti liikmesriike üles lapsi igakülgselt toetama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 20. veebruaril 2013 võttis komisjon vastu soovitused lapse õiguste tugevdamiseks, laste vaesuse vähendamiseks ja laste heaolu parandamiseks (3). 24. novembril 2015 kutsus Euroopa Parlament komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele lastegarantii ja programmid, mis pakuvad vanematele tuge ja võimalusi sotsiaalse tõrjutuse olukorrast väljatulemiseks ja tööturule sisenemiseks (4). 13. detsembril 2017 kuulutasid parlament, nõukogu ja komisjon välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, milles keskendutakse samuti lapsehoiule ja laste toetamisele (5) (11. põhimõte). Euroopa sotsiaalõiguste sambaga deklareeritakse ka õigus kaitsele vaesuse eest ja õigus erimeetmetele võrdsete võimaluste edendamiseks. Järelmeetmetena tellis komisjon 2020. aasta juulis teostatavusuuringu (6) ja 2020. aasta augustis käivitas ta avalikud konsultatsioonid lastegarantii ja ELi lapse õiguste strateegia elluviimise üle. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 24. märtsil 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi toel (7) vastu esimese tervikliku ELi lapse õiguste strateegia (2021–2024), samuti ettepaneku nõukogu soovituse kohta, millega luuakse Euroopa lastegarantii. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Üldised märkused seoses ELi lapse õiguste strateegiaga ja komisjoni ettepanekuga Euroopa lastegarantii kohta

| 3.1. | ELi lapse õiguste strateegia on õigustepõhine poliitikaraamistik, mille kaudu integreeritakse lapse õigused läbiva teemana kogu ELi poliitikasse ja õigusaktidesse. Ettepanek nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse Euroopa lastegarantiid, on õiguslikult siduv, hõlmates selgeid rakendustegevusi, eesmärke ja meetmeid, mida EL hoolikalt kontrollib. Komitee kiidab heaks mõlemad ettepanekud, leides, et nende rakendamine toetab Euroopa ja riiklikul tasandil jõupingutusi laste heaolu edendamiseks ja laste vaesuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lapsed on meie ühiskonna kõige haavatavamad liikmed ja nad ei suuda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riskiga ise toime tulla. Lastevastane vägivald kõigis selle vormides on laialt levinud. COVID-19 pandeemia on toonud kaasa teatud vägivallavormide sagenemise. Sellest on teatanud politsei ja muud tavateenused, nagu laste abitelefonid paljude liikmesriikides, kus juhtumite arv on kasvuteel (8). Eurostati 2019. aasta andmete kohaselt elas Euroopa Liidus 18 miljonit last ehk 22,2 % lastest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus ning see arv tõenäoliselt suureneb pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgede tõttu (9). Iga neljas laps ELis kasvab üles ebakindlates perekondlikes oludes, vajades tuge vaesuse edasikandumise lõpetamiseks põlvkonnalt põlvkonnale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lapsed rääkisid õigustest ja tulevikust, mida nad soovivad, uuringus „Meie Euroopa.Meie õigused.Meie tulevik.“ (10), mis aitab kaasa nii Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia kui ka lastegarantii kujundamisele. Viis lapse õiguste eest seisvat organisatsioon kogusid kokku üle 10 000 lapse arvamuse. Uuringu tulemused näitasid selgelt, et laste seisukohad peavad aitama kujundada ELi majandus-, sotsiaal-, õigus- ja poliitikaraamistikke ning prioriteete. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ELi lapse õiguste strateegia aluseks on holistiline lähenemine ning selle üldeesmärk on luua lastele parem elu ELis ja kogu maailmas kuues olulises valdkonnas: i) laste osalemine ELi poliitilises ja demokraatlikus elus; ii) sotsiaal-majanduslik kaasamine, haridus ja tervishoid; iii) igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise ennetamine ja asjakohane kaitse; iv) lapsesõbralik õiglusemõistmine; v) lapsed digitaalajastul ja vi) lapse õiguste globaalne mõõde. Ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus, millega luuakse Euroopa lastegarantii, keskendutakse sotsiaal-majanduslikule kaasamisele ja abivajavate laste juurdepääsule põhiteenustele: alusharidus ja hooldus, haridus ja koolipõhised tegevused, tervishoiuteenuste kättesaadavus, juurdepääs tervislikule toitumisele ja korralikule eluasemele. See aitab kaasa ELi lapse õiguste strateegiale, keskendudes ELis elavatele lastele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Strateegias nõutakse laste kaasavamat ja süsteemsemat osalemist kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil. See saavutatakse uue ELi laste osalusplatvormi kaudu, mis luuakse koostöös Euroopa Parlamendi ja lapse õiguste eest seisvate organisatsioonidega, et tagada laste suurem kaasamine otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strateegias nõutakse, et lapsed peavad kasvaksid üles vägivalla ja ärakasutamiseta. Lapsed võivad olla vägivalla ohvrid, tunnistajad või toimepanijad. ILO aruannete kohaselt ekspluateeritakse paljusid lapsi tööturul ja neid kasutatakse ära sunniviisilise töö tegemiseks, sealhulgas seksuaalne ärakasutamine ja prostitutsioon. Strateegias nõutakse ka lapsesõbralikku õiglusemõistmist, juhtides tähelepanu asjaolule, et kohtumenetlust tuleb kohandada vastavalt laste eale ja vajadustele ning esikohale tuleb seada lapse parimad huvid. Tagada tuleb õiguskaitse kättesaadavus lastele, et võimaldada laste õiguste täielik tunnustamine ja teostamine, säilitades samal ajal kohtumenetluste tõhususe, sealhulgas kohtutöötajate erikoolituse kaudu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Perekond on lapse arengu jaoks kõige tähtsam. Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 juhib komisjon tähelepanu sellele, et lapsehoiukohustuste võrdne jagamine vanemate vahel on laste sotsiaalse kaasatuse seisukohast ülitähtis. COVID-19 pandeemia on avaldanud naistele ebaproportsionaalset sotsiaal-majanduslikku mõju; vanematel tuleb lapse huvides tegutseda varasemast rohkem üheskoos. Nii lastegarantii kui ka lapse õiguste strateegia rakendamine peab olema seotud Euroopa sotsiaalõiguste samba peamiste algatustega, näiteks ELi töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ülevõtmisega siseriiklikku õigusesse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ELis on väga mitmesuguseid peremudeleid, sealhulgas ühe või mitme LGBTIQ-inimesega vikerkaarepered. Kooskõlas komisjoni LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegiaga aastateks 2020–2025 tuleb vikerkaareperede lapsi kaitsta, eriti piiriülestes olukordades, kus liikmesriikide perekonnaõiguse erinevuste tõttu ei pruugita perekondlikke sidemeid väljaspool ELi sisepiire tunnustada. Kooskõlas puuetega inimeste õiguste strateegiaga aastateks 2021–2030 peab puuetega lastel olema võrdväärne õigus kuuluda kogukonda ning omada teistega võrdväärseid valikuid. ELi romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitleva strateegilise raamistiku (2020–2030) kohaselt tuleb tegeleda roma laste sotsiaalse edasiminekuga. Seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi/soolise eneseväljenduse ja soo-omaduste, puude või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise ennetamist tuleb edendada juba varajases eas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ettepanek lastegarantii kohta annab liikmesriikidele suunised ja vahendid abivajavate laste toetamiseks, arvestades tihedat seost laste sotsiaalse tõrjutuse ja põhiteenuste kättesaadavuse puudumise vahel. Haavatavateks lasteks loetakse i) kodutud või väga halbades tingimustes elavad lapsed, ii) puudega lapsed, iii) rändetaustaga lapsed, iv) rassilise või etnilise taustaga vähemusse (eelkõige romad) kuuluvad lapsed, v) asendushooldusel, eriti hoolekandeasutuses viibivad lapsed ning vi) ebakindlates perekondlikes oludes elavad lapsed. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Lastegarantii on strateegiline raamistik, mis suunab 27 liikmesriigi tegevust riiklike tegevuskavade kaudu, milles keskendutakse lastegarantii rakendamisele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski tingimustes elavatele lastega peredele. Soovituse peab vastu võtma ELi nõukogu, pärast mida on kõigil liikmesriikidel kuus kuud aega riiklike lastegarantii tegevuskavade väljatöötamiseks. Ettepanekus lastegarantii kohta rõhutatakse, et kuigi juurdepääsu tagamine teenustele on laste sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel oluline, tuleb seda teha osana ulatuslikumast käsitlusest ning sotsiaal- ja perepoliitika raamistiku alusel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ELi lapse õiguste strateegias sõnastatakse soovitused tegevuse kohta ELi ja riiklikul tasandil eri poliitikavaldkondades ja rahastusprogrammides, mis mõjutavad laste tervist ja heaolu, näiteks ELi rahalised vahendid, ränne, tervishoid, eluase, haridus, majandus, keskkond ja digipööre. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisjon annab igal aastal toimuval lapse õiguste Euroopa foorumil aru strateegia edenemise kohta ELi ja riiklikul tasandil. Strateegia hindamine toimub 2024. aasta lõpus laste osalusel. Komisjon jälgib lastegarantiiga seotud edusamme mitmesuguste vahendite abil, sealhulgas Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Läbipaistvad andmed ELi ja riiklike vahendite kasutamise kohta tuleks lisada riiklikesse tegevuskavadesse koos tegevuste ajakavaga. Liikmesriigid saavad oma tegevuse toetamiseks kasutada ELi vahendeid, eelkõige ESF+ ja taasterahastut „Next Generation EU“. ESF+ sisaldab selles küsimuses konkreetset eesmärki ja sellest eraldatakse rahalisi vahendeid laste vaesuse vastu võitlemiseks. Uue määruse kohaselt peavad liikmesriigid, kus keskmine laste vaesuse määr on kõrgem ELi 2017.–2019. aasta keskmisest (23,4 %), eraldama vähemalt 5 % oma ESF+ rahalistest vahenditest laste vaesuse vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed märkused ELi lapse õiguste strateegia kohta

| 4.1. | ELi lapse õiguste strateegia on väga vajalik Euroopa Liidu raamistik laste õiguste kaitseks ja neile rohkemate võimaluste andmiseks. Kui täiskasvanud saavad oma õiguste rikkumise korral hääletada ning neil on juurdepääs õiguskaitsele ja ametlikele kaebuste lahendamise menetlustele, jäetakse lapsed üldjuhul sellistest mehhanismidest kõrvale. Seepärast ei võeta laste häält poliitika kujundamise protsessis arvesse ja nende huvid võivad jääda valitsusele märkamatuks, kui ei tehta teadlikke ja süstemaatilisi jõupingutusi laste kaitsmiseks ja toetamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Laste sisuka osalemise suurima tõhususe tagamiseks on vaja ulatuslikke muutusi poliitilistes ja institutsionaalsetes struktuurides, samuti hoiakutes, väärtushinnangutes ja kultuuritavades, et lapsi tunnustataks kodanike ja sidusrühmadena. Laste osaluse toetamiseks ning nende seisukohtade ja nõudmiste kuuldavaks tegemiseks on vaja suurendada nii laste kui ka täiskasvanute suutlikkust, sealhulgas mitteformaalse tegevuse kaudu, mida pakuvad kodanikuühiskonna osalejad koolikeskkonnas ja väljaspool seda. Euroopa tuleviku konverents on suurepärane võimalus laste osalemine teoks teha ja komitee uurib võimalusi laste osalemise järkjärguliseks suurendamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Laps on isiksus ning perekonna ja kogukonna liige, kellel on eakohased ja arengutasemele vastavad õigused ja kohustused ning õigus elukvaliteedile. Vanematel ja hooldajatel on lapse kognitiivses, füüsilises ja emotsionaalses arengus ülioluline roll. Soe ja toetav suhe (vana)vanema ja lapse vahel on lapse heaolu ja vastupanuvõime jaoks oluline. Laste arengus on tähtis roll ka õdede ja vendade vahelistel suhetel. Sellised suhted on veelgi olulisemad asendushooldusel olevate laste jaoks ja seepärast peaksid õed-vennad jääma kokku, välja arvatud juhul, kui see pole nende jaoks parim lahendus. Poliitikas tuleb esikohale seada investeeringud lastesse ja nende peredesse ning tagada, et süstemaatilise mitut põlvkonda hõlmava lähenemisviisi kaudu pakutakse asjakohast ja kvaliteetset tuge, et aidata peredel lapsi kasvatada positiivsete vanemlike oskuste abil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lapse õiguste strateegias esitatud algatust integreeritud lastekaitsesüsteemide arendamise ja tugevdamise toetamiseks tuleks täiendada meetmetega, mis hoiavad ära igasuguse lastevastase vägivalla. Lapsepõlves kogetud või pealtnähtud vägivald võib pikaajaliselt mõjutada lapse füüsilist, emotsionaalset ja psühholoogilist arengut. Lastevastase vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks on vaja kava, mis kaasab kõiki valitsustasandeid alates EList kuni omavalitsusüksusteni, ning see peab käsitlema kokkupuudet igasuguse vägivalla, väärkohtlemise ja hooletusse jätmisega, sealhulgas füüsiline ja psühholoogiline vägivald, seksuaalne vägivald, veebivägivald ning kodu-, institutsionaalne ja koolivägivald. Tegeleda tuleb läbipõimunud haavatavustega, näiteks suurenenud ohuga, millega puutuvad kokku tütarlapsed, puudega lapsed (eriti tütarlapsed), haavatavates tingimustes elavad lapsed ja vägivallale kalduvad pered. Alaealiste vägivalla toimepanijate puhul on lisaks lapsesõbralikule kohtumenetlusele vaja ka lapsesõbralikku institutsioonilist tausta, et hõlbustada nende täielikku sotsiaalset taasintegreerumist. Hädaabitelefonid ja muud vabaühenduste osutatavad teenused laste ja perede toetamiseks peaksid saama struktuurifondidest toetust, et tagada jätkusuutlikkus ja tõhusus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lapse õigustega tuleb tegeleda ka peamistes laste ja nende perede heaolu mõjutavates valdkondades. Poliitikakujundajad peaksid lapse õigusi süstemaatiliselt süvalaiendama, et hinnata lapsi ja nende õigusi mõjutava algatuse mõju. Kui suhetes kolmandate riikidega on tegemist lapse õigustega, on seetõttu oluline vajaduse korral kiirelt ja tõhusalt tegutseda. See on lapse õiguste strateegia üldine lähenemisviis ning see peab olema rakendamise ja hindamise protsessi keskmes. Lisaks peaks liikmesriike strateegia rakendamisel aitama kogum parimatest tavadest, mis on teistes riikides juba olemas ja andnud häid tulemusi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lapsed vastutavad kõige vähem kliimamuutuste eest, ometi on nende mõjust tulenev koormus lastele kõige suurem. Strateegias mainitakse keskkonna- ja kliimakriisi mõju lastele, kuid seda tuleks laiemalt käsitleda tagades, et keskkonnapoliitikas ja õigusaktides võetaks lähtekohaks laste füüsiline ja vaimne tervis, et vähendada laste kokkupuudet keskkonnaohtudega. Lapsed on keskkonnariskide suhtes tundlikumad ja haavatavamad kui täiskasvanud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Järgmine põlvkond kogeb tõenäoliselt interneti- ja päriselu täielikku ühtesulamist. Strateegias on esitatud järgmine lähenemisviis: lapse õiguste peavoolustamine digimaailmas, et muuta see tulevikukindlaks. Tänapäeval kasutab aina rohkem lapsi digiseadmeid üha varasemas eas. Vajame juurdepääsetavat digikeskkonda, mis sobib vaikimisi kõigile lastele, on turvalisema interneti jaoks rangelt reguleeritud ja mida toetab digitaalne kodanikuharidus. Lastel on õigus pääseda ligi veebipõhisele teabele mitmesugustest allikatest, ilma et nad peaksid sealjuures seisma vastamisi iseõppivate algoritmide või reklaami ärimudelitega, mis põhjustavad ebakvaliteetse teabe kuvamist. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Lapsed võivad juba varakult langeda küberkiusamise ohvriks, mis võib põhjustada tõsiseid või isegi surmaga lõppevaid vaimse tervise probleeme. Lapsed langevad seksuaalse kuritarvitamise ohvriks ka internetis, nagu juhtus rohkem kui kunagi varem liikumisvabaduse piirangute ajal, kui veebis jagatav lapse seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali hulk suurenes märkimisväärselt (11). Laste veebiturvalisuse tagamisel on esmatähtsad igasuguse veebivägivalla ennetamine ja selle vastu võitlemine. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Laste, eriti nooremate laste õigusi peaksid austama kõik meediavahendid ja reklaamijad ning lapsi tuleks tarbijatena kaitsta. See on eriti oluline seoses tervisliku toitumisega, mis on taskukohane ja pärineb keskkonnasäästlikust allikast. Lapse õiguse strateegias tehakse ettepanek kujundada välja head tavad ja vabatahtlik käitumisjuhend, et vähendada suure suhkru-, rasva- ja soolasisaldusega toodete turustamist lastele. Vaja on sidusat poliitikakujundamist, rangemat seadusandlikku kontrolli tooteteabe üle ning teavet toiduohutuse ja toidu turustamise kohta, eesmärgiga piirata ebatervislike toitude ja jookide reklaamimist. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Konkreetsed märkused Euroopa lastegarantii kohta

| 5.1. | Laste kannatamine vaesuse, puuduse, diskrimineerimiee ja tõrjutuse käes on kõige suuremad takistused laste õiguste jõustamisel. Seetõttu on komiteel heameel, et Euroopa lastegarantii raames keskendutakse neile valdkondadele seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba 2030. aasta vaesust käsitleva eesmärgiga tuua 2030. aastaks vaesusest välja vähemalt 5 miljonit last. See on märkimisväärne samm edasi, kuid komitee kutsub kõiki liikmesriike üles esitama oma lastegarantii tegevuskavades kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid, mis on ambitsioonikamad Euroopa Komisjoni eesmärkist, võttes arvesse COVID-19 mõju. Need tegevuskavad peaksid olema seotud olemasolevate õiguslike ja poliitiliste dokumentidega, mis on vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni järelevalve raames. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Lastegarantii teostatavusuuringus uuriti paralleelse lähenemisviisi eeliseid, mille kohaselt kõigil lastel, sealhulgas enim abi vajavatel, peaks olema teenustele juurdepääs (12). Vajaduse korral peaksid lapsed, kes puutuvad juurdepääsul kokku suurimate takistustega, saama täiendavat ja sihipärast tuge, et tagada juurdepääs automaatsete mehhanismide abil, mis välistavad mis tahes stigmatiseerimise. Seda tuleks kohaldada kõigi lastegarantii raames esitatud teenuste puhul tervikliku ja läbipõimunud lähenemisviisi abil, et tagada kõigile lastele elus ühesugused võimalused ja stardipositsioon, olenemata perekonnast, taustast või erivajadustest, ning täieliku kooskõla üleminekuga kvaliteetsetele, pere- ja kogukonnapõhistele hooldusteenustele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | 2020. aasta ühisavalduses lapsehoiuteenuste osutamise kohta ELis rõhutavad sotsiaalpartnerid, et igal lapsel on õigus saada kvaliteetset kaasavat alusharidust ja lapsehoidu, et tagada elule hea algus, võttes arvesse Barcelona eesmärke ja nende eelseisvat läbivaatamist. See ei tähenda, et see on kohustuslik: vanematel peaks säilima vabadus enne kohustuslikku kooliiga oma lapse parimates huvides kaasa rääkida. Lapse esimestel elukuudel ja -aastatel pere pakutava hoolduse ja individuaalsetele vajadustele vastava professionaalse alushariduse ja lapsehoiu vahel peab aga valitsema järjepidevus, sest lapsed sisenevad haridussüsteemi ja vanemad naasevad tööturule või õppetegevusse. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Suuremate (nimelt 15–18aastaste) laste jaoks tuleb tagada laste- ja noortegarantii vaheline kooskõla, arvesse võttes võimalikke kattuvusi, tagades eelarvevahendite selge eraldamise ning töötades riiklikes tegevuskavades välja eakohased ja konkreetsed meetmed, et toetada lapsi ja nende vanemaid ning tagada sujuv üleminek haridussüsteemi ja tööturu vahel. See hõlmab stereotüübivaba teabe esitamist lastele töömaailma kohta, et valmistada neid ette reaalseks tööhõiveks, ning edendada teaduse, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna õpingutes osalema lapsi, eelkõige tütarlapsi, ärgitades samal ajal poisse liikuma hooldus- või õpetajaerialale. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ebavõrdne tervishoiuteenuste kättesaadavus on moraalselt väär ja sotsiaalselt ebaõiglane. See rikub patsientide põhiõigust võimalikult heale tervisele, sealhulgas vaimsele tervisele. Pealegi ei ole see kulukas mitte ainult inimestele vaid ka avaliku sektori kulutuste majandusliku jätkusuutlikkuse seisukohast. Peale terviseriskide on COVID-19 pandeemia ühe tagajärjena täheldatud laste emotsionaalse ja vaimse heaolu langust, mistõttu paljud lapsed kannatavad ärevuse käes puuduliku teabe ja ebakindluse tõttu praeguses olukorras või tunnevad end üksi ja neil on enesetapumõtted. Sellistes olukordades on väga oluline pakkuda kiiret ja kvaliteetset arstiabi ja vaimse tervise alast tuge. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Euroopas elab keskmiselt 5,4 % kooliealistest (6–16aastastest) lastest peredes, kes ei saa endale lubada arvutit või internetiühendust. Laste ja perede vaesuse vastu võitlemine lastegarantii raames hõlmab samuti digitaalse puuduse käsitlemist. Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteemi suure materiaalse puuduse näitaja (13) peaks sisaldama vähemalt ühte digitaalse puuduse muutujat. Iga neljas eurooplane ei saa oma kodu piisavalt valgustada, kütta või jahutada, mis põhjustab igal aastal 100 000 inimese surma. Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustiku 2020. aasta sügisel avaldatud aruande kohaselt mõjutab energiaostuvõimetus mitte ainult väikese sissetulekuga leibkondi, vaid ka suurt osa keskmise sissetulekuga leibkondi küllaltki arvukates liikmesriikides. Juurdepääs energiale mõjutab laste elukvaliteedi ja eluvalikuid ning nende terviseseisundit. Sotsiaalse ja keskkonnaalase õigluse tagamiseks tuleks laste energiaostuvõimetusega tegeleda lastegarantii raames seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtte kohaste meetmetega. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Pärast nõukogu soovituse kiiret vastuvõtmist peaksid riiklikud lastegarantii tegevuskavad olema kooskõlas lastesse investeerimist käsitlevas komisjoni soovituses 2013/112/EL (14)
  esitatud kolmeosalise lähenemisviisiga (juurdepääs piisavatele vahenditele, taskukohaste kvaliteetteenuste kättesaadavus ja laste õigus osaleda) ning neid tuleks edasi arendada laste ja nende peredega ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerides, tugevdades riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi. Lisaks lastegarantii protsessis osalevatele sidusrühmadele ja teenusevaldkondadega seotud sotsiaalpartneritele tuleks kaasata tugiteenuseid pakkuvad avaliku ja mittetulundussektori organisatsioonid, et tagada inimväärsed töötingimused ja kvaliteetsete teenuste kättesaadavus laste jaoks. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee kiidab heaks ettepaneku sobivate vahendite ja volitustega riiklike lastegarantii koordinaatorite kohta, kes koordineerivad ja jälgivad soovituse rakendamist. Valitsustevahelise kooskõlastuskorra (riiklikul ja piirkondlikul tasandil) kehtestamiseks on vaja kasutusele võtta tõhus süsteem, et arendada, rakendada ja jälgida laste heaolu ning vähendada laste vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Tagada tuleb, et riikliku tasandi integreeritud lähenemisviisid kujuneksid ka piirkondliku ja kohaliku tasandi integreeritud lähenemisviisideks ning et tõhus kord tagaks nendevahelise sünergia. Kõik asjakohased näitajad tuleks võimaluse korral esitada kohalikul tasandil, et saada selgem ülevaade territoriaalsetest erinevustest ning paremini kavandada ja jälgida soovituse rakendamist. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | COVID-19 pandeemia on esile toonud paljude ebakindlas olukorras olevate perede varasemad probleemid ja esmased vajadused ning neid mõjutab tõenäoliselt kõige rohkem pandeemia pikaajaline mõju majandusele, haridusele, tervisele ja heaolule. Süsteemides esinevad lüngad ja süsteemide vahelise kooskõlastatuse puudumine on suurenenud. Halvenevad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused on suurendanud laste hooletusse jätmise ohtu. Haridusasutuste sulgemine on kaasa toonud tõsiseid raskusi paljudele vanematele ja hooldajatele. Koolist eemalolek suurendas tõrjutud rühmadest pärit laste haridustee katkemise ohtu ja muutis hariduse omandamise puudega, sealhulgas õpiraskustega, laste jaoks väga keeruliseks. On hädavajalik, et koolikeskkond pakuks igale lapsele samu võimalusi ja vajaduse korral sihipärast tuge. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Peretoetusteenustel võib olla oluline roll aitamaks peredel selle olukorraga toime tulla (15). Perede toetamine nende põhirollis hõlmab lünkade täitmist hariduse, koolituse, sotsiaalse kaasatuse, vanemlike oskuste, psühholoogilise heaolu, teenuste kättesaadavuse, tööhõive ja sissetuleku valdkonnas, kuid samas on see sotsiaalpoliitikast enamat. Seepärast kordab komitee oma üleskutset võtta vastu Euroopa hoolduskokkulepe, millega tagatakse kvaliteetsemate teenuste osutamine kõigile kogu elu jooksul (16). Laste tervis ja heaolu sõltuvad 21. sajandi universaalsest perepoliitikast, kus lapsi koheldakse võrdselt olenemata perekonnakorraldusest. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Sotsiaaldialoog on oluline lapsehoiuteenuste kättesaadavamaks ja taskukohasemaks muutmise jaoks praktiliste vahendite väljatöötamisel. Näiteks luues kollektiivlepingute kaudu ühisfonde, et toetada lapsehoiuprojekte, mis käsitlevad konkreetsetes sektorites töötavate vanemate konkreetseid vajadusi, nagu haigete või puudega laste hooldus ning hooldus väljaspool tavalist tööaega. Seetõttu on väga oluline võtta arvesse sotsiaalpartnerite ühisavaldust, milles märgitakse, et pikapäevarühmade ja puhkuseaegsete lastehoiuteenuste nappus Euroopas on peamine takistus kooliealiste laste vanemate täisajaga tasustatud töö tegemiseks. Väga oluline on koostöö päevahoolduse ja sotsiaal-kultuurilise valdkonna vahel, nagu spordiklubid, muusikakoolid ja kultuurialgatused. Füüsiline aktiivsus ja kultuuriharidus aitavad märkimisväärselt kaasa laste füüsilisele, sotsiaalsele, emotsionaalsele ja kultuurilisele arengule. |
| --- | --- |

5.11.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 34.

1

(2)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 34.

2

(3)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 2015. aasta resolutsioon ebavõrdsuse ja eelkõige laste vaesuse vähendamise kohta (ELT C 366, 27. 10.2017, lk 19) (46. punkt).

4

(5)  Institutsioonide ühine teadaanne Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta.

5

(6)  „Feasibility study for a child guarantee, final report“ („Lastegarantii teostatavusuuring, lõpparuanne“).

6

(7)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon laste õiguste kohta seoses ELi lapse õiguste strateegiaga.

7

(8)  WHO Euroopa piirkondlik büroo „The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families“ (Isikuvahelise vägivalla kasv – COVID-19 pandeemiale reageerimise tahtmatu mõju perekondadele) (2020).

8

(9)  UNICEF „Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries“ (Perede ja laste toetamine pärast COVID-19 pandeemiat – sotsiaalkaitse kõrge sissetulekuga riikides) (2021).

9

(10)  UNICEF „Children speak up about the rights and the future they want“ (Lapsed kõnelevad, milliseid õigusi ja tulevikku nad soovivad) (2021).

10

(11)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 63.

11

(12)  „Feasibility study for a child guarantee, final report“ („Lastegarantii teostatavusuuring, lõpparuanne“).

12

(13)  See näitaja asendatakse tõsise materiaalse ja sotsiaalse puuduse näitajaga.

13

(14)  Komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitus 2013/112/EL investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist (ELT L 59, 2.3.2013, lk 5).

14

(15)  OECD „Looking beyond COVID-19: Strengthening family support services across the OECD“ (Vaadates COVID-19 pandeemiast kaugemale: peretoetusteenuste tugevdamine kogu OECDs).

15

(16)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 13.

16

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tegevuskava sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel““

(COM(2021) 70 final)

(2021/C 374/11)

| Raportöör: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Jan PIE |

Raportöör:

Manuel GARCÍA SALGADO

Kaasraportöör:

Jan PIE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 17.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 8.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 195/0/7 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

Tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine sektsioonis

17.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

8.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

195/0/7

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et algatus ELi rahastatud vahendite vahelise sünergia edendamiseks, hõlbustades ka tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vastastikust täiendavust, võib suurendada Euroopa strateegilist autonoomiat ja tehnoloogilist suveräänsust, parandada kodanike turvalisust, arendada edasi ühtset turgu ning edendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. Seepärast toetab komitee täielikult tegevuskava eesmärke ning nõuab 11 meetme kiiret, jõulist ja eesmärgikindlat rakendamist. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uute digitaalsete ja muude esilekerkivate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas peaks olema tegevuskava üks põhiprioriteet. Nende kasutuselevõtu hõlbustamiseks tuleb tagada, et asjakohastes tsiviilalgatustes võetakse algusest peale arvesse kaitse- ja julgeolekunõudeid. See aitaks ka optimeerida konkreetsete kaitse- ja julgeolekuvaldkonna rahastamisvahendite ulatust ja tõhusust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et tegevuskava ei peaks piirduma olemasolevate sünergiavõimaluste kindlakstegemisega, vaid selles tuleks osutada ka edasisele tegevusele, alustades juhtumipõhisest lähenemisviisist ja jõudes seejärel süsteemsema, kavandamisetapist peale sünergiat loova lähenemisviisini. Seepärast julgustab komitee komisjoni võtma kõikides asjaomastes programmides kasutusele uusi integreeritud kavandamise vorme. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates võib oskuste, tehnoloogia ja väärtusahelate ühendamisega saavutada ELi rahaliste vahendite suurema sidususe ja strateegilisema kasutamise. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles koostama asjaomased ELi programmid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et kavandatud elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskus on selle lähenemisviisi oluline osa. Selleks et edendada tsiviil-, kaitse-, julgeoleku- ja kosmosesektori vastastikust täiendavust, peaks vaatluskeskus eelkõige töötama välja ühise tehnoloogia taksonoomia, mida kohaldatakse kõikides sektorites. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et kõnealune tegevuskava on ELi tööstusstrateegia üks tugisammas. Sellega seoses on vaja muuta tehnoloogia tegevuskavad edukalt tõelisteks tööstuslikeks juhtalgatusteks. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tagama, et vaatluskeskuse töö tooks kaasa käegakatsutavad tulemused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee arvates on tegevuskava edukaks rakendamiseks hädavajalik asjaomaste sidusrühmade, eelkõige tööstuse ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide täielik kaasamine. Sellega seoses kiidab komitee heaks komisjoni kavatsuse võtta konkreetseid meetmeid, et toetada idufirmasid, VKEsid ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioone ELi programmide ja vahendite levitamisel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sama tähtis on suurendada üldsuse teadlikkust ELi kaitse- ja julgeolekuvaldkonna rahastamise majanduslikest ja tehnoloogilistest eelistest ELi kodanike jaoks. Selle saavutamiseks peaks komisjon looma konkreetsed teavituskampaaniad, kuhu on kaasatud kodanikuühiskonna esindajad. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et VKEdel on tegevuskava rakendamisel keskne koht. Seetõttu on tarvis tagada, et neil oleks juurdepääs kõigile kavandatud meetmetele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Varasemalt on kaitsealaseid uuendusi tsiviiltoodetes kasutatud. Tänapäeval toetavad uute tehnoloogialahenduste väljatöötamist suured investeeringud kaubandussektoritest ja tehnoloogia levib üha enam vastupidises suunas, tsiviilvaldkonnast kaitsevaldkonda. Seda arvesse võttes on digiüleminek eriti oluline. Tegevuskava on ülioluline, et edendada uute digi- ja teiste tehnoloogialahenduste integreerimist kaitse-, julgeoleku- ja kosmosevaldkonna ökosüsteemi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prioriteediks tuleks seada naiste sihipärane värbamine, töölhoidmine ja edutamine kaitse- ja julgeolekusektoris ning noorte jaoks kvaliteetsete töökohtade ja kutseoskuste tagamine, et edendada sotsiaalset kaasatust ja soolist võrdõiguslikkust ikka veel meeste ülekaaluga ökosüsteemis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Lisaks võrdsetele võimalustele ja diskrimineerimiskeelule on kvaliteetne tööhõive osa uuest, Euroopa kodanikega sõlmitavast ühiskondlikust leppest. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Investeeringutesse on vaja kaasata sotsiaalsed aspektid, st investeeringute tasuvust ei tuleks näha mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid ka sellistes tähtsates valdkondades nagu tööhõive ning töökohtade loomine ja kvaliteet. VKEdele tuleb anda kosmosele lihtsam juurdepääs, hõlbustades nende juurdepääsu vastupidavuse rahastamisvahenditele, suurendades sünergiat ka VKEde töötajate koolituse ja kvalifikatsiooni ning nende liikuvuse valdkonnas, tugevdades väärtusahela ökosüsteeme, vältides vahendite dubleerimist ja jagades neid kõigi ELi piirkonna riikidega. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Samuti on isegi suure strateegilise väärtusega investeeringute puhul vaja teha hindamisi ja järelevalvet, võttes aluseks ettevõtete sotsiaalse vastutuse kindlaksmääratud standardid. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Need nõuded tuleb seada Euroopa tasandil tehtavatele investeeringutele, sest ükski avaliku sektori investeeringute valdkond ei tohiks kõnealustest sätetest välja jääda. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Taust

| 2.1. | Kosmose-, kaitse- ja julgeolekuvaldkond moodustab koos tsiviillennundusega Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega kõrgtehnoloogilise ökosüsteemi. Paljud selle ökosüsteemi ettevõtted tegelevad nii kaitse- kui ka tsiviiltegevusega ning on osa keerukatest piiriülestest tarneahelatest, kuhu kuuluvad paljud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja VKEd. Selles ökosüsteemis esineb pikaajaline sünergia oma sektorite vahel ja teiste kõrgtehnoloogiliste tsiviilvaldkondadega. Uued tehnoloogialahendused pakuvad tulevase sünergia jaoks tohutut potentsiaali. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Varasemalt on kaitsealaseid uuendusi tsiviiltoodetes kasutatud. Tänapäeval toetavad uute tehnoloogialahenduste väljatöötamist suured investeeringud kaubandussektoritest ja tehnoloogia levib üha enam vastupidises suunas, tsiviilvaldkonnast kaitsevaldkonda. Seda arvesse võttes on digiüleminek eriti oluline. Tegevuskava on ülioluline, et edendada uute digi- ja teiste tehnoloogialahenduste integreerimist kaitse-, julgeoleku- ja kosmosevaldkonna ökosüsteemi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee on seisukohal, et COVID-19 kriisist taastumiseks ja käimasoleva tehnoloogilise revolutsiooni edu nimel vajab EL tööstuslikku ümberkorraldamist, mis põhineb kõrgetasemelise digitehnoloogia kasutamisel, soodustades majanduskasvu ja luues vastupanuvõimelisema majandusmudeli. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tehnoloogia areng on pidev ja dünaamiline protsess. Läbimurded toimuvad pidevalt, kuid neid on raske ennustada. Sellest tulenevalt on ülimalt tähtis ergutada uue kahesuguse kasutusega tehnoloogia lähendamist suuremahuliste Euroopa projektide kaudu, et edendada innovatsiooni, konkurentsivõimet ja tehnoloogilist juhtpositsiooni strateegiliselt olulistes sektorites. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2020. aasta oktoobris märkis Euroopa Ülemkogu, et strateegilise autonoomia saavutamine, säilitades samal ajal avatud majanduse, on üks liidu peamisi eesmärke, ning kutsus ELi üles arendama kosmosetööstuses autonoomiat ja kaitsevaldkonnas integreeritumat tööstusbaasi. Neid eesmärke toetavad mitmed olulised ELi algatused, nagu Euroopa Kaitsefond, (1) kosmoseprogramm, (2) programmid „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“, ELi julgeolekuliidu strateegia ja uus tööstusstrateegia. Komitee peab sünergiaid käsitlevat tegevuskava nende vahendite ja strateegiate vaheliseks liideseks ning kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema suuri jõupingutusi kavandatud meetmete tulemusrikkaks ja tõhusaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Investeeringutasuvust ei tohiks vaadelda mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid ka sellistes olulistes valdkondades nagu tööhõive, töökohtade loomine ja tööhõive kvaliteet. Seetõttu rõhutab komitee tegevuskava edukal rakendamisel hariduse ja oskuste tähtsust. Ilma kvalifitseeritud tööjõuta ei saa olla innovatsiooni ega konkurentsivõimet ning uue tehnoloogia kasutuselevõtt nõuab suuremaid jõupingutusi ümber- ja täiendusõppes. Lisaks peaksid sektoritevahelise tehnoloogilise sünergia edendamise algatustega kaasnema meetmed töötajate sektoritevahelise liikuvuse hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee peab mitmekesisust innovatsiooni vajalikuks tõukejõuks ning kutsub komisjoni üles kasutama tegevuskava sotsiaalse kaasamise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ökosüsteemis, kus domineerivad endiselt mehed. Uuringud näitavad, et mitmekesisus toob kaasa parema otsustusprotsessi. Seetõttu on naiste esindatus kõigil otsustustasanditel ülitähtis ning seda tuleks edendada värbamis-, töölhoidmis- ja edutamispoliitikaga. Lisaks kutsub komitee üles võtma meetmeid, et võidelda vertikaalse segregatsiooni vastu ja anda noortele tüdrukutele esmane hoog karjääri jätkamiseks nendes sektorites, nt muutes nad hariduse tegevuskavas varakult teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna suhtes entusiastlikuks. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Euroopa Komisjoni tegevuskavas nimetatakse ja rõhutatakse selgelt sünergiat, mida käsitletakse „praeguses keerukas rahvusvahelises olukorras, kui EL peab säilitama edumaa tehnoloogia vallas ja toetama oma tööstusbaasi“. Uues geopoliitilises kontekstis on eriti tarvis toetada sektoreid, mis aitavad kaasa ELi strateegilisele autonoomiale ja tehnoloogilisele suveräänsusele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ELi mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 suurendatakse märkimisväärselt investeeringuid tehnoloogiasse sellistes strateegilistes sektorites nagu kaitse-, julgeoleku-, liikuvus-, tervishoiu-, teabehaldus-, küber- ja kosmosevaldkond. Euroopa Kaitsefondi raames sisaldab see esimest korda ELi programmi, mis on spetsiaalselt suunatud ühistele kaitseprojektidele. Mitmeaastase finantsraamistiku asjaomased programmid hõlmavad üksteist täiendaval viisil teadusuuringuid, arendus- ja tutvustamistegevust, prototüüpide loomist ning juurutamist (novaatorlike toodete ja teenuste hanked). Seega on ELi programmide vahel tohutu sünergia loomise potentsiaal. Sellise sünergia täielik ärakasutamine suurendaks märkimisväärselt Euroopa investeeringute lisaväärtust ja peab seetõttu olema komisjoni jaoks esmatähtis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Avaliku sektori kulutused teadusuuringutele ja innovatsioonile jäävad Euroopas tunduvalt alla USA ja Hiina taseme. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna jõupingutused on tööstuse konkurentsivõime ja Euroopa autonoomia jaoks määrava tähtsusega. Seetõttu peab ELi programmide vaheline sünergia optimeerima investeeringutasuvust, kuid ei tohi asendada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist. Samuti peavad liikmesriigid suurendama oma jõupingutusi ja mitte kasutama Euroopa investeeringuid ettekäändena, et vähendada oma kulutusi strateegilistele sektoritele. Sama oluline on ELi ja riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni programmide sünkroniseerimine, näiteks Euroopa poolaasta raames, kui vahend ressursside optimaalse kasutamise tagamiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Digi- ja muud uut tehnoloogiat toetavad suured investeeringud kaubandussektoritest. Samal ajal on need ka kaitse- ja julgeolekuvõime asendamatud suurendajad. Nende tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas peaks seetõttu olema tegevuskava prioriteet, mis peaks tagama, et tsiviilprogrammides, nagu Euroopa pilvandmetöötluse algatus, Euroopa saastevaba vesiniku liit ja Euroopa protsessorialgatus, võetakse kaitse- ja julgeolekunõudeid algusest peale arvesse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tehnoloogiline sünergia on võimalik peamiselt madalamatel tehnoloogia valmidusastmetel ning komponentide ja alamsüsteemide puhul. Digivaldkondades, nagu tehisintellekt, kõrgjõudlusega andmetöötlus ja plokiaheltehnoloogia, on paljud alusmudelid ja teooriad eri sektorite jaoks ühesugused. Teadusuuringute tulemuste jagamine nendel tasanditel kiirendaks sektoripõhiste lahenduste väljatöötamist ja vabastaks vahendeid nende juurutamiseks. Uus tööstuse, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmade vahelisel partnerlusel põhinev juhtimisviis peaks tagama ökosüsteemide jaoks õiglase ülemineku nende digi- ja rohepöörde ajal. Esmatähtis on leida sünergia nende ökosüsteemide ja sektorite vahel, mis seisavad keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisvaldkonnas vastupidavuse ja kestlikkuse eesmärkide saavutamisel silmitsi kõige suuremate probleemidega. VKEsid innustatakse osalema üleeuroopalistes valdkondadevahelistes ja valdkondadeülestes klastrites, ühendades lennundus- ja kaitsetööstuse ökosüsteemide elutähtsad väärtusahelad eelkõige liikuvuse, autotööstuse ja transpordi ning tervishoiu valdkondadega. Neid klastreid tuleb toetada šokkide ja nõrkade kohtadega tegelemisel või neid mitmekesistada, ühendades nad uute toimivate jätkusuutliku konkurentsivõime kavade kaudu kohalike ja piiriüleste partneritega. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uurimisetapis esinev sünergia ei kõrvalda sektoripõhiste kasutusviiside erinevusi. Erinevate kliendinõuete tõttu ei ole kaitsevaldkonna jaoks mõeldud 5G samasugune nagu kaubanduslik 5G ning lahingtegevuseks kasutatav pilv erineb kaubanduslikust pilvest, isegi kui põhilised tehnoloogilised komponendid on sarnased. Kaitse-, julgeoleku- ja kosmosetööstus on hädavajalikud uue tehnoloogia kohandamiseks ja integreerimiseks sektoripõhistesse lahendustesse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee leiab, et tegevuskava rakendamisel tuleb arvestada ka kaitse-, julgeoleku-, kosmose- ja tsiviilturu erinevustega. Kuna ärimudelid ja õigusraamistikud pole ühesugused, tuleb leida tasakaal uurimistulemuste avatuse, intellektuaalomandi õiguste, kõrge riskiga investeeringute tagatiste, majandusliku tasuvuse tagamise jne suhtes. Seoses sellega kaasnevad uue tehnoloogiaga ka uued ülesanded, näiteks andmete standardimiseks ja kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee on seisukohal, et tegevuskavas tuleb arvestada liikmesriikide hallatavate asjakohaste julgeoleku- ja kaitsealgatustega. Näidete hulka kuuluvad strateegiline kompass, kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, alaline struktureeritud koostöö ja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviiltegevuse kokkulepe. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee peab samuti oluliseks võtta arvesse ELi ja NATO koostööd ning tagada eelkõige NATO ja ELi vahendite koostalitlusvõime, sealhulgas krüpteeritud ja turvalise side jaoks. Komisjoni talitused peaksid jätkama tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Kaitseagentuuriga, kelle tegevus peaks edendama sünergiat ja vastastikust täiendavust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee kiidab heaks tähtsuse, mis omistatakse tegevuskavas juhtprojektidele. Koondades igas suuruses ettevõtteid eri sektoritest ja kogu EList, soodustavad sellised juhtprojektid piiriülest koostööd ning neist võivad saada tõhusad raamistikud tööstuspoliitika vahendite järjepidevaks kasutamiseks. Selleks et tagada Euroopa sotsiaalõiguste samba tõhus rakendamine digi- ja kliimapöörde ajal ning selle pikaajaline ja struktuurne mõju Euroopa poolaasta tsükliga seotud jätkusuutliku konkurentsivõime mehhanismide rakendamisele, soovitame, et kavandatud meetmetega kaasneks paljusid sidusrühmi hõlmav juhtimissüsteem, tagamaks eri meetmete sidususe ja kaasamaks tõhusalt kõik asjaomased sidusrühmad. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee julgustab komisjoni rakendama tegevuskava nii pika- kui ka lühiajalise lähenemisviisina. Lühiajalisena peaks see edendama olemasolevate ELi rahastatud algatuste vastastikust täiendavust. Sellega seoses näivad paljutõotavad tegevuskavas loetletud mitmesugused algatused eri valdkondades, alates kosmosevaldkonnast kuni meresõidu turvalisuseni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Samal ajal on komitee seisukohal, et tegevuskava ei peaks piirduma olemasolevate sünergiavõimaluste kindlakstegemisega, vaid selles tuleks osutada ka edasisele tegevusele, alustades juhtumipõhisest lähenemisviisist ja jõudes seejärel süsteemsema, kavandamisetapist peale sünergiat loova lähenemisviisini. Tegevuskava sisaldab mitut elementi, mis võivad selle saavutamisele kaasa aidata: sektoritevaheline tehnoloogiline jälgimine, suutlikkuse kavandamine, rahastamisprogrammide tihe koordineerimine, tehnoloogia tegevuskavad, väärtusahelate hindamine jne. Et olla tõhus ja saavutada pikaajaline struktureeriv mõju, soovitab komitee, et kavandatud meetmetega peaksid kaasnema uued juhtimisstruktuurid ja vajalik kavandamine asjaomastes programmides, et tagada eri meetmete kooskõla ja kaasata tõhusalt kõik asjassepuutuvad sidusrühmad. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sama tähtsaks peab komitee läbipaistvust. Toetatavate tehnoloogialahenduste, tegevuskavade ja juhtprojektide valik peaks olema arusaadav ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel. Kavandatud ja iga kahe aasta tagant koostatavas eduaruandes tuleks sõnastada põhilised tulemusnäitajad edukuse hindamiseks ning see peaks sisaldama nn lävendiaruandeid (gate rewiews) protsessi täiustamiseks ja meetmete peatamiseks, kui väärtust ei looda. Õiguslikud ja regulatiivsed aspektid peaksid samuti olema osa hindamisprotsessist, et teha kindlaks, kas ja kus tuleks sünergia edendamiseks ja kasutamiseks muuta ELi programmide õiguslikku alust ja sätteid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Konkreetsete meetmete kohta on komitee seisukoht järgmine. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | MEEDE 1: komisjon esitab enne 2021. aasta lõppu ettepaneku panna suuremat rõhku vajaduste ja lahenduste tulevikku suunatud ja varasele kindlakstegemisele sisejulgeoleku ja õiguskaitse valdkonnas, soodustades suutlikkusest lähtuvat lähenemisviisi eri julgeolekusektorites ning tuginedes kaitse- ja kosmosesektorite headele tavadele. Komitee arvates on see meede väga teretulnud, kuna suutlikkusest lähtuv lähenemisviis on ülioluline, et ületada Euroopa julgeolekuturu praegune killustatus ning võimaldada ennetada julgeolekuvaldkonna lõpptarbijate praegusi ja tulevasi ohte. Kavandatud integreeritud piirihalduse suutlikkuse planeerimise protsess on teretulnud, kuid selle loomist tuleb oluliselt kiirendada, et see mõjutaks asjakohaseid kuluprogramme enne praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppu. Julgeolekuvaldkonna lõpptarbijate mitmekesisusega arvestamiseks ja planeerimisprotsesside stabiilsuse tagamiseks soovitab komitee määrata ELi tasandil julgeolekuülesanded, mis on piisavalt ulatuslikud, et hõlmata erinevaid ja arenevaid suutlikkuse nõudeid. Ette nähtud lähenemisviis peaks olema strateegiline ja pikaajaline, kuid ka piisavalt paindlik, et hõlmata võimalikke väikese tõenäosusega, kuid suure mõjuga sündmusi (nagu pandeemia) ja reageerida ootamatute ohtude järsule tekkimisele. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | MEEDE 2: komisjon täiustab enne 2021. aasta lõppu 2022. aasta tööprogramme silmas pidades täiendavalt oma siseprotsessi, et propageerida sünergiat kosmose-, kaitse- ja vastava tsiviiltööstuse vahel, parandades ELi programmide ja vahendite koordineerimist ning võttes meetmeid, et hõlbustada juurdepääsu rahastamisele. Komitee peab seda meedet tegevuskava üheks keskseks osaks. EL peaks vastastikuse täiendavuse soodustamiseks kasutama võimalikku sünergiat horisontaalselt teadus- ja innovatsiooni programmide (nt Euroopa Kaitsefond ja programm „Euroopa horisont“) vahel, aga ka vertikaalselt teadusuuringute ja innovatsiooni ning juurutamisprogrammide (nt julgeolekualane teadustöö ja sisejulgeolekufond) vahel, et soodustada uurimistulemuste kasutamist turul. Programmide nõuete ja tingimuste erisused võivad takistada sünergiat ning need nõuavad juriidiliste ja tehniliste küsimuste, nt intellektuaalomandi õiguse hoolikat kaalumist. Eriti tähtis on luua komisjonis integreeritud programmitöö ja kavandamise uued vormid, et tagada sünergia kujunemine mitte juhuste, vaid kavandamise kaudu. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | MEEDE 3: alates 2021. aasta teisest poolest kuulutab komisjon välja spetsiaalselt idufirmadele, VKEdele ning teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidele suunatud meetmed, et suurendada teadlikkust rahastusvõimalusi sisaldavate ELi programmide ja vahendite kohta, pakkuda tehnilist tuge ja praktilisi koolitusi, pakkuda ettevõtlust kiirendavaid teenuseid, esitleda novaatorlikke lahendusi ning hõlbustada kaitse-, julgeoleku-, kosmose- või muudele asjakohastele tsiviilturgudele sisenemist. Komitee nõustub, et idufirmad ja VKEd on innovatsiooni esmatähtis edasiviiv jõud ja neil on sünergia loomisel suur roll, kuna nad tegutsevad sageli eri sektorites ning nii tsiviil- kui ka kaitsevaldkonnas. Samal ajal puudub neil tavaliselt suutlikkus keerukate projektide elluviimiseks ja finantstugevus, et tegutseda iseseisvalt puhtalt avalikel ja rangelt reguleeritud turgudel, mida iseloomustavad väga konkreetsed tarbijavajadused. Järelikult vajavad nad innovatsiooni turule toomiseks tugevaid sidemeid süsteemiintegraatoritega. Tegevuskava peaks seetõttu toetama idufirmade ja VKEde integreerimist piiriülestesse tarneahelatesse ning edendama seost teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide ja tööstuse vahel. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | MEEDE 4: komisjon töötab välja tehnoloogia tegevuskavad, et hoogustada kaitse-, kosmose- ja nendega seotud tsiviilsektorite jaoks elutähtsa tehnoloogia alast innovatsiooni ning luua stiimuleid piiriüleseks koostööks, kasutades koostoimes kõiki asjakohaseid ELi vahendeid. Nimetatud tegevuskavad tuginevad hindamisele, mille koostab iga kahe aasta tagant komisjoni sisene uus elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskus. Tegevuskavade tulemusena võidakse algatada uusi juhtprojekte. Komitee toetab täielikult vaatluskeskuse loomist ning selle eesmärki töötada välja tehnoloogia tegevuskavad, mis seovad omavahel kaitse-, kosmose- ja nendega seotud tsiviiltööstuse. Samuti kiidab komitee heaks kavatsuse lisada hindamisse väärtusahelad, kuna see sillutab teed tööstuspoliitika vahendite ühtsele ja kombineeritud kasutamisele tehnoloogiaalase juhtpositsiooni toetamiseks strateegilistes sektorites. Samal ajal sõltub selle meetme edukus paljudest teguritest. Vaatluskeskus peab:






  — | arendama tugevaid sidemeid asjakohaste suutlikkuse planeerimise protsessidega; |
| --- | --- | --- |

4.7.4.

—

arendama tugevaid sidemeid asjakohaste suutlikkuse planeerimise protsessidega;

| — | jälgima aktiivselt ülemaailmseid tehnoloogiatrende ja avastama võimalikult varases etapis tehnoloogilisi läbimurdeid ja murrangulisi muutusi; |
| --- | --- |

—

jälgima aktiivselt ülemaailmseid tehnoloogiatrende ja avastama võimalikult varases etapis tehnoloogilisi läbimurdeid ja murrangulisi muutusi;

| — | kehtestama tehnoloogia hindamiseks eesmärgid, reeglid ja kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

kehtestama tehnoloogia hindamiseks eesmärgid, reeglid ja kriteeriumid;

| — | töötama välja ühise taksonoomia, mida saaks kohaldada kõigi asjakohaste sektorite suhtes, tagamaks, et kosmose-, kaitse-, ja julgeolekuvaldkonnas räägitakse n-ö ühist tehnoloogilist keelt. |
| --- | --- |

—

töötama välja ühise taksonoomia, mida saaks kohaldada kõigi asjakohaste sektorite suhtes, tagamaks, et kosmose-, kaitse-, ja julgeolekuvaldkonnas räägitakse n-ö ühist tehnoloogilist keelt.

Tuleb samuti tagada, et vaatluskeskuse koostatud tegevuskavad ei jääks vaid paberil esitatud kavanditeks, vaid neid rakendataks tööprogrammides ja juhtprojektides. Kõige selle saavutamiseks soovitab komitee vaatluskeskusel tugineda ka sarnaste olemasolevate protsesside, näiteks kriitilise tähtsusega kosmosetehnoloogia alase ühise rakkerühma (Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa Kosmoseagentuur ja Euroopa Komisjon) kogemustele.

| 4.7.5. | MEEDE 5: komisjon esitab enne 2022. aasta lõppu ja tihedas koostöös muude kesksete sidusrühmadega kava, et propageerida tsiviil- ja kaitsevaldkonnas olemas olevate hübriidstandardite kasutamist ja uute väljatöötamist. Komitee peab standardeid turgude kujundamisel võimsaks vahendiks. Hübriidstandardite kasutamine on sobivatel juhtudel mõistlik ning keemia-, bioloogia-, kiirgus- ja tuumavaldkond ja turvaandmeruum on paljutõotavad näited. Probleem on aga tehniliste standardite loomise protsessi aeglane tempo, sest sellel protsessil on üha enam raskusi uue innovatsiooni arenguga sammupidamisel. Standardinõuded peaksid olema ka osa programmi „Euroopa horisont“ üleskutsest tagada, et uuendused oleksid lõppkasutajate jaoks tegelikkuses kasutatavad. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | MEEDE 6: komisjon algatab 2022. aasta esimeses pooles koostöös Euroopa Innovatsiooninõukogu ja muude sidusrühmadega nn innovatsiooniinkubaatori, et toetada uut tehnoloogiat ja kujundada kahesuguse kasutusega innovatsiooni. Komisjon toetab samuti piiriüleseid kaitseinnovatsiooni võrgustikke, mis katsetavad tsiviilsektorist pärineva tehnoloogia asjakohasust ja toetavad vastutustundlikku innovatsiooni kaitsevaldkonna väärtusahelates. Nende meetmetega võetakse samuti käsile tsiviil- ja kaitseinnovatsioonikeskkonna praegune killustatus, oskuste nappus ning võrdsus- ja kaasatuseesmärgid. Komitee peab kahesuguse kasutusega innovatsiooniinkubaatori ja kaitseinnovatsiooni võrgustike loomist huvitavaks ja uurimisväärseks. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata paljude kaubanduslike tehnoloogialahenduste kiirele aegumisele, mis on sageli oluline takistus nende kasutamisele kaitserakendustes. Samuti ergutab komitee komisjoni soodustama aktiivselt valdkondadevahelist tehnosiiret, pakkudes haldus- ja finantsabi. Kuna see avaks uusi võimalusi, soovitab komitee selle meetme edu hindamiseks teha järelevalvet ja korrapärast hindamist. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | MEEDE 7: alates 2021. aasta juunist loob komisjon koos liikmesriikidega küberturvalisuse pädevuskeskuse, eraldades vajalikud ressursid asjakohastest ELi programmidest ja vahenditest. Komisjoni eesmärk on tugevdada sünergiat ning spin-in ja spin-off toimet keskuse, Euroopa Kaitsefondi ja ELi kosmoseprogrammi küberturvalisuse ja küberkaitse alase töö vahel, et vähendada nõrku kohti ja luua tõhusust. Komitee leiab, et 7. meetmes käsitletud tegevus on oluline Euroopa suveräänsuse jaoks strateegilistes tehnoloogiavaldkondades. Küberturvalisus ja küberkaitse on ilmselged valikud julgeoleku-, kaitse- ja kosmosevaldkonna vahelise sünergia tagamiseks ning need peaksid olema esmatähtsal kohal. Eriti oluline on siinjuures tihe koostöö riigiasutuste ja erasektori vahel. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | MEEDE 8: alates 2022. aasta esimesest poolest esitleb komisjon murrangulise tehnoloogia toetamise eesmärgil uuenduslikke rahastusviise, et suurendada mittetraditsiooniliselt kaitse alal tegutsejate osalust, meelitada ligi idufirmasid ja propageerida lahenduste omavahelist täiendavust, lähtudes võimalustest, mida pakuvad ELi programmid ja vahendid, sealhulgas programm „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa Kaitsefond. Komitee kiidab heaks potentsiaalselt murrangulise tehnoloogia toetamise kui tavapärase suutlikkusest lähtuva lähenemisviisi loogilise täienduse ning soovitab selle tihedalt siduda kavandatud tehnoloogia vaatluskeskusega. Komitee toetab ka Euroopa Kaitsefondi ja programmi „Digitaalne Euroopa“ kasutamist selliseks tegevuseks ning soovitab keskpikas perspektiivis arendada DARPA (3) eeskujul välja täieõigusliku Euroopa agentuuri. |
| --- | --- |

4.7.8.

| 4.7.9. | MEEDE 9: ELi droonitehnoloogia. Droonid (4) pakuvad arvukalt näiteid kommertslennunduses ning kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas kasutatavast tehnoloogiast. Vastastikune täiendavus on droonitehnoloogias suure tähtsusega ning tsiviil- ja sõjaväedroonide lennundusse kaasamine on samuti kahesuguse otstarbega. Seetõttu toetab komitee täielikult droonide juhtprojekti algatamist kui ilmselget valikut ja soovitab seda toetada konkreetse tehnoloogia tegevuskavaga, milles seatakse prioriteediks asjakohased tehnoloogilised komponendid vastavalt nende asjakohasusele Euroopa strateegilise autonoomia ja tehnoloogilise suveräänsuse jaoks. |
| --- | --- |

4.7.9.

| 4.7.10. | MEEDE 10: ELi kosmosepõhine üleilmne turvaline sidesüsteem. Komitee peab seda juhtprojekti ülioluliseks, kuna see hõlmab Euroopa autonoomia ja tehnoloogilise suveräänsuse põhielemente. Jääb aga ebaselgeks, kuidas see projekt kaitsesektoriga sünergiat loob või sellest kasu saab. Komitee on veendunud, et üks võimalus parema sünergia saavutamiseks oleks sellele süsteemi satelliitidele suurema kasuliku laadungi lisamine. See võiks hõlmata kosmoseseire andureid, mis looksid sünergia kosmosevaldkonnaga seotud kahe juhtprojekti vahel. |
| --- | --- |

4.7.10.

| 4.7.11. | MEEDE 11: kosmoseliikluse korraldamine. Kosmoseliikluse korraldamine on hädavajalik, et tagada tänapäeva ühiskonna toimimiseks üha olulisemate kosmosepõhiste varade ja taristu turvalisus. Seetõttu toetab komitee spetsiaalse kosmoseliikluse korraldamise juhtprojekti algatamist. Samas väljendab komitee muret selle üle, et nimetatud algatus piirdub regulatiivsete ja standardiseerimise aspektidega, mis on tarvilikud, kuid mitte piisavad. Seetõttu peaks komisjon kaaluma ka turu loomist kosmoseseire andmete jaoks (nagu on eesmärgiks seatud USAs). Usaldusväärse Euroopa kosmoseliikluse korraldamise lähenemisviisi väljatöötamiseks peaks Euroopa märkimisväärselt parandama ka oma kosmoseseire võimekust (uued andurid, analüüsi- ja arvutussuutlikkus jne). |
| --- | --- |

4.7.11.

Brüssel, 8. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 149).

1

(2)  Teatis Euroopa kosmosepoliitika kohta (COM(2021) 208 final, 21.4.2021).

2

(3)  Eesrindlike Kaitseuuringuprojektide Agentuur (DARPA) on USA kaitseministeeriumi teadus- ja arendustegevuse agentuur, kelle pädevuses on uute tehnoloogialahenduste arendamine.

3

(4)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 51.

4

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/73

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika““

(COM(2021) 66 final)

(2021/C 374/12)

| Raportöör: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Christophe QUAREZ |

Raportöör:

Timo VUORI

Kaasraportöör:

Christophe QUAREZ

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 8.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 208/2/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

8.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

208/2/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt uue ELi kaubanduspoliitika strateegia üle. Ülemaailmse pandeemia kõrval on olemas maailmakaubanduse ja Euroopa majandusega seotud võimalused ja riskid. On õige aeg vaadata üle ülemaailmsed ja ELi kaubanduseeskirjad. Õigete töövahendite kujundamiseks peab EL kõigepealt analüüsima ja kvantifitseerima kaubanduses toimuvaid muutusi, eristades ajutisi ja COVID-19-ga seotud muutuseid püsivatest muutustest. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab avatud, strateegilise ja jõulise kaubanduspoliitika edendamise põhimõtet kui turule juurdepääsu parandamise ja võrdsete võimaluste loomise viisi. Praktikas peab see edendama kestlikku majanduskasvu, konkurentsivõimet, inimväärseid töökohti ja paremaid tarbijavalikuid Euroopas. Positiivne majandusareng vajab tugevat välis- ja sisepoliitiliste meetmete kombinatsiooni. Kaubanduspoliitika on ainult üks osa lahendusest (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee nõustub, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ajakohastamine on esmatähtis, arvestades selle keskset rolli tõhusa mitmepoolse maatriksi loomisel tänapäevase, keskkonna- ja sotsiaalküsimusi hõlmava kaubanduse tegevuskava jaoks. Seetõttu peab EL juhtima edasipüüdlikke WTO reforme ja edendama tänapäevast WTO tegevuskava, kaotades tabud (st kaubanduse sotsiaalsed aspektid) ning tegeledes praeguste ja tulevaste probleemidega jätkusuutlikult. Selleks kutsub komitee ELi ja selle liikmesriike üles tegema peamiste kaubanduspartneritega strateegilist koostööd prioriteetsetes mitmepoolsetes küsimustes (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates peaks EL edendama paremaid mitmepoolseid ja kahepoolseid kaubandusrežiime ja -standardeid, mis on seotud kliima- ja sotsiaalsete muutuste, põllumajanduse, korruptsioonivastase võitluse, majandus- ja maksuküsimustes toimuva digiülemineku, keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse, ringmajanduse ja tervisekaitse probleemidega (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on juba pikka aega nõudnud, et kestlikkus oleks üks kaubanduspoliitika vedavaid jõude, arvestades kaubanduse olulist rolli kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. Seetõttu kiidab ta heaks ELi kaubanduspoliitika ja Pariisi kokkuleppe kestlikkusele suunatud eesmärgi, mis on tulevaste kaubandus- ja investeerimislepingute oluline osa. Komitee kordab oma üleskutset teha see ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonide oluliseks osaks (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõuab ELi kahepoolsete kaubandus- ja investeerimislepingute kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide igakülgset tugevdamist ja nende tõhusat jõustamist. Kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide eelseisev läbivaatamine (5) on ELi kaubandusstrateegia lahutamatu osa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab täielikult kestlikkuse tugevdamist ülemaailmsetes väärtusahelates (6). ELi kaubanduspoliitika peab toetama rahvusvahelist tööd võrdsete võimaluste loomisel ülemaailmsetes tarneahelates, töötades välja vahendid korruptsiooni ning keskkonna-, töö-, sotsiaal- ja inimõiguste rikkumiste vastu. Komitee leiab, et EL peab välja töötama kindlad ELi õigusaktid, näiteks hoolsuse kohta tarneahelates ja kestlikkuse kohta riigihangetes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee avaldab kahetsust, et ei ole viidatud kodanikuühiskonna olulisele rollile kaubanduses, ning rõhutab vajadust tugevdada koostööd kodanikuühiskonnaga alates kaubandusvahendite ja -lepingute kujundamisest kuni nende üle tehtava järelevalveni. Ta kutsub üles taastama vabakaubanduslepingute eksperdirühma, mis on pakkunud erakordset, hädavajalikku ja põhjalikku koostööd konkreetsete kaubandusküsimustega tegelemisel. Samuti rõhutab komitee vajadust tugevdada sisenõuanderühmi, mis on nüüdisaegsete vabakaubanduslepingute institutsioonilise järelevalve olulised tugisambad. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee märgib, et EL peab paremini mõistma ülemaailmsete väärtusahelate tähtsust ja nende mõju ettevõtjatele ning inimestele. Tarneallikate mitmekesistamine võib olla parem vastupanuvõime allikas kui nende piiramine. Samuti aitaks seiremehhanismide loomine vältida tarneallikate kontsentreerumist ettevõtte tasandil ja riigihangetes. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee toetab väärtusahelate vastupanuvõime suurendamist, eelkõige nende kestlikkuse kaudu. ELi majandus sõltub ülemaailmsetest tarneahelatest ja ELi autonoomia peab seda tegelikkust kajastama. COVID-19 kriis on näidanud vajadust tugevdada ELi autonoomiat kriitilise ja strateegilise tähtsusega valdkondades ning on oluline, et EL hindaks kõigepealt oma haavatavust. Komitee toetab ELi tööd kohustusliku hoolsuskohustuse saavutamiseks tarneahelates, et suurendada nende vastupanuvõimet, aidates ettevõtetel teha kindlaks sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega seotud riske. Sellega seoses toetab komitee tööd uue ÜRO äritegevuse ja inimõiguste lepingu ning ILO inimväärse töö konventsiooni ülemaailmsetes tarneahelates rakendamise nimel (7). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, kui oluline on saada kasu paljudest ELi vabakaubanduslepingutest, mis kajastavad ELi väärtusi ja rahvusvahelisi standardeid. Kui WTO ei saa tegutseda ELi huvides ega neid täielikult ellu viia, peaks EL toetuma nendele lepingutele rahvusvahelises kaubanduses juhtivate ja tärkava turumajandusega riikidega. Vaatamata ulatuslikule võrgustikule toimub 60 % ELi väliskaubandusest endiselt väljaspool WTO soodustuskaubanduslepingute mõjuala, põhinedes WTO üldistel eeskirjadel. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub ELi üles tagama kaugeleulatuvaid ELi vabakaubanduslepinguid kaubanduspartneritega, eriti Aasias ja Ameerikas. Strateegiliste partnerluste loomisel ELi naaber- ja kandidaatriikidega, sealhulgas Vahemere piirkonna ja Aafrika riikidega, rõhutab komitee partnerlussuhete tugevdamise strateegilist tähtsust, eelkõige suhetes USAga. Lisaks peab EL jätkama kaubandussuhete parandamist ning võrdsete võimaluste loomist suhetes Aasia ja Ladina-Ameerikaga. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee märgib, et EL peab tagama sujuvama protsessi läbirääkimiste ning ELi kaubandus- ja investeerimislepingute ratifitseerimise vahel, et kaitsta ELi mainet kaubanduspartnerina. Alates volituste saamisest ja läbirääkimiste käigus (8) peab komisjon tegema koostööd Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga, eelkõige Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaudu, et võtta arvesse mureküsimusi ja tagada nende käsitlemise kaudu sujuvamad ratifitseerimisprotsessid. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee peab tervitatavaks konkreetseid meetmeid olemasolevate ELi vabakaubanduslepingute rakendamiseks, edendamiseks ja tõhusa rakendamise tagamiseks. Need on ELi jaoks väärtuslik vahend kaupade ja teenuste voogude toetamisel ülemaailmsetes tarneahelates ja ELi parema vastupanuvõime tagamisel. Kaubandusvaldkonna juhtiv järelevalveametnik peaks suurendama ELi ja WTO lepingute, sealhulgas kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide rakendamise ja jõustamise järjepidevust. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et EL tegutseb jõuliselt ELi väärtuste ja kaubanduskohustuste ühepoolsel kaitsmisel, kui kõik muud võimalused nurjuvad. Samuti tuleks arvesse võtta selliste otsuste kõiki võimalikke poliitilisi ja majanduslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee toetab ELi antava kaubandusabi jätkuvat kasutamist, et aidata arengumaadel rakendada kaubanduslepinguid ning toetada – eelkõige kestliku arenguga seotud – eeskirjade ja standardite järgimist. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee rõhutab vajadust tagada võrdsed võimalused ELi põllumajandussektorile. Euroopa põllumajandustoodetel peaks olema parem juurdepääs kolmandate riikide turgudele ning vastastikku imporditud tooted kolmandatest riikidest peavad vastama Euroopa kestlikkuse ja toiduohutuse standarditele. Kõik ELi vabakaubanduskokkulepped peavad olema kooskõlas ELi sanitaar- ja fütosanitaareeskirjadega ning järgima ettevaatuspõhimõtet (9). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et uues kaubanduspoliitikas on kõikidel tasanditel erilist tähelepanu pööratud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (10). Komitee kordab oma üleskutset teha suuremaid jõupingutusi, et edastada teavet rahvusvahelise kaubanduse mõju kohta ettevõtjatele ja inimestele. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee peab tervitatavaks komisjoni taotlust jagada seisukohti ja ideid selle kohta, kuidas tagada, et ELi uus kaubanduspoliitika tooks kasu ettevõtjatele ja inimestele. Eelkõige nõustub komitee kõnealuse läbivaatamise kiireloomulisusega, arvestades kaubanduse võimalikku konkreetset rolli COVID-19 pandeemiast taastumisel. Kaubandus kuulub komitee prioriteetide hulka ja seepärast andis ta suure panuse ulatuslikku avalikku konsultatsiooni (11). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Rahvusvaheline kaubandus on Euroopa majanduse ja selle inimeste jaoks väga oluline. See toetab ELis enam kui 35 miljoni töökohta, millest 45 % sõltuvad välisinvesteeringutest. Enam kui 85 % kõigist ELi eksportijatest on VKEd. Rahvusvaheline kaubandus moodustab 43 % ELi sisemajanduse koguproduktist. ELi ühtne turg, kus on 450 miljonit tarbijat ja SKP inimese kohta on 25 000 eurot, teeb EList ülemaailmselt suurima ja atraktiivse tarbijaturu. EL on põllumajanduse ja toiduainete kaubanduses ülemaailmne liider ning kõige olulisem kaubanduspartner enam kui 80 riigi jaoks. Kokkuvõttes teeb see EList suurima rahvusvahelise kaupleja. ELi majandus on tihedalt lõimunud muu maailmaga. |
| --- | --- |

2.2.

Avatud ja kaasava rahvusvahelise kaubanduse tähtsus Euroopa majanduse ja inimeste jaoks

| 2.3. | Komitee toetab seda, et EL jätkab oma peamise kaubanduspoliitika missiooni täitmist: avada turud Euroopa kaupadele, teenustele, investeeringutele ja riigihangetele, vähendada põhjendamatuid kaubandustõkkeid kolmandates riikides ja need kõrvaldada ning luua võrdsed võimalused rahvusvaheliste ja kahepoolsete kaubandusrežiimide kaudu. Lisaks peab komitee oluliseks, et kaubanduspoliitika edendaks ELi väärtusi ja rahvusvahelisi standardeid, edendades kestlikku arengut, võideldes kliimamuutuste vastu ja tugevdades julgeolekut. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on rahul, et kaubandusstrateegias on arvesse võetud mõne sidusrühma poolt avaliku konsultatsiooni käigus tõstatatud mureküsimusi. Siiski ei arutleta strateegias selle üle, kuidas parandada kodanikuühiskonna kaasamist kaubanduspoliitikasse (12). Komitee rõhutab vajadust jätkuva koostöö järele kodanikuühiskonnaga riigi ja ELi tasandil, ulatudes tavapärase kodanikuühiskonna dialoogi läbivaatamisest kaugemale tagamaks, et kaubanduspoliitika annaks meie igapäevaelule lisaväärtust. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | COVID-19 kriis tõi esile ülemaailmse kaubandussüsteemi ja tarneahelates olevate töötajate haavatavused (13) tervishoiukriisiga tegelemisel. Kontrolli kaotamine väärtusahelate üle ja ELi tööstusliku sõltuvuse tunnistamine tekitas küsimusi tervise ja kaubanduse sidemete kohta. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkreetsed märkused

Avatud strateegilise autonoomia oskuslik kasutamine

| 3.1. | Komitee toetab ELi avatud strateegilise autonoomia ideed. ELil peab olema strateegiline lähenemisviis, et säilitada tänapäevase ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika kaudu avatus ja võrdsed võimalused. Ta peab edendama eeskirjadel põhinevat avatud ja õiglast kaubandust ning kaitsma ettevõtjaid, töötajaid ja tarbijaid ebaausate kaubandustavade eest. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vastupanuvõime suurendamine ja kestlikkuse parandamine on ELi strateegilise tähtsusega valik. Tuleb leida õige tasakaal avatuse ja Euroopa majanduse autonoomia vahel. Vastupanuvõime saavutatakse üksnes kestlikkuse kaudu. |
| --- | --- |

3.2.

Väärtusahelate vastupanuvõime ja kestlikkuse suurendamise parem mõistmine

| 3.3. | ELi kaubanduspoliitikal võib olla oluline roll COVID-19 järgses taastumises, arvestades meie majanduse tihedat integreerumist ülemaailmsetesse väärtusahelatesse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EL peab põhjalikult hindama oma sõltuvust maailmast ja ülemaailmsetest tarneahelatest. Import võib tarneallikate mitmekesistamise kaudu suurendada vastupidavust (14). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | On vaja parandada koordineerimist ja vastupidavust mitmepoolsel tasandil, eelkõige ÜROs, sealhulgas ILOs, WTOs ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD). Näiteks peab EL paremini ära kasutama rahvusvahelisi vahendeid, nagu ILO deklaratsioon hargmaiste ettevõtete kohta (15) või OECD uued välismaiste otseinvesteeringute kvaliteedinäitajad mõju kohta kestlikule arengule (16). EL peab toetama WTO farmaatsiatoodete lepingu laiendamist, kaasates rohkem tooteid ja riike. Lisaks peaks jätkuma tervishoiutehnoloogia ja -toodetega kauplemise liberaliseerimine. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EL jääb sõltuvaks erinevate kaupade ja teenuste impordist, mis ulatub alates toorainest kuni kõrgtehnoloogiani. Oluline on tagada, et ELi turg jääb avatuks. Digimajanduses peab EL toetama nutikat tehnoloogilist suveräänsust, kus digikaubandus võimaldab sujuvat uuenduste ning kõrgtehnoloogiliste kaupade ja teenuste liikumist, kaitstes Euroopa väärtusi ja standardeid andmekaitse ja küberturvalisuse valdkondades. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EL võib toetada tootmise tagasitoomist Euroopasse, luues investeeringuteks, innovatsiooniks ja tootmiseks parema ettevõtluskeskkonna. Tarneahelate mitmekesistamine võib olla oluline samm vastupanuvõime tugevdamiseks. Seetõttu peab EL toetama ettevõtteid nende äriotsuste tegemisel, luues kindlad ja ausad äritingimused kahepoolsete ELi vabakaubanduslepingute ja ELi ühtse turu kaudu. |
| --- | --- |

3.7.

Vajadus WTO reformi ja ülemaailmsete reeglite järele, millega tagada kestlikum ja õiglasem globaliseerumine

| 3.8. | Komitee toetab ELi aktiivset rolli ülemaailmsete reeglite kujundamisel (17). 2021. aasta võib kujuneda pöördepunktiks kaubanduse juhtimisel. Seega toetab komitee ELi pühendumist avatud ja reeglitel põhinevale mitmepoolsele kaubandussüsteemile reformitud WTOga (18). EL ja selle liikmesriigid peavad kasutama oma mõjuvõimu ja tegutsema ettenägelikult, moodustades strateegilisi liite sarnaseid seisukohti jagavate partneritega tagamaks, et ILO kehtestatud ja jälgitavate rahvusvaheliste tööstandardite järgimine oleks osa WTO reformiarutelust. Hea näite ja võimalusena seda põhjalikku ümbermõtestamist toetada peab komitee tervitatavaks USA hiljutist ettepanekut tegeleda käimasolevatel WTO kalandustoetuste läbirääkimistel ülemaailmse probleemiga, mis on seotud sunniviisilise töö kasutamist kalalaevadel (19). |
| --- | --- |

3.8.

Rohepöörde edendamise viisid vastutustundlike ja kestlike väärtusahelate abil

| 3.9. | ELi kaubanduspoliitika peaks olema kooskõlas ELi rohelise kokkuleppe poliitikaga, sealhulgas uute nõuetega digi- ja rohepöördele ning õiglasele üleminekule. Seetõttu on oluline valmistuda uuteks meetmeteks, nagu piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, mis peab olema kooskõlas WTO reeglitega, tõhus võitluses kliimamuutuste vastu ja kasulik ELi tööstuse konkurentsivõime jaoks (20). Komitee toetab dialoogi avamist selliste ELi mittekuuluvate riikide ja oluliste kaubanduspartneritega nagu USA ja Hiina (21). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ülemaailmsed tarneahelad on rahvusvahelise kaubanduse ja majanduse olulised elemendid. Need on keerukad, mitmekesised ja killustatud ning nendega on seotud hulk võimalusi ja riske. Komitee kutsub ELi üles koguma rohkem andmeid ülemaailmsete tarneahelate positiivse ja negatiivse mõju kohta ELile (22). |
| --- | --- |

3.10.

ELi õigusloomealase mõju kasutamine

| 3.11. | EL on maailma suurim teenustekaupleja. ELi kaubanduspoliitika saab toetada sellist üleilmset ettevõtluskeskkonda, milles ELi teenuseosutajad on suutelised kasvama, uuendusi tegema ja konkureerima. Digitaalse kaubandus on olulisel kohal ülemaailmsel tasandil, eelkõige COVID-19 kriisi põhjustatud muutuste tõttu. EL peab püüdma saavutada kiire ja edasipüüdliku WTO lepingu digikaubanduse kohta. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ELi kaubanduspoliitika peaks täiendama teiste rahvusvaheliste reguleerivate organisatsioonide võetavaid meetmeid, nagu OECD majandus- ja maksusüsteemide alane töö. See peaks toetama tõhusate koostöösüsteemide loomist partnerriikide maksu-, õiguskaitse- ja õigusasutuste vahel. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Strateegia peaks optimeerima ELi suutlikkust aktiveerida kõik ühe-, kahe- ja mitmepoolsed vahendid: kaubandus- ja investeerimislepingute kestliku arengu peatükkide siduv olemus, kaubanduse kaitsevahendid, välisinvesteeringute filtreerimine, võitlus kaubandustõkete vastu, pöördumine WTO vaidluste lahendamise organi poole ning konsultatsioonide ja vaidluste lahendamise mehhanismid kahepoolsetes kaubanduslepingutes. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EL vajab tõhusaid kaubanduse kaitsevahendeid: lühemad tähtajad ajutiste meetmete kehtestamiseks, väiksemad uurimise kohustused ELi tööstusele ja tugevamad välistoetuste vahendid. EL võiks lisaks jõustamismäärusele kaaluda ka sihtotstarbelist vahendit, mis võimaldab kohandada turulepääsu tingimusi vastastikuste kohustuste puudumise korral, kui tavad kahjustavad märkimisväärselt ELi ärihuve. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Uued ELi vabakaubanduslepingute partnerriigid peaksid kaubanduslepingu sõlmimise eeltingimusena tõendama, et nad järgivad täielikult ILO põhikonventsioone. Need konventsioonid peavad olema iga vabakaubanduslepingu oluline element. Kui partnerriik ei ole neid konventsioone ratifitseerinud või nõuetekohaselt rakendanud või ei ole tõendanud samaväärset kaitsetaset, kutsub komitee üles koostama ILO tehnilise abiga siduva ja jõustatava ratifitseerimise tegevuskava. Tegevuskava peaks samuti moodustama osa kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidest, et tagada kõnealuste kohustuste õigeaegne täitmine. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Lisaks peab iga ELi vabakaubandusleping põhinema tõhusamal ELi hindamispoliitikal, parandades selle majandusliku ja kestlikkusele avaldatava mõju hindamist ning viie aasta järel toimuvat järelhindamist (23). Tegevuskavas tuleb ette näha tasakaalustusmeetmed võimaliku negatiivse mõju leevendamiseks. Viimaks peab EL tugevdama ja paremini kasutama oma vahendeid selleks, et tagada tingimused ausaks konkurentsiks ELi mittekuuluvate riikidega. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ELi riigihanked peaksid olema avatud ainult nende riikide ettevõtetele, kes järgivad ILO põhikonventsioone ja Pariisi kliimakokkulepet. EL on avanud oma riigihanked ELi mittekuuluvatele riikidele, kellest paljud ei ole veel vastastikkuse põhimõtet järginud. See kahjustab Euroopa ettevõtteid. ELi positsiooni tugevdamiseks on oluline viimistleda rahvusvahelist riigihangete instrumenti käsitlev määrus. ELi vabakaubanduslepingud peavad edendama parimaid tavasid selle kohta, kuidas lisada riigihangetesse sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid (24). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EL peab jätkama oma kaubandusabi kasutamist, et aidata arengumaadel rakendada kaubanduslepinguid ning toetada – eelkõige kestliku arenguga seotud – eeskirjade ja standardite järgimist. Ta peab looma õiglased ja jõukad majandussuhted ELi ja arengumaade vahel, et vähendada vaesust ja luua inimväärseid töökohti. EL peab looma tugevama seose eelisjuurdepääsu ja rahvusvaheliste standardite, näiteks töö- ja inimõiguste järgimise vahel. |
| --- | --- |

3.18.

Brüssel, 8. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  1. ELT C 364, 28.10.2020, lk 108, ELT C 47, 11.2.2020, lk 38.

1

(2)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 53.

2

(3)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 37.

3

(4)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 27.

4

(5)  Selleteemaline omaalgatuslik arvamus REX/535 on kavas vastu võtta 2021. aasta septembris.

5

(6)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 197.

6

(7)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 9.

7

(8)  Selleteemaline eraldi omaalgatuslik arvamus REX/536 on kavas vastu võtta 2022. aasta alguses.

8

(9)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 66.

9

(10)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 210.

10

(11)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rahvusvahelise kaubanduse järelevalvekomitee panus kaubanduspoliitika läbivaatamisse, september 2020.

11

(12)  Selleteemaline eraldi omaalgatuslik arvamus REX/536 on kavas vastu võtta 2022. aasta alguses.

12

(13)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 197.

13

(14)  ECIPE üldtoimetis 06/2020, „Globalisation Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient“; Rootsi Kaubandusnõukogu 2020. aasta aruanne „Improving Economic Resilience Through Trade“.

14

(15)  Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy (MNE Declaration) (2017) (Kolmepoolne deklaratsioon hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta).

15

(16)  https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm.

16

(17)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 53.

17

(18)  ELT C 159, 10.5.2019, lk 15.

18

(19)  Sunniviisilise töö kasutamine kalalaevadel, Ameerika Ühendriikide esitatud teave WTO-le, 26. mai 2021, https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal.Forced.Labor.26May2021.final%5B2%5D.pdf.

19

(20)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 122; Tulevane arvamus NAT/834 süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi kohta.

20

(21)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 37.

21

(22)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 197.

22

(23)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 38.

23

(24)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 197.

24

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/79

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Vahemere piirkonna uus tegevuskava“

(JOIN/2021/2 final)

(2021/C 374/13)

| Raportöör: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Raportöör:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Konsulteerimistaotlus | 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 23.3.2021 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 16.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 215/1/5 |

Konsulteerimistaotlus

26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

23.3.2021

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

16.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

215/1/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab teatisega kinnitatud pühendumist õigusriigi põhimõttele, inim- ja põhiõigustele, võrdsusele, demokraatiale ja heale valitsemistavale kui õiglase, kaasava ja seega jõuka ühiskonna arengu nurgakivile, samuti teatise erilist tähelepanu noortele, naistele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele. Samuti kiidab komitee heaks Porto tippkohtumisel seatud uued sotsiaalsed eesmärgid, millest tuleb lähtuda ühisteatise rakendamisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteel on väga hea meel, et ELi on pühendunud õigusriigi kultuuri propageerimisele, kaasates aktiivselt kodanikuühiskonda ja äriringkondi. Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerite organisatsioonid on jätkuvalt olulised partnerid ELi koostöö kujundamisel ja selle järelevalves. Komitee töörühm „Põhiõigused ja õigusriigi põhimõte“ on hea näide sellest, kuidas kodanikuühiskonna organisatsioonid ELi riikides tugevamaks muutuvad. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee väljendab suurt heameelt ettepanekute üle kaasata erasektor tihedamalt piirkonna arengusse, et täiendada vajalikke riiklikke investeeringuid, ning süvendada avaliku ja erasektori vahelist dialoogi sotsiaalse ja majandusliku kestlikkuse tagamiseks, mille tulemusena luuakse inimväärseid töökohti. Sellist lähenemisviisi peaks edendama nii piirkondlikul Euromedi tasandil kui ka riiklikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks otsustava toetuse koostöö süvendamisele rahvusvahelises keskkonnas, mille keskmes on ÜRO, eelkõige seoses rahu ja julgeolekuga, et töötada välja ühised lahendused ning tegeleda stabiilsust ja edasiminekut takistavate probleemidega, hoolimata asjaolust, et pärast 25 aastat kestnud Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlust vaevavad piirkonda jätkuvalt samad rahu, julgeoleku ja majandusarenguga seotud probleemid. Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis tuginevad ÜRO põhikirjas sätestatud vahendite ja ELi julgeolekuliidu strateegia vahelisele koostoimele, ning leiab, et ELi jõupingutusi selles piirkonnas on vaja märkimisväärselt suurendada. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee arvates on oluline parandada piirkondlikku, allpiirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd, peamiselt Vahemere Liidu, Araabia Riikide Liiga, Aafrika Liidu, 5 + 5 dialoogi ning muude piirkondlike üksuste ja organisatsioonide kaudu, kes propageerivad praktilist mitmetasandilist valitsemist algatuste alusel, mis põhinevad muutuval geomeetrial ja triangulatsioonil ning aitavad edendada ka koostööd kogu Aafrika mandri ning Pärsia lahe ja Punase mere piirkonnaga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee rõhutab, et tähelepanu tuleb pöörata rände algpõhjustega tegelemisele vastavates partnerriikides. Inimestele tuleb tagada oma kodumaal inimväärne elu, tööhõive ja väljavaated vastavalt kestliku arengu eesmärkidele, et nad ei rändaks välja võimaluste puudumise tõttu. Selle näideteks on parem juurdepääs haridusele ja kvaliteetsete töökohtade loomise meetmed. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub ELi üles tagama selle, et rohepööret ei tajutaks väljastpoolt peale surutud mudelina. Soovitatav on investeerida teadlikkuse suurendamise kampaaniatesse ning kaasata nendesse kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, kui oluline on teatise rõhuasetus sotsiaalpartnerite ja nii ametlike kui ka mitteametlike kodanikuühiskonna organisatsioonide olulisele rollile avaliku poliitika kujundamisel ja rakendamisel ning kodanikuõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimise järele valvajatena. Ametiühingutel ja äriorganisatsioonidel on selles sotsiaaldialoogi kaudu oluline roll. Seepärast peab komitee ülioluliseks, et EL toetaks ja edendaks mitmesuguste kodanikuühiskonna organisatsioonide institutsioonide ja võrgustike tegevust laiemas tähenduses Euroopa-Vahemere tasandil, et nad saaksid oma tööd teha parimates võimalikes tingimustes. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et lisaks sellele, et sugude võrdsus on üldtunnustatud inimõigus, on see hädavajalik heaolu, majanduskasvu, jõukuse, hea valitsemise, rahu ja julgeoleku seisukohast. Peame tegema suuremaid jõupingutusi, muu hulgas arvestades soolist aspekti kõigis koostööprogrammides ja sihtmeetmetes kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskavaga. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 9. veebruaril 2021 võttis Euroopa Komisjoni kõrge esindaja Euroopa Liidu ja tema lõunanaabruses asuvate partnerite vahelise strateegilise partnerluse taaselustamiseks ja tugevdamiseks vastu uue poliitilise avalduse: teatise „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Vahemere piirkonna uus tegevuskava“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskava eesmärk on tagada, et piirkonnas elavate inimeste elukvaliteet paraneks ja et majanduse taastamisel, mis hõlmab ka COVID-19 pandeemia tervisemõju, COVAXi mehhanismi rakendamise tõhustamist ja kestliku avaliku taristu tugevdamist, ei jäetaks kedagi kõrvale. Inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine on teatise lahutamatu osa ja see on oluline, et tagada kodanike usaldus institutsioonide vastu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ELi uue naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames eraldatakse selle rakendamiseks aastatel 2021–2027 kuni 7 miljardit eurot, mis võib järgmise aastakümne jooksul koondada piirkonnas kuni 30 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuid. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi kaudu suurendab EL ka Euroopa Kestliku Arengu Fond+-i raames kestlikke investeeringuid, suurendades kapitali otseste väliskoostöö toetuste täiendamiseks. Euroopa Kestliku Arengu Fond+ saab välistegevuse tagatise poolt 53 400 miljoni euro suuruse toetuse, mis hõlmab ka Lääne-Balkani riike. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uus tegevuskava keskendub viiele poliitikavaldkonnale:






  — | inimareng, hea valitsemistava ja õigusriik; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

inimareng, hea valitsemistava ja õigusriik;

| — | vastupanuvõime, heaolu ja digipööre; |
| --- | --- |

—

vastupanuvõime, heaolu ja digipööre;

| — | rahu ja julgeolek; |
| --- | --- |

—

rahu ja julgeolek;

| — | ränne ja liikuvus; |
| --- | --- |

—

ränne ja liikuvus;

| — | rohepööre. |
| --- | --- |

—

rohepööre.

3.   Taustteave teatisele „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega. Vahemere piirkonna uus tegevuskava“

| 3.1. | 25 aastat pärast Barcelona deklaratsiooni tehakse Vahemere piirkonna uue, põhjaliku ja innovatiivse tegevuskavaga ettepanek taaselustada Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus.






  — | 2004: Euroopa naabruspoliitika käivitamine; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

2004: Euroopa naabruspoliitika käivitamine;

| — | 2008: Vahemere Liidu kui valitsustevahelise organisatsiooni sünd; |
| --- | --- |

—

2008: Vahemere Liidu kui valitsustevahelise organisatsiooni sünd;

| — | 2015: Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine ning stabiliseerimise ja julgeoleku seadmine põhilisteks poliitikaeesmärkideks; |
| --- | --- |

—

2015: Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine ning stabiliseerimise ja julgeoleku seadmine põhilisteks poliitikaeesmärkideks;

| — | 2020: Euroopa Komisjoni ettepanek „Uus rände- ja varjupaigalepe“. |
| --- | --- |

—

2020: Euroopa Komisjoni ettepanek „Uus rände- ja varjupaigalepe“.

| 3.2. | Lõunanaabruse investeerimiskava töödokument sisaldab viiest prioriteetsest valdkonnast neljas konkreetseid algatuste ettepanekuid. Investeerimiskava on selgelt mõeldud välja töötamiseks koostöös liikmesriikidega, võimalusel ühise kavandamise kaudu. Kavandamisprotsessi on oluline kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja sotsiaalpartnerid. Samuti peab investeerimiskava olema nende sotsiaalsete osalejate jaoks kättesaadav. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Inimareng, hea valitsemistava ja õigusriik

| 4.1. | On oluline edendada partnerriikides õigusriigi põhimõtet. Selles on keskne roll sotsiaalorganisatsioonidel, eriti ametiühingutel. Nii tagatakse sotsiaal- ja töötajaõiguste jõustamine. Piirkonnas tuleb vastavalt edendada kestlikku majanduskasvu (1). ELil võib olla oluline osa ettevõtluskeskkonna edendamisel, et võimaldada eraettevõtjatel kanda kinnitada ja areneda, vältides bürokraatiat ja hõlbustades uute ettevõtete asutamist. Sellega seoses võiksid ettevõtjad, eriti VKEd, olla tõeliselt edukad ja luua kvaliteetseid töökohti, mis aitaksid eelkõige vähendada soovimatu rände sotsiaalseid põhjuseid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lisaks soodustavad rahu, kaasavat heaolu ja stabiilsust hea valitsemistava, õigusriigi põhimõte ja inimõigused, sealhulgas sotsiaalsed ja tööõigused, sotsiaaldialoog ja kõigi jaoks võrdne juurdepääs õigusemõistmisele. Komitee julgustab rohkem pühenduma ILO eeskirjade (2) järgimisele ja nende tõhusale rakendamisele partnerriikides kestliku arengu tegevuskava 2030 alusel. Bürokraatia vähendamine on ELi ja partnerriikide vahelise koostöö tugevdamiseks oluline. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Hea näide hea valitsemistava kohta selles piirkonnas on selge rõhuasetus Vahemere Liidu kui mõttevahetus- ja koostööfoorumi toetamisele. 2020. aasta septembris uuendas komitee oma vastastikuse mõistmise memorandumit, ühendades jõud, et suurendada Vahemere Liidu riikide majandus- ja sotsiaalvaldkonna sidusrühmade osalust, et saavutada 2008. aasta Pariisi deklaratsiooni eesmärgid kodanikuühiskonna aktiivse osalemise kohta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee julgustab tegema koostööd lõunapoolsete partneritega, et edendada moonutamata teabekeskkonna loomist ja meediavabadust kui meetmeid desinformatsiooni ja väärinfo vastu võitlemiseks. Oluline on edendada head valitsemistava tõhusa, õiglase ja läbipaistva avaliku halduse, otsustavama korruptsioonivastase võitluse ja kohtutele võrdse juurdepääsu kaudu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Vastupanuvõime suurendamine, heaolu loomine ja digipöörde võimaluste ärakasutamine

| 5.1. | Teatises tehakse ettepanek aidata lõunapoolsetel partneritel kasutada ära digipööre ja saada üleilmses digimajanduses konkurentsivõimeliseks. Töötajate, ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate oskusi tuleks spetsiaalselt edendada, et muuta need töömaailmas toimuvale digipöördele sobivaks (3). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kaubandus ja investeeringud aitavad kaasa piirkonna arengule. Kiidetakse heaks toetus Põhja-Aafrika riikide integreerimisele Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonda. Aga ka Põhja-Aafrika partnerriikide vahel tuleb edendada piirkondlikku majandusvõrgustikku. Seepärast tuleks edendada mittetariifsete kaubandustõkete (mis on piirkonnas kaubandusintegratsiooni peamine takistus) kõrvaldamist, võttes arvesse olemasolevaid majanduslikke asümmeetriaid. Näiteks on seiskunud ELi läbirääkimised Tuneesia ja Marokoga põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle, sest olemasolevaid asümmeetriaid ei võeta piisavalt arvesse (4). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Erilist rõhku pannakse võimaluste pakkumisele noortele tööhõive ja hariduse tugiprogrammide kaudu, keskendudes eriti VKEde kui piirkonna suurimate tööandjate rahastamisvõimaluste edendamisele uute finantsinstrumentide, näiteks riskikapitali abil. Samuti on soovitav luua mehhanismid üleminekuks mitteametlikult majanduselt ametlikule majandusele, mis põhineb füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel ja kvaliteetsetel töökohtadel. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee peab noorte jaoks esmatähtsaks hariduse omandamist ja kutseõpet ning samuti Vahemere piirkonna Erasmus+-i kavasid kui võimalust tööd leida, soodustades üleminekut koolist tööle. Digitaristu on piirkonna jaoks prioriteet ja digiülemineku mõju tööle kaugtöö näol annab töötajatele suurema autonoomia ning parema tasakaalu töö- ja eraelu vahel (5). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Eesmärk süvendada küberjulgeolekualast koostööd ja kasutada õiguskaitses digitehnoloogiat, „austades seejuures täielikult inimõigusi ja kodanikuvabadusi“, on murettekitav, sest seni ei ole inimõiguste järgimine olnud piirkonnas piisavalt läbipaistev. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Rahu ja julgeolek

| 6.1. | Sisekonfliktid ja piirkondlikud vaidlused, mis piirkonnas (Lääne-Sahara, Liibüa, Iisrael/Palestiina, Süüria) jätkuvalt kestavad, on suureks probleemiks. Teatises rõhutatakse, kui tähtis on, et Iisraeli ja mõne Araabia riigi vahelised suhted normaliseeruksid, enne kui uusi algatusi saab ellu viia. Komitee leiab, et sotsiaaldialoog eri kultuuride ja tsivilisatsioonide vahel ning vastastikune austus on piirkonnas rahu, stabiilsuse ja ühise jõukuse alus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Võitluses äärmusluse, radikaliseerumise, küberkuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu tuleb järgida õigusriigi põhimõtteid ja eelkõige inimõigusi. Erakorraline seisukord on erandlik meede, mille ajal tuleb jätkuvalt täielikult järgida kodanike põhiõigusi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Teatises lubatakse tugevdada politsei- ja õigusalast koostööd ELi ning Euroopa naabruspoliitika lõunapoolsete partnerriikide vahel, pidades läbirääkimisi ka ELi ja üksikute lõunanaabrite vaheliste koostöölepingute üle. Arvestades koostööalast pikka ajalugu, on väide, et EL suhtleb lõunanaabrusega, et tagada nende õiguskaitse- ja kohtusüsteemide vastavus rangetele andmekaitsestandarditele ja nendepoolne inimõiguste austamine, ühiste lähenemisviiside mõttes samm edasi. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Ränne ja liikuvus

| 7.1. | Rände haldamist käsitlevad teatise sätted tekitavad võimaluse, et rahaline abi võib vähemalt osaliselt sõltuda koostööst selles valdkonnas. Komitee toetab asjaolu, et EL teeb aktiivselt tööd selle nimel, et tegeleda ebaseadusliku rände ja sundrände algpõhjustega, lahendades konflikte ja tegeledes COVID-19 tõttu teravnenud sotsiaal-majanduslike probleemidega Vahemere lõunapiirkonna partnerite jaoks kohandatud lahenduste abil. Inimõiguste järgimine (Genfi konventsioon) on igasuguse rändealase koostöö alus. Koostöövalmiduse puudumist saab leevendada ainult nn stiimulitega (6). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Teatises tehakse ettepanek edendada nn talendipartnerlust, mis on esitatud ELi uues rände- ja varjupaigaleppes. Tundub, et uue vahendi eesmärk on edendada koostööd kolmandate riikidega. See võib olla potentsiaalne valdkond kutseõppe, ettevõtlusvõrgustike, piirkondadevaheliste väärtusahelate ja korduvrände ühendamiseks, et tuua kasu mõlemal pool Vahemerd asuvatele inimestele ja majandustele. Igal juhul tuleb need plaanid sobitada vajadusega säilitada partnerriikides piisavalt kvalifitseeritud tööjõudu, mis on nende kestliku majandusarengu jaoks hädavajalik. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Rohepööre: vastupanuvõime kliimamuutustele, energia ja keskkond

| 8.1. | Teatises tunnistatakse lõunanaabruse potentsiaali taastuvenergia, eriti päikese- ja tuuleenergia, ning vesiniku tootmise arendamisel, mida peetakse uueks strateegiliseks prioriteediks. See potentsiaal on selgelt seotud Euroopa rohelise kokkuleppega ja kestliku arengu prioriteetide üha suurema integreerimisega ülemaailmsesse rahvusvahelisse koostöösse. Selles kontekstis juhib komitee tähelepanu sellele, et lisaks (rahvusvahelistele) suuremahulistele projektidele on oluline toetada ka otsese kohaliku sotsiaal-majandusliku mõjuga projekte. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Vahemere taasavastamisele ja kaitsele suunatud algatustega tuleks põllumajandusele kui enamiku ELi-väliste riikide majandusele hädavajalikule sektorile erilise kasu toomiseks rakendada Euroopa rohelise kokkuleppe üleskutset. Sinine majandus on võimas Vahemere ühisvarade haldamise vahend ja komitee rõhutab vajadust võtta arvesse Vahemere Liidu ministrite deklaratsiooni Vahemere lääneosa kestliku sinise majanduse kohta. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Komitee peab eriti asjakohaseks Vahemere Liidu rahastatud ning Vahemere kliima- ja keskkonnamuutuste ekspertide koostatud Vahemere piirkonna esimese hinnatud aruande järeldusi kliimamõju ja keskkonnamuutuste ning nende tagajärgede kohta piirkonnas, edendades mõlema kalda vahel ühise koostöö valdkondi, seistes silmitsi ühiste probleemidega seoses kestlikkusega ja kliimamuutustele vastupanu võimega, et hõlbustada piirkonnas üleminekut keskkonnahoidlikule, sinisele ja ringmajandusele. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused, LGBTIQ+ inimesed ja puuetega inimesed mõlemal pool Vahemerd

| 9.1. | Euroopa äärmuslikud parempoolsed natsionalistlikud liikumised ning lõunakalda konservatiivsed ja islamistlikud liikumised, kes mõlemad kasutavad traditsioonidele ja usule rõhuvat retoorikat, on viimasel ajal üha enam soolise võrdõiguslikkuse vastu astunud. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Komitee kiidab heaks Vahemere Liidu algatuse luua vabatahtlikud, konkreetsete näitajatega järelevalvemehhanismid piirkonna valitsuste võetud kohustustele soolise võrdõiguslikkuse standardite suhtes. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | COVID-19 pandeemia on olukorda veelgi kehvemaks teinud. Esiteks on mitteliberaalsed ja autokraatlikud valitsused kasutanud võimalust jätkata rünnakuid naiste ja LGBTIQ+ inimeste õiguste vastu. Teiseks on valitsuste poolt pandeemiale reageerides võetud meetmed sageli halvendanud naiste, LGBTIQ+ inimeste ja puuetega inimeste elutingimusi, mistõttu on hädavajalik edendada algatusi nende rühmade õiguste ning sotsiaal-majandusliku, ühiskondliku ja poliitilise aktiivsuse kaitsmiseks. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Euroopa Liit peaks võimendama oma jõupingutusi ja koostööd kohapeal, tagamaks et LGBTIQ+ inimeste põhiõigusi austataks eranditult, et neid ei saaks kuskil kohtu alla anda ja et nende osalemist avalikus elus tugevdataks (7). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Ehkki paljud partnerriigid on alla kirjutanud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile, on nende inimeste olukorda vaja siiski märkimisväärselt parandada. Seepärast peaks Euroopa Liit pühenduma eriliselt ÜRO konventsioonis sätestatud puuetega inimeste õiguste jõustamisele. |
| --- | --- |

9.5.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Kestliku arengu eesmärgid, 8. eesmärk: inimväärne töö ja majanduskasv.

1

(2)  Nagu on sätestatud põhikonventsioonides ja eelkõige ILO kolmepoolses deklaratsioonis hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse „Kohustuslik hoolsuskohustus“ punkt 2.2 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 136)).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuande „Digiüleminek ja VKEd Euroopa-Vahemere piirkonnas“ (REX/519) punktid 2.4.1 ja 2.4.4.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse „EL ja Aafrika: võrdse arengupartnerluse muutmine tegelikkuseks, tuginedes kestlikkusele ja ühistele väärtustele“ punktid 3.2.9 ja 4.1.2 (ELT C 429, 11.12.2020, lk 105) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse „Välisabi, investeeringud ja kaubandus kui majandusrände põhjuste vähendamise vahendid, keskendudes iseäranis Aafrikale“ punktid 4.1 ja 6.1 (ELT C 97, 24.3.2020, p 18).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuande „Digiüleminek ja VKEd Euroopa-Vahemere piirkonnas“ (REX/519) punktid 1.12 ja 2.2.7.

5

(6)  Intervjuu rände-eksperdi Gerald Knausiga: https://www.dw.com/de/knaus-eu-migrationspakt-ist-unrealistisch/a-55058035.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (ELT C 286, 16.7.2021, lk 128) punkt 1.11.

7

---

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/84

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia““

(COM(2021) 82 final)

(2021/C 374/14)

| Raportöör: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Kęstutis KUPŠYS |

Raportöör:

Dimitris DIMITRIADIS

Kaasraportöör:

Kęstutis KUPŠYS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 23.6.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 7.7.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 562 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 229/3/12 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 26.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

23.6.2021

Vastuvõtmine täiskogus

7.7.2021

Täiskogu istungjärk nr

562

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

229/3/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia vastuvõtmist kui tähtsat sammu liikumaks 2050. aastaks Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse ja vastupanuvõime eesmärkide saavutamise poole. Komitee oleks siiski soovinud, et kavandatavaid tegevusvaldkondi ei kirjeldataks mitte ainult üldiselt, vaid selgitataks ka konkreetsete näidetega. Inimestele tuleb anda selgem ülevaade sellest, millised muutused võiksid välja näha. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kliimamuutustega seotud sagenenud ja intensiivistunud äärmuslike ilmastikunähtuste mõjud kujutavad endast endiselt ohtu, mis võib põhjustada majanduslikku kahju ja elude kaotamist. Sama oluline on oht, et nii kliimamuutuste mõjud kui ka kliimamuutustega kohanemise alased pingutused võivad veelgi süvendada olemasolevat ebavõrdsust. Kohanemine, mille keskmes on õiglus, on seega hädavajalik selleks, et kaitsta Euroopa kodanike elu, töökohti ja toimetulekut, eriti haavatavamate inimeste puhul, keda kliimamuutused tavaliselt rängemini tabavad.
  Õiglase ülemineku raamistikus on keskne roll kodanikuühiskonna organisatsioonidel. Iseäranis tuleb tagada sotsiaalpartnerite kaasamine, et teha edukalt kohandusi töömaailmas ning säilitada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste abil inimväärsed töötingimused. |
| --- | --- |

1.2.

Õiglase ülemineku raamistikus on keskne roll kodanikuühiskonna organisatsioonidel. Iseäranis tuleb tagada sotsiaalpartnerite kaasamine, et teha edukalt kohandusi töömaailmas ning säilitada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste abil inimväärsed töötingimused.

| 1.3. | Nii kliimamuutustega kohanemise strateegia kui ka Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamine peaksid põhinema süsteemsel lähenemisel, et saavutada korraga mitu eesmärki ning edendada poliitilisi vahendeid ja tehnoloogilisi lahendusi, mida saab kasutada erinevates majandussektorites. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eelkõige kutsub komitee üles omistama võrdset tähtsust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise rahastamisele. On oluline, et kõigi tasandite kliimapoliitikas oleks kombineeritud leevendamis-ja kohanemisstrateegiad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee näeb vajadust konkreetsete suuniste, eesmärkide, järelevalvevahendite, võrdlusaluste ja näitajate järele, mis pakuksid läbipaistvust seoses ressursside jaotamisega, aitaksid kliimamuutuste mõjusid prognoosida ja neid hallata ning hinnata kliimamuutustega kohanemise edenemist, tõstes samal ajal neid samu vahendeid kasutades ka kohalikku, riiklikku ja piirkondlikku suutlikkust kliimamuutustega kohaneda. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee hinnangul on looduspõhised lahendused, biomajandus ja üleminek ringmajandusele olulised kliimamuutustega kohanemise lähenemiste jaoks, samal ajal on need ELi jaoks võimalus taastuda keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikul moel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub komisjoni üles edasise kohanemispoliitika kujundamisel püüdlema kliimamuutustega kohanemise poliitika ja kliimaõigluse parema ühildamise poole. Komitee tunnistab, et kliimamuutustel võib kogukondade jaoks olla erinev sotsiaalne, majanduslik, rahvatervisega seotud ja muu kahjulik mõju, ning toetab olemasoleva ebavõrdsuse vähendamist pikaajaliste leevendus- ja kohanemisstrateegiate abil, et keegi ei jääks maha. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EL peab ettevõtetele nende kohanemisprotsessi jooksul ja ühiskonnale kohanemislahenduste pakkumiseks tehtavate jõupingutuste juures toeks olemiseks veelgi enam võimaldama ja julgustama innovatsiooniks, investeerimiseks ja kaubanduseks sobilikke tingimusi, mis edendavad säästvat arengut. Kliimamuutustega kohanemine ja selle kulud peaksid olema ka oluline osa ELi tööstusstrateegiast. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et põllumajandus, metsandus ja kalandus kuuluvad kõige otsesemalt mõjutatud sektorite hulka. Samal ajal võivad need siiski aidata kaasa kohanemislahendustele, süsiniku sidumisele ja toiduga kindlustatusele. Nende sektorite toetamiseks on vaja intensiivset teadustegevust ja innovatsiooni ning tõendatud süsinikdioksiidi sidujate loomise premeerimist. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kliimaga seotud katastroofide aastane keskmine majanduslik kahju on mitusada miljardit dollarit. ÜRO aruanne „Human Costs of Disasters“ („Katastroofide inimkulud“) maalib samuti kahetsusväärse pildi: selle kohaselt toimus viimase 20 aasta jooksul 7 348 suurt katastroofi, mille tagajärjel hukkus 1,23 miljonit inimest ja mis puudutasid 4,2 miljardit inimest (paljusid rohkem kui üks kord) ja mis põhjustasid kogu maailmas ligikaudu 2,97 triljoni USA dollari suurust majanduslikku kahju. Kohanemise rahastamiseks on saadaval mitu ELi rahastamisallikat: Euroopa rohelise kokkuleppe eelarve, mitmeaastane finantsraamistik ja taasterahastu „NextGenerationEU“. Komitee kutsub üles erinevaid valikuid rohkem selgitama, samuti kasutama kasutajasõbralikke menetlusi, et tagada praktilise tasandi osalejate õigeaegne juurdepääs rahastusele. Lisaks vabastavad fossiilkütuste toetuste kaotamine ja roheliste eelarvereformide rakendamine märkimisväärseid vahendeid riigieelarvetest, lahendada süsteemsed vastuolud ja luua uut tulu kliimamuutustega kohanemise rahastamiseks. Komitee kritiseerib asjaolu, et siiani ei ole esitatud konkreetset tegevuskava keskkonnale kahjulike toetuste kaotamiseks. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kutsub samuti üles kehtestama meetmeid, mis muudavad fossiilkütuste tööstusesse investeerimise finantseerimisasutuste jaoks kõige vähem soositumaks strateegiaks ning loovad stiimuli erasektori rahastusvoogude eraldamiseks tegevustele, mis toetavad kliimamuutuste mõjude leevendamise ja nendega kohanemisega seotud tegevusi. See on oluline nii ELis kui ka väljaspool ELi tehtavate investeeringute puhul, et Euroopa Liit saaks kestliku rahanduse valdkonnas ülemaailmse eeskuju rolli võtta, kuid selleks peaks komisjon hoidma kõrget taset ning järgima teaduspõhisuse ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõtteid, sealhulgas ELi taksonoomias. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Strateegias on tunnistatud vajadust kliimamuutustega kohanemist täiendavalt rahastada, sealhulgas avaliku sektori allikatest; siiski nõuab komitee tungivalt, et komisjon selgitaks, kuidas ta täpsemalt eemaldab ülemaailmselt kõige haavatavamate riikide, kogukondade ja sektorite takistused rahastusele juurde pääsemisel ning kuidas võetakse piirkondlikul ja kohalikul tasandil arvesse soolise integratsiooni ja ebavõrdsuse probleemide lahendamisega seotud ettepanekuid. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EL peab erilist tähelepanu pöörama rahvusvahelisele koostööle selle eri vormides, sealhulgas investeerimis-, kaubandus- ja innovatsioonipartnerlusele, eesmärgiga tõhustada kohanemismeetmeid kogu maailmas ja eriti arengumaades. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Kokkuvõttes näeb komitee strateegiat alusena õiguslikult siduvale algatusele, mis kohustaks liikmesriike arendama riiklikke kliimamuutustega kohanemise kavasid ja strateegiaid. Euroopa kliimaseadus on oluline siduva kliimaga seotud poliitika loomisel. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kui enamike kohanemisalgatuste rakendusasutusi tuleks toetada piisavate vahenditega, et arendada selles valdkonnas suutlikkust, sealhulgas kohanemispoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon võttis kliimamuutustega kohanemist käsitleva uue ELi strateegia vastu 24. veebruaril 2021 (1). Uues strateegias sätestatakse viisid, kuidas Euroopa Liit saab kohaneda kliimamuutuste mõjudega ja muutuda 2050. aastaks kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee pooldab ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia ja selle nelja eesmärgi – Euroopa kohanemine arukamaks, kiiremaks ja süsteemsemaks muutmine ning kliimamuutustega kohanemise valdkonnas üleilmse tegevuse edendamine – vastuvõtmist kui tähtsat sammu olulise poliitika loomise protsessis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strateegias tähendab arukam kohanemine teadmiste täiendamist ja andmete kättesaadavuse parandamist, tulles samas toime paratamatu ebakindlusega, mis kliimamuutustega kaasneb, rohkemate ja kvaliteetsemate andmete kindlustamist kliimaga seotud riskide ja kahjude kohta, ning platvormi „Climate-ADAPT“ muutmist autoriteetseks kliimamuutustega kohanemise Euroopa platvormiks. Kohanemise süsteemsemaks muutmise all peetakse silmas poliitika väljatöötamise toetamist kõigil haldustasanditel, majanduses ja kõigis sektorites; selleks parandatakse kohanemisstrateegiaid ja kavasid, lõimitakse kliimamuutustele vastupanuvõimelisus makromajandus- ja eelarvepoliitikasse ja kasutatakse looduspõhiseid kohanemislahendusi. Kohanemisprotsessi kõigis valdkondades kiirendamine hõlmab kohanemislahenduste arendamise ja kasutusele võtmise kiirendamist, kliimaga seotud riskide vähendamist, kliimamuutuste mõju vastase kaitse lõhe ületamist ning magevee kättesaadavuse ja selle kestliku kasutamise tagamist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kliimaga seotud katastroofide aastane keskmine majanduslik kahju on mitusada miljardit dollarit. Aruanded näitavad, (2) et kui praegused heitkoguste trajektoorid püsivad, kogeb osa Lõuna-Euroopast tulevikus äärmuslikku kuumust iga kahe aasta tagant ja vihmavett vajava maisi saagikus väheneb 50 %. Need diferentseeritud mõjud võivad aidata kaasa ELis täiendava lahknevuse, mitte lähenemise tekkimisele. COVID-19 pandeemia on näidanud, et poliitika kujundamisel on ülimalt oluline mõista ja arvesse võtta seost keskkonna ja rahvatervisega seotud eesmärkide vahel, pidades silmas, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohu vastu võitlemine võib vähendada tulevaste zoonootiliste haiguste ja pandeemiate riski, ning tunnistades, et pandeemiast taastumise meetmetel ning kliimamuutustega kohanemise meetmetel on üks ja sama eesmärk: saavutada tulevikuks suurem vastupanuvõime (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Strateegiat puudutava komitee arvamusega püütakse pakkuda kodanikuühiskonna perspektiivi strateegia eesmärkide ja neile vastavate tegevuste kohta. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee rõhutab, et kestliku arengu eesmärkide, Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimapakti ühist rakendamist ning taaste- ja vastupidavuskavade arendamist ja rakendamist tuleb hõlbustada nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise strateegiatega. Komitee toetab tugevalt Euroopa Komisjoni 24. veebruaril 2021. aastal vastu võetud kliimamuutustega kohanemist käsitlevat uut ELi strateegiat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee rõhutab, et vaatamata intensiivsetele meetmetele kliimamuutuste vastu võitlemiseks on hädasti ning pikemas plaanis vaja kohaneda. Kliimamuutustega seotud sagenenud ja intensiivistunud äärmuslike ilmastikunähtuste mõjud kujutavad endast endiselt ohtu, mis võib põhjustada majanduslikku kahju ja inimelude kaotamist. Sama oluline on oht, et nii kliimamõjud kui ka kliimamuutustega kohanemise alased pingutused võivad veelgi süvendada olemasolevat ebavõrdsust. Kohanemine on ülioluline Euroopa kodanike inimõiguste kaitseks seoses turvalisuse, inimväärse töö ja toimetulekuvõimega. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee jagab komisjoni muret kliimamuutustest tulenevate terviseriskide pärast ja sellest tulenevat vajadust neid paremini mõista kliimamuutustega kohanemise Euroopa platvormi Climate-ADAPT kaudu. Kuid, nagu Maailma Terviseorganisatsioon (4) ja Euroopa Keskkonnaamet (5) on mõlemad rõhutanud, siis on tõendeid keskkonnareostuse ja degradatsiooni ebavõrdse mõju kohta sotsiaalse puuduse all kannatavatele kogukondadele ja haavatavatele rühmadele. Seepärast tuleks kliimamuutuste sotsiaalset mõõdet silmas pidades lisada liidu poliitikasse keskkonnaalase ebavõrdsuse mõiste. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et õigete meetmete kasutamise korral tekitatakse kohanemismeetmetega kõigile kasulik olukord; välditakse kliimamuutustest põhjustatud kahjusid, luuakse majanduslikku kasu, suurendatakse sotsiaalset õiglust ning parandatakse keskkonnaohutust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ELi uue kliimamuutustega kohanemist käsitleva strateegia ning Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamine peaks olema osa süsteemsest lähenemisest, et saavutada mitu eesmärki ning edendada poliitilisi vahendeid ja tehnoloogilisi lahendusi, mida saab kasutada erinevates majandussektorites. Seega on mitme eesmärgi samaaegseks saavutamiseks vajalikud kõikehõlmav süsteemne analüüsimeetod ja selle rakendamiseks vajalikud asjakohased vahendid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee näeb vajadust konkreetsete juhendite, eesmärkide, järelevalvevahendite, võrdlusaluste ja näitajate järele, mis aitaks kliimamuutuste mõjusid prognoosida ja neid hallata ning hinnata kliimamuutustega kohenemise edenemist. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee märgib, et looduspõhised lahendused, biomajandus ja üleminek ringmajandusele on olulised kliimamuutustega kohanemise lähenemiste jaoks, ja viitab oma varasematele arvamustele biomajanduse (6) ja ringmajanduse (7) kohta. Ühtlasi on kestlik metsa, mulla ja vee majandamine kasulik nii kliimamuutustega kohanemise kui ka nende leevendamise seisukohast, ning see loob aluse ka kliima suhtes vastupidava, kliimaneutraalse ja kestliku toidu ja biomassi tootmise jaoks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub üles omistama võrdset tähtsust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise rahastamisele. On oluline, et kõigi tasandite kliimapoliitikas oleks kombineeritud leevendamis-ja kohanemisstrateegiad, ning komitee kutsub üles võtma täiendavaid meetmeid selle põhimõtte tagamiseks, arvestades, et leevendamise kaitsemeetmed kaitsevad tulevasi põlvkondi kliimakriisi süvenemise eest, samas kui kohanemine kaitseb praegust ja tulevasi põlvkondi juba olemasolevate kliimamuutuste põhjustatud ekstreemsete ilmastikunähtuste eest. ELi eelarve ELi kliimaseire metoodikat tuleks muuta, et sõnaselgelt eristada kohanemis- ja leevendamiskulud. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Näiteks peaksid ELi liikmesriigid teavitama asutusi, kelle ülesanne on riiklike energia- ja kliimakavade läbivaatamine, et ELi suurenenud kliimamuutuste alase ambitsioonikuse ja COVID-19 mõju tõttu tuleks kohanemis- ja leevendamisstrateegiale omistada samasugust tähtsust. Samuti tuleks linnu ja omavalitsusi kaasata ja toetada, võib-olla linnapeade pakti kaudu, et integreerida kliimamuutustega kohanemine nende leevendamisplaanidesse ja luua sünergiat. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on veendunud vajaduses sidusrühmadele kaasavalt läheneda, et asjaomaseid kohanemissuundi ühiselt kavandada ja arendada. Kavad tuleb ühiselt luua integreeritult asjakohaste kliimamuutuste mõjude leevendamise suundadega, kuna kliimamuutuste mõjude leevendamine ja nendega kohanemine on omavahel seotud ja mõjutavad teineteist. Kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas noorte jaoks peaks olema kavandatud suutlikkuse ja teadlikkuse suurendamine, et toetada kliimamuutustega kohanemisega seotud tegevusi. Noorte ja eriti laste jaoks on ülioluline parem vastavus haridussüsteemi ja käimasoleva „neljanda tööstusrevolutsiooni“ tööhõivevajaduste vahel. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Majanduslikke ja keskkonnaalaseid aspekte arvesse võttes on ülimalt oluline leevendada kohanemispoliitika võimalikku negatiivset sotsiaalset mõju, et tagada strateegia rakendamise laialdane toetus. Komitee kutsub üles kaaluma konkreetseid täiendavaid tegevusi haavatavate sidusrühmade jaoks, pöörates erilist tähelepanu soole, vanusele ja vähemusrühmadele. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee märgib, et kohanemisalane innovatsioon ja selle rakendamine nõuavad kannatlikku, pikaajalist ja strateegilist rahastust, ning riikidel on oluline ettevõtlusroll selle kannatlikkuse võimaldamises. ELi süsinikuheite vähendamise poliitikaga seotud kulud tuleb minimeerida ja jaotada ära eri sektorite vahel, tagamaks, et madala sissetulekuga elanikkonnarühmade ja haavatavate kogukondade kanda ei jääks ebaõiglane osa finantskoormusest. ÜRO säästva arengu lahenduste võrgustiku (SDSN) Euroopa aruanne (8) näitab, et ebavõrdsuse suurenemise vältimiseks ja jätkusuutlikkusele ülemineku jaoks laiema toetuse tagamiseks tuleks rakendada asjakohaseid vastumeetmeid. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kliimamuutustega kohanemise rahastamiseks on saadaval mitu ELi fondi. Komitee kutsub üles erinevaid valikuid rohkem selgitama, samuti kehtestama kasutajasõbralikke menetlusi, et tagada praktilise tasandi osalejate jaoks õigeaegne juurdepääs rahastusele. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kohanemispoliitika arendamist ning selleks rahaliste vahendite (toetuste, krediidiriski vahetustehingute, kohanemisvõlakirjade, raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise (REDD) jne) kasutamist tuleks veelgi tugevdada. Strateegia ülemaailmse ambitsioonikuse suurendamiseks on vajalik arutada ja julgustada uute võimalike vahendite kasutamist, näiteks võlakohustuste vahetustehinguid seoses kliimamuutustega, et tagada rahastusvood riikidesse, kus on tarvis viivitamata tegutseda. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee rõhutab samuti, et oluline on kliimaga seotud loodusõnnetustega seotud riskide ja teadmatuse (kui sündmuste tõenäosus pole teada) lõimimine makromajandusliku ja fiskaalpoliitika kujundamiseks kasutatavatesse mudelitesse ja vahenditesse. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Strateegiale peaks järgnema kava, milles selgitatakse üksikasjalikult strateegia rakendamist Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas seda, kuidas erinevaid majandussektoreid ja ühiskonnavaldkondi toetada, et kliimaga seotud riske mõista ja nendega tegeleda, osutades erilist tähelepanu kõige haavatavamatele sektoritele ja kogukondadele. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Kohanemismeetmete koordineerimine COVID-19 taastumisprogrammidega on ülioluline nii pandeemia ajal kui ka nn pandeemiajärgses etapis. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkreetsed märkused

ELi tasandi meetmed

| 4.1. | Komitee kutsub komisjoni üles püüdlema kliimamuutustega kohanemise poliitika ja kliimaõigluse parema ühildamise poole. Kliimamuutustega seotud probleemidega tegeledes ei tohi keegi maha jääda ja esmalt tuleb tegeleda kõige haavatavamate rühmadega, kes on sageli kõige vähem valmistunud ning paljudel juhtudel kliima praeguse olukorra eest kõige vähem vastutavad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kliimamuutused mõjutavad Euroopa erinevaid geograafilisi piirkondi erinevalt. Poliitiliste lahenduste ja kliimamuutustega kohanemise jaoks tehtavate jõupingutuste puhul tuleb arvestada neid erinevusi ja erinevate piirkondade konkreetseid omadusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kohanemisstrateegiate suunamiseks on ülimalt oluline kehtestada haavatavuse indeksid, mis tuleks välja töötada kolmes mõõtmes: geograafiline või piirkondlik haavatavus, valdkondlik või majanduslik haavatavus ning sotsiaalne haavatavus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kohanemisprojektide olemasolevas struktuuris keskendutakse sageli kliimamuutuste mõjudele, mitte haavatavuse tekkepõhjustele. Seetõttu kutsub komitee üles kliimamuutustega kohanemise planeerimist integreerima ja süvalaiendama kõigis asjakohastes ELi poliitikates, strateegiates ja meetmetes. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Eelkõige on oluline investeerida inimkapitali tugevdamisse ehk hõlbustada tehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni ning pakkuda Euroopa kodanikele eesolevateks kliimaga seotud probleemideks piisavaks ettevalmistumiseks teadmisi ja vahendeid. Erilist tähelepanu tuleks osutada alaesindatud ja tõrjutud inimestele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Samuti on oluline pakkuda ettevõtetele vahendeid ja toetust kliimamuutuste mõjude hindamiseks ja haldamiseks. Kliimamuutused mõjutavad otseselt või kaudselt kõiki tööstusharusid. Kliimamuutustega ja selle kuludega kohanemine peaks olema seega oluline osa ELi tööstuspoliitikast ja seda tuleks arvestada ka riigiabiga seoses. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Põllumajandus, metsandus ja kalandus kuuluvad kõige otsesemalt mõjutatud sektorite hulka. Samal ajal võivad need siiski aidata kaasa kohanemislahendustele, süsiniku sidumisele ja toiduga kindlustatusele. Nende sektorite toetamiseks on vaja intensiivset teadustegevust ja innovatsiooni ning tõendatud süsinikdioksiidi sidujate loomise premeerimist. Lisaks tunnistab komitee tungivat vajadust tegeleda kliimast tingitud muutustega ookeanides paindlike, kohanemisvõimeliste ja kiirete kalanduse korraldamise otsuste abil, et tagada madala süsinikusisaldusega loomsete valkude tootmise pikaajaline kestlikkus Euroopas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digiteerimine pakub palju võimalusi kliimamuutustega kohanemiseks, näiteks järelevalve, modelleerimise, tootmise ja kommunikatsiooni valdkondades, ning neid tuleks täiel määral kasutada. Samuti on kogu ELi hõlmava kriitilise taristu, näiteks energia, transpordi, digitaalvõrkude ja süsteemide kliimamuutustele vastupidavuse tagamiseks tarvis võtta asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Looduspõhised lahendused aitavad ELil kohaneda uue kliimareaalsusega ning kliimamuutuse võimalikke laastavaid tagajärgi vähendada. Need on ELi jaoks võimalus taastuda keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikul moel. Komitee kutsub üles valvsusele, et tagada kohalike kogukondade tõeline kaasatus nende lahenduste arendamisse ja kujundamisse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Fossiilkütustest loobumine peaks toimuma koos investeerimisega kliimamuutustega kohanemise meetmetesse. Seetõttu peab komitee ELi kestliku rahanduse taksonoomiat oluliseks vahendiks, mis võimaldab ELil saada ambitsioonikamaks kliimamuutustega kohanemisel. Lisaks sellele võiks keskkonnaalase maksustamise kohandamine ja tööjõu maksustamiselt loodusressursside kasutamise maksustamisele üleminek lahendada nii süsteemsed vastuolud kui ka luua uusi tulusid kliimamuutustega kohanemise rahastamiseks, kiirendades seejuures ka keskkonnale kahjulikest tegevustest loobumist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee võtab teadmiseks esimesed tehnilised kriteeriumid tegevuste määramiseks, mis aitavad oluliselt kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele (9). See kutsub üles kehtestama teaduspõhiseid ning tehnoloogianeutraalseid taksonoomiakriteeriume, mis muudavad fossiilkütuste tööstusesse investeerimise finantseerimisasutuste jaoks kõige vähem soositumaks strateegiaks ning loovad stiimuli erasektori rahastusvoogude eraldamiseks tegevustele, mis toetavad kliimamuutuste mõjude leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kokkuvõttes näeb komitee strateegiat alusena õiguslikult siduvale algatusele, mis kohustaks liikmesriike arendama riiklikke kliimamuutustega kohanemise kavasid ja strateegiaid. |
| --- | --- |

4.12.

Meetmed riiklikul ja piirkondlikul tasandil

| 4.13. | Riikliku tasandi vähene aktiivsus tuleb ületada ennekõike tugeva poliitilise juhtimise ja vastutavuse ning kodanikuühiskonna aktiivse osalemise abil. Selleks tuleks liikmesriikidele anda stiimuleid, et nad tähtsustaksid pikaajaliste poliitikaeesmärkide (2050. aastani ja edasi) seadmisel Euroopa rohelist kokkulepet üldiselt ning eelkõige kliimamuutustega kohanemisega seotud probleeme. Lisaks on kliimamuutuste tähtsuse alahindamise vältimiseks vajalikud sõnaselged kliimamuutustega kohanemisega seotud kulueesmärgid ja läbipaistvus. Liikmesriikide eelarve kliimaseire metoodikat tuleks muuta, et sõnaselgelt eristada kohanemis- ja leevendamiskulusid. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee leiab, et iga ühiskonnaliikme jaoks on oluline näha ja tunda, kuidas kohanemismeetmed aitavad tal oma konkreetseid elamistingimusi parandada ning tulevaste ohtudega silmitsi seista. Eesootava üleminekuperioodi juhtimiseks tuleb seega riiklikesse kohanemisstrateegiatesse lisada sotsiaalkindlustuse tugev toetamine. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Riiklikul tasandil kohanemismeetmete rakendamiseks on vajalik tugevalt keskenduda kaasaegsele innovatsiooni- ja ettevõtluspoliitikale, mis on suunatud keskkonnahoidlikumatele ja vastupanuvõimelisematele tootmissüsteemidele, ning aktiivsele tööturupoliitikale, mille fookus on töökohtade loomisel ning töötajatele uute oskuste, ümberõppe ja koolituste pakkumisel. See lähenemisviis peaks töötajaid aktiivselt kaasama suutlikkuse suurendamise programmide kavandamisse. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kliimamuutustele vastupanuvõimeliste vee-, energia-, transpordi- ja digitaalsete süsteemide tagamiseks on vajalikud uued investeeringud avalikesse teenustesse ja taristusse. Samuti on ülimalt oluline korrakohane maakasutuse planeerimine, sest sellele tugineb hoonete haavatavuse vähendamine ilmastikuolude suhtes. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Omakapitali põhiselt tuleks arvestada keskkonnaalase maksustamise ja muude keskkonnahalduse majanduslike mehhanismidega, mis toetaksid kliimamuutuste leevendamise stiimuleid, annaksid tulu kliimamuutustega kohanemise alaste püüdluste toetamiseks ja leevendaksid selle poliitika regressiivset mõju ebaproportsionaalselt mõjutatud sidusrühmadele. Sama kehtib fossiilkütuste toetuste kohta, mille korduvalt lubatud kaotamine vabastab avaliku sektori eelarvest märkimisväärseid vahendeid, mille saab omakorda kasutusele võtta kliimamuutustega kohanemiseks. Komitee kritiseerib asjaolu, et siiani ei ole esitatud kahjulike toetuste kaotamise ajakava, kuigi seda on arutatud juba üle 30 aasta. |
| --- | --- |

4.17.

Rahvusvaheline koostöö ja ELi tugevam ülemaailmne roll

| 4.18. | Komitee kinnitab komisjoni väljendatud vajadust tõhustada kliimamuutustele vastupanu võime suurendamiseks võetavaid rahvusvahelisi meetmeid, samuti nõustume komisjoni seisukohaga, et meie kliimamuutustega kohanemise eesmärgid peavad olema võrdväärsed meie üleilmse liidrirolliga kliimamuutuste leevendamisel. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komitee rõhutab, et väljaspool ELi mõjutavad kliimamuutused kõige rängemalt kõige vähem arenenud riike ja väikesaartel asuvaid arenguriike, lisaks sellele, et nad on haavatavamad majanduslikele šokkidele, ebavõrdsusele ning COVID-19 tervishoiukriisile. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Kooskõlas ELi-Aafrika partnerlusstrateegiaga toetab komitee koostööd Aafrika kõige ohustatumate riikidega. Tuleks veelgi toetada selliseid programme nagu Sahara-taguse Aafrika linnapeade pakt, mis võimaldab kohalikel ja riiklikel osalejatel teha koostööd leevendamis- ja kohanemisplaanide alal. Nagu komisjon märgib, siis on Maailmapank toonud välja, et ainuüksi Sahara-taguses Aafrikas võivad kliimamuutused põhjustada 2050. aastaks kuni 70 miljoni inimese rände, millel on oluline sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnaalane mõju. Idapartnerluse formaat oleks veel üks platvorm ühistegevuse jaoks. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Strateegias tunnistatakse vajadust kliimamuutustega kohanemist rahvusvaheliselt täiendavalt rahastada, sealhulgas avaliku sektori allikatest, ning võetakse eesmärgiks suurendada kohanemismeetmete rahastamist ELi välistegevuse rahastamisvahendite kaudu. Siiski nõuab komitee tungivalt, et komisjon selgitaks, kuidas ta täpsemalt eemaldab ülemaailmselt kõige haavatavamate riikide, kogukondade ja sektorite takistused rahastusele juurde pääsemisel ning kuidas võetakse arvesse soolise integreerimise ja ebavõrdsuse probleemide lahendamisega seotud ettepanekuid. Siinkohal peaks olema oluline kohanemismeetmete toetuspõhine rahastus. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | On oluline, et vahendid teadustöö tegemiseks ja selle tulemuste rakendamiseks tehtaks kättesaadavaks. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu osutada nn maailma lõunapoolsetele riikidele, kus on käimas mitmeid paljulubavaid projekte kliimamuutuste mõjudega võitlemiseks. On oluline tagada nende projektide jaoks vajalik rahaline ja logistiline toetus. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Erasektori rahastuse edukaks kasutamiseks kliimaga seotud eesmärkidel tuleks eelkõige keskenduda erasektori finantsasutuste poolt ELi väliste kahjulike tegevuste rahastamise stiimulite vähendamisele ning nende rahaliste vahendite ümber suunamisele kohanemistegevustele. EL peab ühise taksonoomia arendamiseks aktiivselt osalema rahvusvahelises koostöös ja suurendama oma kujunevat juhtrolli kestliku rahanduse eesmärkide valdkonnas eeskuju näitamisel. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Komitee usub, et ülemaailmsele kriisile vastamiseks vastupanuvõimelisuse suurendamise toetamiseks peaks EL võtma läbirääkimistel kohanemismeetmete rahastamise teemal tugeva positsiooni. EL peaks toetama kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise rahastamises 50 % tasakaalu saavutamist. Seda tehes tuleb ühtlasi keskenduda selle aasta COP26 konverentsile. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Euroopa Investeerimispanga grupi uue kliimapanga tegevuskava alla kuuluvas kohanemise tegevuskavas tuleb osutada erilist tähelepanu arenguriikide kohanemismeetmetesse investeerimise julgustamisele, vältides samas nende võlgadest tuleneva haavatavuse süvendamist. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Kliimamuutustega kohanemine puudutab ka kaubandust ning välismaiseid otseinvesteeringuid. Kliimamuutused mõjutavad näiteks ülemaailmseid tarneahelaid, juurdepääsu välismaisele toorainele ja logistikat. Riskidele vaatamata kaasnevad kliimamuutustega ELi ettevõtetele võimalused pakkuda ülemaailmsetele turgudele kohanemislahendusi. Riskide haldamist ja võimaluste kasutamist tuleb kaaluda ning ELi kaubanduspoliitika abil hõlbustada. Kaubandus peaks olema ka osa ELi partnerlussuhetest arenguriikidega, et nende riikide kohanemisvõimalusi suurendada. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Komitee märgib, et praegune ülemaailmne poliitiline dünaamika on enneolematu. Euroopa juhtroll on vaieldamatu – Euroopa roheline kokkulepe oli esimene poliitiliselt siduv kohustus, millest anti teada paraja ambitsioonikuse ja õigete tegevussuundadega. President Joe Bideni kliimamuutuste tippkohtumine (10) 2021. aasta aprillis oli märkimisväärselt edukas ja kujutab enesest pöördepunkti. Maailma suurimad majandused – Ameerika Ühendriigid, Hiina, Euroopa Liit, Jaapan, Ühendkuningriik, India, Kanada, Korea, Brasiilia – on lõpuks ühtlustamas oma seisukohti süsinikuheite vähendamise eesmärgiga seoses. Komitee tunnistab, et EL peab lähtuma sellest liikumissuunast ja suurendama ülemaailmseid jõupingutusi Pariisi kokkuleppega ühilduvate kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise püüdluste edendamiseks. |
| --- | --- |

4.27.

Kodanikuühiskonna osaliste roll

| 4.28. | Kohanemismeetmete edukas rakendamine on kodanikuühiskonna osalejate aktiivse toeta võimatu. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Kohanemissuundade ühisel kavandamisel tuleks seetõttu kaasata kõiki asjaomaseid sidusrühmi: otsuste tegijaid, tööandjaid ja töötajaid, vabaühendusi, finantssektorit, teadlasi ning tehnoloogiaarendajaid. Riikliku, piirkondliku ning kohanemispoliitika kohalikku olemust arvesse võttes eelkõige kohaliku tasandi kodanikuühiskonda tuleks kaasata kõigis planeerimis- ja rakendamisetappides. |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | Ühtlasi peaks strateegiaga edendama ja jälgima Euroopa ja kõigi liikmesriikide tasandi erinevate sektorite sotsiaalsete partnerite osalemist ning tagama tugeva kahe- või kolmepoolse arutelu, samuti julgustama kollektiivläbirääkimisi, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Sidusrühmade kaasamise vahendeid tuleb arendada, kehtestada ja kasutada, sealhulgas kodanike teadustegevuse pakutavaid vahendeid. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | Komitee märgib vajadust eraldada olulisi rahalisi vahendeid nende vahendite kasutusele võtmiseks, samuti tuleb vahendid kujundada teaduspõhiselt ning investeerida suutlikkuse suurendamisesse. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | Teadlikkuse suurendamisel on oluline roll ka kodanikuühiskonna organisatsioonidel, muu hulgas teemadel, mis puudutavad tarbimisharjumusi, energia ja transpordi kasutamist ning looduskaitset. Neil on oluline roll ühiskonna mobiliseerimisel, edastades inimestele kliimakaitse sõnumeid ning pakkudes avalikku teavet, et toetada otsuseid selle kohta, mida on võimalik teha kliimamuutustega võitlemiseks ning nendega kohanemiseks. |
| --- | --- |

4.33.

| 4.34. | Ennekõike on kodanikuühiskonna osalejad need, kes kohanemismeetmed praktikasse rakendavad. Näiteks rakendavad paljusid kohanemismeetmeid juba praegu need ärid, kellel on vaja muudatusteks valmis olla, näiteks seoses toodete nõudlusega, investeerimise ja tootmistingimustega, samuti kindlustuse kõlblikkusseisundiga. Samuti arendavad ettevõtteid kohanemislahendusi ning pakuvad neid ka ülejäänud ühiskonnale. Selle toetamiseks tuleb julgustada ja võimaldada innovatsiooniks, investeerimiseks ja kaubanduseks vajalikke tingimusi. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Tööandjad ja töötajad on parimad võimalused selgitada välja probleemid ja riskid, mida kliimamuutuste tagajärjed nende töökohtadele tekitavad, näiteks kokkupuude kõrge temperatuuriga, looduslik ultraviolettkiirgus ning muud kliimamuutustest tulenevad tervise- ja ohutusriskid. Nad peaksid olema kaasatud kohanemispoliitika kujundamisse ja rakendamisse kõikidel tasanditel, pöörates erilist tähelepanu töötingimustele. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Materjalide, toodete ja teenuste tarbimisel on otsene mõju loodusvarade kaevandamise ulatusele ja heitkoguste tasemele, millel on oluline mõju teistele planeedi taluvuspiiridele. Tarbijate käitumine võib nii otseselt kui ka kaudselt mõjutada heitkoguseid ja ressursside kasutamist ning seeläbi ka kliimamuutuste ulatust. |
| --- | --- |

4.36.

| 4.37. | Siiski märgib komitee, et aktiivsete tarbijate kaasamine ega ühegi teise üksiku osaleja kaasamine ei ole nn võluvits. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine nõuavad teadlikkust ja pühendumust kõigilt ühiskonnas, samuti peavad seda hõlbustama valitsused ja teised poliitikakujundajad. Kestliku arengu ja eelkõige kliimamuutuste eduka leevendamise ja nendega kohanemisega seotud tegevuste liikumapanev jõud on ennekõike julged poliitilised otsused ning kiire rohepööre. |
| --- | --- |

4.37.

Brüssel, 7. juuli 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0082&from=EN.

1

(2)  https://www.eea.europa.eu//publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016

2

(3)  https://covid19commission.org/enhancing-global-cooperation

3

(4)  WHO Euroopa, 2019, Keskkonnaga seotud tervisealase ebavõrdsuse ressursside pakett (Environmental health inequalities resource package), Euroopa piirkondlik büroo, Kopenhaagen.

4

(5)  Euroopa Keskkonnaameti aruanne nr 21/2019.

5

(6)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 45; ELT C 240, 16.7.2019, lk 37; ELT C 47, 11.2.2020, lk 58; ELT C 110, 22.3.2019, lk 9.

6

(7)  ELT C 264, 20.7.2016, lk 98; ELT C 230, 14.7.2015, lk 99; ELT C 14, 15.1.2020, lk 29; ELT C 367, 10.10.2018, lk 97; ELT C 345, 13.10.2017,lk 102.

7

(8)  https://www.unsdsn.org/the-future-europe-wants-a-green-and-digital-job-based-and-inclusive-recovery-from-covid-19-pandemic

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=COM:2021:188:FIN

9

(10)  Ameerika Ühendriikide president Joe Biden ja kliimasaadik John Kerry kutsusid kokku maailma liidrid, kes esindavad 82 % kogu maailma süsinikuheite kogustest, 73 % maailma elanikkonnast ja 86 % maailma majandustoodangust, et pühenduda julgetele kliimamuutuste vastastele meetmetele. Allikas: https://ourworldindata.org/co2-emissions.

10

---