# Úřední věstník C 385/22.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 385 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6422. září2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 385

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6422. září2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2020–2021Dílčí zasedání od 14. do 17. září 2020PŘIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EVROPSKÝ PARLAMENT
  ZASEDÁNÍ 2020–2021Dílčí zasedání od 14. do 17. září 2020PŘIJATÉ TEXTY

EVROPSKÝ PARLAMENT

1

---

| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| --- | --- |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlament |
| | Úterý 15. září 2020 |
| 2021/C 385/01 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o účinných opatřeních pro ekologičtější programy Erasmus +, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity (2019/2195(INI)) | 2 |
| | Středa 16. září 2020 |
| 2021/C 385/02 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o úloze EU při ochraně a obnově světových lesů (2019/2156(INI)) | 10 |
| 2021/C 385/03 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o bezpečnostní spolupráci mezi EU a Afrikou v oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu (2020/2002(INI)) | 24 |
| 2021/C 385/04 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o Mezinárodní standard účetního výkaznictví 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS)) | 39 |
| 2021/C 385/05 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 k provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (2019/2200(INI)) | 40 |
| | Čtvrtek 17. září 2020 |
| 2021/C 385/06 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o vývozu zbraní: provádění společného postoje 2008/944/SZBP (2020/2003(INI)) | 47 |
| 2021/C 385/07 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o strategickém přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí (2019/2816(RSP)) | 59 |
| 2021/C 385/08 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o maximalizaci potenciálu energetické účinnosti fondu budov v EU (2020/2070(INI)) | 68 |
| 2021/C 385/09 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o nedostatku léků – jak řešit vznikající problém (2020/2071(INI)) | 83 |
| 2021/C 385/10 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů: boji proti negativním postojům vůči osobám romského původu v Evropě (2020/2011(INI) | 104 |
| 2021/C 385/11 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o přípravě zvláštního zasedání Evropské rady, které se zaměří na nebezpečnou eskalaci a úlohu Turecka ve východním Středomoří (2020/2774(RSP)) | 117 |
| 2021/C 385/12 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Bělorusku (2020/2779(RSP)) | 122 |
| 2021/C 385/13 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Rusku a otrávení Alexeje Navalného (2020/2777(RSP)) | 128 |
| 2021/C 385/14 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci na Filipínách, včetně případu Marie Ressaové (2020/2782(RSP)) | 133 |
| 2021/C 385/15 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o případu dr. Denise Mukwegeho v Demokratické republice Kongo (2020/2783(RSP)) | 138 |
| 2021/C 385/16 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o humanitární situaci v Mosambiku (2020/2784(RSP)) | 142 |
| 2021/C 385/17 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu nařízení Komise, kterým se mění přílohy II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cykloxydim, flonikamid, haloxyfop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola kmen NRRL Y-27328 a prohexadion v některých produktech a na jejich povrchu (D063880/06 – 2020/2734(RPS)) | 148 |
| 2021/C 385/18 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o kulturním oživení Evropy (2020/2708(RSP)) | 152 |
| 2021/C 385/19 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o COVID-19: Koordinace zdravotních posouzení a klasifikace rizik na úrovni EU a dopady na schengenský prostor a jednotný trh (2020/2780(RSP)) | 159 |
| 2021/C 385/20 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o Evropském roce zelenějších měst 2022 (2019/2805(RSP)) | 167 |

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý 15. září 2020

2021/C 385/01

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o účinných opatřeních pro ekologičtější programy Erasmus +, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity (2019/2195(INI))

2

Středa 16. září 2020

2021/C 385/02

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o úloze EU při ochraně a obnově světových lesů (2019/2156(INI))

10

2021/C 385/03

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o bezpečnostní spolupráci mezi EU a Afrikou v oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu (2020/2002(INI))

24

2021/C 385/04

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o Mezinárodní standard účetního výkaznictví 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

39

2021/C 385/05

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 k provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (2019/2200(INI))

40

Čtvrtek 17. září 2020

2021/C 385/06

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o vývozu zbraní: provádění společného postoje 2008/944/SZBP (2020/2003(INI))

47

2021/C 385/07

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o strategickém přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí (2019/2816(RSP))

59

2021/C 385/08

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o maximalizaci potenciálu energetické účinnosti fondu budov v EU (2020/2070(INI))

68

2021/C 385/09

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o nedostatku léků – jak řešit vznikající problém (2020/2071(INI))

83

2021/C 385/10

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů: boji proti negativním postojům vůči osobám romského původu v Evropě (2020/2011(INI)

104

2021/C 385/11

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o přípravě zvláštního zasedání Evropské rady, které se zaměří na nebezpečnou eskalaci a úlohu Turecka ve východním Středomoří (2020/2774(RSP))

117

2021/C 385/12

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Bělorusku (2020/2779(RSP))

122

2021/C 385/13

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Rusku a otrávení Alexeje Navalného (2020/2777(RSP))

128

2021/C 385/14

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci na Filipínách, včetně případu Marie Ressaové (2020/2782(RSP))

133

2021/C 385/15

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o případu dr. Denise Mukwegeho v Demokratické republice Kongo (2020/2783(RSP))

138

2021/C 385/16

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o humanitární situaci v Mosambiku (2020/2784(RSP))

142

2021/C 385/17

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu nařízení Komise, kterým se mění přílohy II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cykloxydim, flonikamid, haloxyfop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola kmen NRRL Y-27328 a prohexadion v některých produktech a na jejich povrchu (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

148

2021/C 385/18

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o kulturním oživení Evropy (2020/2708(RSP))

152

2021/C 385/19

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o COVID-19: Koordinace zdravotních posouzení a klasifikace rizik na úrovni EU a dopady na schengenský prostor a jednotný trh (2020/2780(RSP))

159

2021/C 385/20

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o Evropském roce zelenějších měst 2022 (2019/2805(RSP))

167

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský parlament |
| | Úterý 15. září 2020 |
| 2021/C 385/21 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování předsedy výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE)) | 173 |
| 2021/C 385/22 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE)) | 174 |
| 2021/C 385/23 | Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE)) | 175 |
| 2021/C 385/24 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na některé alkoholické výrobky vyráběné v autonomních oblastech Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS)) | 176 |
| | Středa 16. září 2020 |
| 2021/C 385/25 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy ústředním protistranám usazeným v třetích zemích (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA)) | 177 |
| 2021/C 385/26 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o kritéria, která by orgán ESMA měl vzít v úvahu, aby mohl rozhodnout, zda ústřední protistrana usazená v třetí zemi je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA)) | 178 |
| 2021/C 385/27 | Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o minimální prvky, jež má orgán ESMA posoudit při posuzování žádostí ústředních protistran z třetích zemí o srovnatelný soulad, a způsoby a podmínky tohoto posuzování (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA)) | 179 |
| 2021/C 385/28 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) | 180 |
| 2021/C 385/29 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2015/757 za účelem náležitého zohlednění celosvětového systému shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) | 217 |
| 2021/C 385/30 | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS)) | 256 |
| | Čtvrtek 17. září 2020 |
| 2021/C 385/31 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) | 275 |
| 2021/C 385/32 | Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) | 289 |
| 2021/C 385/33 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE)) | 317 |
| 2021/C 385/34 | P9_TA(2020)0236Udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření nemoci COVID-19 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na pandemii COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. září 2020 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/..., kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření onemocnění COVID-19 | 334 |
| 2021/C 385/35 | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020: Navýšení prostředků na platby v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na financování strategie pro očkovací látky proti COVID-19 a v rámci dopadu iniciativy pro reakci na koronavirus plus ((10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD) | 335 |

III   Přípravné akty

Evropský parlament

Úterý 15. září 2020

2021/C 385/21

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování předsedy výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

173

2021/C 385/22

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

174

2021/C 385/23

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

175

2021/C 385/24

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na některé alkoholické výrobky vyráběné v autonomních oblastech Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

176

Středa 16. září 2020

2021/C 385/25

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy ústředním protistranám usazeným v třetích zemích (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

177

2021/C 385/26

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o kritéria, která by orgán ESMA měl vzít v úvahu, aby mohl rozhodnout, zda ústřední protistrana usazená v třetí zemi je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

178

2021/C 385/27

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o minimální prvky, jež má orgán ESMA posoudit při posuzování žádostí ústředních protistran z třetích zemí o srovnatelný soulad, a způsoby a podmínky tohoto posuzování (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

179

2021/C 385/28

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

180

2021/C 385/29

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2015/757 za účelem náležitého zohlednění celosvětového systému shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD))

217

2021/C 385/30

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

256

Čtvrtek 17. září 2020

2021/C 385/31

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD))

275

2021/C 385/32

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

289

2021/C 385/33

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

317

2021/C 385/34

P9_TA(2020)0236Udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření nemoci COVID-19 ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na pandemii COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. září 2020 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/..., kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření onemocnění COVID-19

334

2021/C 385/35

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020: Navýšení prostředků na platby v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na financování strategie pro očkovací látky proti COVID-19 a v rámci dopadu iniciativy pro reakci na koronavirus plus ((10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD)

335

---

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Postup konzultace |
| --- | --- |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Řádný legislativní postup: první čtení |
| ***II | Řádný legislativní postup: druhé čtení |
| ***III | Řádný legislativní postup: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Postup konzultace

***

Postup souhlasu

***I

Řádný legislativní postup: první čtení

***II

Řádný legislativní postup: druhé čtení

***III

Řádný legislativní postup: třetí čtení

(Druh postupu závisí na právním základu navrženém v návrhu aktu)

Pozměňovací návrhy Parlamentu:

Nové části textu jsou označeny
  tučně kurzivou
  . Vypuštěné části textu jsou označeny buď symbolem ▌nebo přeškrtnuty. Nahrazení se vyznačují tak, že nový text se označí
  tučně kurzivou
  a nahrazený text se vymaže nebo přeškrtne.

tučně kurzivou

tučně kurzivou

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

22.9.2021

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/1

---

EVROPSKÝ PARLAMENT

ZASEDÁNÍ 2020–2021

Dílčí zasedání od 14. do 17. září 2020

PŘIJATÉ TEXTY

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament

Úterý 15. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/2

---

P9_TA(2020)0211

Účinná opatření pro ekologičtější programy Erasmus +, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o účinných opatřeních pro ekologičtější programy Erasmus +, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity (2019/2195(INI))

(2021/C 385/01)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na články 11, 165, 166, 167, 191 a 193 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 11, 165, 166, 167, 191 a 193 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (1),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (3),

| — | s ohledem na usnesení Rady a zástupců členských států zasedajících v Radě ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pokyny pro řízení dialogu Evropské unie s mládeží – Strategie Evropské unie pro mládež na období 2019–2027, |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Rady a zástupců členských států zasedajících v Radě ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pokyny pro řízení dialogu Evropské unie s mládeží – Strategie Evropské unie pro mládež na období 2019–2027,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. května 2018 nazvané „Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. května 2018 nazvané „Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury“ (COM(2018)0268),

| — | s ohledem na své na své legislativní usnesení ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí „Erasmus“, program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (4). |
| --- | --- |

—

s ohledem na své na své legislativní usnesení ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí „Erasmus“, program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (4).

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2018, kterým se zavádí program „Erasmus“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2018, kterým se zavádí program „Erasmus“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (COM(2018)0367),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus +“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus +“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (5),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 31. ledna 2018 – Hodnocení programu Erasmus+ na období 2014–2020 v polovině období (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 31. ledna 2018 – Hodnocení programu Erasmus+ na období 2014–2020 v polovině období (COM(2018)0050),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. února 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. února 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport (6),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Evropský sbor solidarity“ (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 12. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Evropský sbor solidarity“ (7),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. června 2018, kterým se zavádí program „Evropský sbor solidarity“ (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. června 2018, kterým se zavádí program „Evropský sbor solidarity“ (COM(2018)0440),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1475 ze dne 2. října 2018, kterým se stanoví právní rámec Evropského sboru solidarity (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1475 ze dne 2. října 2018, kterým se stanoví právní rámec Evropského sboru solidarity (8),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2021–2027) (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 28. března 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2021–2027) (9),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2018, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2021–2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2018, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2021–2027) (COM(2018)0366),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2014–2020) (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Kreativní Evropa“ (2014–2020) (10),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 30. dubna 2018 – Hodnocení programu Kreativní Evropa (2014–2020) v polovině období (COM(2018)0248), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 30. dubna 2018 – Hodnocení programu Kreativní Evropa (2014–2020) v polovině období (COM(2018)0248),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) (11),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 ze dne 25. listopadu 2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (12),

| — | s ohledem na závazky, které nominovaná kandidátka na funkci komisařky pro inovace, výzkum, vzdělávání, kulturu a mládež přijala dne 30. září 2019 při svém slyšení před Evropským parlamentem, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závazky, které nominovaná kandidátka na funkci komisařky pro inovace, výzkum, vzdělávání, kulturu a mládež přijala dne 30. září 2019 při svém slyšení před Evropským parlamentem,

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A9-0141/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A9-0141/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že zelená dohoda pro Evropu stanoví cíl klimaticky neutrální Evropské unie do roku 2050, čímž se naléhavá situace v oblasti klimatu stává ústředním bodem všech programů a politik Unie; vzhledem k tomu, že cílem Zelené dohody pro Evropu je také zvýšit povědomí veřejnosti a zapojit občany do opatření v oblasti klimatu díky vytvoření komplexního evropského programu; vzhledem k tomu, že by takový přístup měl také vycházet z nového pojetí programů pro vzdělávání, odbornou přípravu, kulturu a mládež; vzhledem k tomu, že by všechny programy měly být zaměřeny na ochranu životního prostředí, udržitelnost a boj proti změně klimatu a měly by tyto oblasti podporovat jako průřezové dovednosti; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zelená dohoda pro Evropu stanoví cíl klimaticky neutrální Evropské unie do roku 2050, čímž se naléhavá situace v oblasti klimatu stává ústředním bodem všech programů a politik Unie; vzhledem k tomu, že cílem Zelené dohody pro Evropu je také zvýšit povědomí veřejnosti a zapojit občany do opatření v oblasti klimatu díky vytvoření komplexního evropského programu; vzhledem k tomu, že by takový přístup měl také vycházet z nového pojetí programů pro vzdělávání, odbornou přípravu, kulturu a mládež; vzhledem k tomu, že by všechny programy měly být zaměřeny na ochranu životního prostředí, udržitelnost a boj proti změně klimatu a měly by tyto oblasti podporovat jako průřezové dovednosti;

| B. | vzhledem k tomu, že cíl udržitelného rozvoje č. 13 vyzývá ke krokům zaměřeným na boj proti změně klimatu a jejímu dopadu, a vzhledem k tomu, že cíl udržitelného rozvoje č. 13 zahrnuje zlepšení vzdělávání, zvyšování povědomí a institucionální kapacity v oblasti zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se této změně a snižování dopadů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že cíl udržitelného rozvoje č. 13 vyzývá ke krokům zaměřeným na boj proti změně klimatu a jejímu dopadu, a vzhledem k tomu, že cíl udržitelného rozvoje č. 13 zahrnuje zlepšení vzdělávání, zvyšování povědomí a institucionální kapacity v oblasti zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se této změně a snižování dopadů;

| C. | vzhledem k tomu, že krize spojená s onemocněním COVID-19 má dramatický dopad na každodenní život lidí, zejména pokud jde o mobilitu, vzdělávání a fyzický přístup ke kultuře, umění a sportu; vzhledem k tomu, že krizí byly významně ovlivněny také tyto tři programy; vzhledem k tomu, že po skončení pandemie bude důležité zachovat kulturní hodnoty Unie a obnovit image Evropy pro budoucí generace; vzhledem k tomu, že výměny a interakce v oblasti kultury, které tyto tři programy usnadňují, pomohou Evropě vymanit se z krize, která již není pouhou zdravotní krizí; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že krize spojená s onemocněním COVID-19 má dramatický dopad na každodenní život lidí, zejména pokud jde o mobilitu, vzdělávání a fyzický přístup ke kultuře, umění a sportu; vzhledem k tomu, že krizí byly významně ovlivněny také tyto tři programy; vzhledem k tomu, že po skončení pandemie bude důležité zachovat kulturní hodnoty Unie a obnovit image Evropy pro budoucí generace; vzhledem k tomu, že výměny a interakce v oblasti kultury, které tyto tři programy usnadňují, pomohou Evropě vymanit se z krize, která již není pouhou zdravotní krizí;

| D. | vzhledem k tomu, že vzdělávání, sport, dobrovolnictví a kultura hrají klíčovou úlohu při ekologické transformaci, pokud jde o zvyšování povědomí, učení, komunikaci a sdílení znalostí a osvědčených postupů, a vzhledem k tomu, že tento potenciál je možné využít v příštím programovém období s cílem rozvíjet inovativní řešení problémů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vzdělávání, sport, dobrovolnictví a kultura hrají klíčovou úlohu při ekologické transformaci, pokud jde o zvyšování povědomí, učení, komunikaci a sdílení znalostí a osvědčených postupů, a vzhledem k tomu, že tento potenciál je možné využít v příštím programovém období s cílem rozvíjet inovativní řešení problémů v oblasti životního prostředí;

| E. | vzhledem k tomu, že programy Erasmus +, Evropský sbor solidarity a Kreativní Evropa mají vliv na každodenní život milionů Evropanů a že prostřednictvím účasti třetích zemí podporují lepší soudržnost a kulturní porozumění v celé Unii, v kandidátských a přistupujících zemích, v sousedních zemích i na celém světě; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že programy Erasmus +, Evropský sbor solidarity a Kreativní Evropa mají vliv na každodenní život milionů Evropanů a že prostřednictvím účasti třetích zemí podporují lepší soudržnost a kulturní porozumění v celé Unii, v kandidátských a přistupujících zemích, v sousedních zemích i na celém světě;

| F. | vzhledem k tomu, že ačkoli se tyto programy nezaměřují primárně na životní prostředí, přesto svou podstatou a rozsahem přispívají k ekologické transformaci tím, že utvářejí myšlení respektující životní prostředí a klima a vytvářejí společnost vycházející ze vzájemného porozumění a respektu; vzhledem k tomu, že je proto vhodné zachovat jejich základní povahu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že ačkoli se tyto programy nezaměřují primárně na životní prostředí, přesto svou podstatou a rozsahem přispívají k ekologické transformaci tím, že utvářejí myšlení respektující životní prostředí a klima a vytvářejí společnost vycházející ze vzájemného porozumění a respektu; vzhledem k tomu, že je proto vhodné zachovat jejich základní povahu;

| G. | vzhledem ke schopnosti hromadných sportovních a kulturních akcí sbližovat lidi; |
| --- | --- |

G.

vzhledem ke schopnosti hromadných sportovních a kulturních akcí sbližovat lidi;

| H. | vzhledem k potenciálu programu Erasmus + výrazně podporovat udržitelný rozvoj; vzhledem k tomu, že tento program podporuje celoživotní učení; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k potenciálu programu Erasmus + výrazně podporovat udržitelný rozvoj; vzhledem k tomu, že tento program podporuje celoživotní učení;

| I. | vzhledem k cílům a podstatě Evropského sboru solidarity, který poskytuje mladým lidem příležitost sdílet znalosti a konkrétně se zapojit do ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k cílům a podstatě Evropského sboru solidarity, který poskytuje mladým lidem příležitost sdílet znalosti a konkrétně se zapojit do ochrany životního prostředí;

| J. | vzhledem k tomu, že zkušenosti s mobilitou, jež tyto programy nabízejí, mohou být pro účastníky proměňujícím zážitkem a ovlivnit jejich každodenní chování, a vzhledem k tomu, že by se proto tento typ mobility měl podporovat; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zkušenosti s mobilitou, jež tyto programy nabízejí, mohou být pro účastníky proměňujícím zážitkem a ovlivnit jejich každodenní chování, a vzhledem k tomu, že by se proto tento typ mobility měl podporovat;

| K. | vzhledem k tomu, že program Kreativní Evropa hraje klíčovou úlohu při prosazování umění, kultury a audiovizuálního obsahu a v podpoře kvalitních médií; vzhledem k tomu, že se jedná o klíčové pilíře udržitelného rozvoje, které přispívají k budování odolnější společnosti; vzhledem k tomu, že spolupráce v těchto oblastech může rozvíjet nástroje ke zvýšení povědomí lidí o otázkách životního prostředí, klimatu a udržitelnosti, a může tak prostřednictvím zúčastněných třetích zemí být jedinečným zdrojem kreativních řešení v celé Evropě a ve světě; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že program Kreativní Evropa hraje klíčovou úlohu při prosazování umění, kultury a audiovizuálního obsahu a v podpoře kvalitních médií; vzhledem k tomu, že se jedná o klíčové pilíře udržitelného rozvoje, které přispívají k budování odolnější společnosti; vzhledem k tomu, že spolupráce v těchto oblastech může rozvíjet nástroje ke zvýšení povědomí lidí o otázkách životního prostředí, klimatu a udržitelnosti, a může tak prostřednictvím zúčastněných třetích zemí být jedinečným zdrojem kreativních řešení v celé Evropě a ve světě;

| L. | vzhledem k tomu, že je třeba koordinovat společnou iniciativu zaměřenou na rozvoj udržitelných postupů v kulturním a kreativním odvětví; vzhledem k tomu, že taková iniciativa vyžaduje, aby náklady spojené s ekologickými činnostmi byly způsobilé pro podporu projektů; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že je třeba koordinovat společnou iniciativu zaměřenou na rozvoj udržitelných postupů v kulturním a kreativním odvětví; vzhledem k tomu, že taková iniciativa vyžaduje, aby náklady spojené s ekologickými činnostmi byly způsobilé pro podporu projektů;

| M. | vzhledem k tomu, že svoboda projevu a umělecké tvorby je nezcizitelným prvkem programu Kreativní Evropa, a vzhledem k tomu, že úsilí o „ekologizaci“ programu musí tuto svobodu respektovat; vzhledem k tomu, že ekologické myšlení při provádění projektu může být podpořeno tím, že environmentální aspekty budou začleněny do hodnocení projektu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že svoboda projevu a umělecké tvorby je nezcizitelným prvkem programu Kreativní Evropa, a vzhledem k tomu, že úsilí o „ekologizaci“ programu musí tuto svobodu respektovat; vzhledem k tomu, že ekologické myšlení při provádění projektu může být podpořeno tím, že environmentální aspekty budou začleněny do hodnocení projektu;

| N. | vzhledem k tomu, že v období 2014–2020 se realizuje podstatná část projektů souvisejících s životním prostředím; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že v období 2014–2020 se realizuje podstatná část projektů souvisejících s životním prostředím;

| O. | vzhledem k tomu, že by programy měly být přístupné bez jakékoli diskriminace; vzhledem k tomu, že je zásadní zavést konkrétní opatření zaměřená na to, aby programy byly inkluzivnější pro osoby s omezenými příležitostmi, zejména pro osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že by programy měly být přístupné bez jakékoli diskriminace; vzhledem k tomu, že je zásadní zavést konkrétní opatření zaměřená na to, aby programy byly inkluzivnější pro osoby s omezenými příležitostmi, zejména pro osoby se zdravotním postižením;

| P. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament požádal pro příští programové období o ambiciózní rozpočet na všechny tři programy, zejména s cílem učinit je inkluzivnějšími a přístupnějšími, a vzhledem k tomu, že nižší rozpočet by neumožnil dosáhnout tohoto cíle ani zavést účinná opatření v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti, aniž by byly ohroženy další základní prvky těchto programů; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament požádal pro příští programové období o ambiciózní rozpočet na všechny tři programy, zejména s cílem učinit je inkluzivnějšími a přístupnějšími, a vzhledem k tomu, že nižší rozpočet by neumožnil dosáhnout tohoto cíle ani zavést účinná opatření v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti, aniž by byly ohroženy další základní prvky těchto programů;

| Q. | vzhledem k tomu, že nelze dosáhnout cíle stávajícího víceletého finančního rámce, jímž je vyčlenění 20 % výdajů na ochranu klimatu, pokud nejsou k dispozici údaje a nástroje potřebné pro měření přínosu programů, a vzhledem k tomu, že je proto naléhavě nutné je zavést; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že nelze dosáhnout cíle stávajícího víceletého finančního rámce, jímž je vyčlenění 20 % výdajů na ochranu klimatu, pokud nejsou k dispozici údaje a nástroje potřebné pro měření přínosu programů, a vzhledem k tomu, že je proto naléhavě nutné je zavést;

| R. | vzhledem k tomu, že díky fyzické mobilitě je možné se ponořit do jiných kultur a dosáhnout optimální interakce s nimi; vzhledem k tomu, že cenným doplňkem fyzické mobility je virtuální výměna a učení, které však neposkytují stejnou zkušenost; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že díky fyzické mobilitě je možné se ponořit do jiných kultur a dosáhnout optimální interakce s nimi; vzhledem k tomu, že cenným doplňkem fyzické mobility je virtuální výměna a učení, které však neposkytují stejnou zkušenost;

| S. | vzhledem k tomu, že také digitální technologie zanechávají ekologickou stopu; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že také digitální technologie zanechávají ekologickou stopu;

| T. | vzhledem k tomu, že v současné době existuje jen málo pobídek – zejména finančních –, které by mohly účastníky těchto tří programů podnítit k využívání ekologičtějších dopravních prostředků a k ekologičtějšímu chování; vzhledem k tomu, že ekologičtější dopravní prostředky jsou obvykle méně dosažitelné a cenově dostupné; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že v současné době existuje jen málo pobídek – zejména finančních –, které by mohly účastníky těchto tří programů podnítit k využívání ekologičtějších dopravních prostředků a k ekologičtějšímu chování; vzhledem k tomu, že ekologičtější dopravní prostředky jsou obvykle méně dosažitelné a cenově dostupné;

Společné cíle všech tří programů

| 1. | konstatuje, že pojmy klima a životní prostředí a dokonce i mobilita zahrnuje pouze část cílů, k nimž Zelená dohoda pro Evropu směřuje; domnívá se, že cílem je pokročit za rámec čistě environmentálních otázek a rozvíjet spravedlivější společnost pro všechny na základě rozumného a doplňkového využívání zdrojů, odpovědné spotřeby, společného života při respektování vzájemných rozdílů a s přihlédnutím k regionální a národní doplňkovosti; zdůrazňuje, že pro dosažení této společenské změny je také zásadní působení pedagogů, umělců a tvůrců a že programy Erasmus+, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity hrají významnou úlohu při plnění širších cílů Zelené dohody pro Evropu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá v této souvislosti odhodlání mladých lidí přispívat k provádění úsilí EU o udržitelnost a zvolit si „udržitelnou zelenou Evropu“ jako jeden z evropských cílů pro mládež; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje význam všech tří programů při prosazování spolupráce a inovací v evropské politice v oblasti vzdělávání, kultury a mládeže a pro kladný sociální a ekonomický dopad mobility; zdůrazňuje, že tyto programy mohou pomoci rozvíjet kreativní a inovační řešení, která v případě krize, jako je pandemie COVID-19, umožní zajistit, aby mohly účinně pokračovat vzdělávací a kulturní činnosti; vyzývá Komisi a vnitrostátní agentury a kanceláře, aby projevily maximální flexibilitu a poskytovaly podporu účastníkům a tvůrcům projektů s cílem jim umožnit, aby mohli po skončení pandemie pokračovat ve své činnosti udržitelným způsobem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že je třeba provést základní posouzení toho, jak programy přispívají k cílům v oblasti životního prostředí a klimatu a jaký na ně mají dopad, aby bylo možné vytvořit návrh jejich budoucího provádění; vyjadřuje politování nad tím, že pro nové programy Komise nenavrhla žádné environmentální ukazatele ani ukazatele v oblasti klimatu a udržitelnosti; vyzývá proto Komisi, aby spolunormotvůrcům navrhla konkrétní ukazatele, které je třeba začlenit do nařízení pokrývajících novou generaci programů; domnívá se, že je nezbytné tyto ukazatele pečlivě stanovit na základě důkladného výzkumu a společné metodiky a poskytnout ucelenou analýzu toho, jak oba programy přispívají k cílům v oblasti životního prostředí a klimatu (například prostřednictvím svých cílů a výzev k předkládání projektů) a jaký je jejich environmentální dopad (například prostřednictvím podporovaných forem cestování); zdůrazňuje, že tyto ukazatele musí zohlednit vlastnosti příslušných příjemců programů s cílem zabránit vytváření nadměrné zátěže; požaduje, aby byla Evropskému parlamentu každoročně předložena a zveřejněna zpráva spolu se shromážděnými údaji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby u jednotlivých účastníků systematicky registrovala a vypočítávala uhlíkovou stopu související s dopravou; domnívá se, že by se za tímto účelem měl využívat nástroj mobility (Mobility Tool) a že by se využívání tohoto nástroje mělo rozšířit na všechny části programu Erasmus+ a na Evropský sbor solidarity; vyzývá Komisi, aby analyzovala možnost zavést podobný nástroj pro výpočet u cestování v souvislosti s programem Kreativní Evropa; naléhavě vyzývá Komisi, aby kromě svých zpráv o programu zajistila snadný přístup veřejnosti ke všem příslušným shromážděným údajům a aby zároveň poukazovala na osvědčené postupy; připomíná, že veškeré digitální nástroje a aplikace musí být vždy v souladu s právními předpisy o ochraně údajů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že při navrhování toho, jak by budoucí programy mohly nejlépe řešit otázky životního prostředí a jak by mohly vést příjemce k tomu, aby si více uvědomovali nutnost ochrany životního prostředí, hrají pozitivní a aktivní úlohu prováděcí orgány; domnívá se, že by se měly zkoumat, koordinovat a hodnotit osvědčené postupy, které již uplatňují vnitrostátní agentury a kanceláře a předkladatelé projektů; žádá Komisi, aby ve spolupráci se zúčastněnými stranami vypracovala a zveřejnila seznam doporučení vycházející z analýzy osvědčených postupů; doporučuje vypracovat značku, která umožní osvědčit a zviditelnit odpovědné environmentální postupy a odměňovat v každém z programů slibné projekty, které jsou inovativní z hlediska životního prostředí; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bere na vědomí nedostatek informací o financování dostupném v rámci všech tří programů pro projekty zaměřené na životní prostředí, klima a udržitelnost; vyzývá Komisi a vnitrostátní agentury a kanceláře, aby v tomto ohledu zlepšily komunikaci a více zviditelnily otázky životního prostředí v rámci projektu a mezi přijímajícími organizacemi i účastníky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žádá hlavní zúčastněné strany v rámci programů, aby účastníky informovaly o příkladech osvědčených postupů v oblasti životního prostředí a spotřeby, které mohou využít ve svém každodenním životě, pokud se účastní programu, aby tyto příklady aktivně prosazovaly a aby účastníky informovaly o dopadu jejich činností na životní prostředí; domnívá se, že účinná může být řada digitálních nástrojů, včetně on-line kursů před zahájením projektů mobility, a případně i digitální aplikace; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje klíčovou úlohu organizací přijímajících účastníky, včetně „zelených kanceláří“ a existujících sítí v cílových městech, a význam existujících sítí, jako je síť studentů, kteří absolvovali program Erasmus+, při prosazování udržitelného způsobu života díky sdílení praktických doporučení a užitečných rad na místní úrovni ve městě, regionu nebo zemi, v nichž sídlí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Komisi, aby vybízela vnitrostátní agentury, národní kanceláře a předkladatele projektů k registraci v systému EU pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS), aby mohli vyhodnocovat a zlepšovat svou environmentální výkonnost, podávat o ní informace a posilovat udržitelnost svých vlastních činností; vyzývá Komisi, aby povzbuzovala a koordinovala úsilí vnitrostátních agentur a kanceláří, jehož cílem je snížit jejich ekologickou stopu, například prostřednictvím využívání udržitelných propagačních materiálů, obezřetného řízení cest, většího využívání videokonferencí a snižování množství odpadu; je přesvědčen, že udržitelné postupy ve vnitrostátních agenturách a kancelářích budou účastníky vybízet k osvojení udržitelnějších spotřebních návyků; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi a vnitrostátní agentury a kanceláře, aby zavedly kritéria umožňující zohledňovat při hodnocení projektů jejich environmentální aspekty, a tím podpořit ekologičtější postupy, a aby zároveň důsledně prosazovaly zásadu tvůrčí svobody a hodnotily každý projekt v souladu s cíli programu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje potenciál a hodnotu virtuálního učení a výměn, pokud jde o to umožnit pokračování programů mobility v mimořádné situaci způsobené koronavirovou krizí; vyzývá Komisi, aby v případě potřeby podporovala využívání virtuálních formátů jako doplňku k fyzické mobilitě, a to jak s cílem omezit zbytečné cestování, tak s cílem zajistit, aby programy mohli využívat i účastníci, kteří nejsou schopni cestovat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naléhavě vyzývá Komisi, aby vybízela účastníky k tomu, aby si vybírali co nejméně znečišťující druhy dopravy, například cestu vlakem, a aby jim to umožňovala, ale aby zároveň nebyli stigmatizováni, diskriminováni nebo vyloučeni účastníci, kteří nemají jinou možnost než leteckou přepravu; požaduje, aby byla v této souvislosti věnována zvláštní pozornost nejvzdálenějším regionům a venkovským a odlehlým oblastem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala stávající finanční pravidla tak, aby byly při přidělování grantů plně propláceny dodatečné náklady a doba trvání cesty spojená s využíváním způsobů dopravy, které jsou šetrnější k životnímu prostředí, a aby se započítávala delší doba na cestu; vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly účinné systémy finanční pomoci s cílem zajistit, aby k programům mohli mít přístup lidé, kteří je potřebují; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby – zejména v souvislosti s plánovaným Evropským rokem železnic 2021 – navázala partnerství s evropskými provozovateli železnic s cílem zajistit, aby účastníci mohli využívat zvýhodněné sazby; zdůrazňuje, že by se podobné iniciativy mohly rozvíjet také ve spolupráci s provozovateli autobusů, zvláště v případě odlehlých a venkovských oblastí a oblastí bez železniční dopravy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznává, že účastníci programů cestují po své hostitelské zemi i mimo ni s cílem poznávat místní kulturu; vyzývá vnitrostátní agentury a kanceláře a pracovníky podílející se na projektech, aby při cestách na velké vzdálenosti i při místním cestování podporovali „pomalé cestování“, ekoturistiku a využívání environmentálně udržitelných možností cestování; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konstatuje, že inteligentní využívání digitálních technologií, umělé inteligence a robotiky má potenciál posilovat sociální začleňování a snižovat uhlíkovou stopu související s těmito programy; zdůrazňuje, že je nezbytné překlenout digitální propast díky zajištění přístupu k digitální infrastruktuře a vybavení a díky osvojení digitálních dovedností, které jsou předpokladem inteligentní digitální transformace; zdůrazňuje v této souvislosti význam ambicióznějšího akčního plánu digitálního vzdělávání podporovaného zejména programem Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje zároveň na to, že rozšíření digitalizace může mít dopad na životní prostředí; připomíná, že pro všechny tři programy, zejména pro program Kreativní Evropa, je charakteristické využívání digitálních nástrojů, a vyzývá Komisi, aby zohlednila dopad těchto digitálních technologií na životní prostředí; vybízí Komisi, aby prostudovala způsoby snížení environmentální stopy digitálních nástrojů, včetně webových stránek a softwaru používaného v rámci programů; vyzývá hlavní zúčastněné strany programů, aby prosazovaly využívání digitálních nástrojů šetrnějších k životnímu prostředí; zdůrazňuje, že v celé budoucí digitální agendě a v Zelené dohodě pro Evropu je žádoucí vzájemně propojená tvorba politiky s cílem skloubit digitální transformaci s politikou v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že účinná opatření pro ekologičtější programy Erasmus+, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity budou vyžadovat finance, a zdůrazňuje, že nová opatření nesmějí dále oslabovat rozpočty programů, které jsou již nyní velmi omezené; poukazuje v této souvislosti na hodnotu prosazování účinné součinnosti a doplňkovosti s ostatními příslušnými programy financování, jako jsou strukturální fondy, Fond pro spravedlivou transformaci, LIFE, InvestEU a Horizont Evropa, zejména v rámci pilíře II prostřednictvím klastru „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“, se současným Společenstvím pro vědomosti a inovace pro změnu klimatu i s Evropským inovačním a technologickým institutem – zejména, pokud jde o návrh, aby v něm sídlilo znalostní a inovační společenství věnované kulturnímu a tvůrčímu odvětví; |
| --- | --- |

19.

| 20. | připomíná, že mnozí z příjemců těchto tří programů jsou často malé subjekty, které bojují se složitými administrativními požadavky; vyzývá proto Komisi, aby vnitrostátním agenturám a kancelářím poskytla pokyny a aby podporovala dialog se zúčastněnými stranami s cílem zajistit, aby součinnost smysluplně fungovala v praxi; |
| --- | --- |

20.

Program Erasmus+

| 21. | vyzývá Komisi, aby respekt k životnímu prostředí, postupy šetrné k životnímu prostředí a ochranu životního prostředí začlenila do zásad stanovených v Chartě Erasmus+ pro vysokoškolské vzdělávání; naléhavě žádá Komisi, aby tento přístup uplatňovala na všechna odvětví, na něž se program vztahuje, a aby přijala opatření s cílem zajistit dodržování těchto zásad; vybízí ke spolupráci mezi vnitrostátními agenturami, partnerskými univerzitami a studentskými sdruženími s cílem zahrnout informace a poradenství týkající se udržitelnosti a postupů šetrných k životnímu prostředí do uvítacích a dalších integračních akcí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje potenciál evropských vysokých škol a středisek excelence pro učňovské a odborné vzdělávání, které by mohly zavést špičkové osnovy pro vzdělávání a odbornou přípravu zaměřené na výzvy v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti pro širokou škálu zúčastněných stran a účastníků vzdělávání a podporovat výzkumné projekty v této oblasti; zdůrazňuje, že nové iniciativy budou moci být úspěšné pouze s dostatečným financováním programu Erasmus+ ve víceletém finančním rámci na období 2021–2027; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bere na vědomí, že významným krokem k tomu, aby se účast v programu Erasmus+ stala ekologičtější, může být budoucí zavedení evropské studentské karty vzhledem k tomu, že bude představovat přechod od postupu založeného na papírových dokladech k zefektivněnému digitálnímu procesu, který musí být kvalitní a zároveň inkluzivní a přístupný, což také zjednoduší řízení cyklu mobility; konstatuje, že evropská studentská karta může být vyvinuta tak, aby poskytovala přístup ke službám, které podporují životní rozhodnutí šetrnější k životnímu prostředí; vyzývá Komisi, aby vyvinula veškeré úsilí s cílem zavedení evropské studentské karty urychlit; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že internetové platformy pro podporu, pokročilé učení a příležitosti k odborné přípravě (SALTO), které jsou součástí programu, představují vynikající zdroj informací a poradenství pro předkladatele projektů; vyzývá Komisi, aby zavedla platformu SALTO zaměřenou na ekologizaci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje význam sítě e-Twinning pro učitele, která umožňuje vytváření a sdílení modulů odborné přípravy, zejména pokud jde o udržitelnost a změnu klimatu – téma roku 2020; vyzývá Komisi, aby co nejvíce šířila výroční zprávu o této prioritě i praktickou sadu určenou pro učitele; připomíná v této souvislosti význam rozvoje platforem e-learningu na evropské úrovni, které v případě krize, jako je pandemie COVID-19, umožňují zajistit kontinuitu vzdělávání; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na podporu rozvoje školských programů o změně klimatu a udržitelnosti, a to v oblasti základního i středoškolského vzdělání; domnívá se, že takové úsilí mohou pomoci podpořit klíčové akce 2 a 3 programu Erasmus+ prostřednictvím cílených výzev k předkládání návrhů zaměřených na environmentální vzdělávání a výměnu osvědčených postupů mezi školami a učiteli; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby do iniciativ, které vyvíjí v rámci koordinace Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání a Evropského prostoru vzdělávání, začlenila seznam ekologických kritérií určených regionálním a vnitrostátním orgánům v oblasti vzdělávání, jež se budou týkat infrastruktur přístupných pro školy, začleňování institucí do sítí veřejné dopravy a zajišťování respektu k životnímu prostředí a zdrojům energie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že program Erasmus+ je prostřednictvím své podpory formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy a díky podpoře aktivit s účastí mládeže zásadní pro zvyšování povědomí Evropanů, zejména mladých generací, s cílem je motivovat k aktivnímu a informovanému přístupu k udržitelnosti a příslušné politice a k tomu, aby se stali angažovanými a uvědomělými budoucími občany; zdůrazňuje v této souvislosti významnou úlohu organizací mládeže a občanské společnosti při sdílení osvědčených postupů a provádění projektů zvyšujících povědomí mladých generací o udržitelnosti; domnívá se, že by program Erasmus+ měl také přispívat k podpoře znalostí o změně klimatu a o životním prostředí mezi pracovníky s mládeží; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naléhavě žádá, aby ve složce programu věnované sportu byly podporovány společné projekty se sportovními sdruženími věnované životnímu prostředí a ochraně přírody, zdravému a udržitelnému životnímu stylu, inovacím s cílem prosazovat ve sportu postupy šetrnější k životnímu prostředí a organizaci udržitelných sportovních akcí na místní úrovni; poukazuje na to, že je nezbytné zajistit, aby byly sportovní akce šetrnější k životnímu prostředí, a domnívá se, že program Erasmus+ může v tomto ohledu pomoci rozvíjet a prosazovat osvědčené postupy; domnívá se, že pořádání udržitelných sportovních akcí na místní úrovni by mohli podporovat dobrovolníci z Evropského sboru solidarity; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že dlouhodobé místně prováděné programy a podpora mobility zaměstnanců místních sportovních organizací by umožnily zvýšit jejich povědomí o způsobech pořádání sportovních akcí šetrnějších k životnímu prostředí; vyzývá k tomu, aby se během konání Evropského týdne sportu kladl větší důraz na otázky životního prostředí, klimatu a udržitelnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje význam udržitelného zapojení účastníků do místní komunity s cílem dosáhnout aktivního občanství a kulturní výměny jakožto klíčového prvku programu Erasmus+; naléhavě vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jaká programová opatření je možné rozvíjet ve vysídlených venkovských oblastech, kde může pomoci aktivní zapojení obce, například při prosazování ochrany přírody a péče o kulturní dědictví; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na možnost navázat vztah s programem Evropského parlamentu „Vyslanci do škol“ s cílem obohatit oba programy a tak zapojit účastníky do místní komunity a rozvíjet mezi místními studenty znalosti o tom, co znamená evropské občanství; |
| --- | --- |

32.

Evropský sbor solidarity

| 33. | připomíná, že v rámci Evropského sboru solidarity je ochrana životního prostředí považována za významnou solidární činnost, která je v souladu se stávajícím právním základem, s návrhem Komise týkajícím se nového programu po roce 2020 a s postojem Parlamentu v prvním čtení; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že značka kvality, kterou musí každá organizace vysílající nebo přijímající dobrovolníka získat ještě předtím, než se na činnosti Evropského sboru solidarity podílí, by měla v průběhu času zahrnovat také uplatňování osvědčených environmentálních postupů; připomíná, že organizace, které se na činnosti Evropského sboru solidarity podílejí, jsou často malá sdružení; naléhavě proto zdůrazňuje, že potřebují cílenou podporu, která jim umožní přijímat udržitelnější postupy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poukazuje na to, že Komise může vydávat výzvy k předkládání tematických projektů; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby více prosazovala environmentální, klimatický a udržitelný rozměr Evropského sboru solidarity tím, že tyto projekty více zviditelní v rámci platformy systému pro správu a podporu umísťování (PASS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá vnitrostátní agentury zapojené do Evropského sboru solidarity, aby podporovaly organizace odpovědné za vysílání a přijímání účastníků a aby jim aktivně poskytovaly poradenství; zdůrazňuje, že mají také možnost identifikovat rozsah environmentálních projektů v praxi, pomáhat je vytvářet a zajistit, aby byli dobrovolníci při své práci i v každodenním životě informováni o správných ekologických postupech; vybízí k vytvoření digitálních nástrojů s cílem usnadnit šíření a výměnu osvědčených postupů a zkušeností mezi účastníky; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi a národní agentury, aby podporovaly projekty v méně vyhledávaných místech s cílem stimulovat rozvoj místního hospodářství a udržitelnost a zároveň podpořit poznávání nových destinací; |
| --- | --- |

37.

Kreativní Evropa

| 38. | zdůrazňuje obrovský potenciál kulturních a tvůrčích odvětví při podpoře udržitelného chování občanů; konstatuje, že muzea, kulturní a komunitní střediska, scénické umění, literatura, výtvarné umění a iniciativy spojující různé druhy umění by mohly, pokud budou mít k dispozici dostatečné rozpočtové prostředky, podporovat udržitelnost a přispívat ke zvrácení trendu vývoje klimatu; zdůrazňuje význam udržitelnosti a osvědčených environmentálních postupů pro zachování hmotného i nehmotného kulturního dědictví; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá Komisi a vnitrostátní kanceláře, aby vedly konzultace se zúčastněnými stranami z kulturního a tvůrčího odvětví a aby shromažďovaly informace o existujících chartách v různých oblastech umělecké činnosti, s cílem vypracovat chartu se souborem environmentálních zásad, které musí dodržovat každý účastník programu; domnívá se, že by se proces určování správných zásad měl řídit podle odvětví, umožňovat vzájemné učení a poskytovat širší pohled na otázky, které je třeba řešit, což by mělo zahrnout recyklaci, oběhové hospodářství a změnu chování jak u tvůrců, tak u příjemců kultury; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá Komisi, aby provedla komplexní výzkum a vedla konzultace se zúčastněnými stranami s cílem vypracovat odvětvovou strategii a příručku osvědčených environmentálních postupů v oblasti audiovizuální a kulturní produkce a šíření a organizování akcí, se zvláštním zaměřením na dopravu, energetiku, účinné využívání zdrojů a nakládání s odpady a s cílem učinit z těchto postupů normu pro projekty financované z programu; připomíná, že se tyto standardní postupy nesmí provádět na úkor kvalitních kulturních a audiovizuálních projektů a akcí; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje význam zadávání zelených veřejných zakázek pro zajištění poskytování udržitelného a ekologického zboží a služeb při kulturních akcích; vyzývá Komisi, aby stanovila společná kritéria zadávání zelených veřejných zakázek pro kulturní odvětví a aby vyvinula nástroj pro hodnocení dopadu kulturních akcí na životní prostředí; zdůrazňuje mimoto environmentální dopad produkce audiovizuálního obsahu a vyzývá Komisi, aby složku MEDIA programu Kreativní Evropa využívala k prosazování osvědčených postupů v audiovizuálním odvětví, s ohledem na udržitelnost, energetickou účinnost a ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby udržitelnost a respekt k životnímu prostředí zahrnula mezi kritéria pro výběr a hodnocení projektu „Evropské hlavní město kultury“; trvá na tom, že projekt „Evropské hlavní město kultury“ musí být také v souladu s chartou stanovující výše uvedené ekologické zásady; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá Komisi, aby jako meziodvětvové opatření povolila zřízení evropské sítě poradců v oblasti životního prostředí, klimatu a udržitelnosti, která by poskytovala poradenství předkladatelům projektů a kancelářím programu Kreativní Evropa; domnívá se, že by měly být sdíleny a zveřejňovány osvědčené postupy; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, členským státům a vnitrostátním agenturám a kancelářím odpovědným za provádění těchto tří programů. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Přijaté texty P9_TA(2020)0005.

(2)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(3)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0324.

(5)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 5.

(6)  Úř. věst. C 252, 18.7.2018, s. 31.

(7)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0150.

(8)  Úř. věst. L 250, 4.10.2018, s. 1.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0323.

(10)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221.

(11)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 19.

(12)  Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 1.

---

Středa 16. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/10

---

P9_TA(2020)0212

Úloha EU při ochraně a obnově světových lesů

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o úloze EU při ochraně a obnově světových lesů (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 11, čl. 191 odst. 1 a článek 208 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 11, čl. 191 odst. 1 a článek 208 této smlouvy,

| — | s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 17. dubna 2018 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 17. dubna 2018 (1),

| — | s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN pro období 2015–2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN pro období 2015–2030,

| — | s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pařížskou dohodu uzavřenou na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC),

| — | s ohledem na Úmluvu o biologické rozmanitosti z roku 1992, Globální strategický plán pro biodiverzitu 2011–2020 a cíle z Aiči pro biodiverzitu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o biologické rozmanitosti z roku 1992, Globální strategický plán pro biodiverzitu 2011–2020 a cíle z Aiči pro biodiverzitu,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. července 2019 nazvané „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“ (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. července 2019 nazvané „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“ (COM(2019)0352),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640) a usnesení Parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640) a usnesení Parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvané „ Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvané „ Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života (COM(2020)0380),

| — | s ohledem na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024, vnější politiku EU týkající se původních obyvatel z roku 2016, závěry Rady o původních obyvatelích ze dne 15. května 2017 a Evropský konsensus o rozvoji z roku 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU pro lidská práva a demokracii na období 2020–2024, vnější politiku EU týkající se původních obyvatel z roku 2016, závěry Rady o původních obyvatelích ze dne 15. května 2017 a Evropský konsensus o rozvoji z roku 2017,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. listopadu 2018 nazvané „Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. listopadu 2018 nazvané „Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2013 nazvané „Nová strategie v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví“ (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2013 nazvané „Nová strategie v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví“ (COM(2013)0659),

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu studie Komise z roku 2013 nazvanou „Dopad spotřeby EU na odlesňování: komplexní analýza dopadu spotřeby EU na odlesňování“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu studie Komise z roku 2013 nazvanou „Dopad spotřeby EU na odlesňování: komplexní analýza dopadu spotřeby EU na odlesňování“,

| — | s ohledem na studii proveditelnosti z roku 2018 týkající se možností, jak posílit boj EU proti odlesňování, zadanou generálním ředitelstvím Komise pro životní prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii proveditelnosti z roku 2018 týkající se možností, jak posílit boj EU proti odlesňování, zadanou generálním ředitelstvím Komise pro životní prostředí,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. října 2008 nazvané „Řešení problémů spojených s odlesňováním a znehodnocováním lesů jako součást boje proti změně klimatu a ztrátě biologické rozmanitosti“ (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. října 2008 nazvané „Řešení problémů spojených s odlesňováním a znehodnocováním lesů jako součást boje proti změně klimatu a ztrátě biologické rozmanitosti“ (COM(2008)0645),

| — | s ohledem na akční plán EU z roku 2003 pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT), dobrovolné dohody o partnerství FLEGT (VPA) s třetími zeměmi a Pracovní plán FLEGT na období 2018–2022, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán EU z roku 2003 pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT), dobrovolné dohody o partnerství FLEGT (VPA) s třetími zeměmi a Pracovní plán FLEGT na období 2018–2022,

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 21. března 2019 o uznávání přínosu obránců lidských práv, kteří se zasazují o ochranu životního prostředí, k uplatňování lidských práv, ochraně životního prostředí a udržitelnému rozvoji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 21. března 2019 o uznávání přínosu obránců lidských práv, kteří se zasazují o ochranu životního prostředí, k uplatňování lidských práv, ochraně životního prostředí a udržitelnému rozvoji,

| — | s ohledem na zprávu Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) nazvanou „Stav lesů ve světě v roce 2020“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) nazvanou „Stav lesů ve světě v roce 2020“,

| — | s ohledem na Strategický plán OSN pro lesy na období 2017–2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Strategický plán OSN pro lesy na období 2017–2030,

| — | s ohledem na zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o změně klimatu, desertifikaci, degradaci půdy, udržitelném hospodaření s půdou, potravinovém zabezpečení a tocích skleníkových plynů v suchozemských ekosystémech a svou pátou hodnotící zprávu o změně klimatu z roku 2014: dopady, adaptace a zranitelnost, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o změně klimatu, desertifikaci, degradaci půdy, udržitelném hospodaření s půdou, potravinovém zabezpečení a tocích skleníkových plynů v suchozemských ekosystémech a svou pátou hodnotící zprávu o změně klimatu z roku 2014: dopady, adaptace a zranitelnost,

| — | s ohledem na globální hodnotící zprávu Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) o biologické rozmanitosti a ekosystémových službách ze dne 31. května 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální hodnotící zprávu Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) o biologické rozmanitosti a ekosystémových službách ze dne 31. května 2019,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (COP15) (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (COP15) (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. září 2018 o transparentním a odpovědném řízení přírodních zdrojů v rozvojových zemích: případ lesů (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. září 2018 o transparentním a odpovědném řízení přírodních zdrojů v rozvojových zemích: případ lesů (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2017 o palmovém oleji a likvidaci deštných pralesů (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 4. dubna 2017 o palmovém oleji a likvidaci deštných pralesů (6),

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A9-0143/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A9-0143/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že mezi lety 1990 a 2016 došlo celosvětově k úbytku 1,3 milionu kilometrů čtverečních lesních porostů, což má ničivý dopad na biologickou rozmanitost, klima, lidi a hospodářství; vzhledem k tomu, že přes veškeré dosud vynaložené úsilí není řada mezinárodních závazků souvisejících s lesy, jako je cíl 15,2 cílů udržitelného rozvoje OSN (7) a cíl 5 úmluvy z Aiči v oblasti biologické rozmanitosti (8), dostatečně plněna prostřednictvím stávajících politik, vzhledem k tomu, že zpráva Evropské agentury pro životní prostředí nazvaná „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020“ uvádí, že rozloha zalesněných ploch v Evropě je v posledních dvaceti letech víceméně stabilní, varuje však, že od roku 2013 došlo jen k malému zlepšení stavu ochrany lesních stanovišť a druhů a že evropské lesy jsou ohrožovány přírodními negativními jevy i narušením způsobeným lidskou činností; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že mezi lety 1990 a 2016 došlo celosvětově k úbytku 1,3 milionu kilometrů čtverečních lesních porostů, což má ničivý dopad na biologickou rozmanitost, klima, lidi a hospodářství; vzhledem k tomu, že přes veškeré dosud vynaložené úsilí není řada mezinárodních závazků souvisejících s lesy, jako je cíl 15,2 cílů udržitelného rozvoje OSN (7) a cíl 5 úmluvy z Aiči v oblasti biologické rozmanitosti (8), dostatečně plněna prostřednictvím stávajících politik, vzhledem k tomu, že zpráva Evropské agentury pro životní prostředí nazvaná „Evropské životní prostředí – stav a výhled 2020“ uvádí, že rozloha zalesněných ploch v Evropě je v posledních dvaceti letech víceméně stabilní, varuje však, že od roku 2013 došlo jen k malému zlepšení stavu ochrany lesních stanovišť a druhů a že evropské lesy jsou ohrožovány přírodními negativními jevy i narušením způsobeným lidskou činností;

| B. | vzhledem k tomu, že 17 cílů udržitelného rozvoje tvoří jeden celek a jsou nedělitelné; vzhledem k tomu, že je třeba současně dosahovat pokroku v úsilí o udržitelné zemědělství, zajišťování potravin a udržitelné obhospodařování lesů, což jsou základní prvky cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 17 cílů udržitelného rozvoje tvoří jeden celek a jsou nedělitelné; vzhledem k tomu, že je třeba současně dosahovat pokroku v úsilí o udržitelné zemědělství, zajišťování potravin a udržitelné obhospodařování lesů, což jsou základní prvky cílů udržitelného rozvoje;

| C. | vzhledem k tomu, že lesy zásadním způsobem přispívají ke zmírňování změny klimatu a ke přizpůsobování se této změně, zatímco odlesňování – zejména likvidace deštných pralesů – změnu klimatu významně zhoršuje; vzhledem k tomu, že emise z využívání půdy a změny ve využití půdy související zejména s odlesňováním jsou po spalování fosilních paliv druhou nejvýznamnější příčinou změny klimatu a na celkových emisích skleníkových plynů se podílejí téměř 12 %; vzhledem k tomu, že lesy dále obsahují 80 % globální biologické rozmanitosti, prostřednictvím řešení vycházejících z přírody přispívají k opatřením ke snižování rizika katastrof a podporují živobytí přibližně 25 % celosvětové populace a zároveň představují velkou část území tradičně obývaného původními obyvateli, přispívají k lidskému zdraví a ztělesňují nenahraditelné kulturní, společenské a duchovní hodnoty; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že lesy zásadním způsobem přispívají ke zmírňování změny klimatu a ke přizpůsobování se této změně, zatímco odlesňování – zejména likvidace deštných pralesů – změnu klimatu významně zhoršuje; vzhledem k tomu, že emise z využívání půdy a změny ve využití půdy související zejména s odlesňováním jsou po spalování fosilních paliv druhou nejvýznamnější příčinou změny klimatu a na celkových emisích skleníkových plynů se podílejí téměř 12 %; vzhledem k tomu, že lesy dále obsahují 80 % globální biologické rozmanitosti, prostřednictvím řešení vycházejících z přírody přispívají k opatřením ke snižování rizika katastrof a podporují živobytí přibližně 25 % celosvětové populace a zároveň představují velkou část území tradičně obývaného původními obyvateli, přispívají k lidskému zdraví a ztělesňují nenahraditelné kulturní, společenské a duchovní hodnoty;

| D. | vzhledem k tomu, že v důsledku změny klimatu a úbytku biologické rozmanitosti se budou podle Mezivládního panelu pro změnu klimatu častěji a intenzivněji vyskytovat přírodní škodliví činitelé, jako jsou sucha, záplavy, bouře, zamoření škůdci, eroze a požáry, což dále povede ke stále větším škodám pro světové lesy; vzhledem k tomu, že navýšení investic do řešení vycházejících z přírody je jedním z nákladově nejefektivnějších opatření umožňujících řešit emise, ochranu životně důležitých ekosystémů a zároveň zlepšit zdroje živobytí, odolnost a zabezpečení potravin; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v důsledku změny klimatu a úbytku biologické rozmanitosti se budou podle Mezivládního panelu pro změnu klimatu častěji a intenzivněji vyskytovat přírodní škodliví činitelé, jako jsou sucha, záplavy, bouře, zamoření škůdci, eroze a požáry, což dále povede ke stále větším škodám pro světové lesy; vzhledem k tomu, že navýšení investic do řešení vycházejících z přírody je jedním z nákladově nejefektivnějších opatření umožňujících řešit emise, ochranu životně důležitých ekosystémů a zároveň zlepšit zdroje živobytí, odolnost a zabezpečení potravin;

| E. | vzhledem k tomu, že k ochraně a obnově světových lesů je třeba přijmout dalekosáhlá, ambiciózní a koordinovaná opatření založená na politické a společenské vůli; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že k ochraně a obnově světových lesů je třeba přijmout dalekosáhlá, ambiciózní a koordinovaná opatření založená na politické a společenské vůli;

| F. | vzhledem k tomu, že je klíčové, aby unijní a vnitrostátní politiky v oblasti udržitelnosti intenzivněji usilovaly o ochranu a obnovu existujících lesů, o zvyšování kvantity a kvality lesních ekosystémů i o dosahování cílů Zelené dohody pro Evropu; vzhledem k tomu, že máme-li omezit globální oteplování a přispět k omezení úbytku biologické rozmanitosti, je nezbytné lesy chránit, obnovovat a obhospodařovat takovým způsobem, abychom maximalizovali jejich kapacitu z hlediska ukládání uhlíku a ochrany biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že primární lesy poskytují větší úložiště oxidu uhličitého a významná přírodní stanoviště, která v mladších a nově vysazených lesích chybí; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je klíčové, aby unijní a vnitrostátní politiky v oblasti udržitelnosti intenzivněji usilovaly o ochranu a obnovu existujících lesů, o zvyšování kvantity a kvality lesních ekosystémů i o dosahování cílů Zelené dohody pro Evropu; vzhledem k tomu, že máme-li omezit globální oteplování a přispět k omezení úbytku biologické rozmanitosti, je nezbytné lesy chránit, obnovovat a obhospodařovat takovým způsobem, abychom maximalizovali jejich kapacitu z hlediska ukládání uhlíku a ochrany biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že primární lesy poskytují větší úložiště oxidu uhličitého a významná přírodní stanoviště, která v mladších a nově vysazených lesích chybí;

| G. | vzhledem k tomu, že podle zprávy organizace FAO o stavu lesů ve světě za rok 2020 je celosvětové rozšiřování zemědělských ploch největším faktorem přispívajícím k odlesňování, a to vedle expanze měst, rozvoje infrastruktury a těžby; vzhledem k tomu, že je třeba úzce spolupracovat s partnerskými zeměmi EU i různými zúčastněnými stranami, aby se posílily inovativní a pozitivní interakce mezi zemědělstvím a lesnictvím, s cílem vybudovat udržitelné zemědělské systémy a zlepšit potravinové zabezpečení; vzhledem k tomu, že i EU se nepřímo podílí na odlesňování a znehodnocování lesů a dalších přírodních ekosystémů ve světě, a to prostřednictvím dovozu a spotřeby komodit spojených s odlesňováním, jako je sója, palmový olej, kaučuk, kukuřice, hovězí maso, kůže a kakao; vzhledem k tomu, že spotřeba EU se v celosvětovém měřítku na odlesňování podílí přibližně 10 % (vyjádřeno v celkové konečné spotřebě); |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle zprávy organizace FAO o stavu lesů ve světě za rok 2020 je celosvětové rozšiřování zemědělských ploch největším faktorem přispívajícím k odlesňování, a to vedle expanze měst, rozvoje infrastruktury a těžby; vzhledem k tomu, že je třeba úzce spolupracovat s partnerskými zeměmi EU i různými zúčastněnými stranami, aby se posílily inovativní a pozitivní interakce mezi zemědělstvím a lesnictvím, s cílem vybudovat udržitelné zemědělské systémy a zlepšit potravinové zabezpečení; vzhledem k tomu, že i EU se nepřímo podílí na odlesňování a znehodnocování lesů a dalších přírodních ekosystémů ve světě, a to prostřednictvím dovozu a spotřeby komodit spojených s odlesňováním, jako je sója, palmový olej, kaučuk, kukuřice, hovězí maso, kůže a kakao; vzhledem k tomu, že spotřeba EU se v celosvětovém měřítku na odlesňování podílí přibližně 10 % (vyjádřeno v celkové konečné spotřebě);

| H. | vzhledem k tomu, že z nedávného šetření organizace Global Witness vyplynulo, že mezi lety 2013 a 2019 byly finanční instituce se sídlem v EU hlavním mezinárodním zdrojem finančních prostředků pro šest zemědělských podniků spojených s odlesňováním v Amazonii, v povodí Konga a v Papui-Nové Guineji, které podpořily částkou 7 miliard EUR (9); |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že z nedávného šetření organizace Global Witness vyplynulo, že mezi lety 2013 a 2019 byly finanční instituce se sídlem v EU hlavním mezinárodním zdrojem finančních prostředků pro šest zemědělských podniků spojených s odlesňováním v Amazonii, v povodí Konga a v Papui-Nové Guineji, které podpořily částkou 7 miliard EUR (9);

| I. | vzhledem k tomu, že současné dobrovolné závazky společností a bank v boji proti odlesňování nepřinesly změnu chování, která je potřebná k zastavení tohoto katastrofického ničení životního prostředí; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že současné dobrovolné závazky společností a bank v boji proti odlesňování nepřinesly změnu chování, která je potřebná k zastavení tohoto katastrofického ničení životního prostředí;

| J. | vzhledem k tomu, že negativní dopad směrnice o obnovitelných zdrojích energie na světové a evropské lesy vyžadoval, aby byla tato směrnice přepracována (10); vzhledem k tomu, že zavedené změny však problém nevyřeší; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že negativní dopad směrnice o obnovitelných zdrojích energie na světové a evropské lesy vyžadoval, aby byla tato směrnice přepracována (10); vzhledem k tomu, že zavedené změny však problém nevyřeší;

| K. | vzhledem k tomu, že dotace na bioenergii ze dřeva by měly být přesměrovány na energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že dotace na bioenergii ze dřeva by měly být přesměrovány na energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů;

| L. | vzhledem k tomu, že platná pravidla vyplývající ze směrnice o obnovitelných zdrojích energie vycházejí z předpokladu, že pěstování energetických plodin je udržitelné, klimaticky neutrální a že umožňuje obnovit zdroj v přiměřeném časovém období; vzhledem k tomu, že tato představa je mylná; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že platná pravidla vyplývající ze směrnice o obnovitelných zdrojích energie vycházejí z předpokladu, že pěstování energetických plodin je udržitelné, klimaticky neutrální a že umožňuje obnovit zdroj v přiměřeném časovém období; vzhledem k tomu, že tato představa je mylná;

| M. | vzhledem k tomu, že pro účinnější ochranu světových lesů a dalších přírodních ekosystémů budou zapotřebí opatření na všech úrovních, včetně regulačních opatření a přísnějšího prosazování stávajících právních předpisů, jakož i značné soukromé i veřejné investice; vzhledem k tomu, že toho lze dosáhnout pouze zajištěním soudržnosti politik ve všech odvětvích i mezi vnitřními a vnějšími politikami EU, a to prostřednictvím uplatňování zásady nepůsobit škodu; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že pro účinnější ochranu světových lesů a dalších přírodních ekosystémů budou zapotřebí opatření na všech úrovních, včetně regulačních opatření a přísnějšího prosazování stávajících právních předpisů, jakož i značné soukromé i veřejné investice; vzhledem k tomu, že toho lze dosáhnout pouze zajištěním soudržnosti politik ve všech odvětvích i mezi vnitřními a vnějšími politikami EU, a to prostřednictvím uplatňování zásady nepůsobit škodu;

| N. | vzhledem k tomu, že zvýšená ochrana a obnova lesů a dalších přírodních ekosystémů i udržitelné obhospodařování lesů jsou důležité pro zachování živobytí původních obyvatel a místních komunit, poskytují příležitost pro sociální a hospodářský rozvoj a tvorbu pracovních míst a umožňují rozvoj udržitelného biohospodářství a zároveň posilují ekosystémové služby a chrání biologickou rozmanitost; vzhledem k tomu, že lesy představují ekologické hospodářské odvětví, které má potenciál vytvořit celosvětově 10 až 16 milionů pracovních míst; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že zvýšená ochrana a obnova lesů a dalších přírodních ekosystémů i udržitelné obhospodařování lesů jsou důležité pro zachování živobytí původních obyvatel a místních komunit, poskytují příležitost pro sociální a hospodářský rozvoj a tvorbu pracovních míst a umožňují rozvoj udržitelného biohospodářství a zároveň posilují ekosystémové služby a chrání biologickou rozmanitost; vzhledem k tomu, že lesy představují ekologické hospodářské odvětví, které má potenciál vytvořit celosvětově 10 až 16 milionů pracovních míst;

| O. | vzhledem k tomu, že mangrovové lesy plní klíčové ekosystémové služby, neboť ukládají velké množství uhlíku, jsou důležitým místem pro tření mnoha druhů ryb z korálových útesů a chrání korálové útesy před zatížením živinami a sedimenty a pobřežní oblasti před povodněmi; vzhledem k tomu, že do nedávné doby pokrývaly mangrovové lesy přes tři čtvrtiny tropického pobřeží, přičemž více než polovina z nich byla zničena v důsledku rozvoje pobřeží, akvakultury, znečištění a neudržitelného využívání; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že mangrovové lesy plní klíčové ekosystémové služby, neboť ukládají velké množství uhlíku, jsou důležitým místem pro tření mnoha druhů ryb z korálových útesů a chrání korálové útesy před zatížením živinami a sedimenty a pobřežní oblasti před povodněmi; vzhledem k tomu, že do nedávné doby pokrývaly mangrovové lesy přes tři čtvrtiny tropického pobřeží, přičemž více než polovina z nich byla zničena v důsledku rozvoje pobřeží, akvakultury, znečištění a neudržitelného využívání;

| P. | vzhledem k tomu, že přeměna mangrovových lesů způsobuje 10 % emisí uhlíku pocházejících z odlesňování, ačkoli mangrovy tvoří pouze 0,7 % tropických lesů (11); |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že přeměna mangrovových lesů způsobuje 10 % emisí uhlíku pocházejících z odlesňování, ačkoli mangrovy tvoří pouze 0,7 % tropických lesů (11);

| Q. | vzhledem k tomu, že objem finančních prostředků poskytovaných EU na podporu ochrany a obnovy lesů a udržitelného obhospodařování lesů v partnerských zemích je s ohledem na rozsah problému nedostatečný; vzhledem k tomu, že ochranu, obnovu a udržitelné obhospodařování lesů a dalších přírodních ekosystémů, jakož i související vedlejší přínosy a aspekty lidských práv, je třeba lépe začlenit do mechanismů financování EU; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že objem finančních prostředků poskytovaných EU na podporu ochrany a obnovy lesů a udržitelného obhospodařování lesů v partnerských zemích je s ohledem na rozsah problému nedostatečný; vzhledem k tomu, že ochranu, obnovu a udržitelné obhospodařování lesů a dalších přírodních ekosystémů, jakož i související vedlejší přínosy a aspekty lidských práv, je třeba lépe začlenit do mechanismů financování EU;

| R. | vzhledem k tomu, že EU a její členské státy mají dlouhodobou tradici a odborné kapacity v oblasti udržitelného obhospodařování lesů a mohou je využít na pomoc dalším zemím při budování kapacit v této oblasti; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že EU a její členské státy mají dlouhodobou tradici a odborné kapacity v oblasti udržitelného obhospodařování lesů a mohou je využít na pomoc dalším zemím při budování kapacit v této oblasti;

| S. | vzhledem k tomu, že původní obyvatelé, místní komunity a osoby, které se zasazují o ochranu životního prostředí, jsou stále více ohrožovány a zastrašovány a když se snaží chránit své lesy, půdu a životní prostředí, čelí porušování lidských práv; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že původní obyvatelé, místní komunity a osoby, které se zasazují o ochranu životního prostředí, jsou stále více ohrožovány a zastrašovány a když se snaží chránit své lesy, půdu a životní prostředí, čelí porušování lidských práv;

| T. | vzhledem k tomu, že znehodnocováním a změnami přírodních ekosystémů se může zvýšit pravděpodobnost přenosu patogenů, jako jsou viry, z volně žijících a domácích zvířat na člověka (zoonózy); |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že znehodnocováním a změnami přírodních ekosystémů se může zvýšit pravděpodobnost přenosu patogenů, jako jsou viry, z volně žijících a domácích zvířat na člověka (zoonózy);

| U. | vzhledem k tomu, že udržitelná a účinná politika v oblasti lesnictví vyžaduje spolehlivé informace o lesních zdrojích, jejich stavu a způsobu jejich správy a využívání i spolehlivé informace o změnách ve využívání půdy; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že udržitelná a účinná politika v oblasti lesnictví vyžaduje spolehlivé informace o lesních zdrojích, jejich stavu a způsobu jejich správy a využívání i spolehlivé informace o změnách ve využívání půdy;

| V. | vzhledem k tomu, že lesy a hodnotový řetězec založený na lesích mají zásadní význam pro další rozvoj oběhového biohospodářství, neboť zajišťují pracovní místa a ekonomický blahobyt ve venkovských a městských oblastech, přispívají ke zmírňování dopadů změny klimatu a mají příznivé účinky na zdraví; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že lesy a hodnotový řetězec založený na lesích mají zásadní význam pro další rozvoj oběhového biohospodářství, neboť zajišťují pracovní místa a ekonomický blahobyt ve venkovských a městských oblastech, přispívají ke zmírňování dopadů změny klimatu a mají příznivé účinky na zdraví;

| 1. | vítá sdělení Komise nazvané „Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů“ a považuje jej za dobrý základ pro rozhodná opatření; souhlasí s pěti prioritami uvedenými v tomto sdělení; zdůrazňuje, že všechny tyto priority jsou nezbytné k tomu, aby bylo možné zastavit a zvrátit znehodnocování přírodních ekosystémů, zejména lesů, i úbytek biologické rozmanitosti a související porušování lidských práv, a že je třeba je prosazovat rychle a soudržně; připomíná však, že EU a její členské státy by měly přijmout ambicióznější opatření, která umožní plnit jejich závazky a naléhavě řešit odlesňování a znehodnocování lesů po celém světě; zdůrazňuje, že je důležité přijmout komplexní soubor opatření a iniciativ, včetně nových regulační opatření, která budou účinná, doplňková, vymahatelná a budou zahrnovat sledování; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je v rámci environmentální politiky EU třeba vzít na vědomí pravomoci EU, odpovědnost i dostupné finanční prostředky v oblasti ochrany světových lesů, včetně těch evropských, které jsou jejich součástí; opakuje, že úspěch naší vnější činnosti a reakce našich partnerů na ochranu jejich lesů závisí na tom, jak účinně a ambiciózně přistupujeme k ochraně našeho přírodního dědictví; vyzývá tedy Komisi a členské státy, aby v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a strategií v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 zajistily nejvyšší normy ochrany životního prostředí a lepší soudržnost mezi snahou o ochranu a obnovu lesů v rámci EU a v rámci vnější činnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že se od EU a jejích členských států očekává, že bezodkladně přijmou opatření na ochranu a obnovu lesů, aby splnily své závazky přijaté v rámci cílů udržitelného rozvoje OSN, Pařížské dohody, globálního strategického plánu pro biologickou rozmanitost na období 2011–2020 a strategického plánu OSN pro lesy na období 2017–2030 a jeho globálních cílů týkajících se lesů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje úlohu lesů při posilování odolnosti vůči negativním dopadům změny klimatu; zdůrazňuje, že ve strategiích a plánech pro přizpůsobení se změně klimatu jsou nezbytná konkrétní a účinná opatření, která budou zahrnovat součinnost mezi zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje pozitivní přínos lesů pro zdraví a kvalitu života lidí i jejich vysokou hodnotu z hlediska životního prostředí, jelikož ukládají uhlík, uchovávají zásoby vody, omezují erozi a poskytují ochranu před sesuvy půdy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že odlesňování způsobují i faktory, které nesouvisí přímo s lesnictvím, nýbrž mají vztah k široké škále problémů, jako je vlastnictví půdy, ochrana práv původních obyvatel, zemědělské politiky, změna klimatu, demokracie, lidská práva a politická svoboda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že ústřední úlohu při ochraně lesních ekosystémů hrají domorodé ženy a ženy pracující v zemědělství; se znepokojením však konstatuje, že do procesů řízení přírodních zdrojů nejsou zahrnuty otázky, jako je inkluze žen a zlepšování jejich postavení; je přesvědčen, že pro udržitelné obhospodařování lesů má rozhodující význam genderová rovnost v rámci lesnického vzdělávání, což by se mělo odrazit i v akčním plánu EU zaměřeném na prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá Komisi, aby zvýšila své úsilí o celostní řešení problému odlesňování prostřednictvím koherentního politického rámce, který bude zároveň zajišťovat ochranu ekosystémů; připomíná význam dodržování obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv; podporuje probíhající jednání o vytvoření závazného nástroje OSN týkajícího se nadnárodních korporací a dalších podniků ve vztahu k lidským právům a poukazuje na to, že je důležité, aby se EU tohoto procesu aktivně účastnila; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje a souhlasí s tím, že Komise ve svém sdělení zmiňuje nenahraditelnost primárních lesů, a vyzývá Komisi a členské státy, aby si uvědomily, že ochrana původních lesů je z hlediska zmírňování změny klimatu mimořádně přínosná, a to díky množství a dlouhodobosti zásob uhlíku v jejich ekosystémech; zdůrazňuje, že zalesňování prováděné způsobem, který je v souladu s ochranou a posilováním místních ekosystémů, může pomoci dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality, připomíná však, že nově vysázené lesy nemohou nahradit primární lesy; zdůrazňuje, že ochrana lesů by měla pro EU představovat politickou prioritu; zdůrazňuje, že by EU měla jít příkladem a zajistit provádění svých vlastních mezinárodních sociálních a environmentálních závazků stejně jako závazků svých členských států, včetně těch v oblasti klimatu, biologické rozmanitosti a lidských práv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily účinné provádění stávajících prioritních oblastí a aby do budoucí strategie EU v oblasti lesnictví zahrnuly závazné cíle týkající se ochrany a obnovy lesních ekosystémů a zejména primárních lesů. Tato strategie by měla být v plném souladu s návrhem uvedeným ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, pokud jde o závazné cíle v oblasti obnovy a chráněných oblastí; zdůrazňuje, že je důležité poskytovat na tato opatření dostatečnou podporu a finanční prostředky; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována mangrovovým lesům a lesům v pobřežních oblastech, které jsou zvláště postiženy změnou klimatu a představují velkou příležitost pro ochranu, přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění; vyjadřuje politování nad tím, že ve sdělení Komise chybí o mangrovových lesích jakákoli zmínka; zdůrazňuje, že 80 % suchozemské biologické rozmanitosti lze nalézt v lesích a že mangrovové lesy jsou důležité jak z hlediska klimatu a biologické rozmanitosti, tak z hlediska živobytí příslušných místních komunit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje úlohu občanské společnosti, pokud jde o ochranu životního prostředí a udržitelnou spotřebu, a vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily úplnou transparentnost a účast veřejnosti na opatřeních vztahujících se k lesům a využívání půdy s cílem zabránit odlesňování a znehodnocování lesů, prosazovat ochranu a udržitelné obhospodařování lesů a podpořit ochranu a obnovu přírodních lesů na regionální i globální úrovni; zdůrazňuje, že je důležité zřídit platformu pro dialog se zapojením mnoha zúčastněných stran a členských států týkající se odlesňování, znehodnocování lesů a způsobů udržitelného rozšiřování světového lesního porostu s cílem budovat aliance, přijímat společné závazky, omezit odlesňování a vyměňovat si zkušenosti a informace; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že původní obyvatelé a místní komunity, včetně žen, hrají v ochraně světových lesů a rozhodovacím procesu týkajícím se těchto lesů klíčovou úlohu, mají svá práva a je třeba jim poskytovat potřebnou podporu; dále si uvědomuje hrozby a porušování lidských práv, kterým čelí; vyzývá proto Komisi, aby jejich úlohu vzala na vědomí a zapojila je do přípravy, přijímání, provádění a prosazování opatření na ochranu lesů, a to na globální, unijní, vnitrostátní nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná, že mnoho zemědělců si je vědomo toho, že lesy jsou vzhledem k jejich ekologickým, hospodářským a sociálním přínosům nedílnou a nezbytnou součástí krajiny, a že se zemědělci stejně jako v minulosti snaží lesy chránit, využívat a obnovovat; konstatuje, že některé místní komunity a původní obyvatelé po staletí používají k zachování lesů tradiční zemědělské techniky a mají zvláštní znalosti o udržitelném využívání půdy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že původní obyvatelé, místní komunity, drobní zemědělci a ženy mají o lesích nepostradatelné znalosti, na něž velmi spoléhají; vyzývá EU, aby zajistila uznání jejich pozemkového vlastnictví a lidských práv jako otázky sociální spravedlnosti v souladu s dobrovolnými pokyny OSN FAO pro odpovědnou správu půdy, lesů a rybolovu (VGGT), deklarací OSN o právech původních obyvatel (UNDRIP) a s úmluvou Mezinárodní organizace práce (ILO) č. 169, jakož i jejich účinnou účast na navrhování a provádění rozvojových programů EU, které na ně mají dopad, a při prosazování opatření na ochranu lesů, a to na základě poznatků získaných z programu pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT); |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná, že mají-li být právní předpisy nebo iniciativy účinné, je třeba zajistit, aby v zemích vyvážejících přírodní zdroje měli oznamovatelé odpovídající přístup ke spravedlnosti a opravným prostředkům a měli zajištěnu účinnou ochranu; vyzývá Komisi a členské státy, aby posílily podporu všech osob, které se zasazují o ochranu životního prostředí a lesů v EU a na celém světě; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá úsilí Komise o posílení udržitelnosti a transparentnosti dodavatelského řetězce a investic s cílem zajistit spotřebu produktů z dodavatelských řetězců, které nezpůsobují odlesňování; znovu opakuje, že je důležité přijmout v tomto ohledu komplexní soubor opatření a iniciativ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi, aby při přípravě těchto opatření a iniciativ také zvažovala způsob, jakým mohou co nejlépe přispět k ochraně dalších přírodních ekosystémů, které jsou vážně ohroženy znehodnocením nebo přeměnou; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že pro řešení problému komodit přispívajících k odlesňování je stěžejní dospět k jednotné definici konceptu dodavatelského řetězce, který nezpůsobuje odlesňování, a vyzývá Komisi, aby takovou ambiciózní definici navrhla; v této souvislosti zdůrazňuje silnou vazbu mezi hodnotovými řetězci lesního hospodářství a cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konstatuje, že podpora transparentních systémů certifikace komodit, které nezpůsobují odlesňování, je jedním z řady vhodných nástrojů; zdůrazňuje však, že hlavním účelem těchto systémů musí být boj proti odlesňování; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá Komisi, aby bez odkladu provedla studie týkající se certifikačních a ověřovacích systémů v odvětví lesnictví a dřevařských výrobků a systémů certifikace pro komodity, které nezpůsobují odlesňování; vyzývá Komisi, aby tyto studie předložila spolu s návrhem navazujících opatření Parlamentu k dalšímu posouzení, s cílem podpořit přísnější normy a zajistit transparentnost systémů certifikace a systémů ověřování třetími stranami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá oznámení Komise, že bude aspekty související s odlesňováním dále začleňovat do ekoznačky EU, zelených veřejných zakázek a dalších iniciativ souvisejících s oběhovým hospodářstvím, a to v rámci komplexního souboru opatření a iniciativ k zajištění dodavatelských řetězců, které nezpůsobují odlesňování; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opakuje svou žádost Komisi, aby neprodleně předložila návrh unijního právního rámce založeného na náležité péči, jehož součástí bude posouzení dopadu, s cílem zajistit pro produkty a komodity uváděné na trh EU udržitelné dodavatelské řetězce, které nepřispívají k odlesňování, a věnovala přitom zvláštní pozornost odstraňování hlavních příčin importovaného odlesňování; domnívá se, že by tento rámec měl být vymahatelný a v souladu s mezinárodními normami a závazky a jakmile pečlivé posouzení dospěje k závěru, že je funkční a lze jej uplatnit na všechny aktéry na trhu, měl by platit pro celý dodavatelský řetězec, včetně malých a středních podniků, a měl by jej doplňovat silný mechanismus vymáhání, včetně účinných, přiměřených a odrazujících sankcí; poukazuje na to, že opatření EU v této oblasti by neměla vést ke ztrátě příjmů obyvatel rozvojových zemí, ale k novým hospodářským příležitostem a k celkové přeměně na udržitelnější hospodářství; vyzývá Komisi, aby v rámci příslušných mezinárodních fór pro obchod s komoditami deklarovala svou podporu otázce udržitelnosti dodavatelských řetězců, včetně otázky odlesňování a znehodnocování lesů; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá Komisi, aby předložila požadavky náležité péče vztahující se na finanční instituce s cílem identifikovat dopady odlesňování, k němuž EU přispívá, na životní prostředí, sociální a lidská práva, předcházet jim a zmírňovat je, aby bylo zaručeno, že žádný finanční a bankovní subjekt EU nebude přímo ani nepřímo spojen s odlesňováním, znehodnocováním lesů, přeměnou nebo znehodnocováním přírodních ekosystémů či porušováním lidských práv; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje úlohu majitelů a správců lesů při zajišťování udržitelného rozvoje lesů; zdůrazňuje, že evropský lesnický průmysl může přispět ke zlepšení globálních norem pro udržitelné obhospodařování lesů; je přesvědčen, že evropská průmyslová odvětví, malé a střední podniky a mikropodniky v odvětví lesnictví by měly hrát klíčovou úlohu v dialogu s partnerskými zeměmi na téma další podpory udržitelnosti v celém hodnotovém řetězci; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá soukromý sektor, aby byl proaktivnější v boji proti odlesňování v rámci svých dodavatelských řetězců a investic tím, že bude plnit své závazky týkající se odlesňování a zajišťovat úplnou transparentnost, pokud jde o jejich dodržování; zdůrazňuje, že aby bylo možné řešit hlubší příčiny odlesňování, dosahovat cílů udržitelného rozvoje a plnit Pařížskou dohodu, je třeba mobilizovat soukromé investice; zároveň vyzývá Komisi k prohloubení spolupráce se soukromým sektorem a k vytvoření vhodných nástrojů, které by motivovaly průkopníky a byly založeny na principu sdílené odpovědnosti; vítá probíhající přezkum směrnice o vykazování nefinančních informací (12) a vyzývá Komisi, aby zlepšila kvalitu a rozšířila rozsah zveřejňování nefinančních informací, zejména o environmentálních aspektech, a aby prosazovala začleňování aspektů souvisejících s lesy do sociální odpovědnosti podniků; dále připomíná význam dodržování obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv; podporuje probíhající jednání o vytvoření závazného nástroje OSN týkajícího se nadnárodních korporací a dalších podniků ve vztahu k lidským právům a poukazuje na to, že je důležité, aby se EU tohoto procesu aktivně účastnila; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby společně se soukromým sektorem a dalšími subjekty v oblasti rozvoje zvážila nová řešení v oblasti financování rizik katastrof a pojištění proti katastrofám, které mají dopad na rozsáhlé lesní plochy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi, aby podporovala a stimulovala inovace a iniciativy průmyslových odvětví, jejichž cílem je zvyšovat udržitelnost hodnotových řetězců; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje za nezbytné přesměrovat finanční toky, jak soukromé, tak veřejné, v relevantních odvětvích směrem k činnostem, které nezpůsobují odlesňování; připomíná, že do 31. prosince 2021 by Komise měla posoudit ustanovení nutná k rozšíření oblasti působnosti nařízení o taxonomii (13) na hospodářské činnosti výrazně poškozující udržitelnost životního prostředí; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi a členské státy, aby účinně využívaly mechanismy kombinovaného financování k získání finančních prostředků ze soukromého sektoru na obnovu lesů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi a členské státy, aby navrhly konkrétní opatření k posílení politického a regulačního rámce na podporu a obnovu lesů a udržitelného obhospodařování lesů na globální úrovni a aby vypracovaly pokyny a konkrétní opatření týkající se udržitelného plánování využití půdy; vyzývá Komisi, aby podporovala výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy a se třetími zeměmi; vyzývá Komisi, aby se rovněž zasadila za to, že v producentských zemích proběhnou právní reformy za účinné a smysluplné účasti všech zainteresovaných stran, včetně občanské společnosti, původních obyvatel a místních komunit, se zvláštním důrazem na reálné zapojení žen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat udržitelné obhospodařování lesů a biohospodářství; uznává, že udržitelné modely obhospodařování lesů a udržitelné využívání půdy v celosvětovém měřítku mohou přispět k předcházení odlesňování a znehodnocování lesů a měly by být založeny na nejvyšších normách zohledňujících hospodářskou, environmentální i společenskou udržitelnost, přičemž ústředním prvkem by měla být ochrana biologické rozmanitosti a cenných úložišť uhlíku a přičemž by měla být zachována jejich vlastní hodnota, produktivita a ekosystémové služby; vyzývá Komisi, aby podporovala udržitelné lesnictví a zemědělství a vypracovala mechanismy pobídek pro drobné zemědělce a místní komunity v partnerských zemích směřující k udržování a zlepšování ekosystémových služeb a produktů získaných udržitelným obhospodařováním lesů a zemědělstvím; zdůrazňuje význam agrolesnických systémů pro zemědělskou produkci, diverzifikaci, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a prevenci desertifikace; poukazuje na to, že tyto agrolesnické systémy se vyznačují vyšší účinností využívání půdy než jiné zemědělské systémy; požaduje změnu s cílem vytvářet systematické pobídky pro stávající agrolesnické systémy s vysokou přírodní hodnotou, usnadnit jejich obnovu a zajistit budování kapacit za účelem zjednodušení této metody produkce; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že z programu Horizont 2020 byly již financovány významné výzkumné činnosti a inovace v oblasti přechodu na udržitelnější způsoby využívání půdy a dodavatelské řetězce s cílem zastavit odlesňování a znehodnocování lesů; žádá o navýšení financování tohoto programu, aby z jeho prostředků bylo možné podporovat tyto cíle i nadále; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na prohlášení ministrů o přínosu lesů pro klima z Katovic v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) přijaté mezinárodním společenstvím dne 12. prosince 2018, které zdůrazňuje význam lesů a využití dřeva pro ochranu klimatu a zasazuje tyto otázky do kontextu dalších mezinárodních cílů a rozhodnutí v oblasti lesnictví; podotýká, jak je uvedeno ve zmíněném prohlášení, že těchto cílů lze dosáhnout pouze prostřednictvím multifunkčního a aktivního obhospodařování lesů, což znamená obhospodařování, které zohlední a vzájemně vyváží všechny cíle týkající se lesů, jako je skladování uhlíku, ochrana druhů a půdy, těžba surovin, rekreace a výroba potravin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že lesnictví má spolu se zemědělstvím zásadní úlohu v hospodaření s přírodními zdroji a využívání půdy ve venkovských oblastech v EU i ve světě; uznává v této souvislosti, že mezi členskými státy existují rozdíly jak v obhospodařování lesů, vlastnictví lesů a agrolesnictví, tak v jejich možnostech; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje, že metody k dosažení cílů vytyčených v balíčku opatření Čistá energie pro všechny Evropany nesmí vést k odlesňování a znehodnocování lesů v jiných částech světa; vyzývá proto Komisi, aby do roku 2021 přezkoumala příslušné aspekty zprávy připojené k nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/807 (14) a případně provedla bez zbytečného odkladu, v každém případě však do začátku roku 2023, revizi tohoto nařízení, a to na základě dosaženého stavu vědeckého poznání a v souladu s principem předběžné opatrnosti; žádá Komisi, aby přehodnotila údaje týkající se sóji a co nejdříve, nejpozději do roku 2030, ukončila používání všech biopaliv s vysokým rizikem nepřímé změny ve využívání půdy; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že je třeba snížit spotřebu dřeva a dřevařských výrobků v EU podporou oběhového hospodářství, minimalizací vzniku odpadů a zvyšováním povědomí spotřebitelů o ekologických důsledcích dřevařských komodit; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná dopis více než 700 vědců, v němž vyzývají k vědecky podložené revizi směrnice o obnovitelných zdrojích energie, zejména tím, že určité typy dřevěné biomasy nebudou nadále započítávány do cíle a nebudou považovány za způsobilé pro získání podpory; |
| --- | --- |

38.

| 39. | odsuzuje rostoucí využívání dřeva na biopaliva a bioenergii, což vzhledem k rostoucí poptávce po energii z obnovitelných zdrojů vytváří tlak na evropské a světové lesy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | konstatuje, že na konferenci COP23 se ukázalo, že řada zemí bohatých na původní a vysoce biologicky rozmanité lesy, jež představují polovinu světové populace, hodlá využívat k výrobě energie dřevo a další rostlinné materiály (15); opakuje, že EU by neměla dávat špatný příklad a musí zajistit, aby pravidla, jimiž se politika v oblasti energie z obnovitelných zdrojů řídí, nevedla ke zničení a znehodnocení ekosystémů; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby plně zohlednily dopad zvýšeného využívání biopaliv na odlesňování; vyzývá proto Komisi, aby zásadně reformovala politiky EU v oblasti bioenergie, a to prostřednictvím revize směrnice o obnovitelných zdrojích energie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žádá Komisi, aby zajistila efektivní opatření v oblasti udržitelné produkce a využívání dřevěných paliv, mj. ve vztahu k velkému množství dřevěných pelet dovážených do EU a možným rizikům, která tento dovoz představuje pro lesy ve třetích zemích; domnívá se, že by měla být uznána a uplatněna zásada „kaskádového využívání“ jako pozitivní způsob účinnějšího využívání zdrojů; |
| --- | --- |

42.

| 43. | připomíná, že tradiční biomasu, zejména dřevo a uhlí, používá k vaření asi 2,6 miliardy lidí na celém světě, z nichž téměř tři čtvrtiny nemají přístup k účinným kamnům či sporákům; vyzývá EU, aby více podpořila třetí země v přechodu na udržitelné a obnovitelné zdroje energie, a tím snížila tlak na odlesňování v souvislosti s palivovým využitím dříví; zdůrazňuje, že více decentralizované energetické systémy třetích zemí by umožnily přímý přechod na udržitelné obnovitelné zdroje energie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatuje, že se zvyšuje sociální a ekonomický význam zemědělství, neboť rostoucí světová populace vyžaduje zvýšenou produkci potravin a zemědělských komodit při současném zmírňování klimatických změn; se znepokojením bere na vědomí odhad, že se 14 % světových potravin ztrácí při sklizni, porážce a zpracování (16), a zdůrazňuje, že je třeba přijmout soudržná opatření, která zabrání ztrátám potravin a plýtvání potravinami v potravinovém řetězci a budou rychle reagovat na krize, které by mohly způsobit nedostatek potravin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat udržitelné stravování zvyšováním povědomí spotřebitelů o dopadech konzumních vzorců a poskytováním informací o stravovacích návycích, které jsou pro lidské zdraví lepší a mají menší dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je nutné dosáhnout dalšího významného pokroku ve vytváření a provádění strategie EU v oblasti bílkovinných plodin a zajištění robustní produkce bílkovinných plodin v EU, abychom snížili nebezpečí odlesnění v souvislosti s těmito plodinami v jiných světových oblastech i závislost na dovozu a zmírnili tlak na lesy v důsledku změny využívání půdy; zdůrazňuje, že k tomuto pokroku by mělo dojít mimo jiné prostřednictvím širšího přijetí střídání plodin s podporou a pokyny pro zemědělce v oblastech vhodných pro pěstování bílkovinných plodin a že by tato činnost snížila závislost na dovozu, odlesňování, znehodnocování a tlak na lesy v důsledku změny ve využívání půdy; požaduje tudíž, aby byla pro dovozy rostlinných bílkovin zavedena kritéria udržitelnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zastává názor, že příčiny odlesňování by měly být řešeny v rámci politiky EU, aby byla zajištěna soudržnost politik týkajících se lesů a snížení tlaku na lesy; je přesvědčen, že takový politický rámec by podpořil rozvoj stále inovativnějšího, udržitelnějšího a efektivnějšího zemědělství v rámci EU i mimo ni a snížil by potravinové ztráty v celém potravinovém řetězci prostřednictvím nových technologií; zdůrazňuje, že cíle nastíněné v uvedeném rámci by mohly být splněny, pokud by byl zemědělcům umožněn snadný přístup k získávání nejvyspělejších, velmi precizních zemědělských technologií; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdůrazňuje, že ačkoli mají zemědělci klíčové postavení, co se týče pokrytí našich základních potřeb v oblasti zemědělství a potravin, jejich práce závisí na přírodních zdrojích, jako jsou půda, voda a lesy; konstatuje, že uznání multifunkčnosti lesů má zásadní význam pro řádnou správu našeho globálního lesního dědictví; zdůrazňuje, že ekonomické, sociální a environmentální aspekty – od tradiční produkce dřeva a jiných produktů po ekosystémové služby, biologickou rozmanitost a další přínosy pro životní prostředí, jako je absorpce a skladování uhlíku, které zabraňují erozi půdy a zlepšují kvalitu vzduchu a vody – jsou propojené a na sobě vzájemně závislé; zdůrazňuje, že tyto aspekty vyžadují holistický a soudržný přístup, pokud jde o ochranu, obnovu a správu lesů a řešení problému odlesňování; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podnikly konkrétní kroky k harmonizaci údajů a ke zlepšení dostupnosti informací a údajů získaných prostřednictvím existujících a nových monitorovacích a hodnotících nástrojů spojených se světovými a evropskými lesy a zajistily, aby byly tyto informace šířeny ve formě, která bude přístupná, uživatelsky vstřícná a srozumitelná pro regulační a donucovací orgány, veřejnost, spotřebitele a soukromý sektor, a aby byly použitelné pro tvůrce politik; vyzývá členské státy, aby zdokonalily své statistiky objemu dřeva, které nakupují, a to včetně údajů o tom, kolik udržitelného či legálně vytěženého dřeva nebo dřeva s licencí FLEGT je obsaženo v jejich veřejných zakázkách; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá Komisi a členské státy ke zvýšení úsilí o zlepšení dostupnosti, kvality a harmonizace spolehlivých informací o lesních zdrojích a změnách využívání půdy za účelem informované tvorby politik za účasti široké škály aktérů, mimo jiné i v partnerských zemích; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že důvěryhodné a spolehlivé monitorování lesů a sdílení informací má zásadní význam pro zlepšení obhospodařování lesů a usnadnění dodržování závazků spojených s ukončením odlesňování v partnerských zemích; vyzývá EU, aby posílila finanční a technickou podporu partnerským zemím za účelem dosažení těchto cílů a pomoci těmto zemím rozvíjet odbornost nezbytnou k zlepšení místních struktur obhospodařování lesů a k posílení odpovědnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že nejen ve třetích zemích, ale také v EU nadále dochází k nezákonné těžbě dřeva; vyzývá Komisi a členské státy, aby jednaly rozhodně s cílem předcházet nezákonné těžbě dřeva a bojovat proti ní; vyzývá Komisi, aby vytvořila evropský systém pro průzkum a ochranu lesů založený na systému monitorování využívajícím globální družicový navigační systém (Galileo a Copernicus) a pozemní sítě s cílem sledovat činnost od okamžiku vytěžení dřeva až po vstupy a výstupy dřevozpracovatelských podniků; zdůrazňuje, že Komise by se měla zaměřit na předcházení nezákonné těžbě dřeva důslednějším prováděním nařízení o těžbě dřeva (17) a FLEGT; zdůrazňuje, že je třeba zvýšit informovanost veřejnosti o sociálních a ekonomických dopadech nezákonné těžby dřeva a trestných činů souvisejících s lesy; |
| --- | --- |

52.

| 53. | připomíná, že se očekává nárůst rizika ničivých požárů v důsledku změny klimatu; zdůrazňuje proto, že je třeba výrazně posílit úsilí v oblasti prevence a připravenosti prostřednictvím mezinárodní spolupráce na nástrojích včasného varování, odolnosti vůči katastrofám a opatřeních ke zmírnění rizika; doporučuje Komisi pokračovat v podpoře vývoje celosvětových (např. Globální informační systém o lesních požárech) a regionálních (např. Evropský informační systém o lesních požárech) informačních systémů pro sledování dopadů lesních požárů; vyzývá Komisi, aby využila jeho know-how a ve spolupráci se třetími zeměmi rozšířila využívání družicového systému Copernicus REDD+ na podporu celosvětového monitorování rizik v oblasti lesnictví a odlesňování; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opakuje, že součástí obchodní a investiční politiky EU by měly být závazné a vymahatelné kapitoly o udržitelném rozvoji, jež zajišťují plné dodržování mezinárodních závazků, zejména Pařížské dohody, a jsou v souladu s pravidly Světové obchodní organizace (WTO); vítá záměr Komise učinit Pařížskou dohodu nedílnou součástí všech budoucích obchodních a investičních dohod; vyzývá Komisi, aby zajistila, že všechny budoucí obchodní a investiční dohody, jak komplexní, tak související dílčí dohody, budou obsahovat závazná a vymahatelná ustanovení týkající se mimo jiné nelegální těžby a korupce, s cílem zabránit odlesňování a znehodnocování lesů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vítá zásadu „neškodit“, jak je uvedena ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu; v této souvislosti doporučuje, aby Komise lépe posoudila dopad stávajících obchodních dohod na odlesňování a aby zajistila začlenění ambicióznějších ustanovení o ochraně lesů, biologické rozmanitosti a udržitelném lesnictví do kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji všech dohod o volném obchodu a investicích; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že v rámci posuzování dopadů na udržitelnost a dalších relevantních metod posuzování bude v konzultaci s příslušnými zainteresovanými stranami systematicky posuzován dopad obchodních dohod na stav lesů, biologickou rozmanitost a lidská práva a že závěry těchto posouzení budou následně vzaty plně v potaz při vyjednávání a uzavírání těchto dohod; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdůrazňuje, že je třeba učinit větší pokrok v provádění a uplatňování nařízení o těžbě dřeva s cílem co nejúčinněji potírat obchod s dováženým a domácím ilegálně vytěženým dřevem a dřevařskými výrobky; konstatuje rovněž, že by se měly zpřísnit kontroly dovozu dřeva a dřevařských výrobků na hranicích EU s cílem zajistit, aby dovezené produkty skutečně splňovaly kritéria nezbytná pro vstup na trh EU; připomíná, že dřevo spojené s konflikty je již nyní jednou z oblasti akčního plánu FLEGT, nicméně že vyřešení tohoto problému není věnováno dostatečné úsilí; vyzývá Komisi, aby splnila svůj závazek rozšířit v rámci nadcházejícího přezkumu povinnosti náležité péče podle nařízení o těžbě dřeva, tak aby se vztahovaly i na dřevo spojené s konflikty; zdůrazňuje, že posílení stávajících politik musí souběžně dbát na zvýšenou soudržnost politik, aby se zajistilo, že politiky EU, včetně obchodních, nebudou mít negativní dopad na životní prostředí nebo lidi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | s politováním upozorňuje na nedostatečnou úroveň monitorování dovozu dřeva a dřevařských produktů do EU, zejména s ohledem na kontrolu, zda splňují kritéria nezbytná pro vstup do EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | připomíná, že cílem dobrovolných dohod o partnerství (VPA) v rámci FLEGT je vytvořit právní úpravu, která by zajistila, že veškeré dřevo a dřevařské produkty dovážené do EU z partnerských zemí, které mají s EU uzavřenu VPA, budou produkovány legálně; zdůrazňuje, že cílem těchto dohod je obecně podporovat systémové změny v odvětví lesnictví, které mají vést k udržitelnému obhospodařování lesů, vymýtit nelegální těžbu dřeva a napomáhat celosvětovému úsilí o zastavení odlesňování a znehodnocování lesů; zdůrazňuje, že VPA představují důležitý právní rámec pro EU i partnerské země, který se podařilo vytvořit díky účinné spolupráci a angažovanosti těchto zemí; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo prostřednictvím VPA v rámci FLEGT, a posílený dialog mezi vládami, průmyslem a občanskou společností v několika zemích, který je výsledkem tohoto procesu; konstatuje, že VPA s EU dosud ratifikovalo sedm zemí (Kamerun, Středoafrická republika, Ghana, Indonésie, Libérie, Konžská republika a Vietnam), přičemž Indonésie je první a dosud jedinou takovou zemí se systémem vydávání licencí FLEGT, který je v provozu od roku 2016, a že EU ukončila jednání a parafovala dobrovolné dohody o partnerství s Hondurasem a Guyanou a že se šesti dalšími zeměmi probíhají jednání (Pobřeží slonoviny, Konžská demokratická republika, Gabon, Laos, Thajsko a Malajsie); zdůrazňuje, že dobrovolné dohody o partnerství představují velmi účinný rámec pro navázání dobrých partnerských vztahů s těmito zeměmi a že je třeba podporovat uzavírání nových dohod s dalšími partnery; je přesvědčen, že EU by měla pokračovat v procesu spolupráce se zeměmi, které tyto dohody uzavřely, aby tyto dohody byly i nadále atraktivní alternativou k exportním trhům s méně přísnými environmentálními normami; konstatuje, že nařízení FLEGT (18) a nařízení EU o dřevu mají velký význam pro to, aby se na unijní trh nedostávalo nelegálně vytěžené dřevo; vyzývá EU k navýšení financování FLEGT; vítá, že Komise chystá kontrolu stavu nařízení FLEGT a nařízení EU o dřevu jako příležitost k tomu, aby důsledněji dbala na jejich dodržování a rozšířila jejich působnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzývá Komisi, aby při zpřísňování současných opatření dbala na soulad VPA v rámci FLEGT se všemi politikami EU, mimo jiné v oblasti rozvoje, životního prostředí, zemědělství a obchodu; vyzývá Komisi, aby při jednáních o budoucích bilaterálních nebo multilaterálních dohodách o obchodu jednala také o normách pro dovoz dřeva, neboť nesmí dojít k tomu, aby byly zmařeny výsledky dosažené při provádění akčního plánu FLEGT se zeměmi produkujícími dřevo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je přesvědčen, že proces udělování licencí FLEGT doplňuje dobrovolnou certifikaci, kterou udělují třetí strany, a že je zvláště výhodný pro malé hospodářské subjekty, které jen obtížně získávají certifikaci prostřednictvím systémů soukromého sektoru; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzývá EU, aby posílila mezinárodní spolupráci tím, že zintenzivní svou činnost v klíčových mezinárodních strukturách, jako je WTO a Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD); vyzývá Komisi, aby zkoumala možnosti multilaterálni, plurilaterální nebo bilaterální spolupráce, včetně urychlení jednání o dohodě o environmentálních produktech ve WTO, s obchodními partnery a dalšími zeměmi dovážejícími dřevo v oblasti boje proti odlesňování a změně klimatu v důsledku dovozu, přičemž je však nutné zachovávat možnosti legálního obchodu a posilovat udržitelnou správu půdy a zemědělství, jakož i systémy držby půdy a řádné správy ve třetích zemích; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdůrazňuje, že všechny nové obchodní dohody, mimo jiné Mercosur, obsahují jasné závazky v oblasti boje proti odlesňování; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá Komisi, aby využívala nová ustanovení antidumpingového nařízení (19) týkající se politik v oblasti životního prostředí a klimatu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzývá EU, aby vytvořila pevnější vazbu mezi politikami v oblasti obchodu a rozvoje, a to mimo jiné tím, že budou v partnerských zemích lépe uplatňována pravidla všeobecného systému preferencí plus (GSP+); vyzývá Komisi, aby spolupracovala s příjemci GSP+ na akčních plánech v oblasti lesnictví s cílem zajistit účinné plnění jejich závazků v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdůrazňuje, že naléhavá situace v oblasti klimatu a důsledky masového úbytku biologické rozmanitosti představují závažnou hrozbu pro lidská práva; vyzývá EU a Evropskou službu pro vnější činnost, aby důkladně posoudily, jak může vnější činnost Unie nejlépe přispět k vytvoření komplexního přístupu založeného na lidských právech, jehož záměrem je zastavit úbytek biologické rozmanitosti, odlesňování a znehodnocování lesů; vyzývá EU, aby v globálním rámci pro biologickou rozmanitost po roce 2020 dále podporovala biologickou rozmanitost jako jedno z lidských práv; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdůrazňuje, že je důležité usnadnit na všech úrovních inkluzivní partnerství se třetími zeměmi s cílem účinněji předcházet odlesňování a znehodnocování lesů, posílit udržitelné hospodaření s půdou a zemědělství, jakož i držbu půdy a řádnou správu a zároveň respektovat lidská práva, práva původních obyvatel, drobných zemědělců a místních komunit; vyzývá Komisi, aby posílila spolupráci se třetími zeměmi prostřednictvím technické pomoci, výměny informací a osvědčených postupů v oblasti zachovávání, ochrany a udržitelného využívání lesů, oběhového hospodářství, udržitelného biohospodaření, energie z obnovitelných zdrojů, udržitelného inteligentního zemědělství, agroekologie a agrolesnictví, přičemž by měly být uznány iniciativy v oblasti udržitelnosti prováděné soukromým sektorem, jako jsou systémy spravedlivého obchodu; trvá na tom, že vnější rozměr Zelené dohody pro Evropu by měl být dále posílen prostřednictvím spojenectví a partnerství zaměřených na řešení globálních výzev, jako je změna klimatu a biologická rozmanitost, a zároveň by měl přispívat k sociálně-ekonomickému rozvoji partnerských zemí; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vítá plán Komise zajistit, aby téma odlesňování bylo součástí politických dialogů s partnerskými zeměmi na celostátní a regionální úrovni, a vybízí Komisi, aby koncipovala dohody o partnerství tak, aby zahrnovaly ochranu lesů a ekosystémů, podporu lidských práv, zejména práv původních obyvatel a místních komunit, včetně žen, jakož i podporu skutečné účasti subjektů občanské společnosti a ochránců životního prostředí; zdůrazňuje, že tyto dialogy by měly probíhat se všemi producentskými zeměmi, včetně rozvinutých zemí; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vítá plán Komise na podporu partnerských zemí při vytváření a provádění rámců, jež mohou podpořit lepší ochranu a obhospodařování lesů a správu půdy, včetně uznání práv pozemkového vlastnictví původních obyvatel a místních komunit, je-li to relevantní, a související opatření řízení a správy, jako jsou mitigační a adaptační strategie, a doporučuje Komisi, aby tento aspekt promítala do svých úvah a kroků; zdůrazňuje, že takové rámce by měly naplňovat nejen domácí potřeby, ale měly by rovněž přispívat k vnitrostátně stanoveným příspěvkům v rámci Pařížské dohody partnerských zemí a k národním strategiím a akčním plánům v oblasti biologické rozmanitosti v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žádá EU, aby poskytla partnerským zemím podporu při provádění opatření, jež jim pomohou plnit požadavky, které EU případně stanoví v boji proti importovanému odlesňování, a žádá posílení spolupráce a přijetí účinných opatření nezbytných k tomu, aby se zamezilo odklonu obchodu se zbožím souvisejícím s odlesňováním a znehodnocováním lesů do jiných částí světa; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby podpora poskytovaná EU pro zemědělské, infrastrukturní, těžební, městské, příměstské a venkovské politiky v partnerských zemích nepřispívala k odlesňování a znehodnocování lesů; vyzývá Komisi, aby společně s členskými státy podporovala technický a finanční mechanismus EU, který by byl katalyzátorem financování na podporu úsilí partnerů o udržitelné využívání, ochranu a obnovu lesů, zlepšení udržitelné zemědělské produkce bez odlesňování a omezování těžebních činností s negativním dopadem na lesy, v rámci připravovaného nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI); |
| --- | --- |

71.

| 72. | žádá, aby bylo odvětví lesnictví dostatečně zohledněno v rámci připravovaného nástroje NDICI a aby se v plné míře využil potenciál plánu vnějších investic a regionálních nástrojů kombinovaného financování při získávání soukromého financování pro udržitelnou správu lesů (od ochrany stávajícího lesa po obnovu lesa a zalesňování), udržitelný cestovní ruch a agrolesnictví, jakož i iniciativ přijatých společnostmi s cílem odstranit z jejich dodavatelských řetězců produkty odlesňování za účelem dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | doporučuje Komisi a členským státům určit účinné metody, jak s ostatními zeměmi sdílet inovativní a udržitelné postupy a odborné znalosti EU v oblasti oběhového hospodářství, udržitelného biohospodářství, obnovitelné energie, udržitelného inteligentního zemědělství a dalších příslušných oblastech; |
| --- | --- |

73.

| 74. | vyzývá Komisi, aby pravidelně předkládala zprávu o trendech odlesňování a využívání oblastí s vysokými emisemi uhlíku, jako jsou rašeliniště, ve třetích zemích; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vybízí k provádění podpůrných opatření zaměřených na zvýšení zemědělské produktivity v dotčených zemích s cílem snížit sociální a ekonomický tlak na odlesňování a využívání rašelinišť; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podporuje záměr Komise prosazovat jménem EU v rámci klíčových mezinárodních fór přijetí a provádění přísných závazků a předpisů pro zastavení odlesňování a znehodnocování lesů a podporu jejich obnovy; zastává názor, že EU musí jít v tomto směru příkladem; zdůrazňuje, že při uplatňování opatření na ochranu lesů je nutné zohledňovat státní, regionální a místní odborné zkušenosti a postupy; vítá rozhodnutí Valného shromáždění OSN vyhlásit období 2021–2030 Desetiletím pro obnovu ekosystémů; zdůrazňuje, že Desetiletí OSN činí z obnovy ekosystémů jedno ze zásadních přírodních řešení ve snaze o dosažení širokého spektra cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzývá Komisi a členské státy, aby nadále podporovaly ochranu lesů prostřednictvím vytváření, konsolidace a účinné správy sítí chráněných oblastí, včetně zalesněných ploch, jako je např. NaturAfrica 2030, zejména v zemích, které jsou hlavními producenty dřeva; uznává, že toto úsilí rovněž přispívá k zachování biologické rozmanitosti a posílí postavení EU na příští konferenci smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | vítá záměr Komise prohlubovat v rámci klíčových mezinárodních fór mezinárodní spolupráci v oblasti politik a opatření ochrany, obnovy a udržitelného obhospodařování světových lesů s cílem zabránit globálnímu odlesňování; konstatuje, že existující definice lesa a kategorizace lesů, stejně jako další relevantní pojmy a principy vztahující se k udržitelnému obhospodařování lesů uplatňované příslušnými institucemi, jako je například FAO, jsou striktně technické a neodrážejí rozmanitost lesních ekosystémů v plné šíři; vyzývá Komisi a členské státy, aby se zasadily o spolupráci v rámci těchto klíčových mezinárodních fór, mimo jiné za účelem sjednocení používané terminologie, konceptů a statistik (např. nedotčených a starých lesních porostů, plantáží, konceptu udržitelného obhospodařování lesů, obhospodařování lesů, které je podobné přirozeným podmínkám, či konceptu dodavatelských řetězců bez odlesňování) a provázání přijímaných politik a opatření; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzývá Komisi, aby obnovila jednání o mezinárodní úmluvě v oblasti lesnictví, která by přispěla k obhospodařování, ochraně a udržitelnému rozvoji lesů a stanovila by jejich četné a doplňkové funkce a využití, včetně opatření k opětovnému a novému zalesňování a ochraně lesů; zdůrazňuje, že tato úmluva by měla zohledňovat sociální, hospodářské, ekologické, kulturní a duchovní potřeby stávajících i budoucích generací, uznávat zásadní význam všech druhů lesů pro zachování ekologických procesů a ekologické rovnováhy a podporovala identitu, kulturu a práva původních obyvatel a jiných komunit a obyvatel lesa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzývá Komisi a členské státy, aby ustanovení o odlesňování a znehodnocování lesů a dalších přírodních ekosystémů, úbytku biologické rozmanitosti a porušování lidských práv systematicky začleňovaly do rozvojových politik a všech investičních a podpůrných programů zaměřených na producentské země a aby podmínily investice a podporu dodržováním těchto požadavků; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uznává význam mezinárodních rámců, jako jsou VGGT, které zajišťují právní srozumitelnost a poskytují mezinárodně uznávané standardy pro odpovědnou správu pozemkového vlastnictví; vyzývá Komisi, aby podporovala šíření a využívání VGGT na celosvětové, regionální a vnitrostátní úrovni; zdůrazňuje potřebu účinného nezávislého sledování a prosazování, včetně vhodných mechanismů řešení sporů a stížností, jež zajistí dodržování VGGT; |
| --- | --- |

81.

| 82. | žádá, aby byla posílena spolupráce mezi EU a skupinou afrických, karibských a tichomořských států (AKT) s cílem řešit stále závažnější problém odlesňování a desertifikace ve státech AKT, vypracováním akčních plánů zaměřených na zlepšení správy a ochrany lesů, přičemž je třeba přihlížet k příčinám odlesňování, ať už souvisejí s odvětvím lesnictví, či nikoliv, a mít na zřeteli význam tropického dřeva pro ekonomiky států AKT s lesy, jež jsou zdrojem dřeva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | naléhavě žádá EU a její členské státy o zajištění souladu mezi jednotlivými politikami, aby byla dodržena zásada soudržnosti politik ve prospěch rozvoje stanovená v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uznává a podporuje závěry FAO, že v boji proti chudobě je v celosvětovém měřítku důležité udržitelné využívání půdy; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poukazuje na to, že lesy významně přispívají k zabezpečení potravin na celosvětové úrovni a k zajištění živobytí a výživy v rozvojových zemích a jsou důležitým zdrojem příjmů pro místní komunity; připomíná, že současně je třeba dosahovat pokroku v úsilí o udržitelné zemědělství, zabezpečení potravin a udržitelné obhospodařování lesů, což jsou základní prvky Agendy pro udržitelný rozvoj 2030; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. dubna 2018, Evropská komise v. Polská republika, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(3)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0015.

(4)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(5)  Úř. věst. C 433, 23.12.2019, s. 50.

(6)  Úř. věst. C 298, 23.8.2018, s. 2.

(7)  Cíl 15.2: Od roku 2020 podporovat uplatňování udržitelné správy všech druhů lesů, zastavit odlesňování, obnovit poškozené lesy a podstatně zvýšit zalesňování a opětovné zalesňování po celém světě.

(8)  Cíl 5: Snížit do roku 2020 míru úbytku všech přírodních stanovišť, včetně lesů, alespoň na polovinu a tam, kde je to možné, jej zcela zastavit, a výrazně snížit jejich znehodnocování a fragmentaci.

(9)  https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

(11)  Donato, D. et al. „Mangroves among the most carbon-rich forest in the tropics“ (Mangrovové lesy jako jedny z uhlíkově nejbohatších tropických lesů), Nature Geoscience, duben 2011.

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/95/EU ze dne 22. října 2014, kterou se mění směrnice 2013/34/EU, pokud jde o uvádění nefinančních informací a informací týkajících se rozmanitosti některými velkými podniky a skupinami (Úř. věst. L 330, 15.11.2014, s. 1).

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

(14)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/807 ze dne 13. března 2019, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001, pokud jde o stanovení surovin s vysokým rizikem nepřímé změny ve využívání půdy, u nichž je zjištěno značné rozšíření oblasti produkce na půdu s velkou zásobou uhlíku, a o certifikaci biopaliv, biokapalin a paliv z biomasy s nízkým rizikem nepřímé změny ve využívání půdy (Úř. věst. L 133, 21.5.2019, s. 1).

(15)  Doyle, A. & Roche, A., Devatenáct států tvrdí, že bude více využívat bioenergii, aby zpomalily změnu klimatu (Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change), Reuters, 16. listopadu 2017, http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO

(16)  http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23).

(18)  Nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství (Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 1).

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/24

---

P9_TA(2020)0213

Bezpečnostní spolupráce mezi EU a Afrikou v oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o bezpečnostní spolupráci mezi EU a Afrikou v oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu (2020/2002(INI))

(2021/C 385/03)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 41, 42, 43, 44, 45 a 46 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), a zejména na články 41, 42, 43, 44, 45 a 46 této smlouvy,

| — | s ohledem na zprávu OECD a klubu zemí Sahelu a západní Afriky ze dne 14. února 2020 nazvanou „Geografie konfliktů v severní a západní Africe, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu OECD a klubu zemí Sahelu a západní Afriky ze dne 14. února 2020 nazvanou „Geografie konfliktů v severní a západní Africe,

| — | s ohledem na zprávu Stockholmského mezinárodního ústavu pro výzkum míru z dubna 2020 nazvanou „Trendy ve světových vojenských výdajích“ v roce 2019“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Stockholmského mezinárodního ústavu pro výzkum míru z dubna 2020 nazvanou „Trendy ve světových vojenských výdajích“ v roce 2019“,

| — | s ohledem na společné sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004),

| — | s ohledem na společné prohlášení členů Evropské rady a členských států skupiny G5 Sahel ze dne 28. dubna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení členů Evropské rady a členských států skupiny G5 Sahel ze dne 28. dubna 2020,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/253 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/906 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/253 ze dne 25. února 2020, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/906 o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast Sahelu (1),

| — | s ohledem na společné prohlášení hlav členských států skupiny G5 Sahel a prezidenta Francouzské republiky ze dne 13. ledna 2020 na summitu konaném v Pau ve Francii („prohlášení z Pau“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení hlav členských států skupiny G5 Sahel a prezidenta Francouzské republiky ze dne 13. ledna 2020 na summitu konaném v Pau ve Francii („prohlášení z Pau“),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 20. dubna 2015 o regionálním akčním plánu pro oblast Sahelu 2015–2020, ze dne 16. března 2015 o akčním plánu EU pro Guinejský záliv 2015–2020 a ze dne 25. června 2018 o Africkém rohu / Rudém moři, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 20. dubna 2015 o regionálním akčním plánu pro oblast Sahelu 2015–2020, ze dne 16. března 2015 o akčním plánu EU pro Guinejský záliv 2015–2020 a ze dne 25. června 2018 o Africkém rohu / Rudém moři,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325/1820 a na následné rezoluce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1325/1820 a na následné rezoluce,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2013 o strategii EU pro oblast Afrického rohu (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2013 o strategii EU pro oblast Afrického rohu (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2016 o mírových operacích – spolupráci EU s OSN a Africkou unií (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2016 o mírových operacích – spolupráci EU s OSN a Africkou unií (3),

| — | s ohledem na své usnesení o Somálsku ze dne 5. července 2018 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení o Somálsku ze dne 5. července 2018 (4),

| — | s ohledem na strategii pro rozvoj a bezpečnost zemí skupiny G5 Sahel ze září 2016, rámec pro integrovaná prioritní opatření z února 2020, Sahelskou alianci a partnerství pro stabilitu a bezpečnost v oblasti Sahelu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii pro rozvoj a bezpečnost zemí skupiny G5 Sahel ze září 2016, rámec pro integrovaná prioritní opatření z února 2020, Sahelskou alianci a partnerství pro stabilitu a bezpečnost v oblasti Sahelu,

| — | s ohledem na dokument Rady nazvaný „Koncepce EU týkající se podpory reformy bezpečnostního sektoru v rámci EBOP“ ze dne 13. října 2005, na sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Pojetí podpory Evropského společenství reformě oblasti bezpečnosti“ (COM(2006)0253), na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 5. července 2016 nazvané „Prvky pro celounijní strategický rámec na podporu reformy bezpečnostního sektoru“ (JOIN(2016)0031) a na závěry Rady ze dne 14. listopadu 2016 o celounijním strategickém rámci na podporu reformy bezpečnostního sektoru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dokument Rady nazvaný „Koncepce EU týkající se podpory reformy bezpečnostního sektoru v rámci EBOP“ ze dne 13. října 2005, na sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Pojetí podpory Evropského společenství reformě oblasti bezpečnosti“ (COM(2006)0253), na společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 5. července 2016 nazvané „Prvky pro celounijní strategický rámec na podporu reformy bezpečnostního sektoru“ (JOIN(2016)0031) a na závěry Rady ze dne 14. listopadu 2016 o celounijním strategickém rámci na podporu reformy bezpečnostního sektoru,

| — | s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN a se zvláštním důrazem na cíl udržitelného rozvoje č. 16 zaměřený na podporu mírumilovných a inkluzivních společností pro udržitelný rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN a se zvláštním důrazem na cíl udržitelného rozvoje č. 16 zaměřený na podporu mírumilovných a inkluzivních společností pro udržitelný rozvoj,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (tzv. nařízení o konfliktních minerálech) (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (tzv. nařízení o konfliktních minerálech) (5),

| — | s ohledem na strategický rámec pro oblast Afrického rohu ze dne 14. listopadu 2011 a na regionální akční plán EU pro oblast Afrického rohu na období 2015–2020 ze dne 26. října 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategický rámec pro oblast Afrického rohu ze dne 14. listopadu 2011 a na regionální akční plán EU pro oblast Afrického rohu na období 2015–2020 ze dne 26. října 2015,

| — | s ohledem na výzvu generálního tajemníka Organizace spojených národů k celosvětovému příměří v souvislosti s propuknutím nákazy koronavirem COVID-19, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výzvu generálního tajemníka Organizace spojených národů k celosvětovému příměří v souvislosti s propuknutím nákazy koronavirem COVID-19,

| — | s ohledem na strategii EU pro Guinejský záliv ze dne 17. března 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU pro Guinejský záliv ze dne 17. března 2014,

| — | s ohledem na strategii EU pro bezpečnost a rozvoj v oblasti Sahelu ze dne 21. března 2011, kterou na žádost Rady předložila vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společně s Komisí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU pro bezpečnost a rozvoj v oblasti Sahelu ze dne 21. března 2011, kterou na žádost Rady předložila vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku společně s Komisí,

| — | s ohledem na každoroční společné poradní schůzky Rady Africké unie pro mír a bezpečnost a Politického a bezpečnostního výboru Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na každoroční společné poradní schůzky Rady Africké unie pro mír a bezpečnost a Politického a bezpečnostního výboru Evropské unie,

| — | s ohledem na akční plán na posílení podpory SBOP EU pro udržování míru OSN ze dne 14. června 2012 a na dokument nazvaný „Posílení strategického partnerství OSN a EU pro udržování míru a řešení krizí: priority na období 2015–2018“ ze dne 27. března 2015, |
| --- | --- |

—

s ohledem na akční plán na posílení podpory SBOP EU pro udržování míru OSN ze dne 14. června 2012 a na dokument nazvaný „Posílení strategického partnerství OSN a EU pro udržování míru a řešení krizí: priority na období 2015–2018“ ze dne 27. března 2015,

| — | s ohledem na společnou strategii EU-Afrika, která byla dohodnuta na druhém summitu EU-Afrika konaném ve dnech 8. a 9. prosince 2007 v Lisabonu, a na plán společné strategie EU-Afrika na období 2014–2017, který byl dohodnut na čtvrtém summitu EU-Afrika konaném ve dnech 2. a 3. dubna 2014 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společnou strategii EU-Afrika, která byla dohodnuta na druhém summitu EU-Afrika konaném ve dnech 8. a 9. prosince 2007 v Lisabonu, a na plán společné strategie EU-Afrika na období 2014–2017, který byl dohodnut na čtvrtém summitu EU-Afrika konaném ve dnech 2. a 3. dubna 2014 v Bruselu,

| — | ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 3/2011 ze dne 25. května 2011 nazvanou „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem“, |
| --- | --- |

—

ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 3/2011 ze dne 25. května 2011 nazvanou „Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem“,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o 10. výročí rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325 (2000) o ženách, míru a bezpečnosti (6),

| — | s ohledem na strategický přístup EU k ženám, míru a bezpečnosti ze dne 10. prosince 2018 a na svůj akční plán na období 2019–2024 ze dne 5. července 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategický přístup EU k ženám, míru a bezpečnosti ze dne 10. prosince 2018 a na svůj akční plán na období 2019–2024 ze dne 5. července 2019,

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 22. listopadu 2012 o úloze společné bezpečnostní a obranné politiky v případě krizí souvisejících s klimatem a přírodních katastrof (7),

| — | s ohledem na zprávy Programu OSN pro životní prostředí z let 2011 a 2012 nazvané „Bezpečné živobytí: Změna klimatu, konflikty a migrace v oblasti Sahelu“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Programu OSN pro životní prostředí z let 2011 a 2012 nazvané „Bezpečné živobytí: Změna klimatu, konflikty a migrace v oblasti Sahelu“,

| — | s ohledem na koncepci Rady pro posílení kapacit EU pro mediaci a dialog, přijatou dne 10. listopadu 2009, |
| --- | --- |

—

s ohledem na koncepci Rady pro posílení kapacit EU pro mediaci a dialog, přijatou dne 10. listopadu 2009,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. března 2019 o budování kapacity EU v oblasti předcházení konfliktům a mediace (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. března 2019 o budování kapacity EU v oblasti předcházení konfliktům a mediace (8),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 15. ledna 2020 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (9) a o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 15. ledna 2020 o provádění společné bezpečnostní a obranné politiky (9) a o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (10),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj přispívající ke stabilitě a míru (COM(2016)0447),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. dubna 2015 nazvané „Evropský program pro bezpečnost“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. dubna 2015 nazvané „Evropský program pro bezpečnost“ (COM(2015)0185),

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro rozvoj,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0129/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0129/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že rozvoje a udržitelného míru bude dosaženo pouze řešením základních příčin chudoby a hladu; vzhledem k tomu, že bezpečnost je základní podmínkou rozvoje; vzhledem k tomu, že lidská bezpečnost je základní podmínkou trvalého míru a stability; vzhledem k tomu, že pro udržitelný rozvoj oblastí Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu je nezbytná silná vazba mezi bezpečnostní, rozvojovou a humanitární intervencí; vzhledem k tomu, že bez rozvoje a vymýcení chudoby nemůže existovat udržitelný mír; vzhledem k tomu, že bezpečnostní situace v sahelsko-saharské oblasti a v oblasti Afrického rohu se postupně zhoršuje, přičemž kroky Evropské unie nebyly schopny přiměřeně zareagovat na tuto krizi, zejména v důsledku omezení mandátu a operačních možností; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že rozvoje a udržitelného míru bude dosaženo pouze řešením základních příčin chudoby a hladu; vzhledem k tomu, že bezpečnost je základní podmínkou rozvoje; vzhledem k tomu, že lidská bezpečnost je základní podmínkou trvalého míru a stability; vzhledem k tomu, že pro udržitelný rozvoj oblastí Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu je nezbytná silná vazba mezi bezpečnostní, rozvojovou a humanitární intervencí; vzhledem k tomu, že bez rozvoje a vymýcení chudoby nemůže existovat udržitelný mír; vzhledem k tomu, že bezpečnostní situace v sahelsko-saharské oblasti a v oblasti Afrického rohu se postupně zhoršuje, přičemž kroky Evropské unie nebyly schopny přiměřeně zareagovat na tuto krizi, zejména v důsledku omezení mandátu a operačních možností;

| B. | vzhledem k tomu, že jižní strategické prostředí Evropské unie je nestabilní; vzhledem k tomu, že je konfrontováno s velkým množstvím výzev, zejména s ozbrojenými konflikty na jižních hranicích evropského kontinentu a džihádistickým terorismem; vzhledem k tomu, že nestabilita v tomto regionu má přímé dopady na bezpečnost evropského kontinentu a jeho občanů a na stabilitu evropských vnějších hranic; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že jižní strategické prostředí Evropské unie je nestabilní; vzhledem k tomu, že je konfrontováno s velkým množstvím výzev, zejména s ozbrojenými konflikty na jižních hranicích evropského kontinentu a džihádistickým terorismem; vzhledem k tomu, že nestabilita v tomto regionu má přímé dopady na bezpečnost evropského kontinentu a jeho občanů a na stabilitu evropských vnějších hranic;

| C. | vzhledem k tomu, že bezpečnost a stabilita oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu musí být jedním ze strategických cílů spolupráce EU s vládami v jižním sousedství; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že bezpečnost a stabilita oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu musí být jedním ze strategických cílů spolupráce EU s vládami v jižním sousedství;

| D. | vzhledem k tomu, že mandáty mise společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) jsou komplexní a jejich cílem je mimo jiné podporovat reformu bezpečnostního sektoru, dospět k pokroku v reformě soudnictví, posílit vojenský a policejní výcvik a podporovat dohled; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že mandáty mise společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) jsou komplexní a jejich cílem je mimo jiné podporovat reformu bezpečnostního sektoru, dospět k pokroku v reformě soudnictví, posílit vojenský a policejní výcvik a podporovat dohled;

| E. | vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala k bezpečnosti a rozvoji oblasti Sahelu jako hlavní partner prostřednictvím integrovaného přístupu zaměřeného na politický a diplomatický dialog a rozvoj a humanitární podporu; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že se Evropská unie zavázala k bezpečnosti a rozvoji oblasti Sahelu jako hlavní partner prostřednictvím integrovaného přístupu zaměřeného na politický a diplomatický dialog a rozvoj a humanitární podporu;

| F. | vzhledem k tomu, že existuje iniciativa nazvaná „Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje“, která se v roce 2017 promítla do přezkumu nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, což umožnilo financovat opatření v oblasti výcviku a dodávky nesmrtícího vybavení ozbrojeným silám třetích zemí; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že existuje iniciativa nazvaná „Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje“, která se v roce 2017 promítla do přezkumu nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, což umožnilo financovat opatření v oblasti výcviku a dodávky nesmrtícího vybavení ozbrojeným silám třetích zemí;

| G. | vzhledem k tomu, že členské státy mají povinnost poskytnout nezbytný personál pro mise, přičemž v souvislosti s pandemií způsobenou šířením onemocnění COVID-19 dochází ke snižování počtu unijních pracovníků těchto misí ze zdravotních důvodů pod nezbytnou úroveň; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že členské státy mají povinnost poskytnout nezbytný personál pro mise, přičemž v souvislosti s pandemií způsobenou šířením onemocnění COVID-19 dochází ke snižování počtu unijních pracovníků těchto misí ze zdravotních důvodů pod nezbytnou úroveň;

| H. | vzhledem k tomu, že mnoho afrických zemí se od Atlantského oceánu na západě po Rudé moře a Indický oceán na východě potýká s výzvami, jako je destabilizace tradičního hospodářství založeného na obdělávání půdy a pastevectví v důsledku změny klimatu, využívání přírodních zdrojů vnějšími aktéry, nedostatečného zabezpečení dodávek jídla a potravin, nedostatečného přístupu k základním sociálním službám, populačního růstu a tlaku na přírodní a environmentální zdroje, např. v podobě odlesňování; vzhledem k tomu, že další velkou výzvu představuje vznik nových forem mafiánské ekonomiky, včetně obchodu s lidmi, migranty a drogami, nelegálního obchodu s kulturními statky a divoce žijícími druhy zvířat a rostlin a nekontrolovaného vývozu zlata a minerálů, což ve spojení se slabou a netransparentní státní správou, rostoucí nerovností, nedostatkem důvěry ve stát a korupcí v mnoha orgánech státní správy vede ke vzniku hybridních struktur zahrnujících ozbrojené skupiny, překupníky, tradiční komunity a regionální konflikty, v reakci na což se objevuje nepřijatelný fenomén džihádistického náboženského extremismu, jenž dotčeným společnostem nabízí klamavá řešení, a vzestup radikalizace; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že mnoho afrických zemí se od Atlantského oceánu na západě po Rudé moře a Indický oceán na východě potýká s výzvami, jako je destabilizace tradičního hospodářství založeného na obdělávání půdy a pastevectví v důsledku změny klimatu, využívání přírodních zdrojů vnějšími aktéry, nedostatečného zabezpečení dodávek jídla a potravin, nedostatečného přístupu k základním sociálním službám, populačního růstu a tlaku na přírodní a environmentální zdroje, např. v podobě odlesňování; vzhledem k tomu, že další velkou výzvu představuje vznik nových forem mafiánské ekonomiky, včetně obchodu s lidmi, migranty a drogami, nelegálního obchodu s kulturními statky a divoce žijícími druhy zvířat a rostlin a nekontrolovaného vývozu zlata a minerálů, což ve spojení se slabou a netransparentní státní správou, rostoucí nerovností, nedostatkem důvěry ve stát a korupcí v mnoha orgánech státní správy vede ke vzniku hybridních struktur zahrnujících ozbrojené skupiny, překupníky, tradiční komunity a regionální konflikty, v reakci na což se objevuje nepřijatelný fenomén džihádistického náboženského extremismu, jenž dotčeným společnostem nabízí klamavá řešení, a vzestup radikalizace;

| I. | vzhledem k tomu, že povaha bezpečnostních výzev, násilných konfliktů a politického násilí se v jednotlivých afrických regionech, zemích a provinciích liší; vzhledem k tomu, že v oblasti Sahelu nebo Afrického rohu způsobují ozbrojené islamistické skupiny a terorismus, ale v menší míře i bezpečnostní síly, různé zločinecké skupiny a milice mnoho obětí, zejména mezi civilním obyvatelstvem; vzhledem k tomu, že situace ve většině z 19 zemí západní Afriky, kde některé země zažívají trvalou stabilitu a bezpečnost a jinými zmítá politické násilí nebo etnické konflikty, je značně odlišná; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že povaha bezpečnostních výzev, násilných konfliktů a politického násilí se v jednotlivých afrických regionech, zemích a provinciích liší; vzhledem k tomu, že v oblasti Sahelu nebo Afrického rohu způsobují ozbrojené islamistické skupiny a terorismus, ale v menší míře i bezpečnostní síly, různé zločinecké skupiny a milice mnoho obětí, zejména mezi civilním obyvatelstvem; vzhledem k tomu, že situace ve většině z 19 zemí západní Afriky, kde některé země zažívají trvalou stabilitu a bezpečnost a jinými zmítá politické násilí nebo etnické konflikty, je značně odlišná;

| J. | vzhledem k tomu, že s těmito skupinami bylo v minulém roce podle zpráv spojeno 3 471 násilných událostí; vzhledem k tomu, že uváděný počet úmrtí způsobených činností afrických militantních islamistických skupin se v minulém roce navíc zvýšit o 7 %, a to na odhadovaných 10 460 úmrtí; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že s těmito skupinami bylo v minulém roce podle zpráv spojeno 3 471 násilných událostí; vzhledem k tomu, že uváděný počet úmrtí způsobených činností afrických militantních islamistických skupin se v minulém roce navíc zvýšit o 7 %, a to na odhadovaných 10 460 úmrtí;

| K. | vzhledem k tomu, že teroristické aktivity se do značné míry soustřeďují do pěti hlavních oblastí, které zahrnují Somálsko, povodí Čadského jezera, oblast Sahelu a menší, ale přetrvávající hrozby v severní Africe a na západním pobřeží Indického oceánu; vzhledem k tomu, že v roce 2019 došlo v oblasti Sahelu k rychlejšímu nárůstu násilných extremistických aktivit než v kterémkoli jiném regionu; vzhledem k tomu, že každá z uvedených oblastí se potýká se specifickou dynamikou hrozeb a vyžaduje specifický regionální přístup; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že teroristické aktivity se do značné míry soustřeďují do pěti hlavních oblastí, které zahrnují Somálsko, povodí Čadského jezera, oblast Sahelu a menší, ale přetrvávající hrozby v severní Africe a na západním pobřeží Indického oceánu; vzhledem k tomu, že v roce 2019 došlo v oblasti Sahelu k rychlejšímu nárůstu násilných extremistických aktivit než v kterémkoli jiném regionu; vzhledem k tomu, že každá z uvedených oblastí se potýká se specifickou dynamikou hrozeb a vyžaduje specifický regionální přístup;

| L. | vzhledem k tomu, že vedoucí představitelé EU a skupiny G5 Sahel vyjádřili hluboké znepokojení nad nárůstem terorismu a zhoršením bezpečnostní a humanitární situace v oblasti Sahelu; vzhledem k tomu, že terorismus zvyšuje tlak na země skupiny G5 Sahel a jejich sousedství; vzhledem k tomu, že terorismus zhoršuje místní politické, etnické a náboženské napětí a je posilován zločineckými a fundamentalistickými skupinami, sociálně-ekonomickými křivdami, nedostatečnou správou věcí veřejných a v některých případech i bezpečnostními a obrannými silami; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že vedoucí představitelé EU a skupiny G5 Sahel vyjádřili hluboké znepokojení nad nárůstem terorismu a zhoršením bezpečnostní a humanitární situace v oblasti Sahelu; vzhledem k tomu, že terorismus zvyšuje tlak na země skupiny G5 Sahel a jejich sousedství; vzhledem k tomu, že terorismus zhoršuje místní politické, etnické a náboženské napětí a je posilován zločineckými a fundamentalistickými skupinami, sociálně-ekonomickými křivdami, nedostatečnou správou věcí veřejných a v některých případech i bezpečnostními a obrannými silami;

| M. | vzhledem k tomu, že teroristické útoky namířené proti civilnímu obyvatelstvu, státním institucím, zástupcům státu, bezpečnostním a obranným silám a infrastruktuře oslabují sociální soudržnost a že teroristické skupiny za tímto účelem rovněž využívají již existujících konfliktů na místní úrovni; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že teroristické útoky namířené proti civilnímu obyvatelstvu, státním institucím, zástupcům státu, bezpečnostním a obranným silám a infrastruktuře oslabují sociální soudržnost a že teroristické skupiny za tímto účelem rovněž využívají již existujících konfliktů na místní úrovni;

| N. | vzhledem k tomu, že všechny uvedené výzvy vážně poškodily stabilitu a mír v místních komunitách a tradiční pořádek založený na kompromisu a morální autoritě nejstarších členů komunity a tradičních vůdců a že tento pořádek nahrazuje dominance ozbrojených skupin převaděčů a teroristů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že všechny uvedené výzvy vážně poškodily stabilitu a mír v místních komunitách a tradiční pořádek založený na kompromisu a morální autoritě nejstarších členů komunity a tradičních vůdců a že tento pořádek nahrazuje dominance ozbrojených skupin převaděčů a teroristů;

| O. | vzhledem k tomu, že je zásadní vytvořit bezpečnostní podmínky, které jsou nezbytné pro obnovu základních státních struktur, zejména v odlehlejších regionech, jejichž občané se mohou cítit nejopuštěnější; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že je zásadní vytvořit bezpečnostní podmínky, které jsou nezbytné pro obnovu základních státních struktur, zejména v odlehlejších regionech, jejichž občané se mohou cítit nejopuštěnější;

| P. | vzhledem k tomu, že útoky teroristů a zločinců se obvykle zaměřují na civilní obyvatelstvo, zástupce státní moci, bezpečnostní a obranné síly a sociálně-ekonomickou infrastrukturu, čímž podkopávají sociální a komunitní soudržnost a integraci; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že útoky teroristů a zločinců se obvykle zaměřují na civilní obyvatelstvo, zástupce státní moci, bezpečnostní a obranné síly a sociálně-ekonomickou infrastrukturu, čímž podkopávají sociální a komunitní soudržnost a integraci;

| Q. | vzhledem k tomu, že oblast Sahelu je jedním z regionů nejvíce postižených šířením nelegálních ručních střelných zbraní a že tyto neevidované a převážně nezákonně držené zbraně ohrožují nejen bezpečnost a zabezpečení komunit, ale jsou také využívány nebezpečnými nadnárodními zločineckými sítěmi, které provozují různé formy nezákonného obchodování, včetně obchodování se zbraněmi, lidmi a drogami; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že oblast Sahelu je jedním z regionů nejvíce postižených šířením nelegálních ručních střelných zbraní a že tyto neevidované a převážně nezákonně držené zbraně ohrožují nejen bezpečnost a zabezpečení komunit, ale jsou také využívány nebezpečnými nadnárodními zločineckými sítěmi, které provozují různé formy nezákonného obchodování, včetně obchodování se zbraněmi, lidmi a drogami;

| R. | vzhledem k tomu, že podle nových údajů Stockholmského mezinárodního ústavu pro výzkum míru:






  a) | vzrostly souhrnné vojenské výdaje afrických států o 1,5 % na odhadovanou částku 41,2 miliardy USD v roce 2019, což je první nárůst výdajů v regionu za pět let; |
| --- | --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že podle nových údajů Stockholmského mezinárodního ústavu pro výzkum míru:

a)

vzrostly souhrnné vojenské výdaje afrických států o 1,5 % na odhadovanou částku 41,2 miliardy USD v roce 2019, což je první nárůst výdajů v regionu za pět let;

| b) | dovezla Afrika 49 % vojenského vybavení z Ruska, 14 % ze Spojených států a 13 % z Číny; Čína ovšem vyvezla 20 % svých celosvětových prodejů zbraní do Afriky; |
| --- | --- |

b)

dovezla Afrika 49 % vojenského vybavení z Ruska, 14 % ze Spojených států a 13 % z Číny; Čína ovšem vyvezla 20 % svých celosvětových prodejů zbraní do Afriky;

| S. | vzhledem k tomu, že vojenský vliv Ruska v Africe spočívá v prodeji zbraní, vysílání žoldáků a politických poradců, bezpečnostních dohodách a výcvikových programech pro nestabilní země; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že vojenský vliv Ruska v Africe spočívá v prodeji zbraní, vysílání žoldáků a politických poradců, bezpečnostních dohodách a výcvikových programech pro nestabilní země;

| T. | vzhledem k tomu, že ze zemí západní Afriky je prostřednictvím Spojených arabských emirátů na Blízký východ každoročně pašováno zlato v hodnotě miliard dolarů; vzhledem k tomu, že podle Organizace spojených národů získává extremistická skupina aš-Šabáb miliony dolarů vývozem dřevěného uhlí do Íránu a poté do Spojených arabských emirátů, což představuje porušení sankcí OSN; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že ze zemí západní Afriky je prostřednictvím Spojených arabských emirátů na Blízký východ každoročně pašováno zlato v hodnotě miliard dolarů; vzhledem k tomu, že podle Organizace spojených národů získává extremistická skupina aš-Šabáb miliony dolarů vývozem dřevěného uhlí do Íránu a poté do Spojených arabských emirátů, což představuje porušení sankcí OSN;

| U. | vzhledem k tomu, že chudoba, nedostatek vzdělání, nezaměstnanost, konflikty, krize a nejistota spolu s dalšími faktory, jako jsou zhroucené státy, špatná správa věcí veřejných a korupce, mají obzvláště vážné dopady na mladé lidi a příležitosti, které se jim nabízejí, což mnoho lidí nutí k tomu, aby uprchli a opustili své domovy a rodiny na cestě do bezpečnějších regionů či na jiný světadíl, přičemž riskují své životy; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že chudoba, nedostatek vzdělání, nezaměstnanost, konflikty, krize a nejistota spolu s dalšími faktory, jako jsou zhroucené státy, špatná správa věcí veřejných a korupce, mají obzvláště vážné dopady na mladé lidi a příležitosti, které se jim nabízejí, což mnoho lidí nutí k tomu, aby uprchli a opustili své domovy a rodiny na cestě do bezpečnějších regionů či na jiný světadíl, přičemž riskují své životy;

| V. | vzhledem k tomu, že výše uvedené problémy budou dále zhoršeny pandemií COVID-19 a zhoršujícími se dopady změny klimatu; vzhledem k tomu, že Komise oznámila vyčlenění dodatečných 194 milionů EUR na podporu bezpečnosti, stability a odolnosti v oblasti Sahelu; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že výše uvedené problémy budou dále zhoršeny pandemií COVID-19 a zhoršujícími se dopady změny klimatu; vzhledem k tomu, že Komise oznámila vyčlenění dodatečných 194 milionů EUR na podporu bezpečnosti, stability a odolnosti v oblasti Sahelu;

| W. | vzhledem k tomu, že hrozba, kterou představují militantní islamistické skupiny v Africe, není homogenní, ale zahrnuje činnost neustále se měnící skladby přibližně 24 skupin, které aktivně působí ve 14 zemích; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že hrozba, kterou představují militantní islamistické skupiny v Africe, není homogenní, ale zahrnuje činnost neustále se měnící skladby přibližně 24 skupin, které aktivně působí ve 14 zemích;

| X. | vzhledem k tomu, že Evropská unie uskutečnila tři vojenské mise a operace v rámci SBOP, jejichž cílem bylo poskytovat výcvik a poradenství ozbrojeným silám Somálska (výcviková mise EU (EUTM) Somálsko – 2010), Mali (EUTM Mali – 2013) a Středoafrické republiky (EUTM Středoafrická republika – 2016)), jednu námořní vojenskou operaci (operace námořních sil EU (NAVFOR) ATALANTA – 2009) a tři civilní mise, jejichž cílem bylo poskytovat výcvik a poradenství vnitřním bezpečnostním silám Mali (mise EU zaměřená na budování kapacit (EUCAP) Sahel Mali – 2012)), Nigeru (EUCAP Sahel Niger – 2014) a Somálska (EUCAP Somálsko – 2014), a zřídila a brzy zahájí poradní misi (EUAM) ve Středoafrické republice; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Evropská unie uskutečnila tři vojenské mise a operace v rámci SBOP, jejichž cílem bylo poskytovat výcvik a poradenství ozbrojeným silám Somálska (výcviková mise EU (EUTM) Somálsko – 2010), Mali (EUTM Mali – 2013) a Středoafrické republiky (EUTM Středoafrická republika – 2016)), jednu námořní vojenskou operaci (operace námořních sil EU (NAVFOR) ATALANTA – 2009) a tři civilní mise, jejichž cílem bylo poskytovat výcvik a poradenství vnitřním bezpečnostním silám Mali (mise EU zaměřená na budování kapacit (EUCAP) Sahel Mali – 2012)), Nigeru (EUCAP Sahel Niger – 2014) a Somálska (EUCAP Somálsko – 2014), a zřídila a brzy zahájí poradní misi (EUAM) ve Středoafrické republice;

| Y. | vzhledem k tomu, že existuje řada vojenských základen jednotlivých zemí, jako např. Francie či USA, které poskytují bezpečnostní podporu místním partnerům a vedou protiteroristické a další operace; vzhledem k tomu, že souběžně s politickými řešeními jsou pro porážku teroristických skupin a podporu stabilizace regionů klíčové budování státu a rozvojové iniciativy; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že existuje řada vojenských základen jednotlivých zemí, jako např. Francie či USA, které poskytují bezpečnostní podporu místním partnerům a vedou protiteroristické a další operace; vzhledem k tomu, že souběžně s politickými řešeními jsou pro porážku teroristických skupin a podporu stabilizace regionů klíčové budování státu a rozvojové iniciativy;

| Z. | vzhledem k tomu, že k zastavení šíření této hrozby do jiných regionů a na jiné světadíly, včetně Evropy, je nutné vyvíjet soustavný tlak na teroristy; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že k zastavení šíření této hrozby do jiných regionů a na jiné světadíly, včetně Evropy, je nutné vyvíjet soustavný tlak na teroristy;

| AA. | vzhledem k tomu, že v průběhu minulého desetiletí vysílaly africké bezpečnostní instituce desítky tisíc pracovníků do mírových operací na africké půdě, čímž prokázaly skutečnou vůli přispět k řízení bezpečnosti na svém vlastním kontinentu; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že v průběhu minulého desetiletí vysílaly africké bezpečnostní instituce desítky tisíc pracovníků do mírových operací na africké půdě, čímž prokázaly skutečnou vůli přispět k řízení bezpečnosti na svém vlastním kontinentu;

| AB. | vzhledem k tomu, že EU rovněž podporuje operativnost společné síly skupiny G5 Sahel, která představuje klíčový protiteroristický nástroj se zásadním významem pro boj proti terorismu, džihádistické aktivitě a bezpečnostním hrozbám a pro zlepšení bezpečnosti v regionu; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že EU rovněž podporuje operativnost společné síly skupiny G5 Sahel, která představuje klíčový protiteroristický nástroj se zásadním významem pro boj proti terorismu, džihádistické aktivitě a bezpečnostním hrozbám a pro zlepšení bezpečnosti v regionu;

| AC. | vzhledem k tomu, že pokračující rozvíjení operativnosti klíčových regionálních bezpečnostních subjektů, jako jsou Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), Pohotovostní síly východní Afriky (EASF) a Africké pohotovostní síly Africké unie, se překrývá se zájmem EU pomoci zemím, které se potýkají s problémy, se zajištěním míru a prosperity pro své občany; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že pokračující rozvíjení operativnosti klíčových regionálních bezpečnostních subjektů, jako jsou Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), Pohotovostní síly východní Afriky (EASF) a Africké pohotovostní síly Africké unie, se překrývá se zájmem EU pomoci zemím, které se potýkají s problémy, se zajištěním míru a prosperity pro své občany;

| AD. | vzhledem k tomu, že regionální spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi zeměmi oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu jsou nezbytné pro zachování a posílení stability v těchto regionech; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že regionální spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi zeměmi oblasti Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu jsou nezbytné pro zachování a posílení stability v těchto regionech;

| AE. | vzhledem k tomu, že Africká unie je i nadále klíčovým partnerem pro mírové a stabilizační úsilí EU; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že Africká unie je i nadále klíčovým partnerem pro mírové a stabilizační úsilí EU;

| AF. | vzhledem k tomu, že Africká unie na svém každoročním summitu v únoru 2020 oznámila, že plánuje vyslat do oblasti Sahelu 3 000 vojáků na podporu skupiny G5 Sahel při boji proti ozbrojeným skupinám; |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že Africká unie na svém každoročním summitu v únoru 2020 oznámila, že plánuje vyslat do oblasti Sahelu 3 000 vojáků na podporu skupiny G5 Sahel při boji proti ozbrojeným skupinám;

| AG. | vzhledem k tomu, že EU od roku 2017 uplatňovala proces regionalizace svých misí v rámci SBOP, což má kromě prohlubování spolupráce se skupinou G5 Sahel za cíl i lepší odhalování a odstraňování mezer v přeshraniční spolupráci v regionech; |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že EU od roku 2017 uplatňovala proces regionalizace svých misí v rámci SBOP, což má kromě prohlubování spolupráce se skupinou G5 Sahel za cíl i lepší odhalování a odstraňování mezer v přeshraniční spolupráci v regionech;

| AH. | vzhledem k tomu, že udržitelnost a účinnost výše uvedených misí EU a OSN je po letech konkrétního výcviku oslabována omezeními jejich mandátu, výcvikových programů a plánů udržitelnosti, nedostatkem zapojení místních aktérů a skutečností, že tyto mise nemohou jednotce, jejíž výcvik provádějí, ani místním obranným silám poskytnout nezbytné vybavení, včetně zbraní, střeliva a vozidel; vzhledem k tomu, že mandát a účel misí EU je třeba přezkoumat a vypracovat analýzu „získaných poznatků“, která bude sloužit k úpravě současných a budoucích misí; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že udržitelnost a účinnost výše uvedených misí EU a OSN je po letech konkrétního výcviku oslabována omezeními jejich mandátu, výcvikových programů a plánů udržitelnosti, nedostatkem zapojení místních aktérů a skutečností, že tyto mise nemohou jednotce, jejíž výcvik provádějí, ani místním obranným silám poskytnout nezbytné vybavení, včetně zbraní, střeliva a vozidel; vzhledem k tomu, že mandát a účel misí EU je třeba přezkoumat a vypracovat analýzu „získaných poznatků“, která bude sloužit k úpravě současných a budoucích misí;

| AI. | vzhledem k tomu, že veškerý výcvik a financování bezpečnostních složek ve třetích zemích a poskytování vybavení těmto složkám by měly dodržovat základní hodnoty EU a pomáhat při budování spolehlivého bezpečnostního sektoru, jehož hlavním cílem je zajistit bezpečnost pro veškeré místní obyvatelstvo při dodržování zásad právního státu a zejména mezinárodních lidskoprávních norem; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že veškerý výcvik a financování bezpečnostních složek ve třetích zemích a poskytování vybavení těmto složkám by měly dodržovat základní hodnoty EU a pomáhat při budování spolehlivého bezpečnostního sektoru, jehož hlavním cílem je zajistit bezpečnost pro veškeré místní obyvatelstvo při dodržování zásad právního státu a zejména mezinárodních lidskoprávních norem;

| AJ. | vzhledem k tomu, že tato omezení a neexistence soudržné a strategické přítomnosti Evropské unie mají vliv na věrohodnost vnější činnosti EU, zatímco ostatní globální aktéři posilují svou činnost, posílají žoldáky, budují vlastní vojenská zařízení a zvýšili své dodávky zbraní a střeliva zemím tohoto regionu bez ohledu na typ státní správy a činí tak s cílem podpořit čistě dvoustranné zájmy; |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že tato omezení a neexistence soudržné a strategické přítomnosti Evropské unie mají vliv na věrohodnost vnější činnosti EU, zatímco ostatní globální aktéři posilují svou činnost, posílají žoldáky, budují vlastní vojenská zařízení a zvýšili své dodávky zbraní a střeliva zemím tohoto regionu bez ohledu na typ státní správy a činí tak s cílem podpořit čistě dvoustranné zájmy;

| AK. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 Komunistická strana Číny formálně přijala na celostátním sjezdu strany iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“, kterou doprovázelo oznámení o investicích ve výši 8 bilionů USD a jejímž cílem je vybudovat rozsáhlou síť dopravní, energetické a telekomunikační infrastruktury propojující Evropu, Afriku a Asii; vzhledem k tomu, že Čína je významným partnerem v rámci afrického hospodářství se značným vlivem na řadu aspektů specifických záležitostí tohoto kontinentu; |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 Komunistická strana Číny formálně přijala na celostátním sjezdu strany iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“, kterou doprovázelo oznámení o investicích ve výši 8 bilionů USD a jejímž cílem je vybudovat rozsáhlou síť dopravní, energetické a telekomunikační infrastruktury propojující Evropu, Afriku a Asii; vzhledem k tomu, že Čína je významným partnerem v rámci afrického hospodářství se značným vlivem na řadu aspektů specifických záležitostí tohoto kontinentu;

| AL. | vzhledem k tomu, že v posledním desetiletí Spojené arabské emiráty postupně posilovaly svou přítomnost v oblasti Afrického rohu prostřednictvím rozvojových a humanitárních projektů ve snaze o posílení svého geostrategického významu, zejména v Adenském zálivu; vzhledem k tomu, že Somálsko naléhavě vyzvalo Radu bezpečnosti OSN, aby přijala opatření proti výstavbě vojenské základny Spojených arabských emirátů v Somalilandu; |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že v posledním desetiletí Spojené arabské emiráty postupně posilovaly svou přítomnost v oblasti Afrického rohu prostřednictvím rozvojových a humanitárních projektů ve snaze o posílení svého geostrategického významu, zejména v Adenském zálivu; vzhledem k tomu, že Somálsko naléhavě vyzvalo Radu bezpečnosti OSN, aby přijala opatření proti výstavbě vojenské základny Spojených arabských emirátů v Somalilandu;

| AM. | vzhledem k tomu, že Turecko strávilo řadu let budováním důvěry v oblasti Afrického rohu, neboť se snaží posílit svůj vliv zejména v oblasti Rudého moře; vzhledem k tomu, že turecké společnosti doposud spravují hlavní námořní přístav a letiště ve městě Mogadišo, a dokonce poskytují vojenský výcvik vojákům somálské armády; |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že Turecko strávilo řadu let budováním důvěry v oblasti Afrického rohu, neboť se snaží posílit svůj vliv zejména v oblasti Rudého moře; vzhledem k tomu, že turecké společnosti doposud spravují hlavní námořní přístav a letiště ve městě Mogadišo, a dokonce poskytují vojenský výcvik vojákům somálské armády;

| AN. | vzhledem k tomu, že námořnictvo Čínské lidové osvobozenecké armády zřídilo svou první zahraniční vojenskou základnu v Džibutsku a že Čína vlastní více než 70 % hrubého domácího produktu Džibutska v podobě dluhu; vzhledem k tomu, že iniciativa „Jedno pásmo, jedna cesta“ uzavírá zranitelné rozvojové země do „dluhové pasti“, vyčerpává státní rezervy a zanechává generacím daňových poplatníků břemeno obrovských dluhů; |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že námořnictvo Čínské lidové osvobozenecké armády zřídilo svou první zahraniční vojenskou základnu v Džibutsku a že Čína vlastní více než 70 % hrubého domácího produktu Džibutska v podobě dluhu; vzhledem k tomu, že iniciativa „Jedno pásmo, jedna cesta“ uzavírá zranitelné rozvojové země do „dluhové pasti“, vyčerpává státní rezervy a zanechává generacím daňových poplatníků břemeno obrovských dluhů;

| AO. | vzhledem k tomu, že somálská armáda, armáda Burkiny Faso, armáda Mali či středoafrické ozbrojené síly (FACA) se potýkají s problémy v boji proti džihádistům a ozbrojeným skupinám, nebo mají problém udržet a zajistit území za pomoci přátelských mezinárodních sil, což vede k tomu, že si místní obyvatelstvo připadá opuštěné a obává se, že jakmile se džihádisté nebo členové ozbrojených skupin vrátí na místa, ze kterých byli vypuzeni, a znovu je obsadí, obviní místní populaci z kolaborace s vládou; |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že somálská armáda, armáda Burkiny Faso, armáda Mali či středoafrické ozbrojené síly (FACA) se potýkají s problémy v boji proti džihádistům a ozbrojeným skupinám, nebo mají problém udržet a zajistit území za pomoci přátelských mezinárodních sil, což vede k tomu, že si místní obyvatelstvo připadá opuštěné a obává se, že jakmile se džihádisté nebo členové ozbrojených skupin vrátí na místa, ze kterých byli vypuzeni, a znovu je obsadí, obviní místní populaci z kolaborace s vládou;

| AP. | vzhledem k tomu, že díky úsilí v oblasti mezinárodní námořní bezpečnosti ze strany EU i NATO, které slouží jako precedent pro evropskou, africkou a transatlantickou bezpečnostní spolupráci, došlo k rozhodujícímu omezení pirátství u pobřeží východní i západní Afriky; |
| --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že díky úsilí v oblasti mezinárodní námořní bezpečnosti ze strany EU i NATO, které slouží jako precedent pro evropskou, africkou a transatlantickou bezpečnostní spolupráci, došlo k rozhodujícímu omezení pirátství u pobřeží východní i západní Afriky;

| AQ. | vzhledem k tomu, že všeobecná situace se po letech účasti na výše uvedených civilních a vojenských misích nijak podstatně nezlepšila a v současnosti má tendenci se zhoršovat, navzdory vynaloženému úsilí; vzhledem k tomu, že v důsledku výše uvedeného i nadále přetrvávají starší a objevují se nové výzvy, a je tedy třeba uplatnit komplexní strategii se zvláštním zaměřením na regiony, které jsou nejvíce zranitelné a kde je napětí nejvyšší, s cílem dosáhnout konečného cíle regionální stability a předání odpovědnosti za bezpečnost do rukou Afričanů; vzhledem k tomu, že tato strategie naplní naléhavou potřebu a velká očekávání subjektů působících v terénu i místního obyvatelstva a měla by se zabývat základními příčinami krize; |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že všeobecná situace se po letech účasti na výše uvedených civilních a vojenských misích nijak podstatně nezlepšila a v současnosti má tendenci se zhoršovat, navzdory vynaloženému úsilí; vzhledem k tomu, že v důsledku výše uvedeného i nadále přetrvávají starší a objevují se nové výzvy, a je tedy třeba uplatnit komplexní strategii se zvláštním zaměřením na regiony, které jsou nejvíce zranitelné a kde je napětí nejvyšší, s cílem dosáhnout konečného cíle regionální stability a předání odpovědnosti za bezpečnost do rukou Afričanů; vzhledem k tomu, že tato strategie naplní naléhavou potřebu a velká očekávání subjektů působících v terénu i místního obyvatelstva a měla by se zabývat základními příčinami krize;

| AR. | vzhledem k tomu, že otázka financování misí a operací SBOP je zásadní pro pokračování této politiky a že Evropský rozvojový fond – prostřednictvím Afrického mírového projektu (APF) a do budoucna i Evropského mírového nástroje (EPF) – poskytuje podporu Africké unii a financuje mimo jiné provozní náklady vojenských mírových operací v Africe, zejména mise AMISOM v Somálsku; vzhledem k tomu, že Evropský mírový nástroj nahradí mechanismus Athena za účelem financování společných nákladů vojenských operací SBOP a že Africký mírový projekt EU poskytne nový nástroj k pružnějšímu zahajování vojenských operací a výrazně posílí možnosti bezpečnostní pomoci partnerům; vzhledem k tomu, že konečný dopad Evropského mírového nástroje jakožto nástroje pro udržitelné řešení násilných konfliktů a nejistoty bude záviset na tom, do jaké míry bude doplněn o nezbytné záruky a monitorovací systémy, aby se zabránilo potenciálnímu zneužití poskytované pomoci a bylo zajištěno řádné zohlednění otázek odpovědnosti, lidských práv a dodržování humanitárního práva; vzhledem k tomu, že budoucí Evropský mírový nástroj, který by měl v roce 2021 nahradit Africký mírový projekt, by měl rozšířit svou působnost na partnerské státy a umožňovat dodávky vojenského vybavení; |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k tomu, že otázka financování misí a operací SBOP je zásadní pro pokračování této politiky a že Evropský rozvojový fond – prostřednictvím Afrického mírového projektu (APF) a do budoucna i Evropského mírového nástroje (EPF) – poskytuje podporu Africké unii a financuje mimo jiné provozní náklady vojenských mírových operací v Africe, zejména mise AMISOM v Somálsku; vzhledem k tomu, že Evropský mírový nástroj nahradí mechanismus Athena za účelem financování společných nákladů vojenských operací SBOP a že Africký mírový projekt EU poskytne nový nástroj k pružnějšímu zahajování vojenských operací a výrazně posílí možnosti bezpečnostní pomoci partnerům; vzhledem k tomu, že konečný dopad Evropského mírového nástroje jakožto nástroje pro udržitelné řešení násilných konfliktů a nejistoty bude záviset na tom, do jaké míry bude doplněn o nezbytné záruky a monitorovací systémy, aby se zabránilo potenciálnímu zneužití poskytované pomoci a bylo zajištěno řádné zohlednění otázek odpovědnosti, lidských práv a dodržování humanitárního práva; vzhledem k tomu, že budoucí Evropský mírový nástroj, který by měl v roce 2021 nahradit Africký mírový projekt, by měl rozšířit svou působnost na partnerské státy a umožňovat dodávky vojenského vybavení;

| AS. | vzhledem k tomu, že je naprosto nezbytné, aby EU podporovala své partnery v sahelsko-saharské oblasti a v oblasti Afrického rohu, kteří ve svém boji s ozbrojenými teroristickými skupinami, včetně džihádistů, čelí rostoucím výzvám; vzhledem k tomu, že Evropská unie může vhodně zareagovat tím, že zemím v dotčené oblasti poskytne prostřednictvím Evropského mírového nástroje nezbytnou pomoc, včetně zbraní a střeliva; vzhledem k tomu, že Evropský mírový nástroj by měl být bezodkladně schválen s cílem umožnit poskytnutí potřebné vojenské pomoci; |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že je naprosto nezbytné, aby EU podporovala své partnery v sahelsko-saharské oblasti a v oblasti Afrického rohu, kteří ve svém boji s ozbrojenými teroristickými skupinami, včetně džihádistů, čelí rostoucím výzvám; vzhledem k tomu, že Evropská unie může vhodně zareagovat tím, že zemím v dotčené oblasti poskytne prostřednictvím Evropského mírového nástroje nezbytnou pomoc, včetně zbraní a střeliva; vzhledem k tomu, že Evropský mírový nástroj by měl být bezodkladně schválen s cílem umožnit poskytnutí potřebné vojenské pomoci;

| AT. | vzhledem k tomu, že v oblasti Sahelu se teplota zvyšuje 1,5 krát rychleji než v ostatních částech světa a že podle Organizace spojených národů je přibližně 80 % zemědělské půdy v oblasti Sahelu ve špatném stavu, ačkoli o toto území soupeří zhruba 50 milionů osob závislých na chovu dobytka; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodního výboru Červeného kříže (ICRC) tato situace znamená pro obyvatelstvo potravinovou nejistotu a toto obyvatelstvo se zoufale snaží situaci zvládnout, přičemž čelí obtížné volbě; |
| --- | --- |

AT.

vzhledem k tomu, že v oblasti Sahelu se teplota zvyšuje 1,5 krát rychleji než v ostatních částech světa a že podle Organizace spojených národů je přibližně 80 % zemědělské půdy v oblasti Sahelu ve špatném stavu, ačkoli o toto území soupeří zhruba 50 milionů osob závislých na chovu dobytka; vzhledem k tomu, že podle Mezinárodního výboru Červeného kříže (ICRC) tato situace znamená pro obyvatelstvo potravinovou nejistotu a toto obyvatelstvo se zoufale snaží situaci zvládnout, přičemž čelí obtížné volbě;

| AU. | vzhledem k tomu, že dopady změny klimatu představují rizikový faktor a mohou vést k destabilizaci, násilí a vzniku konfliktu; |
| --- | --- |

AU.

vzhledem k tomu, že dopady změny klimatu představují rizikový faktor a mohou vést k destabilizaci, násilí a vzniku konfliktu;

| AV. | vzhledem k tomu, že podle organizace UNICEF nárůst počtu násilných útoků na veřejné školy a vražd, únosů, bití a hrozeb vůči učitelům a studentům vedl k uzavření více než 9 000 škol ve střední a západní Africe, v důsledku čehož zůstaly téměř dva miliony dětí bez řádného vzdělání; |
| --- | --- |

AV.

vzhledem k tomu, že podle organizace UNICEF nárůst počtu násilných útoků na veřejné školy a vražd, únosů, bití a hrozeb vůči učitelům a studentům vedl k uzavření více než 9 000 škol ve střední a západní Africe, v důsledku čehož zůstaly téměř dva miliony dětí bez řádného vzdělání;

| AW. | vzhledem k tomu, že EU je i nadále vážně znepokojena rostoucím počtem dětí, které jsou v oblasti Sahelu najímány extremistickými skupinami jako dětští vojáci; |
| --- | --- |

AW.

vzhledem k tomu, že EU je i nadále vážně znepokojena rostoucím počtem dětí, které jsou v oblasti Sahelu najímány extremistickými skupinami jako dětští vojáci;

| AX. | vzhledem k tomu, že Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) upozornil na nové znepokojivé tendence týkající se obchodu s drogami v této oblasti, které mají nepříznivé dopady na správu, bezpečnost, hospodářský růst a veřejné zdraví; vzhledem k tomu, že podle tohoto úřadu je se západní, střední a severní Afrikou spojeno 87 % všech farmaceutických opiátů, které jsou na světě zabaveny; vzhledem dále k tomu, že úřad UNODC uvádí, že existuje úzká vazba mezi obchodem s drogami a financováním ozbrojených skupin; |
| --- | --- |

AX.

vzhledem k tomu, že Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) upozornil na nové znepokojivé tendence týkající se obchodu s drogami v této oblasti, které mají nepříznivé dopady na správu, bezpečnost, hospodářský růst a veřejné zdraví; vzhledem k tomu, že podle tohoto úřadu je se západní, střední a severní Afrikou spojeno 87 % všech farmaceutických opiátů, které jsou na světě zabaveny; vzhledem dále k tomu, že úřad UNODC uvádí, že existuje úzká vazba mezi obchodem s drogami a financováním ozbrojených skupin;

| AY. | vzhledem k tomu, že strategický přístup EU k ženám, míru a bezpečnosti zdůrazňuje potřebu začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech oblastí a činností týkajících se míru a bezpečnosti, aby byla zajištěna účinnost politik EU; |
| --- | --- |

AY.

vzhledem k tomu, že strategický přístup EU k ženám, míru a bezpečnosti zdůrazňuje potřebu začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech oblastí a činností týkajících se míru a bezpečnosti, aby byla zajištěna účinnost politik EU;

| AZ. | vzhledem k tomu, že útoky extremistických skupin a stupňování násilí mezi komunitami kvůli zdrojům mají dopad na přístup ke vzdělání a zdravotní péči, přičemž zejména velký počet dívek je vystaven různým druhům zneužívání, a to jak fyzického, tak i sexuálního; |
| --- | --- |

AZ.

vzhledem k tomu, že útoky extremistických skupin a stupňování násilí mezi komunitami kvůli zdrojům mají dopad na přístup ke vzdělání a zdravotní péči, přičemž zejména velký počet dívek je vystaven různým druhům zneužívání, a to jak fyzického, tak i sexuálního;

| BA. | vzhledem k tomu, že Evropská unie by měla ještě více strategicky rozšířit svou ekonomickou přítomnost vzhledem k rostoucí přítomnosti ostatních zahraničních mocností; |
| --- | --- |

BA.

vzhledem k tomu, že Evropská unie by měla ještě více strategicky rozšířit svou ekonomickou přítomnost vzhledem k rostoucí přítomnosti ostatních zahraničních mocností;

| BB. | vzhledem k tomu, že komisař pro sousedství a rozšíření navrhl přerozdělení, urychlení a přednostní vyčlenění 3,25 miliardy EUR ze stávajících programů jako reakci na potřeby týkající se koronaviru v Africe, včetně 2,06 miliardy EUR pro subsaharskou Afriku; |
| --- | --- |

BB.

vzhledem k tomu, že komisař pro sousedství a rozšíření navrhl přerozdělení, urychlení a přednostní vyčlenění 3,25 miliardy EUR ze stávajících programů jako reakci na potřeby týkající se koronaviru v Africe, včetně 2,06 miliardy EUR pro subsaharskou Afriku;

| BC. | vzhledem k tomu, že EU by měla posílit svou spolupráci s vnitrostátními parlamenty, včetně bezpečnostních a obranných výborů, s cílem zlepšit klíčové funkce dohledu nad vnitrostátními a vnějšími bezpečnostními intervencemi; |
| --- | --- |

BC.

vzhledem k tomu, že EU by měla posílit svou spolupráci s vnitrostátními parlamenty, včetně bezpečnostních a obranných výborů, s cílem zlepšit klíčové funkce dohledu nad vnitrostátními a vnějšími bezpečnostními intervencemi;

Opatření přijatá Evropskou unií a jejími členskými státy

| 1. | domnívá se, že Komise, Rada a místopředseda Komise, vysoký představitel pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku musí rozvojové, humanitární a bezpečnostní strategie, do kterých jsou zapojeni, koordinovat v rámci integrované strategie, která povede k nezávislé africké vlastní odpovědnosti ve věcech bezpečnosti a obrany; domnívá se, že Africká unie a africké státy tohoto regionu jsou klíčovými partnery, s nimiž EU smysluplně spolupracuje za účelem společného dosažení udržitelného rozvoje a lidské bezpečnosti; podporuje plán Africké unie na vyslání 3 000 vojáků na podporu skupiny G5 Sahel; je pevně přesvědčen, že EU a její členské státy musí posílit kapacitu svých partnerů, přezkoumat své bezpečnostní a obranné závazky v regionech Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu, mimo jiné i poskytováním vojenského vybavení, přičemž však dodrží zásadu „nepůsobit škodu“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že boj proti terorismu závisí zejména na schopnosti dotčených států mít setrvale silné a spolehlivé instituce, dobře zavedené základní služby, včetně kapacit vnitřní bezpečnosti a systému soudnictví, ve který mají občané důvěru, a to zejména v trestních věcech; domnívá se, že bezpečnostní strategie pro oblast Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu musí v první řadě spočívat v řešení základních příčin konfliktů v tomto regionu, neboť klíč k udržitelnému míru spočívá ve vymýcení chudoby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá k podpoře obnovených vztahů mezi EU a africkým kontinentem, které budou založeny na solidaritě, vzájemném respektu a oboustranných přínosech, a to vždy za dodržení zásad dodržování mezinárodního práva a svrchovanosti států a rovnosti stran; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že by všechny mise, operace a jiné činnosti Evropské unie v oblasti SZBP měly být koordinovány místopředsedou Komise, vysokým představitelem pod vedením Rady v souladu s čl. 43 odst. 2 SEU a že by společná podpůrná koordinační jednotka měla poskytovat Komisi a vysokému představiteli více poradenství, měla by mít posílenou koordinační úlohu a měla by navrhnout zřízení střediska pro centralizovanou civilně-vojenskou doktrínu, které by posílilo kapacity vojenského plánování a vedení misí, jakož i kapacity civilního plánování a vedení misí a projektů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je pevně přesvědčen, že EU by měla co nejvíce investovat do procesů zaměřených na předcházení konfliktům tím, že souběžně s dalšími bezpečnostními opatřeními iniciuje řadu velmi konkrétních procesů a projektů mediace, dialogu a usmíření; zdůrazňuje, že je rovněž třeba uplatňovat nestátní přístupy zaměřené na posílení stability a bezpečnosti, zejména v případech napětí mezi komunitami; je pevně přesvědčen, že ve střednědobém a dlouhodobém výhledu bude účinná pouze bezpečnostní pomoc, jejíž jádro tvoří lidská bezpečnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné posílit mise a operace SBOP i celkovou politiku strategického plánování a komunikace EU s cílem více zviditelnit opatření EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá celkové zapojení EU v oblasti Sahelu, v západní Africe a v oblasti Afrického rohu a uznává příspěvek misí a operací SBOP k míru, bezpečnosti a mezinárodní stabilitě; zdůrazňuje však, že je třeba přizpůsobit finanční a administrativní předpisy, jakož i postupy přijímání politických rozhodnutí s cílem zajistit rychlejší a účinnější reakci na krize; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svou výzvu k vypracování bílé knihy o evropské obraně, která by navrhovala a nastiňovala velmi konkrétní scénáře pro případné vojenské intervence a jim odpovídající doktríny EU v souladu s vojenskými úkoly uvedenými v čl. 43 odst. 1 SEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyslovuje uznání zaměstnancům misí EU, kteří se navzdory velmi náročným podmínkám výjimečně osvědčili a prokázali obětavost a profesionalitu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že vzhledem k vážnému a výraznému zhoršení bezpečnostních podmínek v regionu a s cílem zaplnit případné mezery u misí a projektů EU musí být posíleno budování kapacit jejích partnerů v bezpečnostním sektoru, aby bylo možné přiměřeněji reagovat na zásadní výzvy a závažnou bezpečnostní situaci v regionu, a to i poskytováním podpory třetích zemí v jejich boji s terorismem na svém území; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje společné sdělení Komise a vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 28. dubna 2015 nazvané „Budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje – zvyšování schopností partnerů předcházet krizím a zvládat je“ (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá návrh Komise a probíhající interinstitucionální jednání, jejichž cílem je vypracování nařízení o nástroji pro sousedství, rozvoj a mezinárodní spolupráci (NDICI), který by zahrnoval všechny úkoly stávajícího nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru (IcSP); |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá návrh místopředsedy Komise, vysokého představitele, který předložil s podporou Komise, na vytvoření Evropského mírového nástroje (EPF) v rámci unijní SZBP pro účely financování vojenské a obranné spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, včetně vybavení v rámci společného vojenského seznamu EU, který zaplní významnou mezeru v podpoře EU a společně s nástrojem NDICI poskytne EU schopnost rychleji a účinněji reagovat na bezpečnostní výzvy, a vyzývá k jeho rychlému přijetí; připomíná, že nástroj EPF má zahrnovat Africký mírový projekt (APF) a zavést složku na budování kapacit, která by umožnila poskytovat partnerským zemím vojenské vybavení, včetně zbraní a střeliva, a současně plně dodržovat společný postoj, lidská práva a humanitární právo, a bude zahrnovat účinná ustanovení o transparentnosti, která jsou vyjmenována v jeho doporučení ze dne 28. března 2019 o zřízení evropského mírového nástroje, s cílem zajistit, že příjemcům, kteří se dopouštějí pronásledování, brutálních činů či jiné újmy na civilním obyvatelstvu, nebude poskytnuto žádné vojenské vybavení; konstatuje, že členské státy pracují od června 2018 na přijetí rozhodnutí Rady o zřízení Evropského mírového nástroje, který by měl být zřízen nejpozději v lednu 2021; v tomto ohledu a vzhledem k aktuální situaci v Africe vyzývá Radu, aby tento návrh neprodleně schválila a přijala potřebné rozhodnutí o zřízení tohoto nového nástroje na podporu vojenských kapacit v afrických ozbrojených silách a:






  a) | aby byl rozpočet nástroje EPF dostatečně velký na to, aby bylo možné účinně řešit stávající výzvy spojené s výcvikem, operacemi, misemi, projekty a vojenským vybavením (včetně zbraní, střeliva a dopravy); |
| --- | --- | --- |

13.

a)

aby byl rozpočet nástroje EPF dostatečně velký na to, aby bylo možné účinně řešit stávající výzvy spojené s výcvikem, operacemi, misemi, projekty a vojenským vybavením (včetně zbraní, střeliva a dopravy);

| b) | aby zajistila, aby nástroj EPF překonal stávající omezení v rámci afrického mírového projektu a rozpočtu Unie, pokud jde o nákup zbraní a střeliva; |
| --- | --- |

b)

aby zajistila, aby nástroj EPF překonal stávající omezení v rámci afrického mírového projektu a rozpočtu Unie, pokud jde o nákup zbraní a střeliva;

| c) | požaduje, aby byly z rozpočtu EU poskytnuty finanční prostředky na správní výdaje plynoucí z tohoto rozhodnutí Rady, včetně výdajů na zaměstnance; |
| --- | --- |

c)

požaduje, aby byly z rozpočtu EU poskytnuty finanční prostředky na správní výdaje plynoucí z tohoto rozhodnutí Rady, včetně výdajů na zaměstnance;

| d) | vyzývá Radu, aby operační výdaje spojené s jeho prováděním, včetně vybavení a výcviku, účtovala členským státům; |
| --- | --- |

d)

vyzývá Radu, aby operační výdaje spojené s jeho prováděním, včetně vybavení a výcviku, účtovala členským státům;

| e) | konstatuje, že členské státy, které se nepodílejí na financování konkrétní činnosti nebo její části, by se mohly zdržet při hlasování v Radě; |
| --- | --- |

e)

konstatuje, že členské státy, které se nepodílejí na financování konkrétní činnosti nebo její části, by se mohly zdržet při hlasování v Radě;

| f) | požaduje, aby Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zřídila nový specializovaný útvar odpovědný za řízení tohoto nového nástroje, který bude dohlížet na dodávky a využívání vybavení a na výcvik, včetně vhodných záruk a opatření ke zmírnění rizik; |
| --- | --- |

f)

požaduje, aby Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) zřídila nový specializovaný útvar odpovědný za řízení tohoto nového nástroje, který bude dohlížet na dodávky a využívání vybavení a na výcvik, včetně vhodných záruk a opatření ke zmírnění rizik;

| g) | domnívá se, že poskytování a využívání takového vybavení a výcviku by mělo být monitorováno experty, kterým by pomáhaly členské státy, měl by o něm být informován místopředseda Komise, vysoký představitel a mělo by podléhat přezkumu Parlamentu a auditní kontrole Evropského účetního dvora; |
| --- | --- |

g)

domnívá se, že poskytování a využívání takového vybavení a výcviku by mělo být monitorováno experty, kterým by pomáhaly členské státy, měl by o něm být informován místopředseda Komise, vysoký představitel a mělo by podléhat přezkumu Parlamentu a auditní kontrole Evropského účetního dvora;

| 14. | domnívá se, že udržitelnost, účinnost a viditelnost civilních a vojenských misí EU v Africe je navzdory vysokému nasazení a profesionalitě jejich zaměstnanců podrývána nedostatečným zapojením místních obyvatel, neexistencí plánů udržitelnosti a nedostatkem základního vybavení v dotčených zemích, a to i s ohledem na jejich schopnost posílit kapacitu partnerů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že se zváží využití všech nástrojů financování s cílem vyřešit základní příčiny konfliktů a podpořit rozvoj bezpečnostních kapacit v dotčených afrických zemích podle článků 209 a 212 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a s ohledem na velmi závažné bezpečnostní krize v sahelsko-saharské oblasti a ve východní Africe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá návrh na posílení zásady partnerství ve vztazích mezi EU a Afrikou stanovené ve společném sdělení nazvaném „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004); vyzývá Komisi, a zejména místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby zahájili dvoustranná partnerství uzpůsobená na míru pro transformaci zahrnující širokou škálu oblastí, přičemž se upřednostní bezpečnost a obrana; vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby prokázal vyspělým zemím v oblasti upevnění demokracie a lidské bezpečnosti tu čest a vyzval je, aby se připojily k dvoustranným partnerstvím v souladu se zásadou „více za více“; nad rámec dvoustranných partnerství vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby pomohl upevňovat bezpečnostní funkce organizací na nižší než regionální úrovni, jako je Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), Východoafrické společenství nebo Jihoafrické společenství pro rozvoj (SADC); |
| --- | --- |

16.

| 17. | doporučuje, aby EU zvážila, zda by v rámci mírových operací v sahelsko-saharské oblasti mohla přispět na provozní a logistické náklady na operace proti džihádistickému terorismu, které vedou národní ozbrojené síly v Mauritánii, Mali, Burkině Faso, Nigeru a Čadu, a aby zaujala stejný přístup jako v případě financování společných sil skupiny G5 a mise Africké unie v Somálsku (AMISOM), a konstatuje, že Evropský mírový nástroj by měl být vhodným nástrojem k tomuto účelu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vybízí k diskusi o tom, zda je vhodné, aby se na stávající programy výcviku vztahovaly stejné nástroje pro zadávání zakázek na vojenské vybavení, včetně zbraní, jaké se v současnosti uplatňují při nasazování a výcviku společných sil skupiny G5 Sahel, včetně finanční podpory, bude-li nutná; |
| --- | --- |

18.

| 19. | doporučuje, aby jakékoli financování operací na budování kapacit v případě afrických zemí bylo podmíněno tím, že přijímající země předloží společně dohodnutý plán podpory, který bude zahrnovat školení v oblasti reformy bezpečnostního sektoru, lidských práv, mezinárodního humanitárního práva a zásad právního státu, budou pro něj stanoveny přiměřené lhůty a jeho plnění bude monitorovat EU, přičemž bude možné provádět dodatečné úpravy v závislosti na vývoji situace; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je hluboce znepokojen vysokým počtem případů velmi závažného porušování lidských práv ze strany malijských bezpečnostních sil, jak vyplývá z vyšetřování a informací Multidimenzionální integrované mise OSN pro stabilizaci Mali (MINUSMA); |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznává významnou roli, kterou Mali hraje pro stabilitu Sahelu, a sdílí hluboké obavy Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS) ohledně převratu, k němuž v Mali došlo 18. srpna 2020; zdůrazňuje, že další spolupráce s mezinárodním společenstvím a podpora z jeho strany, především EU a OSN, může úspěšně pokračovat pouze za předpokladu, že bude přijata řada důležitých kroků, např. vybudování dobře připraveného, funkčního, transparentního a stabilního volebního systému, který zajistí důvěryhodné, svobodné a spravedlivé volby a skutečně rovné podmínky pro politické strany; souhlasí s tím, že je třeba nastolit inkluzívní prozatímní vládu, která musí zahrnovat všechny politické a sociální skupiny a usilovat o zaručení ústavních práv a svobod všech občanů a zároveň řešit naléhavé sociální, bezpečnostní a ekonomické výzvy současnosti, které vyžadují okamžitá opatření v reakci na legitimní požadavky občanů, kteří si přejí inkluzívní a konstruktivní dialog o budoucím směřování své země; podporuje snahy ESVČ o dosažení mírového a demokratického řešení, které v konečném důsledku obnoví trvalou stabilitu a důvěru malijských občanů v jejich instituce a veřejnou správu, jež by měla být skutečně inkluzívní, zbavená korupce a měla by sloužit všem občanům, kteří usilují o prosperitu, mír, rozvoj, stabilitu a bezpečnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bere na vědomí hodnotící zprávy OSN týkající se úsilí o prosazování práva a nápravu sexuálního vykořisťování a zneužívání ze strany zaměstnanců Organizace spojených národů a přidružených pracovníků během operací k udržení míru; je hluboce otřesen znepokojivým rozsahem těchto trestných činů a tím, že jejich pachatelé nebyli pohnáni k odpovědnosti; stejně tak je otřesen obviněními o pohlavním zneužívání dětí vznesenými vůči evropským vojákům a vojákům jednotek OSN, zejména ve Středoafrické republice v roce 2016, a vyzývá k zajištění spravedlnosti; naléhavě vyzývá OSN, členské státy EU a unijní orgány SBOP, aby neprodleně a s co největší rozhodností prošetřily, stíhaly a odsoudily každého zaměstnance orgánů OSN, členského státu či EU, který se dopustil sexuálního násilí; zdůrazňuje naléhavou potřebu reformy příslušných struktur tak, aby byla ukončena beztrestnost zaměstnanců OSN a EU, a také vytvořením funkčních a transparentních mechanismů dohledu a odpovědnosti; považuje za nepřijatelné, že právní kroky v souvislosti s údajným zneužíváním zůstávají v současné době čistě dobrovolné a závislé na zemi, která vyslala vojenské jednotky; je přesvědčen o tom, že tyto závažné trestné činy lze omezit a lze jim předejít prostřednictvím školení a vzdělávání; důrazně připomíná, že je naléhavě nutné těmto trestným činům v budoucnu předcházet, a to i s ohledem na obnovení důvěry místního obyvatelstva v mezinárodní operace k udržení míru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žádá, aby byl nově definován formát výcvikových misí EUTM Mali, EUTM Středoafrická republika a EUTM Somálsko s cílem lépe je přizpůsobit skutečným potřebám ozbrojených sil a potřebám obyvatelstva přijímajících zemí, a to prostřednictvím:






  a) | harmonizace výcvikových metod, procesních pravidel a pravidel zapojení a zajištění jejich jedinečnosti a přizpůsobení zjištěným potřebám v zemi a začlenění školení v oblasti rovnosti žen a mužů a práv žen, včetně agendy žen, míru a bezpečnosti; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

harmonizace výcvikových metod, procesních pravidel a pravidel zapojení a zajištění jejich jedinečnosti a přizpůsobení zjištěným potřebám v zemi a začlenění školení v oblasti rovnosti žen a mužů a práv žen, včetně agendy žen, míru a bezpečnosti;

| b) | rozvoje a uplatňování zastřešující politiky reformy bezpečnostního sektoru, jejíž jádro tvoří lidská bezpečnost a jejímž základem jsou ve všech složkách bezpečnostní potřeby všech obyvatel; |
| --- | --- |

b)

rozvoje a uplatňování zastřešující politiky reformy bezpečnostního sektoru, jejíž jádro tvoří lidská bezpečnost a jejímž základem jsou ve všech složkách bezpečnostní potřeby všech obyvatel;

| c) | zajištění toho, aby instruktoři EU v koordinaci s místními vojenskými orgány získali mandát vybírat vojáky z osob, které navrhují místní orgány, vycvičit je tak, aby byli schopnými bojovníky, kteří budou mít povědomí o mezinárodním humanitárním právu a mezinárodním právu v oblasti lidských práv, a po ukončení výcviku na ně dohlížet a doprovázet je přímo na místě s cílem vyhodnotit jejich schopnosti a zabránit tomu, aby se jednotky rozpadly a vojáci rozešli; |
| --- | --- |

c)

zajištění toho, aby instruktoři EU v koordinaci s místními vojenskými orgány získali mandát vybírat vojáky z osob, které navrhují místní orgány, vycvičit je tak, aby byli schopnými bojovníky, kteří budou mít povědomí o mezinárodním humanitárním právu a mezinárodním právu v oblasti lidských práv, a po ukončení výcviku na ně dohlížet a doprovázet je přímo na místě s cílem vyhodnotit jejich schopnosti a zabránit tomu, aby se jednotky rozpadly a vojáci rozešli;

| d) | poskytnutí výcvikových středisek se sdíleným i individuálním vojenským zařízením (pokud je dotyčná země neposkytuje) s cílem ujistit se, že je možné poskytovat odpovídající výcvik, a to poté, co EU zavedla záruky, které zaručují dodržování všech osmi kritérií stanovených ve společném postoji č. 944 při prodeji zbraní do třetích zemí, a pokud může EU zaručit kontrolu po odeslání a kontrolu konečného užití, a tím zabránit jejich odklonu k ozbrojeným skupinám, včetně teroristů; |
| --- | --- |

d)

poskytnutí výcvikových středisek se sdíleným i individuálním vojenským zařízením (pokud je dotyčná země neposkytuje) s cílem ujistit se, že je možné poskytovat odpovídající výcvik, a to poté, co EU zavedla záruky, které zaručují dodržování všech osmi kritérií stanovených ve společném postoji č. 944 při prodeji zbraní do třetích zemí, a pokud může EU zaručit kontrolu po odeslání a kontrolu konečného užití, a tím zabránit jejich odklonu k ozbrojeným skupinám, včetně teroristů;

| e) | zvýšení míry obsazenosti pracovních míst přidělených v rámci misí s cílem zmírnit opakovaně se vyskytující problémy; |
| --- | --- |

e)

zvýšení míry obsazenosti pracovních míst přidělených v rámci misí s cílem zmírnit opakovaně se vyskytující problémy;

| f) | zajištění toho, aby výcvik odpovídal operační realitě, tj. aby zahrnoval mobilitu a kapacity pro velení a řízení; |
| --- | --- |

f)

zajištění toho, aby výcvik odpovídal operační realitě, tj. aby zahrnoval mobilitu a kapacity pro velení a řízení;

| g) | využití vojenských odborných znalostí získaných během služebního pobytu, zejména v oblasti strategického poradenství; |
| --- | --- |

g)

využití vojenských odborných znalostí získaných během služebního pobytu, zejména v oblasti strategického poradenství;

| h) | zavedení mechanismu monitorování lidských práv a jejich ochrany s cílem předcházet porušování lidských práv; |
| --- | --- |

h)

zavedení mechanismu monitorování lidských práv a jejich ochrany s cílem předcházet porušování lidských práv;

| 24. | je přesvědčen, že posílení poradenské složky některých misí (EUTM Somálsko) ve velících strukturách místních sil by umožnilo významně ovlivňovat vedení operací, a to uvnitř mnohostranného rámce vojenské pomoci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je přesvědčen, že EU by měla zavést řádný dohled a i nadále vypracovávat účinná pravidelná hodnocení a strategické přezkumy u civilních misí EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somálsko a EUAM Středoafrická republika a přezkoumávat jejich mandát, rozpočet a lidské zdroje a že by měla i nadále využívat monitorovací systémy v rámci plánu provádění misí a srovnávací analýzy jakožto komplexní nástroj řízení; je přesvědčen, že mise by byly lépe přizpůsobeny vyvíjejícím se bezpečnostním a politickým situacím, kdyby lépe odpovídaly místním potřebám a byla posílena spolupráce s místními partnery, a že tímto způsobem by se staly ještě více operativními a účinnými a zapojily by se do širší reformy bezpečnostního sektoru ve službách bezpečnosti místního obyvatelstva; vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby Parlament informoval ve věci výroční zprávy SBOP za rok 2019 (12) a parlamentního hodnocení misí v Africe; opakuje svou kritiku, že nebyly stanoveny „žádné vhodné ukazatele pro sledování výsledků misí EUCAP Niger a EUCAP Mali a že monitorování a hodnocení činností těchto misí nebylo dostatečné a nebylo koncipováno tak, aby zohledňovalo jejich důsledky“; vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele a ESVČ, aby předložili Parlamentu hodnocení vytváření ozbrojených sil mise EUTM Somálsko; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že bezpečnostní situace v Somálsku je velmi znepokojivá a představuje faktor destabilizace v celé oblasti Afrického rohu, a dokonce i mimo ni; domnívá se, že somálská vláda není schopna plnit své povinnosti a že somálská armáda, navzdory určitému pokroku v poslední době, stále není schopna sama bojovat proti teroristickým aktivitám skupiny aš-Šabáb; připomíná, že somálská armáda měla od mise AMISOM převzít velení v prosinci 2021; zdůrazňuje, že pro dosažení tohoto cíle je nutný nový komplexní program pomoci, a vyzývá EU, aby se s Africkou unií a somálskou vládou dohodla na postoji k mechanismu, který má být zaveden po skončení mise AMISOM; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je přesvědčen, že krize v Perském zálivu má vážné důsledky pro Somálsko, kdy Spojené arabské emiráty i nadále podporují otevřené akce, které přímo podkopávají bezpečnost a politické úspěchy, jichž bylo dosud v Somálsku dosaženo, a způsobují nejednotnost mezi somálskou federální vládou a federálními členskými státy v otázkách bezpečnosti, celostátních voleb a rozvoje, a požaduje, aby tyto akce byly neprodleně ukončeny; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požaduje, aby malijští signatáři dohody o míru a usmíření v Mali, která je výsledkem alžírského procesu, tuto dohodu bez dalších prodlev dodržovali a prováděli; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je přesvědčen, že Evropská unie by měla po přechodnou dobu i nadále poskytovat finanční podporu misi AMISON prostřednictvím Afrického mírového projektu, udržovat přítomnost tří – i když revidovaných – vojenských misí EU (ATALANTA, EUTM Somálsko a EUCAP Somálsko), podporovat demokratické instituce a pokračovat ve výcviku národní armády a v zavádění transparentních bezpečnostních sektorů, které nesou odpovědnost a podléhají demokratické kontrole; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá členské státy a EU, aby prostřednictvím poskytnutí finanční pomoci a vojenského vybavení a výcviku, při začlenění odpovídajících záruk a zmírňujících opatření, pomohla společným silám skupiny G5 Sahel začít fungovat a aby jim poskytovala poradenství ohledně doktríny, plánování kapacit a řízení; zdůrazňuje, že v tomto ohledu je zapotřebí silná a důvěryhodná policejní složka; vyzývá partnery, kteří přijali závazky na dárcovské konferenci v Bruselu dne 22. února 2018, aby je urychleně splnili; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je přesvědčen, že africké státy musí převzít odpovědnost za plnění svých svrchovaných povinností a musí stabilizovat všechny oblasti, které byly osvobozeny od džihádistických teroristů, kriminálních a ozbrojených skupin, obchodníků s lidmi a banditů, chránit své občany a poskytovat základní služby (správa, dodávky vody a energie, zdravotnictví, soudnictví, vzdělávání); vzhledem k tomu, že armáda či bezpečnostní síly by měly dočasně zajišťovat řádně bezpečné prostředí a základní služby do doby, než bude civilní správa schopna tyto funkce převzít, vyzývá Evropskou unii, aby posílila své úsilí na podporu africkým státům při poskytování základních služeb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje žádost Africké unie adresovanou Organizaci spojených národů o přístup k příspěvkům, které vyhodnotila OSN, k misím, které vedou Afričané na základě mandátu Rady bezpečnosti OSN; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je žádoucí koordinace se zeměmi severní Afriky a účinná pomoc pro dosažení míru a usmíření v Libyi, aby se zabránilo tomu, že se tato země stane ohniskem šíření džihádistických, teroristických, zločineckých a ozbrojených skupin, zbraní a obchodování s lidmi; podporuje tudíž mírová jednání „5+5“ a vyzývá všechny země k tomu, aby dodržovaly ducha berlínské konference; vyjadřuje naději, že se naplní nedávné náznaky možného příměří a míru v Libyi; vítá v tomto ohledu nedávné iniciativy ESVČ a vysokého představitele Unie, místopředsedy Komise, především jeho návštěvu v Libyi dne 1. září 2020, a zdůrazňuje, že EU by měla v procesu mediace hrát vedoucí úlohu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá EU, aby se zabývala setrvalými a rostoucími hrozbami pro ochranu a zachování kulturního dědictví a potírala pašování kulturních artefaktů, zejména v oblastech konfliktu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že by měla být zvážena spolupráce se zeměmi severní Afriky, zejména pokud jde o výměnu zpravodajských a dalších informací, vojenský výcvik a boj proti radikalizaci, a to s přihlédnutím k prokázaným zkušenostem některých z nich; |
| --- | --- |

35.

| 36. | domnívá se, že komplexní a středně až dlouhodobá bezpečnostní politika pro tyto regiony by se měla zaměřovat také na posílení odolnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá a podporuje komplexní a globální přístup Mauritánie, který zahrnuje strategii vybudovanou na sociálních a rozvojových aspektech doprovázejících vojenskou a bezpečnostní reakci; vyjadřuje solidaritu s Nigerem, Mali a Burkinou Faso, což jsou země, které jsou terorismem hluboce zasaženy; oceňuje úsilí a obětavou práci mezinárodního společenství, Multidimenzionální integrované mise OSN pro stabilizaci Mali, mnohonárodnostní smíšené jednotky, skupiny G5 a francouzských ozbrojených sil (operace Barkhane), regionální poradní a koordinační jednotky EU, misí EUCAP Sahel, Mali a Niger, EUTM Mali, EUTM Mali, GAR-SI Sahel a čadské armády, která je klíčovou silou ve střední a východní části G5 a vyžaduje zvláštní podporu pro své prapory; vyzývá země skupiny G5 Sahel, aby prováděly vnitrostátní reformy a aby plně uplatňovaly a dodržovaly lidská práva, řádnou správu věcí veřejných a demokratickou odpovědnost a standardy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá společné prohlášení předsedy Evropské rady Charlese Michela a prezidenta Mauritánské islámské republiky, předsedy skupiny G5 Sahel, Mohameda Šeicha el Ghazouaniho ze dne 28. dubna 2020, v němž obnovili a posílili závazek k bezpečnosti, stabilitě a rozvoji oblasti Sahelu v úzké spolupráci s generálním tajemníkem Organizace spojených národů, předsedou Komise Africké unie a úřadujícím předsedou Hospodářského společenství států západní Afriky (ECOWAS); |
| --- | --- |

38.

| 39. | vybízí členské státy, aby podporovaly operace Barkhane a Takuba a mise „Gazelle“ a „New Nero“ a spolupracovaly s nimi; připomíná významné lidské a vojenské investice těch členských států, které se už na nich podílejí; zdůrazňuje, že je třeba, aby bylo evropské zapojení intenzivnější, přičemž však nemůže nahradit povinnost zemí provádět nezbytné domácí reformy zaměřené na zajištění udržitelného rozvoje i bezpečnostního sektoru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá EU, aby věnovala zvláštní pozornost šíření ozbrojených teroristických skupin, zejména islamistického terorismu a násilného wahhábistického extremismu, v regionech Sahelu, západní Afriky a Afrického rohu a aby pokračovala v celosvětovém úsilí o boj proti džihádismu; s ohledem na strategický dopad těchto oblastí na stabilitu a bezpečnost zemí jižního sousedství, na námořní bezpečnost a na určitý tlak na evropské vnější hranice vyzývá k posílení bezpečnostní spolupráci s dotčenými zeměmi a příslušných programů pomoci; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naléhavě vyzývá EU, aby provedla komplexní hodnocení společné strategie EU-Afrika a společného sdělení Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ a aby podpořila provádění závěrů Rady ze dne 20. dubna 2015 o regionálním plánu pro oblast Sahelu 2015–2020, ze dne 16. března 2015 o akčním plánu EU pro Guinejský záliv 2015–2020, ze dne 25. června 2018 o Africkém rohu / Rudém moři a prohlášení z Pau; |
| --- | --- |

41.

| 42. | požaduje další ochranu a podporu vzdělávacích orgánů, komunit a organizací působících na místě, které se snaží nalézt alternativní příležitosti k vyučování v komunitních střediscích a zapojit tisíce dětí ze západní Afriky a oblasti Sahelu do vzdělávacích programů a programů učení dovedností; |
| --- | --- |

42.

Řádná správa věcí veřejných a udržitelný rozvoj

| 43. | konstatuje, že žádná bezpečnostní strategie nemůže existovat bez společného postupu v oblasti udržitelného rozvoje a humanitární pomoci; připomíná rozmanitost základních příčin terorismu a ozbrojeného konfliktu; vyzývá k podpoře lidského kapitálu a lidského rozvoje, plnění potřeb nejzranitelnějších komunit a budování kapacit lidí zvyšujících jejich odolnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že Evropská unie by měla zajistit, aby byly udržitelné rozvojové plány založené na daném kontextu a víceodvětvové a aby poskytovaly globální řešení problémů dotčeného regionu; zdůrazňuje, že integrovaný přístup k míru, bezpečnosti a udržitelnému rozvoji vyžaduje smysluplné zapojení místních aktérů občanské společnosti, a zejména žen a mladých lidí, přičemž současně připomíná úlohu nejstarších členů komunity a tradičních vůdců v sahelsko-saharských společnostech; zastává názor, že tyto plány musí být v souladu se zásadami účelnosti pomoci, jak je připomíná Evropský konsensus o rozvoji, musí je správa přijmout po dohodě s místními komunitami, které jsou příjemci pomoci, a že musí být prováděny za účasti místních organizací občanské společnosti a humanitárních organizací, aby byla zajištěna jejich účinná koordinace, transparentnost a angažovanost místních lidí; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje význam partnerství s OSN, spolupráce s dalšími mezinárodními institucemi, zejména Africkou unií, a dialogu s dalšími organizacemi na regionální a nižší než regionální úrovni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že smysluplná spolupráce v oblasti bezpečnosti mezi EU a Afrikou musí být založena na udržitelném rozvoji, a zejména se musí zaměřovat na:






  a) | upevnění demokracie zajištěním odpovědných demokratických systémů správy věcí veřejných prostřednictvím účinné parlamentní kontroly, demokratických institucí a právního státu a zaručením všech svobod občanské společnosti; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

upevnění demokracie zajištěním odpovědných demokratických systémů správy věcí veřejných prostřednictvím účinné parlamentní kontroly, demokratických institucí a právního státu a zaručením všech svobod občanské společnosti;

| b) | ukončení konfliktů a předcházení jejich opakování při současném řešení jejich základních příčin s cílem dosáhnout dlouhodobého míru a bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

ukončení konfliktů a předcházení jejich opakování při současném řešení jejich základních příčin s cílem dosáhnout dlouhodobého míru a bezpečnosti;

| c) | rozvoj politik zaměřených na mladé lidi, které budou podporovat hospodářský rozvoj a tvorbu pracovních příležitostí; zdůrazňuje, že je nezbytné zapojit mladé lidi do politických, hospodářských a mírových procesů; |
| --- | --- |

c)

rozvoj politik zaměřených na mladé lidi, které budou podporovat hospodářský rozvoj a tvorbu pracovních příležitostí; zdůrazňuje, že je nezbytné zapojit mladé lidi do politických, hospodářských a mírových procesů;

| d) | podporu akčních plánů preventivní stabilizace; |
| --- | --- |

d)

podporu akčních plánů preventivní stabilizace;

| e) | posílení postavení žen jejich uznáním za aktéry změny, zlepšením jejich vzdělávacích a ekonomických příležitostí, podporou jejich zapojení do místních a celostátních institucí a rozhodovacích procesů, podporou jejich úlohy při budování míru, předcházení konfliktům a mediaci a bojem proti pohlavnímu násilí páchanému na ženách a dívkách; |
| --- | --- |

e)

posílení postavení žen jejich uznáním za aktéry změny, zlepšením jejich vzdělávacích a ekonomických příležitostí, podporou jejich zapojení do místních a celostátních institucí a rozhodovacích procesů, podporou jejich úlohy při budování míru, předcházení konfliktům a mediaci a bojem proti pohlavnímu násilí páchanému na ženách a dívkách;

| f) | poskytování základních služeb, jako je zdravotnictví, zabezpečení dodávek potravin, voda, sanitární a hygienická zařízení, sítě sociálního zabezpečení, bydlení a bezpečnosti, podpora a ochrana duševního zdraví a vzdělávání a podpora vysídleného obyvatelstva, s cílem zvýšit důvěru občanů ve stát; |
| --- | --- |

f)

poskytování základních služeb, jako je zdravotnictví, zabezpečení dodávek potravin, voda, sanitární a hygienická zařízení, sítě sociálního zabezpečení, bydlení a bezpečnosti, podpora a ochrana duševního zdraví a vzdělávání a podpora vysídleného obyvatelstva, s cílem zvýšit důvěru občanů ve stát;

| g) | zajištění bezpečnosti a správní a právní stability; |
| --- | --- |

g)

zajištění bezpečnosti a správní a právní stability;

| h) | vymýcení chudoby, beztrestnosti a korupce; |
| --- | --- |

h)

vymýcení chudoby, beztrestnosti a korupce;

| i) | řešení dopadů změny klimatu prostřednictvím zohledňování opatření ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně s cílem zajistit, aby se způsoby obživy staly udržitelně odolnými vůči environmentálním hrozbám; |
| --- | --- |

i)

řešení dopadů změny klimatu prostřednictvím zohledňování opatření ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně s cílem zajistit, aby se způsoby obživy staly udržitelně odolnými vůči environmentálním hrozbám;

| j) | dodržování zásad právního státu a podporu udržitelného rozvoje a lidských práv bez jakékoli diskriminace, svobodu projevu, sdělovacích prostředků a sdružování a posilování strukturální podpory poskytované občanské společnosti a nezávislým médiím; |
| --- | --- |

j)

dodržování zásad právního státu a podporu udržitelného rozvoje a lidských práv bez jakékoli diskriminace, svobodu projevu, sdělovacích prostředků a sdružování a posilování strukturální podpory poskytované občanské společnosti a nezávislým médiím;

| k) | podporu udržitelných zemědělských metod, jako je např. agroekologie, podporu malých producentů a zemědělců a uplatňování přístupu založeného na propojenosti výživových hledisek s cílem řešit všechny formy podvýživy ve všech kontextech a pokračovat ve financování činností přesahujících humanitární a rozvojové intervence za účelem řešení základních příčin; |
| --- | --- |

k)

podporu udržitelných zemědělských metod, jako je např. agroekologie, podporu malých producentů a zemědělců a uplatňování přístupu založeného na propojenosti výživových hledisek s cílem řešit všechny formy podvýživy ve všech kontextech a pokračovat ve financování činností přesahujících humanitární a rozvojové intervence za účelem řešení základních příčin;

| 47. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že současné bezpečnostní výzvy v Africe by společně s přetrvávající nerovností, nedostatkem příležitostí pro mladé lidi a nedostatečnou správou věcí veřejných mohla vybízet k migraci a vést k hromadnému vysídlování obyvatelstva, jež by oslabovalo severoafrické státy, mělo negativní dopady na Evropu a vedlo k rozsáhlé humanitární krizi; uznává dopad konfliktů, chudoby, nerovnosti a změny klimatu na nucené vysídlování a vyzývá Evropskou unii, aby usnadnila legální, bezpečnou a důstojnou migraci; zdůrazňuje tudíž, že je důležité posílit zejména spolupráci mezi EU a oblastí Sahelu s cílem řešit tento vážný problém, a současně připomíná široce přijímanou praxi, podle níž se na humanitární pomoc neuplatňuje podmíněnost ve spojitosti s opatřeními v oblasti migrace v daném regionu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vítá strategii EU pro oblast Afrického rohu, která zahrnuje nejen bezpečnostní a humanitární politiku, ale také dlouhodobější rozvojovou politiku a rozvojové cíle tisíciletí; zdůrazňuje význam této dlouhodobé vize rozvojové politiky a vyzývá Komisi a členské státy, aby v tomto ohledu koordinovaly své politiky a aby co nejdříve začaly využívat společné plánování pro jednotlivé země a celý region; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá k provedení rezoluce Rady bezpečnosti OSN o mládeži, míru a bezpečnosti v rámci bezpečnostní spolupráce mezi EU a Afrikou; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá EU, aby podporovala účinné provádění programu OSN pro ženy, mír a bezpečnost ve všech oblastech vnější činnosti EU, včetně genderového hlediska u klíčových oblastí politiky strategického partnerství mezi EU a Africkou unií v oblasti bezpečnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnívá se, že EU by měla posílit svou spolupráci s vnitrostátními parlamenty, včetně bezpečnostních a obranných výborů, s cílem zlepšit klíčové funkce dohledu nad vnitrostátními a vnějšími bezpečnostními intervencemi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naléhavě vyzývá všechny vojenské aktéry v oblasti Sahelu, aby dodržovali mezinárodní humanitární právo a uplatňovali komplexní reakci zaměřenou na zmírnění utrpení nejohroženějších skupin obyvatelstva, zejména tím, že budou považovat ochranu civilního obyvatelstva za klíčový ukazatel úspěchu jakékoli integrované bezpečnostní strategie; zdůrazňuje, že je důležité, aby provádění bezpečnostních operací nikdy nezhoršovalo humanitární situaci; vyzývá všechny bezpečnostní aktéry, aby sledovali dopady svých vojenských operací a bezpečnostních opatření na přístup ke službám, včetně potravin a výživy a nuceného vysídlování, s cílem minimalizovat jejich nepříznivé účinky na humanitární potřeby; |
| --- | --- |

52.

| 53. | považuje za zásadní poskytnout dotčeným regionům mimořádnou a ucelenou pomoc s ohledem na mimořádnou výzvu, kterou představuje pandemie COVID-19, ochránit kontinuitu fungování misí a operací SBOP díky podpoře místních ozbrojených sil společně s poradenstvím ohledně toho, jak čelit této epidemii, posílit rozvojovou činnost EU v těchto regionech, která může sehrát důležitou úlohu při omezování dopadu zdravotní krize, a poskytnout základní humanitární pomoc, čímž Unie prokáže flexibilitu a schopnost přizpůsobit se situaci; vítá rozhodnutí odložit nejchudším zemím splátky dluhu, které jednomyslně přijala skupina G20; |
| --- | --- |

53.

| 54. | doporučuje, aby EU spolu s Mezinárodním měnovým fondem a Světovou bankou a Africkou rozvojovou bankou zasáhla na finanční úrovni s cílem přispět ke kontrole dluhu a placení úroků; vyzývá k tomu, aby byly prozkoumány všechny možnosti s ohledem na pandemii COVID-19 a její finanční důsledky, možnosti týkající se odpuštění části dluhu, pozastavení splácení dluhu a udržitelnost dluhu pro africké země; |
| --- | --- |

54.

| 55. | doporučuje, aby dotčené země v plné míře přijaly svou mezinárodní právní odpovědnost a přijaly nezbytná opatření, která zajistí odpovědnost za všechna porušení mezinárodního humanitárního práva, jichž se dopustily všechny strany, aby umožnily volný přístup k humanitární pomoci a základním službám pro osoby v nouzi, včetně těch, které žijí na územích mimo kontrolu vlády, aby zabránily jakémukoli riziku zpronevěry humanitární pomoci a aby umožnily jednání o humanitárním přístupu se všemi stranami konfliktu, a zdůrazňuje, že je důležité, aby poskytování humanitární pomoci bylo vnímáno jako neutrální a nestranné a aby byla zajištěna bezpečnost humanitárních pracovníků; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vítá návrh na posílení zásady multilateralismu ve vztazích mezi EU a Afrikou stanovené ve společném sdělení nazvaném „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“; domnívá se, že komunistická Čína a autoritářské Rusko zaujaly při jednání s africkými zeměmi odlišný přístup a postavily se proti úsilí EU; vyzývá Komisi, aby zlepšila úsilí o veřejnou diplomacii a dialog s vládami, parlamenty a občanskou společností zemí Africké unie s cílem lépe vysvětlit podporu EU v oblasti bezpečnosti v Africe jakožto příspěvek k africké rozvojové strategii 2063; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Úř. věst. L 54 I, 26.2.2020, s. 9.

(2)  Úř. věst. C 440, 30.12.2015, s. 38.

(3)  Úř. věst. C 86, 6.3.2018, s. 33.

(4)  Úř. věst. C 118, 8.4.2020, s. 113.

(5)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

(6)  Úř. věst. C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

(7)  Úř. věst. C 419, 16.12.2015, s. 153.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0158.

(9)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0009.

(10)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0008.

(11)  JOIN(2015)0017.

(12)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky – výroční zpráva (přijaté texty, P9_TA(2020)0009).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/39

---

P9_TA(2020)0217

Nevyslovení námitky vůči prováděcímu opatření: změny Mezinárodního standardu účetního výkaznictví 16

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči návrhu nařízení Komise, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1126/2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o Mezinárodní standard účetního výkaznictví 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

(2021/C 385/04)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh nařízení Komise (D067917/01, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Komise (D067917/01,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 8. července 2020, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti návrhu nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 8. července 2020, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti návrhu nařízení,

| — | s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů,

| — | s ohledem na článek 5a rozhodnutí 1999/468/ES Rady ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 5a rozhodnutí 1999/468/ES Rady ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (2),

| — | s ohledem na čl. 112 odst. 4 písm. d) a čl. 111 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 112 odst. 4 písm. d) a čl. 111 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanovisko Hospodářského a měnového výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Hospodářského a měnového výboru,

| A. | vzhledem k tomu, že Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) vydala dne 28. května 2020 dokument o úlevách při placení nájmů v souvislosti s krizí COVID-19 (změny Mezinárodního standardu účetního výkaznictví 16 – leasingy); vzhledem k tomu, že změny IFRS 16 poskytují dobrovolnou a dočasnou provozní úlevu v souvislosti s krizí COVID-19 nájemcům, kteří využívají odklad splátek nájmu, aniž by byla snížena relevance a užitečnost finančních informací poskytovaných společnostmi; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) vydala dne 28. května 2020 dokument o úlevách při placení nájmů v souvislosti s krizí COVID-19 (změny Mezinárodního standardu účetního výkaznictví 16 – leasingy); vzhledem k tomu, že změny IFRS 16 poskytují dobrovolnou a dočasnou provozní úlevu v souvislosti s krizí COVID-19 nájemcům, kteří využívají odklad splátek nájmu, aniž by byla snížena relevance a užitečnost finančních informací poskytovaných společnostmi;

| B. | vzhledem k tomu, že Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) poskytla Komisi dne 2. června 2020 kladné stanovisko ke schválení změn IFRS 16; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Evropská poradní skupina pro účetní výkaznictví (EFRAG) poskytla Komisi dne 2. června 2020 kladné stanovisko ke schválení změn IFRS 16;

| C. | vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že změny IFRS 16 splňují technická kritéria pro přijetí podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že změny IFRS 16 splňují technická kritéria pro přijetí podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;

| D. | vzhledem k tomu, že Regulativní výbor pro účetnictví vydal dne 2. července 2020 ke změnám IFRS 16 kladné stanovisko; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Regulativní výbor pro účetnictví vydal dne 2. července 2020 ke změnám IFRS 16 kladné stanovisko;

| E. | vzhledem k tomu, že rada IASB stanovila datum účinnosti změn IFRS 16 na 1. června 2020 s tím, že je možné je uplatnit již dříve; vzhledem k tomu, že ustanovení pozměňujícího nařízení by měla platit retroaktivně, aby byla dotčeným emitentům zajištěna právní jistota a soulad s ostatními účetními standardy stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 1126/2008 ze dne 3. listopadu 2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (3); vzhledem k tomu, že konzultace, jež uskutečnila skupina EFRAG a útvary Komise, ukázaly na silný zájem o brzké uplatňování pololetních finančních výkazů za období končící 30. června 2020; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rada IASB stanovila datum účinnosti změn IFRS 16 na 1. června 2020 s tím, že je možné je uplatnit již dříve; vzhledem k tomu, že ustanovení pozměňujícího nařízení by měla platit retroaktivně, aby byla dotčeným emitentům zajištěna právní jistota a soulad s ostatními účetními standardy stanovenými v nařízení Komise (ES) č. 1126/2008 ze dne 3. listopadu 2008, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (3); vzhledem k tomu, že konzultace, jež uskutečnila skupina EFRAG a útvary Komise, ukázaly na silný zájem o brzké uplatňování pololetních finančních výkazů za období končící 30. června 2020;

| 1. | prohlašuje, že nevyjádří nesouhlas s návrhem nařízení Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Komisi a pro informaci Radě. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  Úř. věst. L 320, 29.11.2008, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/40

---

P9_TA(2020)0221

Provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 k provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (2019/2200(INI))

(2021/C 385/05)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na pátou část Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 8 a na hlavu V, zejména články 21, 22, 36 a 37 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a na pátou část Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé, která jako celek vstoupila v platnost dne 1. července 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé, která jako celek vstoupila v platnost dne 1. července 2016,

| — | s ohledem na své předchozí usnesení ze dne 14. listopadu 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (1), usnesení ze dne 14. června 2018 o okupovaných gruzínských územích deset let po ruské invazi (2), usnesení ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (3), usnesení ze dne 21. ledna 2016 o dohodách o přidružení a prohloubených a komplexních zónách volného obchodu s Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou (4) a usnesení ze dne 18. prosince 2014 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Evropské unie, Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své předchozí usnesení ze dne 14. listopadu 2018 o provádění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií (1), usnesení ze dne 14. června 2018 o okupovaných gruzínských územích deset let po ruské invazi (2), usnesení ze dne 14. března 2018 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii (3), usnesení ze dne 21. ledna 2016 o dohodách o přidružení a prohloubených a komplexních zónách volného obchodu s Gruzií, Moldavskem a Ukrajinou (4) a usnesení ze dne 18. prosince 2014 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření, jménem Evropské unie, Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé (5),

| — | s ohledem na výsledek pátého zasedání Rady pro přidružení mezi EU a Gruzií, které proběhlo dne 5. března 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledek pátého zasedání Rady pro přidružení mezi EU a Gruzií, které proběhlo dne 5. března 2019,

| — | s ohledem na závěrečné prohlášení a doporučení přijatá na osmé schůzi Parlamentního výboru pro přidružení mezi EU a Gruzií, která se konala ve dnech 27. a 28. března 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečné prohlášení a doporučení přijatá na osmé schůzi Parlamentního výboru pro přidružení mezi EU a Gruzií, která se konala ve dnech 27. a 28. března 2019,

| — | s ohledem na společná prohlášení přijatá na summitech Východního partnerství, včetně posledního summitu, který se konal dne 24. listopadu 2017 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná prohlášení přijatá na summitech Východního partnerství, včetně posledního summitu, který se konal dne 24. listopadu 2017 v Bruselu,

| — | s ohledem na společné prohlášení přijaté na šesté schůzi Platformy občanské společnosti EU-Gruzie, která se konala dne 20. února 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné prohlášení přijaté na šesté schůzi Platformy občanské společnosti EU-Gruzie, která se konala dne 20. února 2020,

| — | s ohledem na výsledek třetího dialogu o strategické bezpečnosti vedeného na vysoké úrovni mezi EU a Gruzií, který se konal dne 25. října 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výsledek třetího dialogu o strategické bezpečnosti vedeného na vysoké úrovni mezi EU a Gruzií, který se konal dne 25. října 2019,

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 6. února 2020 o zprávě o provádění dohody o přidružení Gruzie k EU (SWD(2020)0030), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 6. února 2020 o zprávě o provádění dohody o přidružení Gruzie k EU (SWD(2020)0030),

| — | s ohledem na dohodu o společném záměru a na společné prohlášení týkající se parlamentních voleb v roce 2020, které dne 8. března 2020 podepsala gruzínská vládnoucí strana s opozičními stranami, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o společném záměru a na společné prohlášení týkající se parlamentních voleb v roce 2020, které dne 8. března 2020 podepsala gruzínská vládnoucí strana s opozičními stranami,

| — | s ohledem na stanovisko Benátské komise ze dne 19. června 2017 o návrhu přepracované ústavy Gruzie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Benátské komise ze dne 19. června 2017 o návrhu přepracované ústavy Gruzie,

| — | s ohledem na konečné stanovisko Benátské komise ze dne 19. března 2018 o ústavní reformě Gruzie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na konečné stanovisko Benátské komise ze dne 19. března 2018 o ústavní reformě Gruzie,

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu volební pozorovatelské mise Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) ze dne 28. února 2019 o prezidentských volbách v Gruzii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu volební pozorovatelské mise Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) ze dne 28. února 2019 o prezidentských volbách v Gruzii,

| — | s ohledem na naléhavé stanovisko Benátské komise k výběru a jmenování soudců Nejvyššího soudu Gruzie ze dne 16. dubna 2019 a na druhou zprávu úřadu ODIHR ze dne 9. ledna 2020 o výběru a jmenování soudců Nejvyššího soudu Gruzie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na naléhavé stanovisko Benátské komise k výběru a jmenování soudců Nejvyššího soudu Gruzie ze dne 16. dubna 2019 a na druhou zprávu úřadu ODIHR ze dne 9. ledna 2020 o výběru a jmenování soudců Nejvyššího soudu Gruzie,

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu a čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu a čl. 1 odst. 1 písm. e) a přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

| — | s ohledem na dopis Výboru pro mezinárodní obchod, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Výboru pro mezinárodní obchod,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0136/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0136/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že Gruzie a EU se jako přidružení partneři snaží o prosazování politického přidružení a hospodářské integrace založené na společných hodnotách a zásadách, jako je demokracie, lidská práva a základní svobody, zásady právního státu a řádná veřejná správa; vzhledem k tomu, že gruzínská společnost nadále projevuje evropským ambicím a sbližování své země s EU silnou podporu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Gruzie a EU se jako přidružení partneři snaží o prosazování politického přidružení a hospodářské integrace založené na společných hodnotách a zásadách, jako je demokracie, lidská práva a základní svobody, zásady právního státu a řádná veřejná správa; vzhledem k tomu, že gruzínská společnost nadále projevuje evropským ambicím a sbližování své země s EU silnou podporu;

| B. | vzhledem k tomu, že podle článku 49 SEU a v souladu s Římskou deklarací ze dne 25. března 2017 může o členství v EU požádat za předpokladu, že dodržuje kodaňská kritéria, kterýkoli evropský stát; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle článku 49 SEU a v souladu s Římskou deklarací ze dne 25. března 2017 může o členství v EU požádat za předpokladu, že dodržuje kodaňská kritéria, kterýkoli evropský stát;

| C. | vzhledem k tomu, že vstupem přepracované ústavy v platnost v prosinci 2018 Gruzie uzavřela přechod na plně parlamentní systém; vzhledem k tomu, že při plnění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií, včetně přechodu k čistě poměrnému volebnímu systému počínaje rokem 2024, bylo dosaženo pokroku; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že vstupem přepracované ústavy v platnost v prosinci 2018 Gruzie uzavřela přechod na plně parlamentní systém; vzhledem k tomu, že při plnění dohody o přidružení mezi EU a Gruzií, včetně přechodu k čistě poměrnému volebnímu systému počínaje rokem 2024, bylo dosaženo pokroku;

| D. | vzhledem k tomu, že Gruzie je nadále odhodlána plnit dohodu o přidružení a podmínky dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu a pokračuje ve slaďování svých předpisů s acquis a standardy EU, což jí přináší větší výhody; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Gruzie je nadále odhodlána plnit dohodu o přidružení a podmínky dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu a pokračuje ve slaďování svých předpisů s acquis a standardy EU, což jí přináší větší výhody;

| E. | vzhledem k neustálým pokusům o destabilizaci Gruzie, mimo jiné plněním tzv. „smluv“ mezi Ruskou federací a gruzínskými regiony Abcházií a Cchinvali / Jižní Osetií, uzavřením přechodů blízko správní hranice v oblasti Cchinvali / Jižní Osetie v srpnu 2019, intenzivnějším budováním hraničních zátarasů podél správní hranice a uspořádáním tzv. prezidentských voleb v Abcházii v březnu 2020; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k neustálým pokusům o destabilizaci Gruzie, mimo jiné plněním tzv. „smluv“ mezi Ruskou federací a gruzínskými regiony Abcházií a Cchinvali / Jižní Osetií, uzavřením přechodů blízko správní hranice v oblasti Cchinvali / Jižní Osetie v srpnu 2019, intenzivnějším budováním hraničních zátarasů podél správní hranice a uspořádáním tzv. prezidentských voleb v Abcházii v březnu 2020;

| F. | vzhledem k tomu, že výsledkem nedávného dialogu mezi vládnoucí stranou a opozičními stranami, který byl veden s podporou EU a USA, byla dohoda o společném záměru a společné prohlášení, které dne 8. března 2020 podepsaly všechny hlavní strany a které představují významný posun k depolarizaci a normalizaci gruzínské politické scény v souvislosti s přípravou parlamentních voleb, jež mají proběhnout v říjnu 2020; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že výsledkem nedávného dialogu mezi vládnoucí stranou a opozičními stranami, který byl veden s podporou EU a USA, byla dohoda o společném záměru a společné prohlášení, které dne 8. března 2020 podepsaly všechny hlavní strany a které představují významný posun k depolarizaci a normalizaci gruzínské politické scény v souvislosti s přípravou parlamentních voleb, jež mají proběhnout v říjnu 2020;

| G. | vzhledem k tomu, že reforma soudnictví zůstává stále velmi omezená a že nedávné jmenování 14 doživotních soudců Nejvyššího soudu neproběhlo transparentně a podle objektivních kritérií založených na zásluhách a bylo ovlivněno politickými zájmy; vzhledem k tomu, že hlasování v plénu o jmenování těchto soudců proběhlo uprostřed politické krize a bojkotu ze strany opozice a že bylo doprovázeno četnými výzvami k odkladu a vážným narušováním postupu v příslušném výboru i v plénu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že reforma soudnictví zůstává stále velmi omezená a že nedávné jmenování 14 doživotních soudců Nejvyššího soudu neproběhlo transparentně a podle objektivních kritérií založených na zásluhách a bylo ovlivněno politickými zájmy; vzhledem k tomu, že hlasování v plénu o jmenování těchto soudců proběhlo uprostřed politické krize a bojkotu ze strany opozice a že bylo doprovázeno četnými výzvami k odkladu a vážným narušováním postupu v příslušném výboru i v plénu;

| 1. | vítá dlouhodobé prohlubování vztahů mezi EU a Gruzií a jednoznačnou podporu toho, že se celé politické spektrum Gruzie a jeho společnost rozhodly jít cestou evropské a euroatlantické integrace; vyjadřuje Gruzii uznání za dosažení pokroku při provádění komplexních reforem, který z ní učinil jednoho z klíčových partnerů EU v tomto regionu, a znovu poukazuje na to, že je nutné pokračovat v zavádění reforem v rámci dohody o přidružení a dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu a v jejich sledování; připomíná, že prohloubená spolupráce a pomoc EU se zakládá na zásadě „více za více“ a závisí na tom, zda bude i nadále dosahováno pokroku zejména v oblasti demokracie a právního státu, mj. při zavádění systému kontrol a protivah v příslušných institucích, zajišťování nezávislosti soudnictví a provádění volební reformy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | znovu vyjadřuje plnou podporu svrchovanosti a územní celistvosti Gruzie v jejích mezinárodně uznávaných hranicích a potvrzuje, že je nadále odhodlán podílet se na mírovém řešení rusko-gruzínského konfliktu, mj. na základě zprostředkování ze strany zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii, spolupředsednictví ženevských mezinárodních rozhovorů, vyslání pozorovatelské mise EU a politiky neuznání a angažovanosti; jednoznačně odsuzuje nezákonnou okupaci gruzínských regionů Abcházie a Cchinvali / Jižní Osetie ze strany Ruské federace a pokračující nezákonné budování plotů z ostnatého drátu a dalších umělých překážek podél správní hranice ruskými a jihoosetinskými bezpečnostními subjekty, které mají nad tímto územím faktickou kontrolu, a zdůrazňuje, že je nutné toto porušování mezinárodního práva ukončit; vyzývá orgány v Abcházii a v regionu Cchinvali / Jižní Osetie, které zde mají faktickou moc, aby okamžitě znovu zprovoznily zavřené přechody a aby se nepokoušely omezovat svobodu pohybu v těchto regionech; vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a členské státy, aby tento proces veřejně odsoudili; zdůrazňuje, že se dohoda o přidružení vztahuje na celé území Gruzie, včetně okupovaných regionů, a že jejím cílem je být ku prospěchu celému obyvatelstvu; vyzývá Ruskou federaci, aby splnila své závazky uvedené v dohodě o příměří ze dne 12. srpna 2008 zprostředkované Evropskou unií, zejména aby stáhla veškeré své vojenské jednotky z okupovaného území Gruzie a nebránila monitorovací misi EU v přístupu na celé území Gruzie; vyzývá v této souvislosti Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby jasně informovala o tom, která ustanovení Ruská federace stále ještě nesplnila; vyzývá Komisi a ESVČ, aby za použití veškerých diplomatických nástrojů, mj. prostřednictvím monitorovací mise a zvláštního zástupce EU pro jižní Kavkaz a krizi v Gruzii, zintenzivnily své úsilí o mírové řešení tohoto konfliktu a aby i nadále podporovaly balíček opatření gruzínského parlamentu „Vykročení k lepší budoucnosti“, rozvíjení mezilidských kontaktů a opatření na posílení důvěry; vítá snahu Gruzie prosazovat dobré sousedské vztahy a konstruktivní spolupráci mezi zeměmi jižního Kavkazu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadřuje uznání gruzínskému národu a veřejným orgánům za mezinárodně oceňovanou reakci na vypuknutí pandemie onemocnění COVID-19 a vyzdvihuje účinná preventivní opatření přijatá zdravotnickými pracovníky a vládními orgány, která pomohla zmírnit tlak na gruzínský zdravotnický systém a negativní dopady na hospodářství; blahopřeje gruzínským občanům, že tato opatření v obtížné hospodářské a sociální situaci dodržovali; doporučuje, aby byly zajištěny investice, které by zlepšily kvalitu zdravotnictví a zajistily rovný přístup ke zdravotní péči; vítá, že EU vyčlenila na granty pro Gruzii, aby mohla tato země reagovat na onemocnění COVID-19, 183 miliony EUR a dalších 150 milionů EUR na půjčky, které mají upevnit její makroekonomickou stabilitu a poskytnout zdroje na ochranu občanů, zmírnění velmi těžkých socio-ekonomických důsledků této pandemie a prohloubení spolupráce s EU při zvyšování odolnosti veřejného zdraví, mj. v oblasti výměny osvědčených postupů a práce s občanskou společností na vytváření strategií týkajících se této epidemie, které by se zaměřovaly na nejzranitelnější skupiny obyvatel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá, že od března 2017 uskutečnili gruzínští občané 900 000 bezvízových návštěv v schengenském prostoru a v zemích přidružených k tomuto prostoru; bere na vědomí narůstající počet bezdůvodných žádostí gruzínských občanů o azyl a vyzývá všechny členské státy, aby Gruzii uznali za bezpečnou zemi původu, aby bylo možné urychlit vyřizování těchto žádostí a navracení příslušných osob; poukazuje na to, že je důležité, aby Gruzie i nadále plnila kritéria vízové liberalizace a aby byla zajištěna intenzivnější spolupráce mezi gruzínskými soudními a donucovacími orgány a členskými státy, která má snížit přeshraniční trestnou činnost, zejména obchodování s lidmi a nezákonnými omamnými látkami; vítá prohloubenou mezinárodní spolupráci mezi Gruzií a Europolem v oblasti prosazování práva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na úlohu Gruzie coby spolehlivého partnera EU a země, která významným způsobem přispívá k misím a operacím probíhajícím v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a NATO; vyzývá Radu a ESVČ k další spolupráci s Gruzií v oblasti SBOP, zejména s ohledem na zájem Gruzie projednat její případné zapojení do projektů stálé strukturované spolupráce (PESCO) a navázat spolupráci s příslušnými agenturami EU, je-li to v oboustranném zájmu EU a Gruzie; |
| --- | --- |

5.

Politický dialog a parlamentní volby

| 6. | vyjadřuje své uznání všem hlavním politickým stranám za to, že podepsaly mezinárodně zprostředkovanou dohodu o společném záměru a společné prohlášení ze dne 8. března 2020, na základě nichž byly vytvořeny hlavní prvky volebního systému založeného na 120 křeslech pro poslance volené na základě proporčního systému a 30 křeslech pro poslance volené na základě většinového systému a zajištěno spravedlivé rozdělení volebních obvodů v souladu s doporučeními Benátské komise a které umožňují použití tohoto systému v parlamentních volbách konaných v říjnu 2020; vítá výsledek mezistranického dialogu jako jasný projev dobré vůle při hledání společného řešení, a zdůrazňuje, že je důležité pokračovat před těmito parlamentními volbami v obnově důvěry a dialogu mezi politickými stranami, které mají být základem pro dosažení stabilní politické situace; vítá uplatňování dohody z 8. března 2020 a rozhodnutí prezidenta Zurabišviliho ze dne 15. května 2020 o omilostnění dvou uvězněných opozičních vůdců, což je důležitým krokem ke zmírnění napětí; vyzývá v této souvislosti všechny strany, aby ctily ducha a literu dosažené dohody, v plném rozsahu plnily všechny její body a zajistily, aby byly do ústavy a právních předpisů převedeny a uplatňovány veškeré prvky volební reformy a aby byly urychleně vyřešeny všechny nevyřešené případy zpolitizovaného soudního řízení; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá, že parlament Gruzie zahájil diskuzi o reformách volebního systému okamžitě poté, co byl ukončen nouzový stav, a že úspěšně přijal změnu ústavy a volebního zákona; blahopřeje Gruzii, že přijala kroky k vytvoření reprezentativnějšího parlamentu a k depolarizaci politického prostředí; vyzývá všechny politické strany a poslance, aby v rámci dobré vůle i nadále pracovali na prosazování demokracie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že nadcházející parlamentní volby budou mít z hlediska potvrzení gruzínských demokratických snah zásadní význam, a vyjadřuje proto naději, že předvolební kampaň proběhne na základě spravedlivé soutěže; vyzývá gruzínské orgány, aby urychleně provedly veškerá doporučení OBSE/ODIHR a plně se jimi řídily a aby přepracovaly příslušné právní předpisy s cílem odstranit zjištěné nedostatky a řešit příslušné výzvy, včetně zneužívání veřejných zdrojů v politických kampaních a dalších nevhodných metod jejich financování, beztrestnosti násilí, šíření verbálních projevů nenávisti a xenofobie, kupování hlasů voličů, zastoupení opozice ve volební administrativě a možnosti, aby voliči, zejména státní zaměstnanci, mohli „volit bez nátlaku a obav z odplaty“ (6); vyzývá příslušné orgány, aby zajistily ochranu činnosti organizací občanské společnosti a volebních pozorovatelů, aby mohli svou činnost vykonávat bez obav ze zastrašování a vměšování; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vybízí gruzínské orgány a volební administrativu Gruzie, aby zajistily bezpečné prostředí pro parlamentní volby konané v říjnu 2020, tj. aby zajistily ochranné osobní pomůcky pro volební komisaře, uzpůsobily volební místnosti tak, aby byla zajištěna bezpečnost a ochrana zdraví občanů účastnících se voleb a nerušená práce volebních pozorovatelů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znovu ujišťuje o své podpoře dynamické občanské společnosti Gruzie a poukazuje na zásadní úlohu, kterou hraje při zajišťování demokratického dohledu a sledování toho, jak je uplatňována dohoda o přidružení a dohoda o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu; vyzývá gruzínskou vládu a parlament, aby vytvořily formální mechanismy, které by zajistily účast občanské společnosti v politickém procesu; vyzývá Komisi a členské státy, aby na činnost občanské společnosti poskytly politickou, odbornou a finanční podporu; vyzývá gruzínské orgány, aby zahájily národní podpůrné programy pro činnost občanské společnosti, které by šly nad rámec programů, jež poskytuje EU a mezinárodní společenství dárců; |
| --- | --- |

10.

Právní stát, řádná státní správa a svoboda sdělovacích prostředků

| 11. | bere na vědomí pokrok, jehož Gruzie dosáhla v oblasti reforem, které upevňují demokracii, právní stát, lidská práva a základní svobody, zejména ústavní reformy provedené v roce 2018; vybízí gruzínskou vládu, aby upevnila zásady právního státu a pokračovala v reformě soudnictví, boji proti korupci a využívání státu k vlastnímu prospěchu, v reformě veřejné správy, decentralizaci, prosazování řádné státní správy, uplatňování právních předpisů proti diskriminaci a zajišťování práv pracovníků, aby bylo možné urychlit další integraci mezi Gruzií a EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadřuje znepokojení nad nedávnými případy soudního řízení s opozičními politiky, které podkopaly důvěru mezi vládnoucí stranou a opozicí, mohou negativně ovlivnit reformy prováděné v souvislosti s dohodou o přidružení a dohodou o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu a být v rozporu s duchem a literou dohody o přidružení; vítá prezidentskou milost udělenou odsouzeným opozičním politikům, která vytváří podmínky pro depolarizaci politiky a společnosti; vyzývá gruzínské orgány, aby nepokračovaly v politicky motivovaných soudních procesech, a delegaci EU, aby všechny takové procesy sledovala; vyzývá Gruzii, aby dodržovala nejvyšší normy právního státu, zejména nezávislost soudnictví a právo na spravedlivé soudní řízení, a lidská práva, k čemuž se zavázala v rámci dohody o přistoupení; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá k přehodnocení postupu při výběru soudců, aby bylo zajištěno, že před dalším jmenováním soudců budou zavedena veškerá doporučení Benátské komise; s politováním konstatuje, že nedávný výběr soudců Nejvyššího soudu nebyl zcela v souladu se všemi doporučeními Benátské komise a vyznačoval se zásadními nedostatky; poukazuje na význam depolitizovaného soudnictví, které by bylo prosto politického vměšování, a také na význam transparentnosti, meritokracie a zodpovědnosti při jmenování soudců Nejvyššího soudu Gruzie a dalších soudních institucí; vybízí proto gruzínskou vládu, aby pokračovala v upevňování reformy systému soudnictví, mj. reformy úřadu státního zástupce, aby vedla otevřený dialog se všemi politickými aktéry a občanskou společností a zajistila dodržování mezinárodních norem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že je důležité, aby pokračovala úzká neomezená spolupráce s Mezinárodním trestním soudem, tak aby byla v případech stíhaných tímto soudem zajištěna plná zodpovědnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá k vyšetření všech případů nadměrného používání síly ze strany gruzínských orgánů činných v trestním řízení proti pokojným protestujícím a novinářům, k němuž došlo mj. v průběhu protestů v červnu 2019; zdůrazňuje, že je nutné zabránit beztrestnosti a zajistit, aby se pachatelé zodpovídali ze svých činů; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu, aby v souladu se svými závazky v rámci dohody o přidružení prosazovala právo na pokojné shromažďování a svobodu projevu, mj. tím, že zmírní nepřiměřené sankce ukládané demonstrantům; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznává, že mediální prostředí v Gruzii je dynamické a pluralitní, ale také polarizované; poukazuje na význam svobody sdělovacích prostředků, která by měla zahrnovat rovný přístup všech politických stran do médií, redakční nezávislost a pluralitní nezávislé nestranné a nediskriminační zpravodajství o politických názorech v programech soukromých, ale především veřejnoprávních stanic v průběhu nadcházející volební kampaně; zdůrazňuje, že je nutné vytvořit jasná ustanovení, kterými by se řídila bezplatná i placená reklama, a zajistit na základě přísnějšího sledování sdělovacích prostředků větší transparentnost jejich vlastnictví; naléhavě vyzývá příslušné orgány, aby přestaly zasahovat do svobody sdělovacích prostředků a vést politicky motivovaná soudní řízení proti jejich majitelům či zástupcům; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu, aby přijala kroky, kterými by zabránila dezinformačním kampaním vedeným cizími či domácími subjekty proti zemi nebo proti kterékoli politické straně; naléhavě vyzývá mediální platformy, aby zajistily, že nebudou zneužívány k podrývání integrity volebního procesu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | důrazně odsuzuje kybernetické útoky proti gruzínským orgánům a sdělovacím prostředkům, které jsou obecně přisuzovány ruským aktérům; poukazuje na to, že je nutné zajistit účinné vyšetření cizích dezinformačních kampaní a propagandy, které podrývají gruzínské orgány a vedou k polarizaci společnosti, a bojovat proti nim; vyzývá proto Radu a ESVČ, aby zintenzivnily spolupráci v oblasti kybernetické bezpečnosti, aby došlo ke zvýšení odolnosti Gruzie v této oblasti, a Komisi, aby podpořila reformy v oblasti mediální a informační gramotnosti, a dále gruzínskou vládu, aby spolupracovala s orgány EU, pokud jde o výměnu osvědčených postupů proti dezinformacím; vyzývá navíc všechny politické aktéry v Gruzii, aby upustili od používání sociálních médií k útokům na občany, organizace a instituce a k vědomému šíření dezinformací; bere na vědomí nedávné kroky, které učinily platformy na sociálních mediích proti účtům a stránkám, jež se účastnily koordinovaných falešných kroků a útoků proti opozici, sdělovacím prostředkům a společnosti; |
| --- | --- |

17.

Dodržování lidských práv a základních svobod

| 18. | s politováním konstatuje, že Ruská federace, která nad gruzínskými regiony Abcházií a Cchinvali / Jižní Osetií uplatňuje faktickou kontrolu, neustále porušuje základní práva obyvatel těchto okupovaných regionů, kteří byli připraveni o svobodu pohybu a pobytu, o právo na majetek a právo na přístup ke vzdělání v rodném jazyce, a připomíná, že plně podporuje právo vnitřně vysídlených osob a uprchlíků na bezpečný a důstojný návrat domů; vyjadřuje znepokojení nad tím, že probíhající nezákonné vytyčování hranice má obzvláště negativní dopad s ohledem na současný boj proti pandemii onemocnění COVID-19, protože omezení svobody pohybu brání občanům v přístupu k nezbytným zdravotnickým službám a ohrožuje jejich život; vítá opětovné zapojení do mechanismů předcházení incidentům a reakce na ně v Ergneti dne 30. července 2020 a vyzývá všechny strany, aby v tomto formátu obnovily pravidelný dialog s cílem zlepšit bezpečnost a humanitární situaci obyvatelstva postiženého konfliktem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že rovnost mezi muži a ženami je jedním z klíčových základních předpokladů udržitelného inkluzivního rozvoje; oceňuje práci rady gruzínského parlamentu pro rovnost mezi muži a ženami a její snahu o to, aby se sexuální obtěžování považovalo za jednu z forem diskriminace a aby se zvýšila informovanost o tomto problému; naléhavě vyzývá gruzínskou vládu a gruzínské orgány, aby dále zlepšily zastoupení žen a rovné zacházení na všech úrovních politického a společenského života; žádá Komisi, aby začlenila hledisko rovnosti žen a mužů do všech oblastí své politiky a do všech svých programů a činností týkajících se Gruzie; vyzývá k neomezenému uplatňování Istanbulské úmluvy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá činnost oddělení pro lidská práva na gruzínském ministerstvu vnitra a trvá na tom, že je nutné zajistit důkladné a účinné uplatňování stávajících právních předpisů v oblasti lidských práv a zákazu diskriminace; vyzývá k další snaze o řešení problému diskriminace žen, osob LBGT, Romů a náboženských menšin v sociální, ekonomické, pracovní a zdravotní oblasti a urychlit vyšetřování a stíhání verbálních projevů nenávisti a násilných trestných činů proti všem menšinám a ohroženým skupinám obyvatel; vyzývá všechny náboženské komunity, včetně gruzínské pravoslavné církve, a občanskou společnost, aby pracovaly na vytvoření ovzduší tolerance; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poukazuje na význam dalšího posilování systému ochrany dětí, včetně prevence násilí a pohlavního vykořisťování nezletilých; vyzývá ke zvýšení povědomí o digitálních rizicích a k zajištění přístupu ke vzdělání pro všechny, včetně dětí se zdravotním postižením; zdůrazňuje, že gruzínská vláda odpovídá za sledování situace dětí v sirotčincích; |
| --- | --- |

21.

Institucionální ustanovení

| 22. | poukazuje na to, že je důležité omezit antagonismus a polarizaci v politice a zajistit konstruktivní spolupráci v rámci demokratických institucí této země, zejména v rámci gruzínského parlamentu; zdůrazňuje, že je proto nutné zlepšit politické klima a vybudovat důvěru mezi všemi politickými a institucionálními aktéry i mezi nimi a gruzínským lidem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá gruzínský parlament, aby plně využil příležitostí, které Evropský parlament Gruzii jakožto prioritní zemi v rámci své činnosti na podporu demokracie nabízí, a aby se zapojil do dialogu umožňujícího zjistit jeho potřeby; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá gruzínský parlament, aby rozšířil své kapacity pro uplatňování parlamentních kontrolních mechanismů, zejména kontroly nad bezpečnostním systémem; vybízí k posílení úlohy opozice v procesu parlamentního dohledu, ke zjednodušení postupů při předvolávání členů vlády a dalších odpovědných představitelů a k zavedení centralizovaného záznamového systému, který by všem zúčastněným stranám poskytoval včasné a úplné informace o parlamentní kontrole; |
| --- | --- |

24.

Hospodářské a obchodní vztahy

| 25. | s uspokojením konstatuje, že EU je s 27 % podílem na celkovém obchodu Gruzie hlavním obchodním partnerem této země; vítá, že v oblastech spojených s obchodem dochází k neustálému sbližování gruzínských právních předpisů s předpisy EU; zdůrazňuje, že je třeba zvýšit a diverzifikovat gruzínský vývoz do EU, tak aby nezahrnoval pouze zemědělské komodity a suroviny, a přilákat do Gruzie investice z EU s cílem zajistit více pracovních míst a zlepšit obchodní bilanci Gruzie s EU a její makrofinanční stabilitu, a to především na základě upevnění právního státu, boje proti korupci, praní peněz a daňovým únikům a podpory sbližování s normami EU; poukazuje na to, že je důležité podpořit podnikatelské prostředí, které by bylo příznivé pro regionální a malé a střední podniky, aby měla Gruzie širší možnost zajistit další inovace v různých hospodářských odvětvích; vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti hlubší odvětvové spolupráce v oblasti digitální ekonomiky, vzdělávání, výzkumu a inovací a rozšíření odvětví informačních a komunikačních technologií, digitalizace a ekologických technologií a aby poskytla své know-how a osvědčené postupy; poukazuje na význam cílených programů pro mládež při vytváření spravedlivých pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že cílem dohody o přidružení a dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu uzavřených mezi EU a Gruzií je postupné začleněné Gruzie do jednotného trhu; vyzývá Komisi, aby dala jasně najevo, že jejím cílem je zajištění přístupu Gruzie na jednotný trh, a urychlila iniciativy, jejichž cílem je větší odvětvová integrace, která by měla zajistit rozsáhlejší politické sbližování s EU a zviditelnit v případě obou stran hmatatelné výsledky dvoustranné spolupráce; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na význam transparentnosti a doporučuje gruzínským orgánům, aby dále informovaly místní podnikatele a hromadné sdělovací prostředky o uplatňování dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi, aby podporovala neomezené uplatňování dohody o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu prostřednictvím koordinované pomoci, s důrazem na udržitelný hospodářský rozvoj v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu, a aby ve spolupráci s podniky a občanskou společností podporovala malé a střední podniky a strukturální reformy, včetně rozsáhlé reformy bankovnictví a finančnictví zaměřené na boj proti praní špinavých peněz a daňovým únikům; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na význam strukturálních reforem pro další zlepšování investičního prostředí v Gruzii, mj. pro přilákání přímých zahraničních investic a zajištění jejich transparentnosti; doporučuje gruzínským orgánům, aby rozšířily kapacitu příslušných orgánů a zajistily větší politickou podporu infrastrukturním projektům strategického významu a jednotnost při jejich prosazování; |
| --- | --- |

29.

Odvětvová spolupráce

| 30. | vybízí gruzínskou vládu, aby pokračovala v komplexní reformě pracovněprávních předpisů s cílem zajistit lepší právní úpravu pracovních podmínek, včetně dalšího zlepšování pracovních inspekcí a sociálního dialogu; zdůrazňuje zejména, že s cílem vytvořit plnohodnotný inspekční systém a řádný antidiskriminační mechanismus, který by explicitně monitoroval neomezené dodržování pracovních práv, systematicky ověřoval veškerá rizika na pracovišti, zahrnoval moderní protikorupční mechanismus a ratifikoval všechny příslušné úmluvy MOP, je třeba změnit zákon o bezpečnosti práce; vybízí, aby se do těchto reforem s ohledem na jejich význam pro práva pracovníků a sociální práva v Gruzii zapojily organizace občanské společnosti a odbory; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná, že součástí dohod o prohloubených a komplexních zónách volného obchodu musí vždy být přísné, závazné a vymahatelné kapitoly o udržitelném rozvoji, jež by byly zcela v souladu s mezinárodními závazky, zejména s Pařížskou dohodou, a s pravidly WTO; vybízí k urychlenému uplatňování třetího národního programu na ochranu životního prostředí a k zajištění souladu mezi gruzínskými a unijními právními předpisy v oblasti životního prostředí, což je v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí uvedenými v dohodě o přidružení; vyzývá Gruzii, aby dále zvýšila svou angažovanost v boji proti změně klimatu, a Komisi, aby usnadnila účast Gruzie na Zelené dohodě pro Evropu a zajistila, aby dohoda o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu nebyla v rozporu s cíli a iniciativami v oblasti životního prostředí stanovenými v Zelené dohodě pro Evropu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo s ohledem na jednotný rámec podpory, a doporučuje, aby došlo k rychlé a účinné realizaci nových programů pomoci, které se zaměřují na energetickou účinnost, likvidaci pevného odpadu, dodávky vody a zajištění dobrých hygienických podmínek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá, že Komise přidělila v rámci orientačního investičního akčního plánu pro transevropskou dopravní síť (TEN-T) 3,4 miliardy EUR na 18 prioritních projektů v Gruzii; vyzývá Gruzii, aby zlepšila své odvětví energetiky a své propojení a současně během procesu provádění příslušných opatření zajistila environmentální udržitelnost – zejména zachování biologické rozmanitosti a chráněných lokalit – a zohlednila potřeby místních komunit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá nový gruzínský vzdělávací program, přepracování strategie pro oblast vzdělávání a vědy na období 2017–2021, nový zákon o učňovském vzdělávání a odborné přípravě a pokrok, jehož bylo dosaženo při zajišťování souladu mechanismu, který má zajistit kvalitní vzdělávání, s ustanoveními dohody o přidružení; vítá úspěšnou účast Gruzie na programu Erasmus+, jehož se v rámci výměn mezi Gruzií a EU zúčastnilo téměř 7 500 studentů a akademických pracovníků, a také založení evropské školy Východního partnerství a první evropské školy ze strany Evropskou unie a gruzínské vlády; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje, aby se Komise i nadále snažila o to, aby byla Gruzii umožněna účast na programech podporovaných EU a na činnosti agentur, které jsou přístupné pro neunijní země, a to v rámci právně vhodného statusu; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Gruzie. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0457.

(2)  Úř. věst. C 28, 27.1.2020, s. 97.

(3)  Úř. věst. C 162, 10.5.2019, s. 138.

(4)  Úř. věst. C 11, 12.1.2018, s. 82.

(5)  Úř. věst. C 294, 12.8.2016, s. 111.

(6)  Závěrečná zpráva volební pozorovací mise Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) ze dne 28. února 2019 týkající se prezidentských voleb v Gruzii, s. 30.

---

Čtvrtek 17. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/47

---

P9_TA(2020)0224

Vývoz zbraní: provádění společného postoje 2008/944/SZBP

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o vývozu zbraní: provádění společného postoje 2008/944/SZBP (2020/2003(INI))

(2021/C 385/06)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na zásady zakotvené v čl. 346 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) o výrobě zbraní nebo obchodu se zbraněmi, v čl. 42 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) o „vymezení evropské politiky schopností a vyzbrojování“ a v článku 21 SEU, zejména na zásady podpory demokracie a právního státu, zachování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zásady zakotvené v čl. 346 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) o výrobě zbraní nebo obchodu se zbraněmi, v čl. 42 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) o „vymezení evropské politiky schopností a vyzbrojování“ a v článku 21 SEU, zejména na zásady podpory demokracie a právního státu, zachování míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1560 ze dne 16. září 2019, kterým se mění společný postoj 2008/944/SZBP (dále jen „společný postoj“), kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (1), a na závěry Rady ze dne 16. září 2019 o revizi společného postoje provedené Radou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1560 ze dne 16. září 2019, kterým se mění společný postoj 2008/944/SZBP (dále jen „společný postoj“), kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (1), a na závěry Rady ze dne 16. září 2019 o revizi společného postoje provedené Radou,

| — | s ohledem na 20. výroční zprávu vypracovanou v souladu s čl. 8 odst. 2 společného postoje (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na 20. výroční zprávu vypracovanou v souladu s čl. 8 odst. 2 společného postoje (2),

| — | s ohledem na 21. výroční zprávu vypracovanou v souladu s čl. 8 odst. 2 společného postoje (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na 21. výroční zprávu vypracovanou v souladu s čl. 8 odst. 2 společného postoje (3),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/101 ze dne 22. ledna 2018 o prosazování účinných kontrol vývozu zbraní (4) a rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/915 ze dne 29. května 2017 o informačních činnostech Unie na podporu provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/101 ze dne 22. ledna 2018 o prosazování účinných kontrol vývozu zbraní (4) a rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/915 ze dne 29. května 2017 o informačních činnostech Unie na podporu provádění Smlouvy o obchodu se zbraněmi (5),

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/2191 ze dne 19. prosince 2019 na podporu globálního mechanismu hlášení nedovolených konvenčních zbraní a střeliva pro ně za účelem omezení rizika jejich odklonu a nedovolených převodů (iTrace IV) (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/2191 ze dne 19. prosince 2019 na podporu globálního mechanismu hlášení nedovolených konvenčních zbraní a střeliva pro ně za účelem omezení rizika jejich odklonu a nedovolených převodů (iTrace IV) (6),

| — | s ohledem na aktualizovaný Společný vojenský seznam Evropské unie přijatý Radou dne 17. února 2020 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na aktualizovaný Společný vojenský seznam Evropské unie přijatý Radou dne 17. února 2020 (7),

| — | s ohledem na uživatelskou příručku ke společnému postoji, |
| --- | --- |

—

s ohledem na uživatelskou příručku ke společnému postoji,

| — | s ohledem na Wassenaarské ujednání o vývozních kontrolách konvenčních zbraní a zboží a technologií dvojího užití ze dne 12. května 1996 a na seznamy tohoto zboží, technologií a střeliva aktualizované v prosinci 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Wassenaarské ujednání o vývozních kontrolách konvenčních zbraní a zboží a technologií dvojího užití ze dne 12. května 1996 a na seznamy tohoto zboží, technologií a střeliva aktualizované v prosinci 2019,

| — | s ohledem na Smlouvu o obchodu se zbraněmi, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 2. dubna 2013 (8) a která vstoupila v platnost dne 24. prosince 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o obchodu se zbraněmi, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 2. dubna 2013 (8) a která vstoupila v platnost dne 24. prosince 2014,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (9) a na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (9) a na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (10),

| — | s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (11), ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1969 ze dne 12. září 2016 (12), a s ohledem na seznam zboží a technologií dvojího užití uvedený v příloze I tohoto nařízení (dále jen „nařízení o zboží dvojího užití“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (11), ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1969 ze dne 12. září 2016 (12), a s ohledem na seznam zboží a technologií dvojího užití uvedený v příloze I tohoto nařízení (dále jen „nařízení o zboží dvojího užití“),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu EU (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu EU (13),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. června 2018, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 13. června 2018, kterým se zřizuje Evropský obranný fond (COM(2018)0476),

| — | s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, s podporou Komise, předložený Radě ohledně rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje (HR(2018)94), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, s podporou Komise, předložený Radě ohledně rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje (HR(2018)94),

| — | s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN, zejména cíl č. 16, jímž je podpora spravedlivých, mírových a inkluzivních společností pro udržitelný rozvoj, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíle udržitelného rozvoje OSN, zejména cíl č. 16, jímž je podpora spravedlivých, mírových a inkluzivních společností pro udržitelný rozvoj,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2216 (2015) o zbrojním embargu uvaleném na Jemen a zprávu A/HRC/39/43 Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o situaci v oblasti lidských práv v Jemenu, včetně jejich porušování a zneužívání od září 2014, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2216 (2015) o zbrojním embargu uvaleném na Jemen a zprávu A/HRC/39/43 Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o situaci v oblasti lidských práv v Jemenu, včetně jejich porušování a zneužívání od září 2014,

| — | s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/472 ze dne 31. března 2020 o vojenské operaci Evropské unie ve Středomoří (EUNAVFOR MED IRINI) (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/472 ze dne 31. března 2020 o vojenské operaci Evropské unie ve Středomoří (EUNAVFOR MED IRINI) (14),

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2473 (2019) přijatou dne 10. června 2019, která obnovila opatření určená k provádění zbrojního embarga uvaleného na Libyi, a na prohlášení mise OSN na podporu Libye (UNSMIL) ze dne 25. ledna 2020 o pokračujícím porušování zbrojního embarga v Libyi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 2473 (2019) přijatou dne 10. června 2019, která obnovila opatření určená k provádění zbrojního embarga uvaleného na Libyi, a na prohlášení mise OSN na podporu Libye (UNSMIL) ze dne 25. ledna 2020 o pokračujícím porušování zbrojního embarga v Libyi,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1970 (2011), která uvaluje na Libyi zbrojní embargo, a na všechny následné rezoluce Rady bezpečnosti v této věci, jakož i na rezoluce č. 2292 (2016), č. 2357 (2017), č. 2420 (2018) a č. 2473 (2019) o přísném uplatňování zbrojního embarga, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1970 (2011), která uvaluje na Libyi zbrojní embargo, a na všechny následné rezoluce Rady bezpečnosti v této věci, jakož i na rezoluce č. 2292 (2016), č. 2357 (2017), č. 2420 (2018) a č. 2473 (2019) o přísném uplatňování zbrojního embarga,

| — | s ohledem na publikaci OSN z roku 2018 nazvanou „Zajištění naší společné budoucnosti: program pro odzbrojení“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na publikaci OSN z roku 2018 nazvanou „Zajištění naší společné budoucnosti: program pro odzbrojení“,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/125 ze dne 16. ledna 2019 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/125 ze dne 16. ledna 2019 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (15),

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 16. října 2019 o Turecku, které potvrdily závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 14. října 2019 o jeho protiprávních akcích v severní Sýrii a východním Středomoří, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 16. října 2019 o Turecku, které potvrdily závěry Rady pro zahraniční věci ze dne 14. října 2019 o jeho protiprávních akcích v severní Sýrii a východním Středomoří,

| — | s ohledem na cíl udržitelného rozvoje č. 16, který spočívá v podpoře mírových a inkluzivních společností pro udržitelný růst (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíl udržitelného rozvoje č. 16, který spočívá v podpoře mírových a inkluzivních společností pro udržitelný růst (16),

| — | s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o dopadu transferů zbraní na lidská práva, která byla určena Radě OSN pro lidská práva (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva o dopadu transferů zbraní na lidská práva, která byla určena Radě OSN pro lidská práva (17),

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o vývozu zbraní a provádění společného postoje, zejména na usnesení ze dne 14. listopadu 2018 (18), 13. září 2017 (19) a 17. prosince 2015 (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o vývozu zbraní a provádění společného postoje, zejména na usnesení ze dne 14. listopadu 2018 (18), 13. září 2017 (19) a 17. prosince 2015 (20),

| — | s ohledem na své doporučení ze dne 28. března 2019 Radě a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkající se návrhu předloženého Radě vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s podporou Komise „Rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje“ (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své doporučení ze dne 28. března 2019 Radě a místopředsedkyni Komise, vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku týkající se návrhu předloženého Radě vysokou představitelkou Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku s podporou Komise „Rozhodnutí Rady o zřízení evropského mírového nástroje“ (21),

| — | s ohledem na svá usnesení o humanitární situaci v Jemenu ze dne 25. února 2016 (22), 15. června 2017 (23) a 30. listopadu 2017 (24), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení o humanitární situaci v Jemenu ze dne 25. února 2016 (22), 15. června 2017 (23) a 30. listopadu 2017 (24),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 27. února 2014 o používání bezpilotních letounů vybavených zbraněmi (25), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 27. února 2014 o používání bezpilotních letounů vybavených zbraněmi (25),

| — | s ohledem na seminář na téma „Provádění systému EU pro kontrolu vývozu zbraní“, který se konal v rámci schůze parlamentního podvýboru pro bezpečnost a obranu dne 12. dubna 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na seminář na téma „Provádění systému EU pro kontrolu vývozu zbraní“, který se konal v rámci schůze parlamentního podvýboru pro bezpečnost a obranu dne 12. dubna 2017,

| — | s ohledem na studii nazvanou „Doporučení pro transparentní a podrobný systém podávání zpráv o vývozu zbraní v rámci EU a do třetích zemí“, kterou zadal parlamentní podvýbor pro bezpečnost a obranu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii nazvanou „Doporučení pro transparentní a podrobný systém podávání zpráv o vývozu zbraní v rámci EU a do třetích zemí“, kterou zadal parlamentní podvýbor pro bezpečnost a obranu,

| — | s ohledem na Smlouvu mezi Spolkovou republikou Německo a Francouzskou republikou o francouzsko-německé spolupráci a integraci ze dne 22. ledna 2019 (francouzsko-německá Cášská smlouva), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu mezi Spolkovou republikou Německo a Francouzskou republikou o francouzsko-německé spolupráci a integraci ze dne 22. ledna 2019 (francouzsko-německá Cášská smlouva),

| — | s ohledem na závěry Rady EU pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 o Egyptě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady EU pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 o Egyptě,

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0137/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A9-0137/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že podle posledních údajů SIPRI (26) činil v období 2015 až 2019 vývoz zbraní z EU-28 asi 26 % celkového světového vývozu, což činí z EU-28 po USA (36 %) druhého největšího dodavatele zbraní ve světě, přičemž na třetím místě se nachází Rusko (21 %); vzhledem k tomu, že podle článku 346 SEU zůstává výroba zbraní nebo obchod se zbraněmi na členských státech; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle posledních údajů SIPRI (26) činil v období 2015 až 2019 vývoz zbraní z EU-28 asi 26 % celkového světového vývozu, což činí z EU-28 po USA (36 %) druhého největšího dodavatele zbraní ve světě, přičemž na třetím místě se nachází Rusko (21 %); vzhledem k tomu, že podle článku 346 SEU zůstává výroba zbraní nebo obchod se zbraněmi na členských státech;

| B. | vzhledem k tomu, že poslední údaje SIPRI ukazují, že EU-28 je druhým vývozcem zbraní jak do Saúdské Arábie, tak do Spojených arabských emirátů; vzhledem k tomu, že se podle skupiny předních mezinárodních a regionálních odborníků OSN strany ozbrojeného konfliktu v Jemenu dopustily a nadále dopouštějí zločinů porušujících mezinárodní právo; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že poslední údaje SIPRI ukazují, že EU-28 je druhým vývozcem zbraní jak do Saúdské Arábie, tak do Spojených arabských emirátů; vzhledem k tomu, že se podle skupiny předních mezinárodních a regionálních odborníků OSN strany ozbrojeného konfliktu v Jemenu dopustily a nadále dopouštějí zločinů porušujících mezinárodní právo;

| C. | vzhledem k tomu, že vývoz zbraní a vybavení zvyšuje schopnost obranného průmyslu účinně zkoumat a rozvíjet obranné technologie, a tudíž zajišťuje schopnost členských států EU bránit se a chránit své občany; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že vývoz zbraní a vybavení zvyšuje schopnost obranného průmyslu účinně zkoumat a rozvíjet obranné technologie, a tudíž zajišťuje schopnost členských států EU bránit se a chránit své občany;

| D. | vzhledem k tomu, že se ve světě rozbíhá nový závod ve zbrojení a většina vojenských mocností již neuplatňuje kontrolu zbraní a odzbrojení s cílem snížit mezinárodní napětí a zlepšit celosvětovou bezpečnostní situaci; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že se ve světě rozbíhá nový závod ve zbrojení a většina vojenských mocností již neuplatňuje kontrolu zbraní a odzbrojení s cílem snížit mezinárodní napětí a zlepšit celosvětovou bezpečnostní situaci;

| E. | vzhledem k tomu, že společný postoj Rady ze dne 8. prosince 2008 je nezbytným nástrojem pro posílení spolupráce a podporu sbližování vývozních politik členských států; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že společný postoj Rady ze dne 8. prosince 2008 je nezbytným nástrojem pro posílení spolupráce a podporu sbližování vývozních politik členských států;

| F. | vzhledem k tomu, že členské státy uznávají zvláštní odpovědnost, která může vyplývat z vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu do třetích států, neboť může dojít k ovlivnění nebo zhoršení stávajícího napětí a konfliktů; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že členské státy uznávají zvláštní odpovědnost, která může vyplývat z vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu do třetích států, neboť může dojít k ovlivnění nebo zhoršení stávajícího napětí a konfliktů;

| G. | vzhledem k tomu, že světová krize způsobená pandemií COVID-19 by mohla mít významné geostrategické dopady a dále zdůrazňuje nutnost vybudovat skutečnou evropskou strategickou autonomii; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že světová krize způsobená pandemií COVID-19 by mohla mít významné geostrategické dopady a dále zdůrazňuje nutnost vybudovat skutečnou evropskou strategickou autonomii;

| H. | vzhledem k tomu, že se v závěrech Rady EU pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 uvádí, že „členské státy se rovněž dohodly, že v případě Egypta pozastaví licence k vývozu veškerého vybavení, které může být použito k vnitřním represím, a znovu posoudí licence k vývozu materiálu, na nějž se vztahuje společný postoj 2008/944/SZBP, a provedou přezkum své spolupráce s Egyptem v oblasti bezpečnosti“; vzhledem k tomu, že společnosti usazené v několika členských státech EU nadále vyvážejí do Egypta zbraně, sledovací technologii a další bezpečnostní vybavení, čímž usnadňují hackerské útoky a napadání malwarem, stejně jako další formy útoků proti obráncům lidských práv a aktivistům občanské společnosti, a to jak fyzicky, tak online; vzhledem k tomu, že tato činnost má za následek potlačování svobody projevu na internetu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se v závěrech Rady EU pro zahraniční věci ze dne 21. srpna 2013 uvádí, že „členské státy se rovněž dohodly, že v případě Egypta pozastaví licence k vývozu veškerého vybavení, které může být použito k vnitřním represím, a znovu posoudí licence k vývozu materiálu, na nějž se vztahuje společný postoj 2008/944/SZBP, a provedou přezkum své spolupráce s Egyptem v oblasti bezpečnosti“; vzhledem k tomu, že společnosti usazené v několika členských státech EU nadále vyvážejí do Egypta zbraně, sledovací technologii a další bezpečnostní vybavení, čímž usnadňují hackerské útoky a napadání malwarem, stejně jako další formy útoků proti obráncům lidských práv a aktivistům občanské společnosti, a to jak fyzicky, tak online; vzhledem k tomu, že tato činnost má za následek potlačování svobody projevu na internetu;

| I. | vzhledem k tomu, že v čím dál nestabilnějším multipolárním světě, v němž jsou na vzestupu nacionalistické, xenofobní a protidemokratické síly, je nezbytné, aby se Evropská unie před tím, než začne zvažovat vojenské možnosti, stala vlivným aktérem na světové scéně a aby si udržela svou vedoucí úlohu globální „měkké síly“, která se zavázala k odzbrojení, pokud jde o konvenční i jaderné zbraně, a investuje do předcházení konfliktům, řešení krizí a mediace; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v čím dál nestabilnějším multipolárním světě, v němž jsou na vzestupu nacionalistické, xenofobní a protidemokratické síly, je nezbytné, aby se Evropská unie před tím, než začne zvažovat vojenské možnosti, stala vlivným aktérem na světové scéně a aby si udržela svou vedoucí úlohu globální „měkké síly“, která se zavázala k odzbrojení, pokud jde o konvenční i jaderné zbraně, a investuje do předcházení konfliktům, řešení krizí a mediace;

| J. | vzhledem k tomu, že vývoz zbraní je nezbytný pro posílení technologické a průmyslové základny evropského obranného průmyslu, který se primárně zabývá zajišťováním obrany a bezpečnosti členských států EU a zároveň přispívá k provádění SZBP; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že vývoz zbraní je nezbytný pro posílení technologické a průmyslové základny evropského obranného průmyslu, který se primárně zabývá zajišťováním obrany a bezpečnosti členských států EU a zároveň přispívá k provádění SZBP;

| K. | vzhledem k tomu, že rozdíly v členských státech, pokud jde o chování v oblasti vývozu zbraní, někdy oslabují schopnost EU dosáhnout cílů své zahraniční politiky a podrývají její důvěryhodnost jakožto aktéra, který vystupuje jednotně na mezinárodní scéně; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že rozdíly v členských státech, pokud jde o chování v oblasti vývozu zbraní, někdy oslabují schopnost EU dosáhnout cílů své zahraniční politiky a podrývají její důvěryhodnost jakožto aktéra, který vystupuje jednotně na mezinárodní scéně;

| L. | vzhledem k tomu, že globální i regionální bezpečnostní prostředí se dramaticky změnilo, zejména pokud jde o jižní a východní sousedství Unie; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že globální i regionální bezpečnostní prostředí se dramaticky změnilo, zejména pokud jde o jižní a východní sousedství Unie;

| M. | vzhledem k tomu, že opatření vojenské transparentnosti, jako je podávání zpráv o vývozu zbraní, přispívají k přeshraničnímu budování důvěry; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že opatření vojenské transparentnosti, jako je podávání zpráv o vývozu zbraní, přispívají k přeshraničnímu budování důvěry;

20. a 21. výroční zpráva EU o vývozu zbraní

| 1. | zdůrazňuje, že zachování obranného průmyslu patří k vlastní obraně Unie a je jednou ze složek její strategické autonomie; konstatuje, že jeho udržení je možné jedině tehdy, jestliže členské státy ve svých programech vybavení upřednostní evropské výrobky; zdůrazňuje, že životaschopný evropský trh by snížil závislost na vývozu zbraní do třetích zemí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že společný postoj stanoví postup týkající se transparentnosti, jehož výsledkem je zveřejňování výročních zpráv EU o vývozu zbraní; vítá zveřejnění 20. a 21. výroční zprávy v souladu s čl. 8 odst. 2 společného postoje Rady 2008/944/SZBP, které sestavila pracovní skupina Rady pro vývoz konvenčních zbraní (COARM) a které byly zveřejněny, byť opožděně, v Úředním věstníku; domnívá se, že uveřejnění obou zpráv představuje krok směrem ke společnému postoji EU v oblasti vývozu zbraní v rámci stále problematičtějších mezinárodních souvislostí, které se vyznačují rostoucím objemem vývozu a snižováním transparentnosti; považuje obě zprávy za cenný doplněk ke zprávám OSN o globální a regionální transparentnosti vývozu zbraní; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bere na vědomí úsilí členských států o dodržování čl. 346 odst. 1 písm. b) SFEU o výrobě zbraní nebo obchodu se zbraněmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že v případě 20. výroční zprávy předložilo úplné informace 19 členských států a v případě 21. výroční zprávy jich bylo 19; naléhavě vyzývá všechny členské státy, aby v plné míře plnily své povinnosti stanovené ve společném postoji vzhledem k tomu, že se v současnosti celosvětově snižuje transparentnost v oblasti obchodu se zbraněmi, zejména v případě několika zemí, které jsou významnými vývozci zbraní; zdůrazňuje, že předložení úplných informací znamená uvádět celkové množství a hodnotu udělených licencí i skutečného vývozu, rozčleněné podle země určení a kategorie vojenského seznamu; konstatuje, že v případě 20. výroční zprávy předložilo 27 členských států, s výjimkou Řecka, alespoň část informací a v případě 21. výroční zprávy předložilo údaje všech 28 členských států, přičemž přibližně třetina předložila neúplné informace; vítá nicméně dodatečné informace, které vlády poskytly prostřednictvím vnitrostátních zpráv; opakuje svou žádost, aby všechny členské státy, které nepředložily informace v plném rozsahu, poskytly o svých minulých vývozech dodatečné informace pro účely příští výroční zprávy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojen tím, že členské státy využívají k získávání údajů o hodnotě licencí velmi odlišné informace, což komplikuje schopnost účinně používat soudržné a srovnávací údaje; zdůrazňuje, že je důležité vykazovat skutečné vývozy zbraní, které byly realizovány na základě souhrnných a obecných licencí, včetně jejich celkové hodnoty a množství, rozčleněné podle kategorií vojenského seznamu a podle země určení; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá členské státy, aby zvýšily svou koordinaci a určily společné osvědčené postupy pro shromažďování a zpracovávání informací a údajů, aby byly výsledkem harmonizovanější výroční zprávy a zvýšila se tak transparentnost a použitelnost těchto zpráv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že země Blízkého východu a severní Afriky, regionu několika ozbrojených konfliktů, zůstávají podle údajů obou posledních výročních zpráv i nadále regionem, do něhož směřuje nejvíce vývozu zbraní; konstatuje, že tyto regiony čelí významným a přetrvávajícím bezpečnostním výzvám a že všechen vývoz musí být posuzován případ od případu z hlediska osmi kritérií stanovených ve společném postoji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporuje závazek Rady posílit kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu; bere na vědomí ochotu členských států posílit spolupráci a podpořit sbližování v této oblasti v rámci SZBP; vítá toto úsilí, protože je v souladu s celkovými cíli společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) stanovenými v článku 21 SEU a regionálních priorit stanovených v globální strategii EU (2016); v tomto ohledu vyzývá členské státy, aby vypracovaly, zavedly a dodržovaly společné normy řízení transferů vojenských technologií a vojenského materiálu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že EU uplatňuje řadu zbrojních embarg, včetně všech embarg OSN, v souladu s cíli SZBP, které se vztahují na země, jako je Bělorusko, Středoafrická republika, Čína, Írán, Libye, Myanmar, Severní Korea, Ruská federace, Somálsko, Jižní Súdán, Súdán, Sýrie, Venezuela, Jemen a Zimbabwe; konstatuje, že i když by tato embarga mohla země připravit o vojenské zdroje, v některých případech přispívají k míru a stabilitě v regionu; konstatuje, že taková embarga jsou zárukou toho, že EU nepřispívá k humanitárním krizím, porušování lidských práv a krutostem; vyzývá EU, aby pomohla posílit kapacity členských států k provedení razantních postupů pro sledování toho, zda všechny členské státy dodržují zbrojní embarga EU, a aby svá zjištění zveřejnila (27); |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná své usnesení ze dne 4. října 2018 o situaci v Jemenu; naléhavě vyzývá všechny členské státy EU, aby se v této souvislosti zdržely prodeje zbraní a jakéhokoli vojenského materiálu Saúdské Arábii, Spojeným arabským emirátům a jakémukoli členu mezinárodní koalice, jakož i jemenské vládě a dalším stranám konfliktu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá rozhodnutí vlád Belgie, Dánska, Finska, Německa, Řecka, Itálie a Nizozemska, které přijaly omezení svého vývozu zbraní do zemí, které jsou členy koalice v čele se Saúdskou Arábií, zapojené do války v Jemenu; konstatuje, že v některých případech, jak uvádějí nevládní organizace, byly zbraně vyvezené do těchto zemí používány v Jemenu, kde se 22 milionů lidí nachází v situaci, kdy potřebuje humanitární pomoc a ochranu; připomíná, že takový vývoz jednoznačně porušuje společný postoj; bere na vědomí, že Německo znovu prodloužilo moratorium na vývoz zbraní do Saúdské Arábie až do konce roku 2020 a že se několik členských států rozhodlo zavést omezení v plném rozsahu; připomíná, že v období od 25. února 2016 do 14. února 2019 Parlament prostřednictvím plenárních usnesení nejméně desetkrát vyzval místopředsedkyni Komise, vysokou představitelku, aby zahájila proces, který by vedl k uvalení zbrojního embarga EU na Saúdskou Arábii, a to i v roce 2018, kdy požadoval uvalení embarga také na další členy koalice vedené Saúdskou Arábií v Jemenu; tuto výzvu znovu opakuje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá členské státy, aby následovaly příklad Německa, Finska a Dánska, které po zavraždění novináře Džamála Chášukdžího přijaly omezení vývozu zbraní do Saúdské Arábie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu vyzývá členské státy, aby v návaznosti na závěry Rady ze dne 21. srpna 2013 o Egyptě oznámily pozastavení vývozních licencí pro veškeré vybavení, které by mohlo být použito k vnitřním represím, v souladu se společným postojem 2008/944/SZBP, a odsuzuje přetrvávající nedodržování těchto závazků ze strany členských států EU; vyzývá proto členské státy, aby zastavily vývoz zbraní, technologií sledování a jiného bezpečnostního zařízení do Egypta, které by mohlo usnadnit útoky na obhájce lidských práv a aktivisty občanské společnosti, včetně aktivistů působících na sociálních sítích, či jakýkoli jiný druh vnitřní represe; vyzývá vysokého představitele, místopředsedu Komise, aby podal zprávu o současném stavu vojenské a bezpečnostní spolupráce členských států s Egyptem; vyzývá EU, aby v plném rozsahu prováděla kontroly vývozu do Egypta, pokud jde o zboží, které by mohlo být použito k represím, mučení nebo výkonu trestu smrti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje své nedávné výzvy, aby byl ukončen vývoz technologií sledování a dalšího vybavení, které mohou usnadnit vnitřní represe, do několika zemí, včetně Egypta, Bahrajnu, Saúdské Arábie, Spojených arabských emirátů a Vietnamu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že EU provádí mise v rámci SBOP, včetně mise pro vymáhání zbrojního embarga v Libyi, s cílem posílit regionální mír a stabilitu; vyjadřuje hluboké politování nad pokračujícím hrubým porušováním zbrojního embarga v Libyi, a to i po závazcích, které v tomto ohledu přijaly dotčené země na mezinárodní konferenci o Libyi, která se konala dne 19. ledna 2020 v Berlíně; vyzývá všechny členské státy, aby ukončily veškeré transfery zbraní, sledovacího a zpravodajského vybavení a materiálu všem stranám zapojeným do konfliktu v Libyi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá, že cílem operace IRINI je přísné uplatňování zbrojního embarga OSN za využití vzdušných, družicových a námořních prostředků prováděním kontrol plavidel na volném moři u pobřeží Libye, u nichž existuje podezření, že přepravují zbraně nebo související materiál do Libye nebo z Libye, v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN č. 2292 (2016), 2357 (2017), č. 2420 (2018) a č. 2473 (2019); |
| --- | --- |

16.

| 17. | důrazně odsuzuje podpis obou memorand o porozumění mezi Tureckem a Libyí o vymezení námořních zón a o souhrnné bezpečnostní a vojenské spolupráci, které jsou vzájemně propojené a jsou v jednoznačném rozporu s mezinárodním právem i rezolucí Rady bezpečnosti OSN, kterou se na Libyi uvaluje zbrojní embargo; připomíná rozhodnutí několika členských států zastavit licence pro vývoz zbraní do Turecka; připomíná, že členské státy se zavázaly, že na vnitrostátní úrovni zaujmou pevný postoj k politice vývozu zbraní do Turecka na základě ustanovení společného postoje 2008/944/CFSP a že budou přísně uplatňovat kritérium 4 týkající se regionální stability; vyzývá vysokého představitele, místopředsedu Komise, aby v případě, že Turecko bude pokračovat ve svých současných nezákonných jednostranných akcích ve východním Středomoří, které narušují svrchovanost členských států EU (především Řecka a Kypru) a porušují mezinárodní právo, a nenaváže dialog podle mezinárodního práva, zahájil v Radě iniciativu usilující o to, aby všechny členské státy EU zastavily v souladu se společným postojem licence pro vývoz zbraní do Turecka; žádá, aby na vhodných fórech ve strukturách NATO, zejména v pracovní skupině na vysoké úrovni pro kontrolu konvenčních zbraní, byla bezodkladně projednána kontrola zbraní ve východním Středomoří; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá členské státy, aby v souvislosti s kontrolami vývozu věnovaly větší pozornost zboží, které může být použito pro civilní i vojenské účely; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatuje, že pokud by se některý členský stát zapojoval do vývozu, který zjevně není slučitelný s danými osmi kritérii, nejsou zavedeny žádné sankční mechanismy; |
| --- | --- |

19.

Revize společného postoje provedená Radou

| 20. | vítá záměr Rady posílit sbližování a transparentnost, což jsou hlavní cíle její poslední revize společného postoje, jakož i závěry Rady o přezkumu společného postoje, v nichž se uvádí, že „posilování evropské technologické a průmyslové základny obrany by měla provázet užší spolupráce a sbližování v oblasti kontroly vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu“ (28); |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá obnovený závazek členských států k právně závaznému společnému postoji ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1560 a zdůrazňuje, že je důležité důkladně posoudit žádosti o vývozní licence na vojenské technologie a vojenský materiál v souladu s kritérii stanovenými v uvedeném rozhodnutí; poukazuje na to, že rozhodnutí Rady (SZBP) 2019/1560 a příslušné závěry ze dne 16. září 2019 odrážejí rostoucí povědomí členských států o potřebě větší transparentnosti a sbližování v oblasti vývozu zbraní na úrovni členských států i celé EU a potřebu posílit veřejný dohled v této citlivé oblasti národní bezpečnosti; zdůrazňuje, že tato rozhodnutí mají potenciál zajistit lepší informovanost vnitrostátních orgánů dohledu, parlamentů a občanů EU o strategických rozhodnutích svých vlád v oblasti, která má přímý dopad na jejich bezpečnost a dodržování hodnot a norem jejich zeměmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadřuje obavy ohledně rostoucích závodů ve zbrojení ve světě; připomíná ambice EU stát se celosvětovým aktérem v oblasti míru; vyzývá proto EU, aby hrála aktivní úlohu v oblasti nešíření zbraní a celosvětového odzbrojení; vítá skutečnost, že aktualizace společného postoje EU bere na vědomí relevantní vývoj v tomto ohledu, jako je například přijetí Smlouvy o obchodu se zbraněmi, jejímiž smluvními stranami jsou všechny členské státy; vítá činnosti EU zaměřené na podporu univerzálního uplatňování této smlouvy, zejména pomoc třetím zemím při zlepšování a provádění účinných systémů kontroly zbraní v souladu se společným postojem; vyzývá země, které jsou největšími vývozci zbraní, jako jsou USA, Čína a Rusko, aby tuto smlouvu podepsaly a ratifikovaly; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje opětovné utvrzení Rady, že s vojenským materiálem a technologiemi by se mělo obchodovat odpovědným způsobem; vítá obnovený závazek Rady k další podpoře spolupráce a sbližování v politikách členských států, s cílem zabránit vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu, které by mohly být použity pro účely vnitřních represí či mezinárodní agrese nebo by mohly přispět k regionální nestabilitě; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se znepokojením konstatuje, že rozdíly v politikách a postupech členských států v oblasti vývozu zbraní zpomalují sbližování pravidel EU v této oblasti; konstatuje, že v tomto ohledu je třeba zavést nové nástroje; poukazuje na to, že budoucí akce financované z Evropského obranného fondu přispějí k rozvoji nových vojenských technologií a vojenského materiálu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | s uspokojením konstatuje, že Rada uznává význam konzistentní politiky kontroly vývozu materiálu pro obranné účely a zboží dvojího užití; domnívá se, že EU by měla stanovit jasná kritéria a pokyny týkající se vývozu tohoto zboží; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá zavedení konkrétních opatření, která mají usnadnit správné, soudržné a včasné podávání zpráv o vývozu zbraní z členských států; podporuje zejména rozhodnutí Rady zavést jednoznačný konečný termín pro předložení zpráv jednotlivými členskými státy, jasné normy pro formát zprávy a další pokyny týkající se obsahu zpráv a postupu pro jejich podávání; vybízí členské státy, aby své údaje předložily co nejdříve a nejpozději v květnu po roce, za který se zpráva podává, s cílem umožnit včasnou veřejnou diskusi; vítá kroky, které byly učiněny směrem k uplatnění postupu on-line, a vybízí k jeho dalšímu rozvíjení; rovněž vítá podporu Rady ohledně jasných pokynů týkajících se sdílení informací a výměny informací mezi členskými státy o jejich politikách vývozu zbraní; vítá kroky, které byly podniknuty směrem k digitálnímu přístupu prostřednictvím on-line systému COARM, a vybízí k jeho dalšímu rozšíření; |
| --- | --- |

26.

Rostoucí spolupráce členských států při výrobě zbraní

| 27. | konstatuje, že od přijetí právně závazného společného postoje v roce 2008 členské státy posílily sledování vývozu zbraní; rovněž konstatuje, že stále více zbraňových systémů vyráběných v Evropě je sestavováno z dílů pocházejících z různých členských států EU, což z technických, průmyslových a politických důvodů vyžaduje dvoustrannou či vícestrannou spolupráci; zdůrazňuje pozitivní úlohu tohoto typu spolupráce při podpoře budování důvěry mezi členskými státy a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že ambice zvýšit konkurenceschopnost evropského obranného průmyslu nesmí ohrozit uplatňování osmi kritérií společného postoje, neboť mají přednost před veškerými hospodářskými, sociálními, obchodními nebo průmyslovými zájmy členských států; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bere na vědomí rozvoj v oblasti přenosu znalostí a technologií, což umožňuje třetím zemím, aby vyráběly evropskou vojenskou technologii na základě licence; domnívá se, že tento proces by neměl omezovat schopnost EU kontrolovat výrobu zbraní a vojenského materiálu, ale že by měl spíše podpořit sbližování norem veřejného dohledu a transparentnosti v oblasti výroby pro účely obrany a urychlit vytváření mezinárodně uznávaných a respektovaných pravidel pro výrobu a vývoz zbraní; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatuje, že roste počet dílů zbraňových systémů, které mají civilní původ nebo dvojí charakter užití; považuje proto za nezbytné zavést pro tyto díly ucelený systém kontroly transferů mezi všemi členskými státy; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatuje, že členské státy nenavrhly společnou politiku upravující transfery zbraňových dílů do jiného členského státu, která by zajistila, aby byl jakýkoli vývoz do třetích zemí z členského státu montáže v souladu s vývozní politikou členského státu, který tyto díly poskytuje; konstatuje, že některé členské státy nadále považují transfery zbraní a produktů pro obranné účely uvnitř EU za obdobu vývozních operací do třetích zemí; považuje to za obzvláště problematické v souvislosti s narůstajícími rozdíly mezi postupy udělování licencí v rámci EU; podotýká, že směrnice 2009/43/ES o transferech uvnitř Společenství není ve své stávající podobě navržena tak, aby bylo dosaženo nejvyšších společných standardů pro kontrolu vývozu zbraní do třetích zemí a současně aby se usnadnily transfery na evropském zbrojním trhu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatuje, že prvním pokusem o regulaci vnitroevropských transferů byla dohoda Schmidt-Debré o harmonizaci mezi Francií a Německem, která obsahovala pravidlo de minimis; v této souvislosti bere tuto francouzsko-německou dohodu o kontrole vývozu v oblasti obrany na vědomí; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poukazuje na skutečnost, že politiky v oblasti vývozu zbraní jednotlivých členských států mohou působit jako brzda projektů spolupráce; upozorňuje na to, že tyto rozdíly by mohly vést k dvoustranným a zvláštním dohodám o zbraňových systémech, které by v některých případech umožňovaly vývoz do třetích zemí na základě nejméně omezujících norem, a nikoli společného přístupu na úrovni celé EU; připomíná, že účelem společného postoje Rady k vývozu zbraní bylo a je těmto rozdílům předcházet a vytvořit soudržnou společnou politiku vývozu zbraní; konstatuje, že existuje spojitost mezi rozdíly ve vývozních politikách a obtížích při spolupráci v rámci EU, přetrvává roztříštěnost vnitřního trhu s produkty pro obranné účely a dochází k průmyslovému zdvojování; vyzývá proto Komisi, Radu a členské státy, aby zajistily odpovídající úroveň financování umožňující snížit roztříštěnost trhu a průmyslovou konsolidaci a současně aby EU a její členské státy měly k dispozici vojenské kapacity, které potřebují; vyzývá Komisi, aby zajistila účinné provádění směrnic 2009/81/ES a 2009/43/ES, včetně donucovacích opatření, pokud jde o zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konstatuje, že dvoustranná spolupráce v oblasti průmyslových projektů týkajících se obrany mezi členskými státy vede k dohodám o kontrole vývozu, které mohou sloužit jako základ pro EU jako celek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že dvoustranné a mnohostranné dohody by měly připravit půdu pro lepší sbližování a harmonizaci vývozních politik na úrovni EU, neboť nedostatečná konvergence a transparentnost při rozhodování o vývozu do třetích zemí může mít negativní dopad na schopnost EU vystupovat jednotně a mít vliv na mezinárodní scéně, pokud jde o prosazování lidských práv, mezinárodního práva a regionálního míru a stability; bere na vědomí obavy, že tento rozdíl má potenciál způsobit narušení trhu a být překážkou pro průmyslové strategické plánování, úspory z rozsahu a rovné podmínky; |
| --- | --- |

35.

Rostoucí význam úrovně EU v oblasti výroby zbraní

| 36. | konstatuje, že vývoj vhodného vybavení je důležitým nástrojem pro posílení průmyslové a technologické základny evropské obrany; konstatuje, že iniciativy EU, jako je přípravná akce zaměřená na obranný výzkum (PADR), Evropský program rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) a Evropský obranný fond (EDF), ale i stálá strukturovaná spolupráce (PESCO), koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (CARD) a evropský mírový nástroj (EPF), právní předpisy, jako jsou směrnice o transferech uvnitř Společenství a směrnice o zadávání zakázek v oblasti obrany z roku 2009, a vytvoření administrativních kapacit, jako je generální ředitelství Komise pro obranný průmysl a vesmír (GŘ DEFIS), se podílejí na posílení evropské spolupráce v oblasti výroby zbraní a rozvoje schopností na evropské úrovni; domnívá se, že posílení evropské technologické a průmyslové základny obrany by mělo být doprovázeno užší spoluprací a sbližováním při kontrole vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu s cílem zlepšit účinnost SZBP a zejména SBOP; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá členské státy, aby vyřešily současnou neefektivnost ve výdajích na obranu v důsledku zdvojování, fragmentace a nedostatku interoperability a zaměřily se na to, aby se EU stala zajišťovatelem bezpečnosti mj. díky lepší kontrole vývozu zbraní; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatuje, že několik členských států vyjádřilo svůj záměr společně rozvíjet hlavní zbraňové systémy, jako jsou bojové tanky, stíhací letouny a bezpilotní letouny vybavené zbraněmi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že prozatímní interinstitucionální dohoda o zřízení EDF zmocňuje Komisi k posuzování toho, zda je převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence na vojenskou technologii spolufinancovanou z EDF v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy EU a jejích členských států a s cíli fondu stanovenými v článku 3 navrhovaného nařízení; konstatuje, že tyto nové právní předpisy stanoví pro Komisi mimo jiné úkol civilního dohledu, pokud jde o konkrétní kategorii vývozu vojenské technologie do třetích zemí, čímž dále zvyšují transparentnost a minimalizují riziko zneužití finančních prostředků EU, aniž je ovšem dotčena pravomoc orgánů pro kontrolu vývozu členských států udělovat vývozní licence; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že evropští partneři v rámci svých mezinárodních závazků poskytují informace o svých vnitrostátních kontrolních systémech a o transferech zbraní; konstatuje, že v rámci evropského mírového nástroje mají členské státy a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) možnost vyzbrojovat třetí země, což bude vyžadovat monitorování na úrovni EU; zdůrazňuje, že v souvislosti s evropským mírovým nástrojem by vytvoření nového nástroje na úrovni EU mohlo zajistit společné posouzení rizik před jakýmkoli rozhodnutím o transferu zbraní a střeliva do třetích zemí v souvislosti s pilířem pro budování vojenských kapacit evropského mírového nástroje, posoudit jednotlivá opatření z hlediska osmi kritérií společného postoje a zavést záruky a možné sankce s ohledem na koncového uživatele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá Komisi, aby Parlament řádně informovala o využívání finančních prostředků EU na všechny výzkumné a rozvojové projekty spojené s výstavbou bezpilotních letounů; naléhavě vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby zakázal vývoj, výrobu a používání plně autonomních zbraní, které umožňují vést útoky bez lidského zásahu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poukazuje na to, že výzkum a vývoj v oblasti zbraní a obranného vybavení je důležitý pro zajištění prostředků pro členské státy k tomu, aby se mohly bránit, a pro obranný průmysl s cílem dosáhnout technologického pokroku; |
| --- | --- |

42.

Provádění společného postoje s ohledem na rostoucí význam úrovně EU v oblasti výroby zbraní

| 43. | konstatuje nedostatečné sbližování vnitrostátních politik a rozhodování v oblasti vývozu zbraní vzhledem k tomu, že roste význam úrovně EU v rámci výroby zbraní, a vzhledem k proklamovaným ambicím a plánům na její další posílení; konstatuje, že nedostatečné sbližování v oblasti vývozu zbraní jednotlivých členských států by mohlo vést k dalšímu narušování trhu a souvisejícím překážkám pro strategické plánování příslušných společností a ozbrojených sil a bude vyžadovat postupné sbližování vnitrostátních politik a rozhodování v oblasti vývozu zbraní; připomíná, že je důležité, aby se do tohoto procesu zapojily členské státy; vyjadřuje politování nad tím, že mezi vnitrostátními politikami a procesy rozhodování v oblasti vývozu zbraní jednotlivých členských států panují v současnosti rozdíly; vyzývá Radu, aby pokračovala ve svém úsilí ve prospěch sbližování politik a rozhodování v oblasti vývozu zbraní; |
| --- | --- |

43.

| 44. | navrhuje, aby byl vývoz produktů financovaných v rámci Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (EDIDP) a/nebo Evropského obranného fondu (EDF) uváděn v údajích předkládaných skupině COARM odděleně, aby bylo zajištěno důkladné sledování těch produktů, které byly financovány z evropského rozpočtu, a důsledné uplatňování kritérií společného postoje na produkty financované v rámci EDIDP a EDF; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vítá posílení spolupráce EU v oblasti obrany v rámci SBOP; je přesvědčen, že rostoucí význam úrovně EU v oblasti výroby zbraní musí jít ruku v ruce se zvýšenou transparentností; má za to, že v této oblasti je stále prostor pro zlepšení, zejména pokud jde o kvalitu a jednotnost údajů předkládaných členskými státy; zastává názor, že definice „evropské politiky schopností a vyzbrojování“ podle čl. 42 odst. 3 SEU musí být v souladu se společným postojem 2008/944/SZBP; je přesvědčen, že rozsáhlejší sbližování společných pravidel a norem transparentnosti vývozu zbraní a technologií podporuje budování důvěry mezi členskými státy a partnery ze třetích zemí; oceňuje úsilí pracovní skupiny COARM, zejména její pokyny pro členské státy k provádění společného postoje, pokud jde o spolupráci, koordinaci a konvergenci; konstatuje, že systém výměny informací v rámci skupiny COARM a pokyny k provádění společného postoje jsou pro kontrolní orgány užitečným každodenním nástrojem; připomíná úsilí, které členské státy vynaložily na podporu práce skupiny COARM za účelem výměny osvědčených postupů; doporučuje skupině COARM, aby:






  a) | v souladu s mezinárodně uznávanými normami doplnila do revidované šablony pro podávání zpráv níže uvedené další kategorie, aby bylo možné provést závěry Rady ze září 2019: přesný druh zbraně a vyvezené množství, název munice, velikost šarže a konkrétní koncový uživatel, zrušené licence a hodnota a doba trvání smluv týkajících se služeb po dodání, jako je výcvik a údržba; sladila definici EU týkající se malých zbraní s širší definicí OSN; |
| --- | --- | --- |

45.

a)

v souladu s mezinárodně uznávanými normami doplnila do revidované šablony pro podávání zpráv níže uvedené další kategorie, aby bylo možné provést závěry Rady ze září 2019: přesný druh zbraně a vyvezené množství, název munice, velikost šarže a konkrétní koncový uživatel, zrušené licence a hodnota a doba trvání smluv týkajících se služeb po dodání, jako je výcvik a údržba; sladila definici EU týkající se malých zbraní s širší definicí OSN;

| b) | vypracovala definice uznávané na úrovni EU a mezinárodní úrovni, jako je licenční hodnota a skutečný vývoz, s cílem usnadnit srovnatelnost údajů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

b)

vypracovala definice uznávané na úrovni EU a mezinárodní úrovni, jako je licenční hodnota a skutečný vývoz, s cílem usnadnit srovnatelnost údajů mezi členskými státy;

| 46. | vítá rozhodnutí přeměnit výroční zprávu na interaktivní, spolehlivou internetovou databázi s možností vyhledávání a očekává, že začne fungovat před zveřejněním údajů o vývozu za rok 2019; vyzývá ESVČ, aby informovala Parlament o přesném datu, kdy bude tato databáze spuštěna on-line; naléhavě vyzývá pracovní skupinu COARM, aby použila řešení, které bude uživatelsky přívětivé a snadno přístupné evropským občanům a občanské společnosti a které umožní údaje v bezpečném a strukturovaném formátu exportovat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá skupinu COARM, aby pokračovala ve svém úsilí o zřízení místa, kde budou členské státy poskytovat a sdílet informace o svých vývozních politikách do nečlenských zemí EU a o svých rozhodnutích o zamítnutí žádostí o nezbytné licence; dále vyzývá skupinu COARM, jak je uvedeno v článku 7 společného postoje, aby usilovala o lepší výměnu „příslušných informací, včetně informací o oznámení o zamítnutí a politikách v oblasti vývozu zbraní“, a jiných „opatření k dalšímu posílení sbližování“; navrhuje proto, aby byla prováděna výměna vnitrostátních posouzení a probíhala příprava na celounijní společné posouzení situací v jednotlivých zemích nebo potenciálních příjemců vývozu s ohledem na zásady a kritéria společného postoje v rámci SZBP a za konzultace s externími zúčastněnými stranami, včetně Parlamentu; žádá, aby byl pravidelně aktualizován seznam třetích zemí, které splňují kritéria stanovená ve společném postoji; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnívá se, že by orgány EU měly navrhnout vzájemná hodnocení s cílem povzbudit vnitrostátní orgány k tomu, aby sdílely osvědčené postupy v oblasti sběru a zpracování údajů, podporovaly lepší pochopení různých vnitrostátních přístupů, odhalily rozdíly, pokud jde o výklad osmi kritérií, a diskutovaly o způsobech a prostředcích, jak zlepšit harmonizaci, soudržnost a sbližování mezi členskými státy; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je pevně přesvědčen, že soudržnější provádění společného postoje EU je nezbytné pro důvěryhodnost EU jakožto globálního aktéra, který si zakládá na hodnotách, a že vyšší míra sbližování, pokud jde o plné uplatňování kritérií, účinněji zajistí dodržování lidských práv a mezinárodního práva všemi stranami zapojenými do obchodu se zbraněmi a SZBP, přispěje k podpoře míru a stability a posílí strategické bezpečnostní zájmy a strategickou autonomii EU; domnívá se, že to posílí provádění SZBP; |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnívá se, že licence na výrobu ve třetích zemích by se již neměly udělovat, pokud by to umožnilo obcházení osmi kritérií společného postoje nebo jiných směrnic EU o vývozu zbraní; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že účinné kontroly konečného použití povedou k odpovědnější politice vývozu a zejména by mohly snížit riziko zneužití; vítá v tomto ohledu projekt iTrace, který je financován z prostředků EU, podporuje jeho pokračování a doporučuje, aby byl podobný nástroj použit pro sledování legálního vývozu zbraní z členských států EU do třetích zemí; vyzývá Radu, členské státy a ESVČ, aby zavedly komplexní program odborné přípravy a budování kapacit pro vnitrostátní úředníky a úředníky EU v oblasti kontroly vývozu zbraní se silným důrazem na budování vzájemného porozumění osmi kritériím, společné posuzování rizik, zavedení záruk a ověřování před udělením licence a po ní; vybízí vlády členských států, aby podnikly kroky k zajištění lepšího dodržování svých předpisů týkajících se konečného užití, včetně provádění kontrol po dodání; zdůrazňuje, že je třeba poskytnout dostatečné finanční prostředky EU na zajištění nezbytných personálních zdrojů na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU a v delegacích a na velvyslanectvích v dovážejících zemích pro účely provádění skutečně funkčních posouzení rizik, kontrol konečného použití a ověřování po dodání; vyzývá ESVČ a COARM, aby v rámci výroční zprávy informovaly prostřednictvím iTrace o veškerých zjištěných případech zneužití zboží pocházejícího z EU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | je přesvědčen, že rostoucí význam úrovně EU v oblasti výroby zbraní, nedávné závěry Rady o sbližování v oblasti vývozu zbraní a zřízení evropského mírového nástroje by měl doplnit mechanismus pro sledování a kontrolu na úrovni EU založený na plném dodržování osmi kritérií; připomíná vymezení „evropské politiky schopností a vyzbrojování“, které stanoví čl. 42 odst. 3 SEU; domnívá se, že „zaměření a sdílení schopností“ a širší spolupráce v politice v oblasti zbraní a zadávání veřejných zakázek jsou možné pouze tehdy, jsou-li zavedeny důkladné kontroly vývozu, opatření pro vzájemné informování a pravidelná parlamentní kontrola, a také vymahatelné silné mechanismy sankcí v případě nedodržení společných pravidel, pokud jde projekty financované z prostředků EU; dále požaduje, aby byl Evropský parlament – spolu s vnitrostátními parlamenty – schopen zaručit parlamentní kontrolu nad společnou bezpečnostní a obrannou politikou EU a jejím rozpočtem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá skupinu COARM, aby se zabývala otázkou transparentnosti vývozu zbraní spolu s otázkou transparentnosti při udělování vývozních licencí pro zboží dvojího užití a zvážila uplatňování společných přístupů k transparentnosti v rámci obou nástrojů; domnívá se, že rostoucí kontrola obchodu se zbožím dvojího užití ze strany Komise v souvislosti s uplatňováním revidovaného nařízení EU o zboží dvojího užití by měla být vyvážena větším zapojením a dohledem ze strany Parlamentu, aby se zajistila odpovědnost; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že nekontrolovaný vývoz technologií kybernetického dohledu ze strany společností EU může mít negativní dopad na bezpečnost digitální infrastruktury EU a na lidská práva; vyjadřuje své obavy ohledně stále většího využívání určitých technologií dvojího užití z oblasti kybernetickému dohledu proti politikům, aktivistům a novinářům; důrazně odsuzuje rostoucí počet případů, kdy obránci lidských práv čelí digitálním hrozbám, včetně zneužití dat při zabavení zařízení, dálkovém elektronickém sledování a únicích dat; v této souvislosti zdůrazňuje význam rychlé, účinné a komplexní aktualizace nařízení EU o zboží dvojího užití; připomíná postoj Parlamentu k přepracování nařízení o zboží dvojího užití, jehož cílem je zabránit vývozu, prodeji, aktualizaci a údržbě zařízení pro kybernetickou bezpečnost, které může být použito k vnitřním represím, včetně internetového dohledu; vítá v tomto ohledu trvalé úsilí orgánů EU vynakládané v souvislosti s probíhajícími interinstitucionálními jednáními, jejichž cílem je aktualizace nařízení EU o kontrole vývozu zboží dvojího užití; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnívá se, že pravidelné konzultace s Evropským parlamentem, vnitrostátními parlamenty, orgány pro kontrolu vývozu zbraní, průmyslovými sdruženími a občanskou společností napomáhají smysluplné transparentnosti; vyzývá vnitrostátní parlamenty, aby si vyměňovaly osvědčené postupy podávání zpráv a dohledu s cílem posílit úlohu dohledu všech vnitrostátních parlamentů při rozhodování o vývozu zbraní; vyzývá skupinu COARM, aby pokračovala v dialogu s občanskou společností a příslušnými odvětvími i ve svých konzultacích s Parlamentem a orgány pro kontrolu vývozu zbraní; vybízí občanskou společnost a akademickou obec, aby zvýšily své zapojení a dialog se skupinou COARM a aby nezávisle kontrolovaly vývoz obranných technologií a obranného vybavení; vyzývá členské státy a ESVČ, aby tyto činnosti podporovaly, a to i prostřednictvím větších finančních zdrojů; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že v duchu závěrů Rady ze dne 16. září 2019 je zapotřebí smysluplný parlamentní dohled a že je třeba, aby na výroční zprávu skupiny COARM reagoval každý rok Evropský parlament svou zprávou, aby se zajistila minimální parlamentní kontrola; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vybízí členské státy k tomu, aby pomohly třetím zemím při vytváření, zlepšování a uplatňování systémů kontroly zbraní v souladu se společným postojem; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám a parlamentům členských států, generálnímu tajemníkovi NATO a generálnímu tajemníkovi OSN. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Úř. věst. L 239, 17.9.2019, s. 16.

(2)  Úř. věst. C 453, 14.12.2018, s. 1.

(3)  Úř. věst. C 437, 30.12.2019, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 17, 23.1.2018, s. 40.

(5)  Úř. věst. L 139, 30.5.2017, s. 38.

(6)  Úř. věst. L 330, 20.12.2019, s. 53.

(7)  Úř. věst. C 85, 13.3.2020, s. 1.

(8)  Smlouva o obchodu se zbraněmi, OSN, 13-27217.

(9)  Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76.

(11)  Úř. věst. L 134, 29.5.2009, s. 1.

(12)  Úř. věst. L 307, 15.11.2016, s. 1.

(13)  Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 30.

(14)  Úř. věst. L 101, 1.4.2020, s. 4.

(15)  Úř. věst. L 30, 31.1.2019, s. 1.

(16)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(17)  Dokument A/HRC/35/8.

(18)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0451.

(19)  Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 63.

(20)  Úř. věst. C 399, 24.11.2017, s. 178.

(21)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0330.

(22)  Úř. věst. C 35, 31.1.2018, s. 142.

(23)  Úř. věst. C 331, 18.9.2018, s. 146.

(24)  Úř. věst. C 356, 4.10.2018, s. 104.

(25)  Úř. věst. C 285, 29.8.2017, s. 110.

(26)  Stockholmský mezinárodní ústav pro výzkum míru (SIPRI), informační přehled z března 2020 nazvaný „Trends in international arms transfers, 2019“ (Tendence v mezinárodních transferech zbraní, 2019).

(27)  https://www.sanctionsmap.eu/#/main?checked=

(28)  Závěr č. 11 závěrů Rady o přezkumu společného postoje Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008 o kontrole vývozu zbraní, ve znění přijatém Radou (pro obecné záležitosti), Rada Evropské unie, 12195/19, COARM 154, Brusel, dne 16. září 2019.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/59

---

P9_TA(2020)0226

Strategický přístup k léčivým přípravkům v životním prostředí

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o strategickém přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí (2019/2816(RSP))

(2021/C 385/07)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 11, 168 a čl. 191 odst. 2 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na články 11, 168 a čl. 191 odst. 2 této smlouvy,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích (1),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/4 ze dne 11. prosince 2018 o výrobě, uvádění na trh a používání medikovaných krmiv (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/4 ze dne 11. prosince 2018 o výrobě, uvádění na trh a používání medikovaných krmiv (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek (3),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/39/EU ze dne 12. srpna 2013, pokud jde o prioritní látky v oblasti vodní politiky (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/39/EU ze dne 12. srpna 2013, pokud jde o prioritní látky v oblasti vodní politiky (4),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (5),

| — | s ohledem na směrnici 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (6),

| — | s ohledem na směrnici Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (7),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (dále jen „nařízení REACH“) (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (dále jen „nařízení REACH“) (8),

| — | s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“) (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“) (9),

| — | s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění) (COM(2017)0753), který předložila Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění) (COM(2017)0753), který předložila Komise,

| — | s ohledem na návrh nařízení o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (COM(2018)0337), který předložila Komise, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (COM(2018)0337), který předložila Komise,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 25. června 2019 o dalších krocích k tomu, aby se EU stala regionem osvědčených postupů v boji proti antimikrobiální rezistenci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 25. června 2019 o dalších krocích k tomu, aby se EU stala regionem osvědčených postupů v boji proti antimikrobiální rezistenci,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 26. června 2019 nazvané „Směrem ke strategii pro udržitelnou politiku Unie v oblasti chemických látek“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 26. června 2019 nazvané „Směrem ke strategii pro udržitelnou politiku Unie v oblasti chemických látek“,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2019 nazvané „Strategický přístup Evropské unie k léčivým přípravkům v životním prostředí“ (COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2019 nazvané „Strategický přístup Evropské unie k léčivým přípravkům v životním prostředí“ (COM(2019)0128),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. listopadu 2018 nazvané „Vytváření uceleného rámce Evropské unie pro endokrinní disruptory“ (COM(2018)0734), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. listopadu 2018 nazvané „Vytváření uceleného rámce Evropské unie pro endokrinní disruptory“ (COM(2018)0734),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. června 2017 nazvané „Evropský akční plán ‚Jedno zdraví‘ proti antimikrobiální rezistenci (AMR)“ (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. června 2017 nazvané „Evropský akční plán ‚Jedno zdraví‘ proti antimikrobiální rezistenci (AMR)“ (COM(2017)0339),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. listopadu 2011 o akčním plánu proti rostoucím hrozbám antimikrobiální rezistence (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. listopadu 2011 o akčním plánu proti rostoucím hrozbám antimikrobiální rezistence (COM(2011)0748),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. prosince 2008 nazvané „Bezpečná, inovativní a dostupná léčiva: obnovená vize pro farmaceutické odvětví“ (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. prosince 2008 nazvané „Bezpečná, inovativní a dostupná léčiva: obnovená vize pro farmaceutické odvětví“ (COM(2008)0666),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2018 o evropském akčním plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci (AMR) (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2018 o evropském akčním plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci (AMR) (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (11),

| — | s ohledem na program několika členských států ke snižování reziduí léčivých přípravků ve vodě, |
| --- | --- |

—

s ohledem na program několika členských států ke snižování reziduí léčivých přípravků ve vodě,

| — | s ohledem na společné vědecké stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a Evropské agentury pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 1. prosince 2016 k opatřením, která mají snížit potřebu používání antimikrobiálních látek u zvířat určených pro chov v Evropské unii a k výsledným dopadům na bezpečnost potravin (stanovisko RONAFA), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společné vědecké stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a Evropské agentury pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 1. prosince 2016 k opatřením, která mají snížit potřebu používání antimikrobiálních látek u zvířat určených pro chov v Evropské unii a k výsledným dopadům na bezpečnost potravin (stanovisko RONAFA),

| — | s ohledem na výroční zprávy Evropského orgánu dozoru nad spotřebou veterinárních antibiotik (ESVAC) vydávané každoročně od roku 2011, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávy Evropského orgánu dozoru nad spotřebou veterinárních antibiotik (ESVAC) vydávané každoročně od roku 2011,

| — | s ohledem na 11. vydání strategických zpráv zpravodajské služby Komise „Science for Environment Policy“ z května 2015 věnované tématu „Udržitelná akvakultura“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 11. vydání strategických zpráv zpravodajské služby Komise „Science for Environment Policy“ z května 2015 věnované tématu „Udržitelná akvakultura“,

| — | s ohledem na diskusní dokument Komise ze dne 30. ledna 2019 nazvaný „Na cestě k nové kultuře městské mobility“ (COM(2019)0022), |
| --- | --- |

—

s ohledem na diskusní dokument Komise ze dne 30. ledna 2019 nazvaný „Na cestě k nové kultuře městské mobility“ (COM(2019)0022),

| — | s ohledem na studii Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) ze dne 13. listopadu 2019 s názvem „Rezidua léčivých látek ve sladké vodě – rizika a politická reakce“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) ze dne 13. listopadu 2019 s názvem „Rezidua léčivých látek ve sladké vodě – rizika a politická reakce“,

| — | s ohledem na politické prohlášení přijaté na Valném shromáždění OSN na vysoké úrovni o antimikrobiální rezistenci dne 22. září 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na politické prohlášení přijaté na Valném shromáždění OSN na vysoké úrovni o antimikrobiální rezistenci dne 22. září 2016,

| — | s ohledem na projekt spolupráce OSN týkající se ukazatelů pro pitnou vodu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na projekt spolupráce OSN týkající se ukazatelů pro pitnou vodu,

| — | s ohledem na zprávu Světové banky z března 2017 nazvanou „Drug-Resistant Infections: a threat to our economic future“ (Infekce rezistentní vůči lékům – hrozba pro naši ekonomickou budoucnost), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Světové banky z března 2017 nazvanou „Drug-Resistant Infections: a threat to our economic future“ (Infekce rezistentní vůči lékům – hrozba pro naši ekonomickou budoucnost),

| — | s ohledem na studii z července 2018 o možnostech strategického přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na studii z července 2018 o možnostech strategického přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí,

| — | s ohledem na zprávu Výkonné agentury pro zdraví a spotřebitele ze dne 12. prosince 2013 o environmentálních rizicích léčivých přípravků, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výkonné agentury pro zdraví a spotřebitele ze dne 12. prosince 2013 o environmentálních rizicích léčivých přípravků,

| — | s ohledem na otázky určené Radě a Komisi o možnostech strategického přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí (O-000040/2020 – B9-0015/2020 a O-000041/2020 – B9-0016/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázky určené Radě a Komisi o možnostech strategického přístupu k léčivým přípravkům v životním prostředí (O-000040/2020 – B9-0015/2020 a O-000041/2020 – B9-0016/2020),

| — | s ohledem na čl. 136 odst. 5 a čl. 132 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 136 odst. 5 a čl. 132 odst. 2 jednacího řádu,

| — | s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

| A. | vzhledem k tomu, že léčivé přípravky hrají zásadní úlohu při zajišťování vysoké úrovně lidského zdraví a zdraví zvířat; vzhledem k tomu, že v současné době existuje na evropském trhu více než 3 000 účinných složek léčivých přípravků; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že léčivé přípravky hrají zásadní úlohu při zajišťování vysoké úrovně lidského zdraví a zdraví zvířat; vzhledem k tomu, že v současné době existuje na evropském trhu více než 3 000 účinných složek léčivých přípravků;

| B. | vzhledem k tomu, že široké používání léčivých přípravků v humánní a veterinární medicíně, včetně antimikrobiálních látek, zvýšilo v posledních 20 letech jejich koncentraci v mnoha přírodních rezervoárech, jako je půda, sedimenty a vodní útvary; vzhledem k tomu, že s rostoucím počtem obyvatelstva a jeho stárnutím jejich koncentrace v životním prostředí podle všeho dále poroste; vzhledem k tomu, že změna klimatu bude kromě toho mít vliv jak na množství, tak i na kvalitu vodních zdrojů, přičemž v době sucha bude jejich koncentrace ještě vyšší, což také má řetězový dopad na úpravu vody; vzhledem k tomu, že je nutné rozšířit sběr dat, aby bylo možné měřit tento problém na celém světě; vzhledem k tomu, že léčivé přípravky se do životního prostředí uvolňují především v souvislosti s jejich používáním a likvidací; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že široké používání léčivých přípravků v humánní a veterinární medicíně, včetně antimikrobiálních látek, zvýšilo v posledních 20 letech jejich koncentraci v mnoha přírodních rezervoárech, jako je půda, sedimenty a vodní útvary; vzhledem k tomu, že s rostoucím počtem obyvatelstva a jeho stárnutím jejich koncentrace v životním prostředí podle všeho dále poroste; vzhledem k tomu, že změna klimatu bude kromě toho mít vliv jak na množství, tak i na kvalitu vodních zdrojů, přičemž v době sucha bude jejich koncentrace ještě vyšší, což také má řetězový dopad na úpravu vody; vzhledem k tomu, že je nutné rozšířit sběr dat, aby bylo možné měřit tento problém na celém světě; vzhledem k tomu, že léčivé přípravky se do životního prostředí uvolňují především v souvislosti s jejich používáním a likvidací;

| C. | vzhledem k tomu, že léčivé přípravky se dostávají do životního prostředí z odpadních vod vypouštěných z městských čistíren odpadních vod, z rozmetávaného živočišného hnoje a v souvislosti s akvakulturou, z odpadních vod vypouštěných z výrobních závodů, z rozmetávaných kalů z čistíren odpadních vod, v souvislosti s pastvou hospodářských zvířat a veterinární péčí o zvířata v zájmovém chovu a v důsledku nevhodného ukládání nepoužitých léčivých přípravků a kontaminovaných odpadů na skládkách; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že léčivé přípravky se dostávají do životního prostředí z odpadních vod vypouštěných z městských čistíren odpadních vod, z rozmetávaného živočišného hnoje a v souvislosti s akvakulturou, z odpadních vod vypouštěných z výrobních závodů, z rozmetávaných kalů z čistíren odpadních vod, v souvislosti s pastvou hospodářských zvířat a veterinární péčí o zvířata v zájmovém chovu a v důsledku nevhodného ukládání nepoužitých léčivých přípravků a kontaminovaných odpadů na skládkách;

| D. | vzhledem k tomu, že nevhodné používání antibiotik, zejména při chovu hospodářských zvířat, a obecněji vzato nesprávné postupy v humánní i veterinární medicíně, vedly k tomu, že se z antimikrobiální rezistence postupně stalo obrovské nebezpečí pro lidské zdraví a zdraví zvířat; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nevhodné používání antibiotik, zejména při chovu hospodářských zvířat, a obecněji vzato nesprávné postupy v humánní i veterinární medicíně, vedly k tomu, že se z antimikrobiální rezistence postupně stalo obrovské nebezpečí pro lidské zdraví a zdraví zvířat;

| E. | vzhledem k tomu, že v nejnovější zprávě OECD o reziduích léčivých přípravků ve sladké vodě se uvádí, že „stávající postupy při řešení problematiky reziduí nejsou z hlediska ochrany kvality vody a sladkovodních ekosystémů, na nichž závisí zdraví a život, dostatečné“; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v nejnovější zprávě OECD o reziduích léčivých přípravků ve sladké vodě se uvádí, že „stávající postupy při řešení problematiky reziduí nejsou z hlediska ochrany kvality vody a sladkovodních ekosystémů, na nichž závisí zdraví a život, dostatečné“;

| F. | vzhledem k tomu, že chemická a/nebo metabolická stabilita některých léčivých přípravků vede k tomu, že až 90 % jejich účinné látky je po použití vyloučeno do životního prostředí ve své původní formě; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že chemická a/nebo metabolická stabilita některých léčivých přípravků vede k tomu, že až 90 % jejich účinné látky je po použití vyloučeno do životního prostředí ve své původní formě;

| G. | vzhledem k tomu, že léčivé přípravky registrované k použití u lidí a uvedené na trh před rokem 2006 nebyly v rámci povolovacího postupu předmětem posouzení rizik pro životní prostředí, a možná stále v tomto směru posouzeny nebyly; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že léčivé přípravky registrované k použití u lidí a uvedené na trh před rokem 2006 nebyly v rámci povolovacího postupu předmětem posouzení rizik pro životní prostředí, a možná stále v tomto směru posouzeny nebyly;

| H. | vzhledem k tomu, že posouzení rizika pro životní prostředí je součástí posouzení rizik u veterinárních léčivých přípravků, ale nikoli u humánních léčivých přípravků; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že posouzení rizika pro životní prostředí je součástí posouzení rizik u veterinárních léčivých přípravků, ale nikoli u humánních léčivých přípravků;

| I. | vzhledem k tomu, že sama Komise ve sdělení ze dne 11. března 2019 uznává mezery ve znalostech týkajících se koncentrací některých léčivých přípravků v životním prostředí a z nich vyplývající úrovně rizika; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že sama Komise ve sdělení ze dne 11. března 2019 uznává mezery ve znalostech týkajících se koncentrací některých léčivých přípravků v životním prostředí a z nich vyplývající úrovně rizika;

| J. | vzhledem k tomu, že existuje dostatek důkazů, že je třeba začít jednat, má-li se environmentální dopad léčivých přípravků, který může představovat riziko pro životní prostředí, snížit, zejména pokud jde o ochranu vodních zdrojů používaných k získávání pitné vody; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že existuje dostatek důkazů, že je třeba začít jednat, má-li se environmentální dopad léčivých přípravků, který může představovat riziko pro životní prostředí, snížit, zejména pokud jde o ochranu vodních zdrojů používaných k získávání pitné vody;

| K. | vzhledem k tomu, že významný počet mezinárodních organizací, třetích zemí, evropských institucí, průmyslových sdružení a nevládních organizací považuje dopad léčivých přípravků na životní prostředí za znepokojivý; vzhledem k tomu, že některé členské státy, jako je Nizozemsko, Německo a Švédsko, už přijaly určité kroky, které mají zabránit rostoucí přítomnosti léčivých látek v životním prostředí; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že významný počet mezinárodních organizací, třetích zemí, evropských institucí, průmyslových sdružení a nevládních organizací považuje dopad léčivých přípravků na životní prostředí za znepokojivý; vzhledem k tomu, že některé členské státy, jako je Nizozemsko, Německo a Švédsko, už přijaly určité kroky, které mají zabránit rostoucí přítomnosti léčivých látek v životním prostředí;

| L. | vzhledem k tomu, že se Komise zavázala, že v roce 2008 navrhne opatření ke snížení potenciálně škodlivých dopadů léčivých přípravků na životní prostředí (12); |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že se Komise zavázala, že v roce 2008 navrhne opatření ke snížení potenciálně škodlivých dopadů léčivých přípravků na životní prostředí (12);

| M. | vzhledem k tomu, že podle článku 8c směrnice 2013/39/EU byla Komise povinna do 13. září 2015 vypracovat strategický přístup ke znečišťování vod farmaceutickými látkami a do 14. září 2017 navrhnout opatření; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že podle článku 8c směrnice 2013/39/EU byla Komise povinna do 13. září 2015 vypracovat strategický přístup ke znečišťování vod farmaceutickými látkami a do 14. září 2017 navrhnout opatření;

| N. | vzhledem k tomu, že ve svých závěrech z června 2019 vyzvala Rada Komisi, aby „posoudila a vymezila nejúčinnější opatření, včetně legislativních, ke zmírnění účinků léčivých přípravků v životním prostředí, k boji proti rozvoji antimikrobiální rezistence a k posílení vazby s odvětvím zdravotnictví v tomto ohledu“; vzhledem k tomu, že Rada uznala, že je třeba dalšího výzkumu, aby bylo možné lépe pochopit rozsah nových účinků léčivých přípravků a jejich reziduí na lidské zdraví a životní prostředí; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že ve svých závěrech z června 2019 vyzvala Rada Komisi, aby „posoudila a vymezila nejúčinnější opatření, včetně legislativních, ke zmírnění účinků léčivých přípravků v životním prostředí, k boji proti rozvoji antimikrobiální rezistence a k posílení vazby s odvětvím zdravotnictví v tomto ohledu“; vzhledem k tomu, že Rada uznala, že je třeba dalšího výzkumu, aby bylo možné lépe pochopit rozsah nových účinků léčivých přípravků a jejich reziduí na lidské zdraví a životní prostředí;

| O. | vzhledem k tomu, že sdružení AMR Industry Alliance sestavilo průmyslově orientované zásady společného rámce pro výrobu antibiotik a stanovilo cíle pro koncentraci antibiotik vypouštěných do životního prostředí, které mají chránit ekologické zdroje a snížit riziko vzniku antimikrobiální rezistence v životním prostředí; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že sdružení AMR Industry Alliance sestavilo průmyslově orientované zásady společného rámce pro výrobu antibiotik a stanovilo cíle pro koncentraci antibiotik vypouštěných do životního prostředí, které mají chránit ekologické zdroje a snížit riziko vzniku antimikrobiální rezistence v životním prostředí;

| P. | vzhledem k tomu, že při snižování dopadu farmaceutických výrobků na životní prostředí mají svou úlohu nejrůznější subjekty působící v oblasti zdraví lidí a zvířat, včetně zdravotnických pracovníků, pacientů, průmyslu, provozovatelů zařízení pro nakládání s odpady a úpravu vody atd.; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že při snižování dopadu farmaceutických výrobků na životní prostředí mají svou úlohu nejrůznější subjekty působící v oblasti zdraví lidí a zvířat, včetně zdravotnických pracovníků, pacientů, průmyslu, provozovatelů zařízení pro nakládání s odpady a úpravu vody atd.;

| Q. | vzhledem k tomu, že OECD prosazuje čtyři proaktivní strategie s důrazem na preventivní metody uplatňované již na začátku životního cyklu léčivých přípravků, čímž chce zajistit nákladově účinné řešení výskytu léčivých přípravků v životním prostředí a co nejdlouhodobější a největší přínos pro životní prostředí; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že OECD prosazuje čtyři proaktivní strategie s důrazem na preventivní metody uplatňované již na začátku životního cyklu léčivých přípravků, čímž chce zajistit nákladově účinné řešení výskytu léčivých přípravků v životním prostředí a co nejdlouhodobější a největší přínos pro životní prostředí;

| R. | vzhledem k tomu, že několik zúčastněných stran zahájilo v rámci iniciativy MedsDisposal kampaň s cílem zlepšit v Evropě informovanost o tom, jak správně likvidovat léčivé přípravky, které nebyly použity nebo u nichž uplynula doba použitelnosti; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že několik zúčastněných stran zahájilo v rámci iniciativy MedsDisposal kampaň s cílem zlepšit v Evropě informovanost o tom, jak správně likvidovat léčivé přípravky, které nebyly použity nebo u nichž uplynula doba použitelnosti;

| S. | vzhledem k tomu, že hlavní zásadou pro veškerá opatření týkající se dopadu léčiv na životní prostředí je zohledňovat právo pacientů na rychlý přístup k léčivům, která jsou na základě stávajících kritérií hodnocení přínosů a rizik považována za bezpečná a účinná; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že hlavní zásadou pro veškerá opatření týkající se dopadu léčiv na životní prostředí je zohledňovat právo pacientů na rychlý přístup k léčivům, která jsou na základě stávajících kritérií hodnocení přínosů a rizik považována za bezpečná a účinná;

Obecné informace

| 1. | vítá skutečnost, že Komise konečně přijala sdělení ze dne 11. března 2019; považuje za politováníhodné, že došlo k vážnému prodlení při představování strategického přístupu a navrhovaných opatření; |
| --- | --- |

1.

| 2. | souhlasí se čtyřmi hlavními cíli představenými Komisí v rámci tohoto strategického přístupu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se znepokojením však konstatuje, že opatření obsažená ve sdělení jsou jen velmi málo přísná; domnívá se, že k zmírnění dopadů léčivých přípravků v životním prostředí jsou zapotřebí účinná opatření; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že veškeré budoucí iniciativy v oblasti dopadu léčivých přípravků na životní prostředí by měly být založené na vědě a měly by být cílené, neutrální z technologického hlediska a měly by zajišťovat, aby klíčovými prioritami, pokud jde o přístup pacientů k léčivým přípravkům, zůstávala i nadále bezpečnost a účinnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je přesvědčen, že k řešení problému znečištění léčivými přípravky je třeba, a to i ve vztahu ke všem dotčeným subjektům, zaujmout holistický přístup, který zohlední celý životní cyklus léků; zdůrazňuje, že pro efektivitu přijímaných regulačních opatření je nezbytné, aby tato byla přijímána v souladu se zásadou předběžné opatrnosti a zásadou odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje; zdůrazňuje, že by měla platit zásada „znečišťovatel platí“, a to především pro výrobní proces, ale rovněž by měla motivovat k lepším postupům při předepisování léků a k odpovědnému chování spotřebitelů; se znepokojením konstatuje, že léčiva uvolňovaná do životního prostředí rozmetáváním chlévské mrvy, znečištěním vody nebo nesprávnou likvidací se podílejí na budování antimikrobiální rezistence; vyzývá Komisi, aby za účelem snížení negativních dopadů léčivých přípravků na životní prostředí zvážila možnost uplatnění rozšířené odpovědnosti výrobce; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že je důležité pořádat ve spolupráci s členskými státy informační a osvětové kampaně pro veřejnost, které budou upozorňovat na nebezpečí nadměrné konzumace nepředepsaných léčivých přípravků; poukazuje na zvýšení množství léčivých přípravků, které se bez lékařského doporučení prodávají v supermarketech a on-line obchodech, a na nebezpečí spojené s reklamou ve sdělovacích prostředcích propagující tato prodejní místa, která nejsou ani lékárnami, ani zařízeními, jež by měla odpovídající akreditaci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje skutečnost, že uvolňování léčivých přípravků do životního prostředí může nejen škodit ekosystémům, ale také ohrozit účinnost týchž léčivých přípravků, zejména v případě antibiotik, neboť může způsobit vznik rezistence vůči antibiotikům; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že léčivé přípravky mají rozličné dopady na vodní a mořské ekosystémy a volně žijící druhy, včetně změn v chování, snížení plodnosti, změn velikosti nebo vzniku pohlavních a reprodukčních abnormalit; vyzývá proto Komisi, aby začlenila konkrétní opatření a vzala přitom v potaz kumulativní účinky kontaminace léčivými přípravky na vodní a mořské druhy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že studie prokázaly, že léčivé přípravky a jejich rezidua jsou přítomny obzvláště ve vodních útvarech a že ne vždy jsou účinně odstraněny v čistírnách odpadních vod, které v současnosti nejsou schopny účinně filtrovat všechny léčivé přípravky; zdůrazňuje, že kontaminace sladkovodních zdrojů a povodí vede ke kontaminaci oceánů v globálním měřítku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že vzhledem k obecně nízkým koncentracím jsou jejich rizika pro lidské zdraví spojena více s možnými kumulativními účinky dlouhodobého vystavení nízkým dávkám než s akutními či okamžitými účinky na zdraví; je obzvláště znepokojen vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému, jimiž se vyznačují některé léčivé přípravky, které končí v životním prostředí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na potřebu regulovat úroveň reziduí léčivých přípravků v rámci právních předpisů týkajících se vody; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žádá, aby byla věnována zvláštní pozornost místům se zvýšenou možností úniků, jako jsou farmaceutické výrobní závody, nemocnice a čistírny odpadních vod; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby posuzovala dopad léčivých přípravků v kontextu akčního plánu nulového znečištění pro ovzduší, vodu a půdu, který má být podle oznámení Komise nachystán na rok 2021; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vybízí Komisi, aby usnadnila výměnu stávajících osvědčených postupů mezi členskými státy a zúčastněnými stranami s cílem omezit environmentální dopady výroby, používání a likvidace léčivých přípravků; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je přesvědčen, že stávající a samoregulované iniciativy by měly být analyzovány a pokud je to vhodné, použity pro budoucí iniciativy EU v oblasti léčivých přípravků v životním prostředí; |
| --- | --- |

15.

Zvyšování informovanosti a prosazování preventivních opatření a uvážlivého používání léčivých přípravků

| 16. | vyzývá členské státy, aby sdílely osvědčené postupy v oblasti preventivního používání antibiotik a aby v plné míře prováděly a v případě potřeby posílily akční plán „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci; opětovně potvrzuje postoje vyjádřené ve svém usnesení ze dne 13. září 2018 o evropském akčním plánu „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá členské státy a Komisi, aby podporovaly odbornou přípravu pro zdravotnické pracovníky, včetně veterinářů, lékařů a farmaceutů, a informační kampaně pro pacienty týkající se uvážlivého používání léčivých přípravků, jako jsou antimikrobiálních přípravky, antidepresiva nebo kontrastní tekutiny; vyzývá subjekty ve farmaceutickém dodavatelském řetězci, aby pacientům a chovatelům hospodářských zvířat poskytovaly jasné a dostatečné informace o tom, jak nesprávně vyhozené léčivé přípravky mohou negativně ovlivňovat životní prostředí; požaduje, aby bylo zavedeno označení na obalu s vhodným piktogramem s cílem informovat spotřebitele o správném odstraňování nepoužitých léčivých přípravků; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že zdravotničtí pracovníci musí být průběžně informováni o posledním vývoji v oblasti výzkumu a o osvědčených postupech, pokud jde o prevenci šíření rezistence vůči antimikrobikům; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá členské státy, aby otázku léčivých přípravků v životním prostředí zahrnuly do své přeshraniční spolupráce týkající se povodí a aby tam, kde to považují za vhodné, koordinovaly svá opatření; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly očkování jakožto prostředek prevence s cílem minimalizovat potřebu léčivých přípravků; |
| --- | --- |

20.

Podpora vývoje léčivých přípravků, které budou ze své podstaty méně škodlivé pro životní prostředí, a prosazování ekologičtější výroby

| 21. | zdůrazňuje význam rychlejších, ambicióznějších a cílenějších opatření k omezení rizik léčivých přípravků pro životní prostředí a zároveň uznává, že je třeba provádět další výzkum, abychom lépe porozuměli rozsahu současného dopadu léčivých přípravků na lidské zdraví a životní prostředí, a věří, že kvůli tomu nebude ve výsledku nezbytné, aby se zvýšila cena léčivých přípravků; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatuje, že pokud jde o odvětví zdravotní péče, je třeba zabývat se přetížením lékařů, aby se zajistilo, že zdravotničtí pracovníci budou předepisovat antimikrobiální přípravky odpovídajícím způsobem; dále konstatuje, že zdravotnickým pracovníkům by mohly pomáhat také jasné, na důkazech založené pokyny pro předepisování těchto přípravků, které by poskytovaly soudržné poradenství napříč různými klinickými indikacemi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá členské státy a Komisi, aby podporovaly výzkum, vývoj a inovace v oblasti léčivých přípravků, které budou stejně účinné pro pacienty a ze své podstaty méně škodlivé pro životní prostředí, vzhledem k tomu, že „zelenější léčiva“ nejsou toxická pro životní prostředí, nejsou bioakumulativní a v čistírnách odpadních vod a v životním prostředí se budou snadněji rozkládat na neškodné látky; přičemž je třeba zohlednit i to, že lepší biologická rozložitelnost by mohla narušit účinnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzývá členské státy a všechny zúčastněné strany, aby využívaly programů Unie k investování do technologií, které zlepšují účinnost odstraňování léčivých přípravků a genů rezistence vůči antimikrobiálním látkám a zároveň zaručují, že tyto léčivé přípravky dokáží stejně účinně řešit potřeby pacientů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnívá se, že dopady léčivých přípravků na životní prostředí by měly být zahrnuty do vyhodnocení přínosů a rizik humánních léčivých přípravků, jak je tomu již v případě veterinárních léčivých přípravků, za předpokladu, že provádění registrace nebude opožděno ani zamítnuto výhradně z důvodů nepříznivých dopadů na životní prostředí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že součástí posouzení léčivých přípravků na životní prostředí by mohly být i produkty rozkladu a metabolity; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby v případě potřeby zohledňovala stávající probíhající úsilí zúčastněných stran o rozvoj budoucích iniciativ ke snížení rizik pro životní prostředí, a aby podpořila šíření postupů šetrných k životnímu prostředí a vhodné používání a vracení léčivých přípravků; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá k tomu, aby byly údaje z monitorování podle rámcové směrnice o vodě používány k hodnocení po uvedení na trh; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá Komisi, aby zajistila, aby bylo vypouštění léčivých přípravků do vody při přezkumu referenčních dokumentů o nejlepších dostupných technikách podle směrnice o průmyslových emisích pro příslušná odvětví považováno za možný „klíčový problém z hlediska životního prostředí“; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na významnou úlohu politiky zadávání veřejných zakázek při podpoře ekologičtějších léčivých přípravků; vyzývá Komisi, aby k této otázce vypracovala jasné pokyny; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, aby přijala veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby výroba dovážených léčivých přípravků splňovala stejné environmentální normy, které se uplatňují na léčivé přípravky vyráběné v Unii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMA), aby usnadnila společné inspekce vypouštění výrobního odpadu v zahraničních farmaceutických závodech dodávajících přípravky na trh EU; |
| --- | --- |

32.

Zkvalitnění hodnocení rizik pro životní prostředí a jeho přezkum

| 33. | domnívá se, že je třeba vypracovat jasný plán pro dokončování posouzení rizik pro životní prostředí v případech, kde nejsou k dispozici; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá členské státy a Evropskou agenturu pro léčivé přípravky, aby zajistily, že žadatelé do data registrace předloží úplné posouzení rizik humánních léčivých přípravků pro životní prostředí, aby bylo možné stanovit a zveřejnit odpovídající opatření k řízení rizik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že je vhodné, aby farmaceutické společnosti předkládaly společné hodnocení rizik pro životní prostředí pro každou účinnou látku s cílem získat ucelené informace, zabránit zdvojování práce a omezit testování na zvířatech; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na to, že je třeba plně provádět nařízení o veterinárních léčivých přípravcích a medikovaných krmivech, aby se omezilo používání antibiotik, a to i prostřednictvím zhodnocení možnosti zřízení celoevropského přezkumného systému na základě účinných látek do 28. ledna 2022 a dalších možných alternativ pro posuzování rizik pro životní prostředí; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi, aby podporovala výzkum v oblasti posuzování účinků směsí, chronické expozice nízkým dávkám a rozvoje antimikrobiální rezistence, zejména pokud jde o zranitelné skupiny; |
| --- | --- |

37.

Omezení plýtvání a zlepšení nakládání s odpady

| 38. | zdůrazňuje, že opatření musí být založena na vědeckých důkazech, a vyzývá všechny příslušné zúčastněné strany, aby zajistily, že přijatá opatření neohrozí přístup k bezpečným a účinným léčivým přípravkům pro lidské pacienty a zvířata; v tomto ohledu podporuje záměr Komise snížit množství odpadu tím, že povolí, aby byly léčivé přípravky vydávány v množstvích, která lépe odpovídají potřebám pacientů, a to i optimalizací velikosti balení, přičemž současně zajistí soulad s platnými právními předpisy o sledovatelnosti, a prozkoumat možnost prodloužení doby použitelnosti léčivých přípravků tak, aby se zabránilo zbytečnému vyhazování léků, které mohou být bezpečně používány; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žádá aktualizaci požadavků, pokud jde o posouzení rizik pro životní prostředí, s cílem zajistit řádné posouzení perzistentních, bioakumulativních a toxických látek a účinků směsí a zohlednit riziko rozvoje antimikrobiální rezistence v životním prostředí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnívá se, že by měla být snížena celková spotřeba léčiv na osobu, aniž by to ztížilo přístup k léčivým přípravkům a snížilo účinnost léčby; je toho názoru, že celková spotřeba veterinárních léčivých přípravků na zvíře by se měla rovněž snížit, aniž by však bylo ohroženo zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky, a že je třeba najít lepší alternativy; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnívá se, že měla již dávno proběhnout revize směrnice 86/278/EHS o kalech z čistíren odpadních vod; vyzývá Komisi, aby nejpozději do konce roku 2021 předložila legislativní návrh na přezkum a aktualizaci směrnice 86/278/EHS s cílem aktualizovat normy kvality podle nejnovějších vědeckých důkazů a podporovat tak oběhové hospodářství, které nepoškozuje lidské zdraví a životní prostředí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnívá se, že by farmaceutické výrobní závody měly předem upravovat své odpadní vody s využitím nejlepších dostupných technik; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá členské státy, aby stanovily, široce prosazovaly a v plném rozsahu vymáhaly právní předpisy pro systémy zpětného odběru nepoužitých léčivých přípravků; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby koordinovala spolupráci na systémech, jejichž cílem je zabránit nesprávnému likvidování léčivých přípravků; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum, inovace aorozvoj pokročilejších technologií na úpravu odpadních vod, které umí zjistit přítomnost reziduí léčivých přípravků a umí je lépe odstranit; |
| --- | --- |

45.

Rozšíření monitorování životního prostředí

| 46. | je znepokojen tím, že monitorování léčivých přípravků v životním prostředí, mimo jiné v půdě, je stále velmi omezené; zdůrazňuje, že je třeba posílit mechanismy dozoru po uvedení na trh, a to i s ohledem na dopady na životní prostředí, aby dostatečně a systematicky pokrývaly deficit environmentálních údajů; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá Komisi, aby se zabývala možným dopadem léčivých přípravků na kontrolní seznam vypracovaný podle rámcové směrnice o vodě a posoudila, zda by měl být aktualizován; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá Komisi, aby léčivé přípravky, které představují významné riziko pro životní prostředí, zahrnula na seznam prioritních látek podle rámcové směrnice o vodě a aby stanovila normy kvality životního prostředí a limity koncentrace podle směrnice o normách environmentální kvality; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje skutečnost, že v zemědělství bylo zavedeno komplexní monitorování antibiotik; vyzývá Komisi, aby rovněž vytvořila monitorovací systém týkající se lidských antibiotik; |
| --- | --- |

49.

Odstranění dalších mezer ve znalostech

| 50. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat další výzkum (zejména v rámci příštího víceletého finančního rámce) týkající se přímého dopadu vystavení léčivým přípravkům a jejich reziduím v životním prostředí na lidské zdraví a ekologii a lépe pochopit, jak léčivé přípravky do životního prostředí vstupují a přetrvávají v něm, a to i ve vodních a mořských ekosystémech; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnívá se, že by se měly zlepšit metody analýzy pro kvantifikaci přítomnosti léčivých přípravků v životním prostředí a jejich vývoj a že analytické metody detekce by měly být veřejně dostupné; |
| --- | --- |

51.

Zvyšování transparentnosti

| 52. | připomíná, že informace o léčivých přípravcích v životním prostředí, například o jejich vlivu na vodu, jejich chování v životním prostředí, odbouratelnosti a možném koktejlovém efektu, hrají klíčovou úlohu pro řízení rizik a že tento druh informací by měl být transparentní a měl by být zpřístupněn příslušným zúčastněným stranám; vyzývá proto Komisi a příslušné orgány, aby vytvořily bezpečnou centralizovanou databázi, která všem dotčeným subjektům umožní přístup k výsledkům hodnocení produktů z hlediska rizik pro životní prostředí; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnívá se, že by měl být vytvořen silný legislativní rámec, který by zvýšil transparentnost v celém dodavatelském řetězci, neboť by to umožnilo řádnou kontrolu a zajistilo, že společnosti ponesou odpovědnost za uvolňování léčivých přípravků do životního prostředí; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá farmaceutický průmysl, aby zajistil větší transparentnost v dodavatelských řetězcích tak, že bude informovat o původu léčivých přípravků a účinných farmaceutických látkách ve fázi výroby surovin, aby zajistil úplnou sledovatelnost veškerých léčivých přípravků; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43.

(2)  Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(4)  Úř. věst. L 226, 24.8.2013, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001 s. 67.

(6)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

(8)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171.

(10)  Úř. věst. C 433, 23.12.2019, s. 153.

(11)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(12)  Sdělení Komise ze dne 10. prosince 2008 nazvané „Bezpečná, inovativní a dostupná léčiva: obnovená vize pro farmaceutické odvětví“ (COM(2008)0666).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/68

---

P9_TA(2020)0227

Maximalizace potenciálu energetické účinnosti fondu budov v EU

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o maximalizaci potenciálu energetické účinnosti fondu budov v EU (2020/2070(INI))

(2021/C 385/08)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na článek 194 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na článek 194 této smlouvy,

| — | s ohledem na Evropský pilíř sociálních práv, který dne 17. listopadu 2017 vyhlásily Parlament, Rada a Komise na sociálním summitu na téma spravedlivých pracovních míst a růstu v Göteborgu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropský pilíř sociálních práv, který dne 17. listopadu 2017 vyhlásily Parlament, Rada a Komise na sociálním summitu na téma spravedlivých pracovních míst a růstu v Göteborgu,

| — | s ohledem na dohodu přijatou dne 12. prosince 2015 na 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu v Paříži (Pařížská dohoda), |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu přijatou dne 12. prosince 2015 na 21. konferenci smluvních stran (COP21) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu v Paříži (Pařížská dohoda),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019„Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019„Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. listopadu 2018„Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. listopadu 2018„Čistá planeta pro všechny – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020„Nová průmyslová strategie pro Evropu“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020„Nová průmyslová strategie pro Evropu“ (COM(2020)0102),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2020„Nový akční plán pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. března 2020„Nový akční plán pro oběhové hospodářství – Čistší a konkurenceschopnější Evropa“ (COM(2020)0098),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvaném „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“ (COM(2011)0571) a v něm oznámenou „ekologickou stopu výrobků“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvaném „Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje“ (COM(2011)0571) a v něm oznámenou „ekologickou stopu výrobků“,

| — | s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 11/2020 ze dne 28. dubna 2020 nazvanou „Energetická účinnost budov: je třeba klást větší důraz na nákladovou efektivnost“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 11/2020 ze dne 28. dubna 2020 nazvanou „Energetická účinnost budov: je třeba klást větší důraz na nákladovou efektivnost“,

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 12. prosince 2019,

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 25. června 2019 o budoucnosti energetických systémů v energetické unii, které zajistí transformaci energetiky a dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 i v dalším období, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 25. června 2019 o budoucnosti energetických systémů v energetické unii, které zajistí transformaci energetiky a dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 i v dalším období,

| — | s ohledem na „Amsterodamský pakt – Městská agenda pro EU“, který byl schválen dne 30. května 2016 na neformálním setkání ministrů EU odpovědných za městské záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na „Amsterodamský pakt – Městská agenda pro EU“, který byl schválen dne 30. května 2016 na neformálním setkání ministrů EU odpovědných za městské záležitosti,

| — | s ohledem na Lipskou chartu o udržitelném evropském městě, která byla přijata na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za rozvoj měst, které se konalo ve dnech 24. a 25. května 2007, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Lipskou chartu o udržitelném evropském městě, která byla přijata na neformálním zasedání Rady ministrů odpovědných za rozvoj měst, které se konalo ve dnech 24. a 25. května 2007,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2002 ze dne 11. prosince 2018, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2002 ze dne 11. prosince 2018, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (1),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov, ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (3),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (4),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (5),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (6),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (7),

| — | s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (9),

| — | s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o změně klimatu – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky v souladu s Pařížskou dohodou (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o změně klimatu – evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky v souladu s Pařížskou dohodou (13),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2018 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v Evropské unii: Čas jednat! (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2018 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v Evropské unii: Čas jednat! (14),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 6. února 2018 o urychlení inovací v oblasti čisté energie (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 6. února 2018 o urychlení inovací v oblasti čisté energie (15),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o novém uspořádání trhu s energií (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o novém uspořádání trhu s energií (16),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o strategii EU pro vytápění a chlazení (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. září 2016 o strategii EU pro vytápění a chlazení (17),

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A9-0134/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že budovy odpovídají v EU přibližně za 40 % spotřeby energie a 36 % emisí CO2, a jejich hloubková renovace včetně postupné hloubkové renovace je proto pro dosažení cíle EU v oblasti nulových emisí skleníkových plynů do roku 2050 zásadní; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že budovy odpovídají v EU přibližně za 40 % spotřeby energie a 36 % emisí CO2, a jejich hloubková renovace včetně postupné hloubkové renovace je proto pro dosažení cíle EU v oblasti nulových emisí skleníkových plynů do roku 2050 zásadní;

| B. | vzhledem k tomu, že stavebnictví je největším spotřebitelem energie v EU a 97 % fondu budov v EU není energeticky účinných, přičemž pouze 0,2 % obytných budov v EU každoročně projde hloubkovými renovacemi včetně postupných hloubkových renovací, a vzhledem k tomu, že v roce 2050 bude stále stát více než 94 % dnešních budov a většina domovů, škol a úřadů, které budeme využívat v té době, je již postavena; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že stavebnictví je největším spotřebitelem energie v EU a 97 % fondu budov v EU není energeticky účinných, přičemž pouze 0,2 % obytných budov v EU každoročně projde hloubkovými renovacemi včetně postupných hloubkových renovací, a vzhledem k tomu, že v roce 2050 bude stále stát více než 94 % dnešních budov a většina domovů, škol a úřadů, které budeme využívat v té době, je již postavena;

| C. | vzhledem k tomu, že se na spotřebě energie domácností z přibližně 80 % podílí vytápění a ohřev vody, když polovina budov EU má samostatné kotle instalované před rokem 1992 s účinností 60 % nebo méně a 22 % samostatných plynových kotlů, 34 % přímých elektrických otopných zařízení, 47 % kotlů na topný olej a 58 % kotlů na uhlí je starších než jejich technická životnost; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že se na spotřebě energie domácností z přibližně 80 % podílí vytápění a ohřev vody, když polovina budov EU má samostatné kotle instalované před rokem 1992 s účinností 60 % nebo méně a 22 % samostatných plynových kotlů, 34 % přímých elektrických otopných zařízení, 47 % kotlů na topný olej a 58 % kotlů na uhlí je starších než jejich technická životnost;

| D. | vzhledem k tomu, že zvýšení míry renovací na téměř 3 % a renovace 210 milionů stávajících budov by mohly vytvořit až 2 miliony pracovních míst (18) ve stavebnictví, na něž připadá přibližně 9 % HDP Unie a které je důležitou součástí strategie obnovy po krizi COVID-19, a mohly by v rámci Zelené dohody pro Evropu přispět k čisté ekonomice; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že zvýšení míry renovací na téměř 3 % a renovace 210 milionů stávajících budov by mohly vytvořit až 2 miliony pracovních míst (18) ve stavebnictví, na něž připadá přibližně 9 % HDP Unie a které je důležitou součástí strategie obnovy po krizi COVID-19, a mohly by v rámci Zelené dohody pro Evropu přispět k čisté ekonomice;

| E. | vzhledem k tomu, že středisko EU pro sledování fondu budov hraje klíčovou úlohu při sledování a zlepšování celkové energetické náročnosti budov v EU prostřednictvím spolehlivých, jednotných a snadno porovnatelných údajů; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že středisko EU pro sledování fondu budov hraje klíčovou úlohu při sledování a zlepšování celkové energetické náročnosti budov v EU prostřednictvím spolehlivých, jednotných a snadno porovnatelných údajů;

| F. | vzhledem k tomu, že lze zlepšit kvalitu života všech občanů přijetím opatření na zvýšení energetické účinnosti fondu budov v EU, a proto je hlavní výzvou zmírnit zátěž odhadovaných 50 milionů domácností v Evropské unii, jež se potýkají s energetickou chudobou, snížit náklady na energii a zajistit pohodlné, cenově dostupné a energeticky účinné bydlení pro všechny; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že lze zlepšit kvalitu života všech občanů přijetím opatření na zvýšení energetické účinnosti fondu budov v EU, a proto je hlavní výzvou zmírnit zátěž odhadovaných 50 milionů domácností v Evropské unii, jež se potýkají s energetickou chudobou, snížit náklady na energii a zajistit pohodlné, cenově dostupné a energeticky účinné bydlení pro všechny;

| G. | vzhledem k tomu, že Světová zdravotnická organizace (WHO) odhaduje, že lidé tráví přibližně 90 % svého času v obytných a nebytových budovách a že každý rok více než půl milionu Evropanů zemře předčasně v důsledku špatné kvality vnitřního ovzduší (19), a vzhledem k tomu, že náležité větrání otevřením oken zlepšuje kvalitu ovzduší v lidských obydlích a poskytuje přirozené denní světlo, čímž se tato obydlí stávají zdravějšími, což získalo zásadní význam zejména během současné krize COVID-19; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Světová zdravotnická organizace (WHO) odhaduje, že lidé tráví přibližně 90 % svého času v obytných a nebytových budovách a že každý rok více než půl milionu Evropanů zemře předčasně v důsledku špatné kvality vnitřního ovzduší (19), a vzhledem k tomu, že náležité větrání otevřením oken zlepšuje kvalitu ovzduší v lidských obydlích a poskytuje přirozené denní světlo, čímž se tato obydlí stávají zdravějšími, což získalo zásadní význam zejména během současné krize COVID-19;

| H. | vzhledem k tomu, že vyzval „k revizi směrnice o energetické účinnosti a směrnice o energetické účinnosti budov v souladu s vyššími ambicemi EU v oblasti klimatu a k posílení jejich provádění, prostřednictvím závazných vnitrostátních cílů“ (20); |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vyzval „k revizi směrnice o energetické účinnosti a směrnice o energetické účinnosti budov v souladu s vyššími ambicemi EU v oblasti klimatu a k posílení jejich provádění, prostřednictvím závazných vnitrostátních cílů“ (20);

| I. | vzhledem k tomu, že pro dosažení energeticky účinného fondu budov a pro cíl Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 jsou nezbytné investice do renovací evropského fondu budov ve výši více než 282 miliard EUR, jakož i inteligentní kombinace přísného uplatňování stávajících politik, nových politických iniciativ k postupnému vyřazení energeticky nejnáročnějších budov, dalších a adekvátních mechanismů financování a investic do inovativních řešení; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že pro dosažení energeticky účinného fondu budov a pro cíl Unie v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 jsou nezbytné investice do renovací evropského fondu budov ve výši více než 282 miliard EUR, jakož i inteligentní kombinace přísného uplatňování stávajících politik, nových politických iniciativ k postupnému vyřazení energeticky nejnáročnějších budov, dalších a adekvátních mechanismů financování a investic do inovativních řešení;

| J. | vzhledem k tomu, že cílem integrovaných programů renovace (IRPs) je být komplexní, klást energetickou účinnost na první místo a zaměřit se na širší ekosystémy čtvrtí, včetně cílů značného snížení spotřeby energie jednotlivých budov, opírají se o osvědčené postupy a jsou chápány tak, že sestávají ze tří hlavních pilířů:






  a) | typologie staveb a stavební materiály, požadování důkladné znalosti stáří, používání a způsobu výstavby budov a potenciálu úspor energie, které zastupují, a popisu typů materiálů, které mají být použity v průběhu renovace, včetně jejich dopadu na životní cyklus; |
| --- | --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že cílem integrovaných programů renovace (IRPs) je být komplexní, klást energetickou účinnost na první místo a zaměřit se na širší ekosystémy čtvrtí, včetně cílů značného snížení spotřeby energie jednotlivých budov, opírají se o osvědčené postupy a jsou chápány tak, že sestávají ze tří hlavních pilířů:

a)

typologie staveb a stavební materiály, požadování důkladné znalosti stáří, používání a způsobu výstavby budov a potenciálu úspor energie, které zastupují, a popisu typů materiálů, které mají být použity v průběhu renovace, včetně jejich dopadu na životní cyklus;

| b) | zajištění udržitelných zdrojů energie a přístup k nim, zejména k obnovitelným zdrojům energie v místě a v blízkém okolí, včetně systémů dálkového vytápění nebo chlazení nebo využívání tepelně akumulační kapacity budov, služeb komunikace „vozidlo-x“ a dalších možností flexibility umožňujících zapojení jiných odvětví; |
| --- | --- |

b)

zajištění udržitelných zdrojů energie a přístup k nim, zejména k obnovitelným zdrojům energie v místě a v blízkém okolí, včetně systémů dálkového vytápění nebo chlazení nebo využívání tepelně akumulační kapacity budov, služeb komunikace „vozidlo-x“ a dalších možností flexibility umožňujících zapojení jiných odvětví;

| c) | přínos pro komunity/společnost, zejména začlenění místních komunit do všech projektů a programů energetických renovací s cílem řešit otázky, jako je energetická chudoba, nedostatek technických nebo finančních zdrojů, neúplnost informací; |
| --- | --- |

c)

přínos pro komunity/společnost, zejména začlenění místních komunit do všech projektů a programů energetických renovací s cílem řešit otázky, jako je energetická chudoba, nedostatek technických nebo finančních zdrojů, neúplnost informací;

| K. | vzhledem k tomu, že provádění tohoto přístupu založeného na třech pilířích zajistí, že integrované programy renovace budou navrhovány a prováděny způsobem, jenž se zaměří na širší přínosy, které mohou energetické renovace znamenat pro lidi a komunity, jako je energetická účinnost, odolnost vůči změně klimatu, konkurenceschopnost průmyslu, udržitelnost, sociální začleňování a dostupnost; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že provádění tohoto přístupu založeného na třech pilířích zajistí, že integrované programy renovace budou navrhovány a prováděny způsobem, jenž se zaměří na širší přínosy, které mohou energetické renovace znamenat pro lidi a komunity, jako je energetická účinnost, odolnost vůči změně klimatu, konkurenceschopnost průmyslu, udržitelnost, sociální začleňování a dostupnost;

Čtvrti a komunity

| 1. | zdůrazňuje úlohu čtvrtí a společenství, jakož i dalších aktérů, jako jsou místní a regionální orgány a malé a střední podniky, v integrovaných plánech renovace v rámci komplexního přístupu k renovacím k tomu, aby bylo do roku 2050 dosaženo vysoce energeticky účinného a klimaticky neutrálního stavebnictví v souladu se směrnicí o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | požaduje, aby politiky v oblasti budov a renovací byly komplexní a inkluzivní, přispívaly k cílům EU v oblasti klimatu, zahrnovaly integrované plány renovace, které budou začleňovat místní hodnotové řetězce, sociální služby a finanční dostupnost, inteligentní připravenost, adekvátní a zdravé vnitřní klima a kvalitu životního prostředí, mobilitu, technické, průmyslové a energetické funkce budov a umožňovat výrobu a výměnu energie z obnovitelných zdrojů v místě nebo v okolí a flexibilitu na straně poptávky, jakož i využívání přebytečného tepla a chladu z blízkých průmyslových zařízení, místních dopravních systémů nebo vodních cest, je-li to udržitelná možnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje významnou úlohu, kterou plní občané při renovaci fondu obytných budov, a význam vytvoření účinných nástrojů, osvědčených postupů a zpřístupnění veškerých informací a poznatků na místní úrovni, včetně možností v oblasti technologií (tj. inteligentních měřičů); uznává kromě toho podnětnou úlohu, kterou energetické komunity již nyní plní při sbližování občanů, jejich informování a zapojování do zahájení jejich vlastních renovací nebo výroby energie z obnovitelných zdrojů, a vyzývá k vypracování komplexního balíčku politických opatření s cílem tyto přístupy rozšířit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá Komisi, aby posoudila dopad gentrifikace a vystěhovávání v souvislosti s renovacemi v městských čtvrtích, jakož i nerovnosti mezi muži a ženami a situace zranitelných občanů; domnívá se, že že komunitní přístup spolu se zárukami na regulační úrovni by mohly zachovat stávající komunity a vytvořit pobídky, které jsou nezbytné pro dosažení co nejvyšší energetické účinnosti a pro využití potřebných soukromých a veřejných investic; zdůrazňuje, že je třeba podporovat nejzranitelnější občany a umožnit jim přístup k důstojným životním podmínkám, komfortu a zdraví, a zdůrazňuje důležitou úlohu sociálního bydlení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje skutečnost, že vlastnictví budov, právní předpisy týkající se nájmů a počty majitelů nemovitostí nájemců i investiční příležitosti a režimy podpory bydlení, povětrnostní podmínky a energetické systémy se v jednotlivých členských státech liší; domnívá se, že strategie „vlny renovací“ musí zohlednit různé okolnosti, které jsou pro jednotlivé členské státy relevantní, a to i v souladu s integrovanými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu; zdůrazňuje zejména, že tyto renovace by neměly vést k neúnosnému zatížení nájemců; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že energetická chudoba má velký rozsah a podle odhadu postihuje až na 50 miliónů domácností v EU (21); je přesvědčen, že jedním z hlavních cílů iniciativy „vlna renovací“ a souvisejících nadcházejících iniciativ by mělo být ukončení energetické chudoby a zajištění bezpečných a zdravých životních podmínek pro všechny; vítá záměr Komise věnovat zvláštní pozornost renovaci domácností, které trpí energetickou chudobou, a zdůrazňuje význam přijetí opatření na úsporu energie, podpory energeticky účinných spotřebních zvyklostí a změn chování; zdůrazňuje, že hnacím motorem v tomto odvětví musí být veřejný sektor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje okamžitý úspěch jednotných kontaktních míst („one-stop-shops“) pro energetickou renovaci budov jakožto nástrojů poradenství transparentních a dostupných z pohledu zákazníka, podpory sdružování projektů a replikovatelných modelů, poskytování informací o financování třetími stranami, koordinace a doprovodných opatření, jakož i budování kapacit pro obce a aktivního zapojení místních subjektů, jako jsou energetické komunity, spotřebitelské organizace a místní sdružení podniků, a to i ze stavebnictví, a bytových družstev v průběhu celého procesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná potřebnost veřejného i soukromého úsilí o dosažení konkrétních výsledků v oblasti energetické účinnosti stávajícího fondu budov; zdůrazňuje, že je třeba poradenská jednotná kontaktní místa nejen vytvářet, ale také udržovat, aby byl trh neustále zásoben řadou projektů, a to i těch menších; je přesvědčen, že vytvoření jednotného kontaktního místa na regionální nebo místní úrovni zajistí lepší přístup k mechanismům financování; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá návrh Zelené dohody pro Evropu o otevřených platformách; zdůrazňuje, že musí být transparentní, víceúrovňové a inkluzivní, musí zahrnovat širokou škálu zúčastněných stran a musí umožňovat překonání roztříštěnosti ve stavebnictví; připomíná, že platformy musí sloužit cíli, jímž je dosažení energeticky efektivních a dekarbonizovaných budov do roku 2050, a domnívá se, že by měly být nástrojem, jak řešit překážky renovací, zapojit občany a získat souhlas na základě potřeb dané komunity; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že regionální platformy by měly stanovit měřitelné cíle a pracovat na vytváření plánů a realizovat pravidelné výměny se stávajícími akčními platformami EED, EPBD a RED (22), jakož i se stávajícími agenturami a subjekty v členských státech s cílem maximalizovat svůj dopad; je přesvědčen, že platformy jsou důležitým nástrojem pro provádění integrovaných programů renovace budov a pro podporu členských států při provádění jejich dlouhodobých strategií renovací; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bere na vědomí, že během německého předsednictví má být přijata nová Lipská charta, a sdílí názor, že města hrají klíčovou úlohu při dramatickém snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování energetické účinnosti; domnívá se, že renovace budov k dosažení těchto cílů významně přispěje a zároveň podpoří spravedlivá, ekologická a produktivní města prostřednictvím odolných čtvrtí; vyzývá německé předsednictví Rady EU, Komisi a členské státy, aby zajistily, že města budou vybavena nezbytnými a přímo dostupnými zdroji financování renovačních opatření, zejména s ohledem na potřebu hospodářského oživení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby přijala politiku, která podpoří integrované programy renovace na úrovni komunit a na regionální úrovni v členských státech, stanoví hloubkové renovace včetně postupných hloubkových renovací a bude zohledňovat potřeby budov inkluzivním a interaktivním způsobem; zdůrazňuje, že se nabízí příležitost zajistit prostřednictvím integrovaných programů renovace více řešení v oblasti energie z obnovitelných zdrojů „na místě“ a „v blízkém okolí“; vyzývá Komisi, aby pokročila v práci na paktu starostů a primátorů pro klima a energii a na nástroji EU City; zdůrazňuje v tomto ohledu také značný význam městské agendy a partnerství měst; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá členské státy, aby posílily své místní správy s cílem zavádění integrovaných programů renovace na úrovni čtvrtí a komunit a aby kladly do středu zájmu občany, odpovídajícím způsobem uvedly v soulad renovace se zachováním evropského hmotného historického dědictví (památek a budov) a po místních orgánech požadovaly zpětnou vazbu k dosaženým výsledkům a k osvědčeným postupům pro budoucí tvorbu politik na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá členské státy, aby vytvořily rámec pro řešení rozdílné motivace, například prostřednictvím poskytování přesných informací, vhodných pobídek a účinného vymáhání (23), a aby odpovídajícím způsobem zohledňovaly rodiny a komunity žijící v energetické chudobě, a to prostřednictvím regulačního rámce, který zabrání vystěhováním z důvodu renovací, například tím, že se bude vyžadovat, aby pro ně byl vyhrazen přiměřený podíl hloubkově renovované podlahové plochy budov, nebo prostřednictvím upřednostňování budov s vyšší spotřebou energie nebo budov, v nichž dochází k plýtvání energií, při návrhu integrovaných programů renovace a prostřednictvím omezení zvyšování nájemného, a to za předpokladu, že to neomezí schopnost provádět renovace ke zvýšení energetické účinnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby zřídila podpůrnou službu pro projekty renovací, které provádějí občané, a aby vydala prováděcí pokyny pro členské státy ohledně konceptů podpůrného rámce a rovných podmínek pro energetické komunity, které byly zavedeny směrnicí o trhu s elektřinou (24) a směrnicí o obnovitelných zdrojích energie, s cílem zajistit úspěšné provádění energetických projektů realizovaných občany a plně uznat jejich přínosy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby okamžitě spustila platformy, jak je uvedeno ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu, a aby tyto platformy zahrnula jako klíčovou prioritu do integrovaných programů renovace; zdůrazňuje, že integrované programy renovace by měly doprovázet iniciativy EU na předávání osvědčených postupů ohledně možnosti replikace programů, šíření schopností, odvětvové integrace a záruk pro komunity, jež čelí energetické chudobě, a to v souladu se závazky směrnice EPBD; |
| --- | --- |

16.

Financování

| 17. | zdůrazňuje, že jako podstatné překážky pro investice působí počáteční investiční náklady, složité systémy financování, rozdílné motivace (dilema vlastníka–nájemce), střednědobá a dlouhodobá návratnost, regulační překážky, a to i pro budovy s více vlastníky, koncepce stávající podpory a chybějící předvídatelný dlouhodobý politický rámec; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že v souvislosti s obnovou po krizi COVID-19 a jejím dopadem na veřejné a soukromé finance by měly být v rámci plánů financování podporovány a upřednostňovány hloubkové renovace, včetně postupných hloubkových renovací, zaměřené na dosažení cílů klimatické neutrality pro rok 2050, přičemž by měly být poskytovány odpovídající pobídky a stanovovány cíle tak, aby se dosáhlo vysoce energeticky účinného a dekarbonizovaného fondu budov; je přesvědčen, že to je nezbytným předpokladem k tomu, aby byly renovace budov považovány za udržitelné dlouhodobé investice; zdůrazňuje v tomto ohledu úlohu ukazatelů nákladové efektivnosti zahrnujících související vedlejší přínosy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že členské státy by měly poskytovat jasné pokyny a nastínit měřitelná a cílená opatření, jakož i podporovat rovný přístup k financování, a to i pro energeticky nejnáročnější segmenty vnitrostátního fondu budov, pro spotřebitele potýkající se s energetickou chudobou, pro sociální bydlení a domácnosti s rozdílnými motivacemi, přičemž je třeba zohledňovat cenovou dostupnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že majitelé nemovitostí, zejména pokud mají nízké příjmy a pokud jejich nemovitosti mají nízkou energetickou účinnost, bytová družstva, poskytovatelé veřejného bydlení a místní orgány by měli být podporováni při posilování klimatické odolnosti svých nemovitostí a zastavěného prostředí např. z grantů nebo finančních nástrojů založených na zásadě adicionality VFR, z vnitrostátních rozpočtů a z prostředků soukromého sektoru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že aby se zajistila včasná absorpce finančních prostředků, je potřebné stanovit v každém příslušném evropském fondu priority pro financování renovací ke zvýšení energetické účinnosti, dosáhnout silné koordinace k nalezení synergií, usnadnění kombinování zdrojů financování, sdružování projektů a vytváření rezerv projektů; vyzývá finanční instituce, aby vyčlenily značné zdroje na budování kapacit a technickou pomoc; zdůrazňuje, že si zajištění hloubkové renovace za účelem dosažení vysoce energeticky účinného a dekarbonizovaného fondu budov do roku 2050 vyžádá kromě nepřetržitého a stabilního financování na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni, jakož i soukromých investic nejméně 75 miliard EUR pobídek EU ročně; vyzývá spolutvůrce právních předpisů, aby v rámci plánu evropské hospodářské obnovy zajistili nezbytné financování, v neposlední řadě na pomoc těm ve společnosti, kteří by z renovací měli největší prospěch; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá zjištění, jež prokazují, že existuje zvýšení cen u vysoce energeticky účinných budov (25), což zajišťuje vlastníkům budov návratnost investic, ale uznává, že je třeba snížit náklady na bydlení, výstavbu a renovace obecně; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit odpovídající a jednoduchý přístup k úvěrům a financování s cílem pomoci malým a středním podnikům, komunitám a rodinám provést potřebné renovace stávajícího fondu budov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá dostupné možnosti financování pro renovace budov, jako jsou zelené dotace, daňové pobídky a pobídky k poskytování úvěrů; uznává úlohu evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondů) při financování projektů v oblasti energetické účinnosti a při vymezení energetické účinnosti jako specifického cíle regionálního rozvoje v období 2021–2027; zdůrazňuje úlohu skupiny Evropské investiční banky při poskytování úvěrů, záruk a finančních nástrojů, jako je Soukromé financování energetické účinnosti (PF4EE) a nástroj záruk Inteligentní financování pro inteligentní budovy, a Fondu InvestEU, jež umožňují financovat také projekty renovací sociálního bydlení; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje na osvědčené postupy členských států, jako je využívání příjmů ze systému EU pro obchodování s emisemi (ETS), kombinování zdrojů, zajišťování, že budou uznávány potřeby domácností s nízkými příjmy, a využívání regionálních fondů EU jako záruk a revolvingových fondů; zdůrazňuje, že je zde možnost financovat odbornou přípravu v oblasti obnovitelné energie, jakož i v oblasti energetické účinnosti a účinnosti zdrojů z Fondu pro spravedlivou transformaci; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že je třeba zvýšit absorpční míru fondů odstraněním bariér, zejména prostřednictvím technické podpory, méně složitých kritérií a zjednodušení kombinování zdrojů s dalšími prostředky; vyjadřuje politování nad tím, že projekty v rámci nástroje ELENA (evropská energetická pomoc na místní úrovni) mají i nadále velký rozsah a že menší projekty a projekty zaměřené na komunity potřebují další podporu a sdružování; domnívá se, že nástroj EU City může být velmi silným podpůrným mechanismem pro rozvoj integrovaných programů renovace a měl by pokračovat a poskytovat podporu i menším projektům; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznává důležitou úlohu grantů pro výzkum a inovace; domnívá se, že je nezbytné zajistit nepřetržité a stabilní financování integrovaných programů renovace, a to jak z evropských, tak z vnitrostátních zdrojů, bez přerušování v důsledku různých opatření v oblasti plánování rozpočtu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnívá se, že členské státy musí zajistit, aby všechny integrované programy renovace vyčlenily prostředky na řešení energetické chudoby, přístupnosti a technických a infrastrukturních bariér pro zranitelné a nízkopříjmové domácnosti, což jim umožní využívat přiměřené, zdravé a energeticky účinné bydlení a bude součástí programů renovace čtvrtí; žádá, aby byly vypracovány osvědčené postupy a aby byly sdíleny s inovativními finančními nástroji, jako je například financování a programy pro zastavěné prostory, včetně hypoték zaměřených na energetickou účinnost, úvěrů EuroPACE a RenOnBill; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bere na vědomí úlohu jak regionálních orgánů, tak Evropské investiční banky při poskytování finanční podpory prostřednictvím půjček pro veřejný sektor, které budou motivovat komerční banky, penzijní fondy a soukromý sektor, zejména malé a střední podniky, k dalším investicím do renovací budov, například prostřednictvím veřejných záruk za úvěry a inovativních způsobů financování; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uznává úlohu, kterou mohou nové obchodní modely, jako uzavírání smluv na energetickou účinnost, renovace prováděné občany, energetické komunity a společnosti energetických služeb, hrát při renovaci budov, a zejména úlohu podrozvahového financování pro sociální bydlení, společnosti působící v oblasti bydlení a podnikatelské zóny; zdůrazňuje, že je třeba propojit intenzitu financování s úrovní dosažené energetické účinnosti v souladu s požadavky směrnice EPBD, a navrhuje přidat navýšení u energeticky pozitivních domů; naléhavě vyzývá Komisi, aby vydala prováděcí pokyny k příslušným ustanovením balíčku opatření „Čistá energie pro všechny Evropany“, zejména aby vytvořila podpůrný rámec vyžadováním pravidelných konzultací s cílem porozumět potřebám trhu, pobízením ke kombinování soukromých a veřejných finančních prostředků, používáním jasných šablon smluv ap zvláštních postupů zadávání veřejných zakázek s dalším vyjasněním správného vykazování veřejných investic souvisejících s účinností budov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, aby v souladu s požadavky směrnice o energetické účinnosti zvýšila cíle pro energetickou účinnost, počínaje zvýšením hlavního cíle pro rok 2030 na základě řádného posouzení dopadu a předvídatelným způsobem, a aby navrhla minimální roční míry renovací budov a politická opatření, která zajistí hloubkové renovace včetně postupných hloubkových renovací a povedou k vytvoření finančních pobídek a stabilitě investic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá evropské orgány, aby zajistily, že příslušné fondy nového víceletého finančního rámce (VFR) budou upřednostňovat částky vyčleněné na energetickou účinnost a renovace budov s jasnými podmínkami a lhůtami, včetně technické pomoci, aby byla zajištěna odpovídající míra čerpání; zdůrazňuje význam záruk EU pro investice, kombinování zdrojů financování a dotačních složek pro aktivaci renovací energetické účinnosti domácností; uznává úlohu a úspěšný model Evropského fondu pro strategické investice (jenž má být nahrazen Fondem InvestEU); vyzývá ke stanovení priorit pro financování energetické účinnosti budov v rámci okna pro udržitelnou infrastrukturu Fondu InvestEU a k vyčlenění vyhrazených částek na energetickou účinnost jako specifickému cíli regionálního rozvoje, který musí být zohledněn v dohodách o partnerství, jež dotčené členské státy podepisují s Komisí; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá Komisi, aby do roku 2021 odstranila finanční a nefinanční překážky bránící vyšší míře čerpání regionálních fondů vyčleněných na integrovanou renovaci budov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá k posílení kapacit nástroje evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropské investiční banky na poskytování individuální a přímé finanční a technické podpory místním orgánům, jakož i specifických pokynů členským státům v souvislosti s plány na obnovení po krizi COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá Komisi, aby prozkoumala, zda je proveditelné přesměrování příjmů ze systému obchodování s emisemi na renovace budov, včetně ochranných mechanismů proti výkyvům, a zda je proveditelné vyčlenit část výnosů z aukcí na úrovni EU; vyzývá Evropskou investiční banku a vnitrostátní finanční instituce, aby ve všech fázích projektu poskytovaly subjektům zabývajícím se vývojem projektů podporu a stanovily pevný podíl dotací, který zajistí, aby renovace byly pro občany atraktivní a cenově dostupné; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá Komisi a členské státy, aby k financování energetické účinnosti budov vytvořily flexibilní modely pro součinnost různých finančních programů a nástrojů; dále v souladu se zprávou Evropského účetního dvora (26) požaduje, aby pro renovace ke zvýšení energetické účinnosti budov přijaly přístup nákladové efektivnosti; vybízí k důkladnému sledování nákladové efektivnosti operačních programů na základě nákladů na ušetřenou jednotku CO2; dále je přesvědčen, že Komise by měla při poskytování finančních prostředků EU na projekty renovace zajistit, aby vnitrostátní správní orgány dodržovaly zásady nákladové efektivnosti a účinnosti za účelem úspor energie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi, aby dále usnadnila používání partnerství veřejného a soukromého sektoru, jako je PF4EE, souvisejících s inteligentním a udržitelným financováním a určovala možné místní investiční koncepce; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala pravidla státní podpory včetně pravidel pro investice malých a středních podniků, a to s cílem vytvořit rámec na podporu opatření v oblasti energetické účinnosti, a aby posílila integrované programy renovací, včetně instalace nebo modernizace systémů ústředního vytápění za využití zjednodušených postupů a přiměřených prahových hodnot, jakož i systémů šrotovného pro zařízení na vytápění pomocí fosilních paliv a neúčinných zařízení, pokud jsou nahrazována individuálními nebo kolektivními zařízeními využívajícími obnovitelné zdroje energie nebo přebytečné teplo; zdůrazňuje však, že každé přezkoumání pravidel EU v oblasti státní podpory musí v první řadě přispět k rovnému zacházení a k posílení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

38.

Technologie výstavby a stavební materiály

| 39. | poukazuje na to, že je třeba snížit náklady na renovace, zrychlit je a posílit jejich účinnost, spolehlivost a integraci pro navýšení integrovaných programů renovace vytvářením otevřených a konkurenčních trhů renovací a pomocí průmyslově vyráběných prefabrikovaných prvků, a rovněž uznat potenciál stávajících technologií při začleňování obnovitelných zdrojů do stavebních materiálů, jež mohou být použity jako multifunkční obkladové prvky pro obnovu stávajícího fondu budov, a pustit se do sériových renovací a renovací celých obvodů; zdůrazňuje úlohu prefabrikace složek mimo místo renovací pro urychlení, rozšíření a nákladovou efektivnost; konstatuje, že v členských státech existují osvědčené postupy pro renovace budov v různých segmentech výstavby, které je nyní nutné zopakovat a pro dosažení dobrých výsledků využít ve větším měřítku; zdůrazňuje přínos zvýšeného výzkumného úsilí v této oblasti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje význam flexibility při výběru technologií používaných k renovaci a výstavbě; vyjadřuje přesvědčení, že je důležité uplatnit všechny dostupné technologie s cílem urychlit dekarbonizaci fondu budov; zdůrazňuje, že klíčovou úlohu při této dekarbonizaci hraje využívání obnovitelné energie; zdůrazňuje význam dekarbonizace dálkového vytápění a chlazení s integrovaným skladováním, pro více připojené a integrované komunity; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby aktivně podporovaly plné začlenění obnovitelných zdrojů energie do odvětví stavebnictví a poskytovaly k němu pobídky; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá Komisi, aby podporovala programy výzkumu a vývoje v oblasti účinných stavebních materiálů, a s ohledem na sociální situaci vyzývá k zavedení nízkonákladového systému vytápění využívajícího energii z obnovitelných zdrojů ve venkovských a odlehlých oblastech; poukazuje na dánské osvědčené postupy týkající se dekarbonizace vytápění prostřednictvím komunitních sítí dálkového vytápění poháněných solárním teplem, tepelnými čerpadly a biomasou; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že je třeba informovat spotřebitele a motivovat je k tomu, aby starší, neúčinné technologie vytápění nahradili moderními, vysoce účinnými a obnovitelnými řešeními, a to zejména při rozhodování o výměně, a zároveň uznává, že fosilní paliva, zejména zemní plynm, v současnosti hrají svoji úlohu v systémech vytápění budov; vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly systémy šrotovného v souladu s oběhovým hospodářstvím a využívaly označování energetickými štítky a poradenství z hlediska účinnosti během pravidelných kontrol, aby tak urychlily nahrazování; vyzývá členské státy, aby jako součást svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zavedly pracovní plán pro postupné vyřazování technologií vytápění a chlazení založených na fosilních palivech; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na vedoucí úlohu Evropy v budování integrované fotovoltaiky; navrhuje, aby byly obnovitelné energie obecně uznávány jako klíčový strategický hodnotový řetězec, a dále navrhuje pro nadcházející vlnu renovací evropský program umisťování solárních zařízení na střechy; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje důležitost toho, aby byla zásada energetické účinnosti prosazována do všech politik a opatření, a to i při snižování energetických potřeb pro vytápění, chlazení a teplou vodu a využívání energie pro osvětlení a větrání a současně elektrifikaci zbytkové poptávky prostřednictvím obnovitelných zdrojů energie v kombinaci s tepelnými čerpadly nebo účinnými systémy dálkového vytápění a chlazení s využitím obnovitelné energie, jakož i při řízení zatížení a flexibilitě; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdůrazňuje, že je třeba odstraňovat překážky, zlepšovat přístup k síti, včetně mimo jiné potřeby harmonizace a zjednodušení povolení pro MSP, a zdůrazňuje, že je třeba integrované systémy renovace plánovat s cílem dosáhnout vzájemných synergií, například pokud jde o přístupnost budov, seismickou a požární bezpečnost, elektromobilitu (včetně předpřípravy pro kabely a míst na dobíjení elektromobilů), zlepšení odolnosti budov vůči změně klimatu, mimo jiné vytvořením zelených ploch, střech a zdí, které zlepší hospodaření s vodou a pomohou zvýšit biologickou rozmanitost měst; |
| --- | --- |

45.

| 46. | připomíná, že při navrhování, výstavbě, renovaci a provozu budov by měly být zohledněny aspekty požární bezpečnosti, s cílem zlepšit prevenci, odhalení a včasné potlačení požárů, evakuaci, dělení na požární úseky, konstrukční bezpečnost a hašení požárů i příslušné kompetence zapojených profesionálů; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnívá se, že energeticky účinné budovy by měly být zdravotně nezávadné, cenově dostupné, bezpečné a udržitelné; zdůrazňuje důležitost svázané energie, udržitelnosti budov, nákladové efektivity, tepelného komfortu, zlepšené kvality vzduchu, zdravého vnitřního klimatu i přístupů zohledňujících životní cyklus v souladu s oběhovým hospodářstvím a potřebu strategie pro udržitelnost zastavěného prostředí s použitím uceleného a integrovaného přístupu; poukazuje v této souvislosti na význam začlenění pasivních a přírodních prvků do návrhu budov a na obrovský potenciál využití povrchů obálky budovy pro přeměnu zastavěného prostředí na decentralizovaného výrobce energie z obnovitelných zdrojů, při současné úspoře půdy a krajinných ploch; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdůrazňuje potřebu odpovídajícího řízení a snížení množství stavebního a demoličního odpadu; poznamenává, že by měly být vytvořeny systémy sběru a zpětného přebírání a třídící zařízení pro zajištění vhodného a bezpečného nakládání s veškerým konstrukčním odpadem, i pro recyklaci nebo opětovné využití stavebních materiálů, pro bezpečné nakládání s nebezpečnými látkami v toku odpadů a pro bezpečné odstraňování a náhrady těchto látek, s cílem chránit zdraví obyvatel a pracovníků i životní prostředí; domnívá se, že by měl být vytvořen systém označování oběhového hospodářství, který bude založen na environmentálních normách a kritériích pro materiály podle možnosti jejich nekomplikovaného a energeticky nenáročného opětovného zařazení do hodnotového řetězce a který zohlední zejména úlohu recyklovaných surovin; konstatuje, že současná strategie environmentálního prohlášení o produktu musí být rozšířena a že by toto prohlášení mělo být používáno jako vstupní informace pro posuzování budov podobně jako rámec úrovní; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti předložila návrh konkrétních opatření v rámci akčního plánu pro oběhové hospodářství a strategie pro udržitelné zastavěné prostředí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poukazuje na to, že v důsledku změny klimatu budou města v létě stále častěji vystavena vyšším teplotám; dále vyzdvihuje celou řadu výhod ekologických řešení infrastruktury při zlepšování kvality ovzduší, pohodlí a odolnosti vůči klimatickým jevům, jež rovněž umožňují výrazně snížit energetickou náročnost, přispět k obnově koloběhu vody, zvýšit biologickou rozmanitost v městském prostředí a současně podpořit zásady oběhového hospodářství; vyzývá Komisi a členské státy, aby při větších renovacích budov a jejich nové výstavbě podněcovaly k využívání přírodních stavebních materiálů s nízkým obsahem uhlíku, k zavádění zelených střech a zdí, chladných ploch a dalších pasivních technik; vyzývá Komisi, aby k tomuto přihlédla a aby v rámci iniciativy „renovační vlna“ prosazovala zelená řešení infrastruktury a rysy spojené s biologickou rozmanitostí; |
| --- | --- |

49.

| 50. | připomíná, že udržitelné stavební materiály, jako je dřevo, mají zásadní význam pro dosažení nízkouhlíkového a trvanlivého fondu budov a že výstavba otevírá příležitost ukládat uhlík do biologických stavebních výrobků v rámci jejich udržitelné dostupnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poukazuje na důležitost přezkumu stávajících harmonizovaných norem s cílem pokrýt udržitelnou výkonnost stavebních výrobků, jež by měla být koherentní se stávajícím evropským přístupem pro výpočet životního cyklu a stávajícími evropskými normami, např. EN 15978 pro budovy a EN 15804 pro stavební výrobky; zdůrazňuje, že při navrhování renovace by měl být optimalizován energetický a klimatický dopad celého životního cyklu budovy v souladu s cíli oběhového hospodářství, přičemž by měly být zohledněny účinky výroby, využití a koncepce pro recyklovatelnost, recyklace stavebních výrobků a odpadu a zařízení potřebné k opravě; vyzývá Komisi, aby se těmito otázkami zabývala ve strategii pro oběhové hospodářství a do roku 2021 přezkoumala nařízení (EU) č. 305/2011 o harmonizovaných podmínkách pro uvádění stavebních výrobků na trh (27), aby bylo možné zajistit řádné fungování vnitřního trhu s těmito výrobky a odměňovat technologický výzkum a inovace na podporu renovace a výstavby vysoce energeticky účinných budov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá Komisi, aby dále identifikovala osvědčené postupy pro integrované programy renovace tak, aby rovněž zahrnovaly historické budovy a budovy kulturního dědictví; uznává specifickou povahu a zranitelnost budov kulturního dědictví a je přesvědčen, že ve velké většině případů by ochrana budov měla jít ruku v ruce s energetickou účinností, a zdůrazňuje, že renovace budov kulturního dědictví by měly být vždy prováděny v souladu s vnitrostátními pravidly ochrany, Benátskou chartou o zachování a restaurování památek a sídel z roku 1964 a původní architekturou; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit skutečné úspory energie prostřednictvím ověřování certifikovanými odborníky a monitorování energetické účinnosti po renovaci, neboť se tím zajistí kvalitní renovace, lepší investiční příležitosti a vyšší nákladová efektivnost (28); |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá členské státy, aby i ve svých strategiích zadávacích řízení a u projektů renovací a stavebních projektů financovaných z veřejných zdrojů maximalizovaly a prosazovaly opětovné používání, recyklaci a rekuperaci materiálů, například přezkumem cílů ekologických veřejných zakázek (GPP) (29) a zefektivněním kritérií energetické účinnosti, environmentálních a sociálních kritérií pro renovace budov spolu se zajištěním rovných podmínek ve veřejných zakázkách; připomíná význam stavebních materiálů pocházejících z místních zdrojů s cílem zachovat stavební tradice, zajistit materiály, jež jsou pro daný region nejvhodnější z hlediska klimatických podmínek, a snížit emise a náklady na dopravu; |
| --- | --- |

54.

Normy, dovednosti a zdravé budovy

| 55. | zdůrazňuje důležitost vedlejších přínosů při požadavcích na renovace ve spouštěcích mechanismech, neboť tyto požadavky nejen vedou k úsporám energie, ale také zvyšují hodnotu majetku a poskytují podporu pro překonání překážek, jako jsou rozdílné motivace; je přesvědčen, že by měla být upřednostňována hloubková renovace budov s nejhorší energetickou účinností, včetně postupné hloubkové renovace, a to zejména stanovením minimálních norem energetické účinnosti, které jsou zásadní pro investice do renovací a měly by se uplatňovat horizontálně a opírat se o stávající vnitrostátní energetické štítky; domnívá se, že taková opatření jsou přínosná pro obyvatele a mohla by pomoci občanům vymanit se z energetické chudoby (30); pozoruje, že hloubkové renovace jsou prováděny v nízké míře, s očekávanou rychlostí 0,2 % ročně; navrhuje přezkoumání a zavedení minimálních rychlostí renovaci s cílem splnit do roku 2050 cíle klimatické neutrality; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že postupně zpřísňované minimální normy energetické náročnosti pomáhají provádět dlouhodobé strategie renovací, pokud jsou správně naplánovány a postupně zaváděny, a vytvářejí bezpečnost investic na trhu, zejména pokud je doplňuje budování kapacit, individuální poradenství, technická pomoc a finanční podpora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | požaduje důraznější přístup založený na důkazech, který díky využívání spolehlivých údajů s větší vypovídací hodnotou umožní přesný odhad energetické účinnosti budov a nákladově efektivních opatření a podpoří tak rovné podmínky v oblasti osvědčených postupů při hledání nákladově efektivních řešení v EU; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyjadřuje přesvědčení, že zavedení pasu pro renovaci budovy na posílení, koordinaci a sledování stálého zlepšování a monitorování hloubky renovace a energetické náročnosti je ku prospěchu majitelů domů, provozovatelů budov a nájemníků, kteří by měli mít k pasu pro renovaci budovy přístup; zdůrazňuje, že tento pas pro renovaci budovy by měl být společným nástrojem EU, který bude přizpůsoben vnitrostátním a regionálním zvláštnostem, aby bylo možné řešit problémy, které přináší různorodost fondu budov, a který bude navázán na stávající certifikaci energetické náročnosti budovy; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdůrazňuje význam sloučení všech údajů o budově do jednoho digitálního nástroje; domnívá se, že by to mělo zahrnovat možnost materiálu dostat se znovu do oběhu, posuzování faktorů kvality vnitřního ovzduší, včetně kvality z hlediska zdraví a bezpečnosti, a promyšlené ukazatele založené na stávajících environmentálních nástrojích a normách; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje význam a potenciál Fondu pro spravedlivou transformaci v rámci plánu oživení po krizi COVID-19 pro odbornou přípravu a kvalifikaci pracovníků v odvětví stavebnictví a renovací a pro zvyšování kvalifikace a rekvalifikaci pracovníků v postižených regionech, včetně digitalizace společností pro přechod k uhlíkově neutrálnímu hospodářství; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poukazuje na to, že projekty renovace budov by měly vždy vést ke zdravým budovám bez plísní, se zohledněním kvality vnitřního prostředí; zdůrazňuje, že revize norem týkajících se kvality ovzduší, tepelných podmínek a dalších zdravotních aspektů souvisejících s vnitřním prostředím a komfortem, včetně dostatečného denního světla a mechanického větrání, přispívá ke zdraví a produktivitě uživatelů budov a posiluje jejich pracovní nebo studijní výkonnost, a rovněž umožňuje zajistit významné sociální úspory, a tím snížit veřejné výdaje členských států a přinést prospěch celému hospodářství EU a všem jejím občanům; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit patřičnou míru znalostí o údržbě budov a jejich používání u profesionálů i uživatelů budov, včetně změny chování, aby bylo možné plně využít potenciálu spojeného s vyšší energetickou účinností; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzývá Komisi, aby spustila iniciativu EU pro dovednosti a informovanost v odvětví renovací a budov, jež by zahrnovala genderový rozměr, s cílem zapojit všechny zainteresované strany do rekvalifikací, rozvíjení dovedností a budování kapacit, se zaměřením na zaměstnanost, a zejména přilákat mladé lidi k práci v odvětví renovací; zdůrazňuje, že zajištění kvality, souladu s požadavky a bezpečnosti vyžaduje, aby profesionálové zapojení do fází návrhu a výstavby či renovace měli odpovídající znalosti a dovednosti a že to zahrnuje i prostředníky, jako jsou osoby instalující inženýrské sítě, architekti nebo smluvní dodavatelé; vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní strategii pro zlepšení dovedností ve stavebnictví se zaměřením na energetickou účinnost, udržitelnost a oběhovost materiálů, pasivní techniky a integraci energie z obnovitelných zdrojů, včetně vlastní spotřeby a digitálních řešení, a aby poskytovaly zvláštní podporu pracovníkům v mikropodnicích, malých a středních podnicích; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá Komisi, aby podporovala dovednosti a inovace pro integrované programy renovace prostřednictvím cílených akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a programu Erasmus+ a aby zřídila misi v rámci programu Horizont Evropa pro renovaci komunit a čtvrtí, jakož i Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA), aby podporovala a prováděla alianci strategických dovedností pro odvětví stavebnictví, jejímž cílem je navrhovat a poskytovat společný obsah odborné přípravy, aby bylo možné řešit stávající nedostatky v dovednostech; vyzývá rovněž jednotlivce, podniky a organizace, aby využívali pilotní projekt záruky dovedností a vzdělávání a podobné systémy odborné přípravy, zvyšování kvalifikace a vzdělávání v odvětvích renovace; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá Komisi, aby do roku 2022 vydala hloubkové posouzení dopadů v oblasti typologie budov, jejich obyvatel a nájemníků a vypracovala jasný časový harmonogram zavedení minimálních norem energetické náročnosti pro stávající budovy, jež by byly postupně zpřísňovány v souladu s cíli pro rok 2050; zdůrazňuje, že tyto normy by pomohly zprovoznit cestu k vysoce energeticky účinnému dekarbonizovanému fondu budov nejpozději do roku 2050 a mohly by zpřehlednit trh a dodat mu jistoty, pokud jde o transformaci stávajícího fondu budov; zdůrazňuje, že minimální normy energetické náročnosti na vnitrostátní úrovni by měly být doplněny o komplexní soubor politických opatření, který by zahrnoval přinejmenším poskytování informací a na míru uzpůsobeného poradenství občanům a odpovídající finanční podporu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly do roku 2025 zrychlené digitální pasy pro renovaci budovy včetně oddílu poskytujícího informace o zlepšené kvalitě vnitřního ovzduší budovy a zdravotních aspektech budovy; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzývá Komisi, aby v rámci své „renovační vlny“, která zajistí přesné a snadno srozumitelné označování stavebních materiálů, výrobků a služeb souvisejících s renovací fondu budov EU do roku 2050, připravila „evropskou kalkulačku klimatu“; zdůrazňuje, že evropská kalkulačka klimatu by měla zajistit rovné podmínky pro klíčové subjekty, jež jsou v rámci fondu budov EU spojeny s dopady emisí skleníkových plynů integrovaných programů renovace nebo s nimi souvisejí, a že takový celostní přístup by byl měl pozitivní dopad na chování občanů EU, průmyslových odvětví a malých a středních podniků; zdůrazňuje, že tato koncepce musí být založena na zásadách oběhového hospodářství a hospodářství založeného na životním cyklu s cílem podnítit poptávku po zboží vyrobeném v Evropě, které je šetrné ke klimatu, a posílit tak konkurenceschopnost odvětví stavebnictví EU; navrhuje Komisi, aby při odhadu emisí skleníkových plynů používala již známé vědecké metody, například se inspirovala svou „environmentální stopou produktu“; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žádá, aby nadcházející revize směrnice o energetické účinnosti zahrnovala ambicióznější cíle v článcích 3, 5 a 18 a aby byl při revizi směrnice o energetické náročnosti budov (EPBD) vypracován nový přístup ke stanovení stavebních norem, jež by byly v souladu s cíli EU v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala dopad certifikátů energetické náročnosti ve všech členských státech a posílila stávající ustanovení; konstatuje, že by se měla zlepšit spolehlivost, soudržnost a srovnatelnost certifikátů energetické náročnosti v celé EU, aby se staly důvěryhodným tržním nástrojem pro posuzování výkonnosti a kvality budov, zejména pro finanční sektor; |
| --- | --- |

69.

Digitalizace a spolehlivé údaje

| 70. | domnívá se, že digitalizace je faktorem umožňujícím aktivní účast občanů na energetickém systému prostřednictvím decentralizované výroby, skladování, pružnosti a odvětvové integrace a propojování; zdůrazňuje úlohu digitalizace a údajů při urychlení plánování, provádění, kontroly a monitorování výsledků plánů renovaci i pro účinnější plánování a řízení v oblasti energií; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzývá Komisi, aby prověřila spolehlivost údajů o budovách i nedostatek těchto údajů a zohlednila, jak může další využívání digitalizace pozitivně přispět k zajištění důsledného přístupu založeného na důkazech při přijímání politik souvisejících s energetickou účinností a renovacemi; uznává, že je třeba digitalizovat vnitrostátní databáze certifikátů energetické náročnosti, údaje o budovách a další stavební informace, které mají být k dispozici při žádosti o digitální pas budovy a jiné aplikace inteligentních budov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | považuje „internet věcí“ za prostředek k měření skutečného dopadu renovací na energetickou náročnost budov a k umožnění strategií rozsáhlých a nákladově efektivních renovací; poukazuje na to, že při analýze údajů a při monitorování, řízení a přizpůsobování spotřeby energie v budovách může hrát významnou roli integrovaná umělá inteligence; |
| --- | --- |

72.

| 73. | domnívá se, že digitalizace budov a stavebních technologií je hlavní hybnou silou větší energetické účinnosti; vyzývá všechny zúčastněné místní, regionální, vnitrostátní a evropské aktéry, aby se aktivně podílely na podpoře digitalizace; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdůrazňuje přínosy sítí komunikační infrastruktury s velmi vysokou kapacitou pro posílení inteligentních domů, které jsou chápány jako domy začleněné do širšího digitálního energetického ekosystému, který umožňuje budovám těžit z inteligentních funkcí a tyto funkce poskytovat a umožňuje energetickou integraci a úspory energie v různých odvětvích hospodářství, včetně reakce na straně poptávky a optimalizace využití energie v budovách, jako jsou inteligentní spotřebiče, zařízení domácí automatizace, elektrická tepelná čerpadla, akumulátory, dobíjecí stanice pro elektromobily a inteligentní měřiče spolu s dalšími digitálními technologiemi; vítá cíl revidované směrnice EPBD dále podporovat technologie inteligentních budov prostřednictvím ukazatele připravenosti pro chytrá řešení jako podpůrného nástroje při hodnocení připravenosti budov pro chytrá řešení a zvyšování informovanosti vlastníků a uživatelů budov o významu systémů automatizace a kontroly budov (BAC) pro celkovou náročnost budov, jejichž uplatňování podle článků 14 a 15 by mělo být rozšířeno; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdůrazňuje význam inteligentních sítí, které umožňují účinné začlenění obnovitelných zdrojů do elektrických sítí, a vybízí k hledání nových příležitostí s rozhraními s provozovateli přenosových soustav a provozovateli distribučních soustav pro lepší energetickou účinnost a služby v oblasti elektrické energie; zdůrazňuje, že inteligentní budovy připojené k nano- nebo mikrosítím mohou zajistit lepší stabilitu dodávek elektřiny a dostupnost systémů vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdůrazňuje, že bydlení a práva spotřebitelů vyžadují sociální záruky, ochranu údajů a souhlas v souladu s obecným nařízením o ochraně údajů (GDPR); zdůrazňuje, že digitální řešení poskytnutá během renovací by měla být intuitivní, jednoduchá a interoperabilní a jejich instalaci musí doprovázet nezbytné odborné proškolení, informování a podpora pro obyvatele; v této souvislosti zdůrazňuje potenciál neintruzivních technologií; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzývá Komisi, aby posoudila potřebnost přezkumu požadavků na dobíjecí infrastrukturu ve směrnici EPBD; zdůrazňuje, že inteligentní dobíjecí infrastruktura je nezbytným předpokladem pro zvýšení čisté elektromobility; |
| --- | --- |

77.

Renovační vlna

| 78. | nahlíží na renovační vlnu jako na příležitost dosáhnout energeticky účinného a klimaticky neutrálního fondu budov do roku 2050 prostřednictvím akčního plánu pro integrované programy renovace se zaměřením na komunity, zejména na komunity postižené energetickou chudobou, a na zajištění zdravých, důstojných, finančně dostupných a energeticky účinných budov, v nichž mohou lidé dosahovat svého plného potenciálu v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a s cílem dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050, jež může být zavedena v plné synergii rovněž s novou průmyslovou strategii pro Evropu, strategií pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky, strategií pro oběhové hospodářství, mechanismem spravedlivé transformace a nástroji oživení i se strategiemi přípravy Evropy na digitální věk; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je přesvědčen, že renovační vlna může zmírnit dopad krize COVID-19 díky stimulaci vnitrostátních a místních ekonomik, například díky posílení vysoce kvalitních pracovních míst ve stavebnictví a odvětví obnovitelných energií, a může podpořit pracovníky mikropodniků, malých a středních podniků, které představují 97 % podniků v tomto odvětví, a v konečném důsledku aktivovat mnoho možností a různých přínosů, jež bude možné získat díky zlepšení energetické účinnosti evropského fondu budov, včetně sociálních a environmentálních vedlejších přínosů; zdůrazňuje, že renovační vlna může plnit důležitou úlohu v udržitelném oživení a může představovat klíčový prvek veškerých plánů oživení po pandemii COVID-19; zdůrazňuje proto, že by Komise neměla tento návrh zdržovat a měla by poskytnout přehled všech dostupných možnosti financování; |
| --- | --- |

79.

| 80. | požaduje ambiciózní uplatňování balíčku opatření Čistá energie; zdůrazňuje úlohu, kterou v maximalizaci možností odvětví budov hrají vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu (NECP); potvrzuje své odhodlání bedlivě sledovat provádění těchto plánů a všech ostatních ustanovení a vyzývá Komisi, aby zajistila vymáhání opatření obsažených v revidované směrnici EBPD; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzývá Komisi, aby se zásada „energetická účinnost v první řadě“ stala v souladu s nařízením o správě energetické unie ústředním bodem procesu renovace fondu budov EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | vítá dlouhodobé strategie renovací členských států při stanovení vlastních milníků pro roky 2030 a 2040 směrem k cíli dosažení klimatické neutrality; vyjadřuje znepokojení nad značnými zpožděními některých členských států při předkládání dlouhodobé strategie renovací; vyzývá tyto členské státy, aby využily příležitosti ke splnění svých právních povinností vyplývajících ze směrnice EPBD a aby předložily své opožděné dlouhodobé strategie renovací; vybízí vlády, aby prováděly inovační politiky pro aktivní zapojení občanů do programů energetické účinnosti; domnívá se, že dlouhodobé strategie renovací by měly být považovány za klíčový nástroj plánování, měření pokroku a plnění cílů v oblasti energetické účinnosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdůrazňuje, že vysoce energeticky účinného dekarbonizovaného fondu budov by mělo být dosaženo výrazným snížením spotřeby energie v důsledku provádění přísných politik energetické účinnosti a zároveň pokrytí zbytkových potřeb obnovitelnými zdroji energie; zdůrazňuje, že renovace budov by měly být začleněny do širšího úsilí o dekarbonizaci energetického systému a měly by jít ruku v ruce s investicemi například do energeticky účinných sítí dálkového vytápění/chlazení a tepelných čerpadel, a to přijetím systémového/oblastního přístupu, který zahrne veškerá možná opatření v oblasti účinnosti, jako je využití přebytečného tepla; zdůrazňuje, že je třeba stanovit konkrétní opatření k využití zjištěného potenciálu vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a dálkového vytápění; zdůrazňuje, že je třeba systematického přístupu s cílem dosáhnout přechodu k vysoce energeticky účinnému, a plně na obnovitelných zdrojích založenému hospodářství a zajistit soulad s cílem omezit globální oteplování na méně než 1,5 oC; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vítá oznámení Komise, podle nějž hodlá podporovat renovace ve školách, nemocnicích a ubytování potřebných, zejména fondu veřejných budov, který je často v horším stavu; zdůrazňuje však, že je třeba řešit problematiku velkého fondu obytných budov, který představuje 75 % zastavěné podlahové plochy v EU; |
| --- | --- |

84.

| 85. | souhlasí s analýzou, že renovace energetické účinnosti v budovách přinášejí velkou řadu výhod, jako je lepší učení, rychlejší regenerace a zbavení lidí energetické chudoby; zdůrazňuje zlepšení kvality vnitřního a vnějšího ovzduší, snížení emisí, zvýšení energetické účinnosti, zlepšení tepelného komfortu a snížení závislosti na dovozu; vyzývá k systematickému začleňování těchto přínosů do integrovaných programů renovace; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zahájily nadnárodní, meziodvětvové a na míru uzpůsobené komunikační kampaně týkající se velkého počtu příležitostí a různých přínosů, kterých by bylo možné dosáhnout zlepšením energetické účinnosti evropského fondu budov, i aby poskytly informace o jednotných kontaktních místech a dostupných možností financování, včetně možností na úrovni EU; |
| --- | --- |

86.

| 87. | vyzývá Komisi, aby zapracovala opatření renovační vlny do nových a revidovaných právních předpisů EU a přezkoumala klimatické a energetické cíle pro rok 2030 za plného respektovaní zásady subsidiarity a nákladové efektivity, aby umožnila synergii mezi různými částmi právních předpisů a aby je tak nasměrovala k dosažení klimatické neutrality a zároveň zajistila, aby byla opatření na zvýšení energetické účinnosti, včetně renovace budov, začleněny jakožto klíčový prvek umožňující zaplnit mezeru v cílech do roku 2030; zdůrazňuje potřebu finanční podpory pro zajištění dostupnosti bydlení pro vlastnické bydlení i pro nájemníky; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzývá Komisi, aby posoudila dlouhodobé strategie renovací a vydala doporučení členským státům, v nichž by poukázala na stávající mezery i na osvědčené postupy; vyzývá členské státy, aby monitorovaly provádění a přezkoumaly své dlouhodobé strategie renovací každých pět let v souladu s cyklem hodnocení Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCC) a jejího mechanismu zvyšování, aby zajistily, že bude splněn cíl účinného a klimaticky neutrálního fondu budov; vyzývá členské státy, aby přijaly dlouhodobé strategie renovací jako nástroj k vytvoření hospodářského stimulu a způsobu obnovy a vyžadovaly jejich ambiciózní, podrobné a naléhavé dokončení; vyzývá členské státy, které tak dosud neučinily, aby neprodleně předložily své dlouhodobé strategie renovací, |
| --- | --- |

88.

| 89. | vyzývá k zařazení odvětví stavebnictví a renovací, zejména malých a středních podniků, do souboru opatření na oživení hospodářství; vyzývá k tomu, aby byly v plánu na hospodářské oživení upřednostněny investice do renovací budov směrem k energeticky vysoce účinnému fondu budov založenému na obnovitelných zdrojích; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení všem orgánům EU a členským státům. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 210.

(2)  Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75.

(3)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82.

(4)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125.

(6)  Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 54.

(7)  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5.

(8)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

(9)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

(11)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(12)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0217.

(14)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0438.

(15)  Úř. věst. C 463, 21.12.2018, s. 10.

(16)  Úř. věst. C 204, 13.6.2018, s. 23.

(17)  Úř. věst. C 204, 13.6.2018, s. 35.

(18)  Ürge-Vorsatz, Diana, Tirado-Herrero, Sergio, Fegyverneky, Sándor, Arena, Daniele, Butcher, Andrew and Telegdy, Almos, Employment Impacts of a Large-Scale Deep Building Energy Retrofit Programme in Hungary, 2010; Janssen, Rod and Staniaszek, Dan, How Many Jobs?
  A Survey of the Employment Effects of Investment in Energy Efficiency of Buildings, The Energy Efficiency Industrial Forum, 2012.

(19)  Světová zdravotnická organizace: Over half a million premature deaths annually in the European Region attributable to household and ambient air pollution (Více než půl milionu předčasných úmrtí v evropském regionu ročně v důsledku znečištění ovzduší domácností a ovzduší v okolí), 2018.

(20)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu, přijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(21)  Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019„Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640.

(22)  Směrnice Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2018/2002 ze dne 11. prosince 2018, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 210). Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75). Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

(23)  Castellazzi, L., Bertoldi, P., Economidou, M., Overcoming the split incentive barrier in the building sectors: unlocking the energy efficiency potential in the rental & multifamily sectors (Překonat rozdílné motivace ve stavebnictví: uvolnit potenciál energetické účinnosti v odvětví nájemního bydlení a bytových domů), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, 2017, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC101251/ldna28058enn.pdf

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

(25)  Hyland, Marie, Lyons, Ronan, Lyons, Sean, The value of domestic building energy efficiency – evidence from Ireland, Energy Economics, Vol. 40, 2012; Mangold, Mikael, Österbring, Magnus, Wallbaum, Holger, Thuvander, Liane, Femenias, Paula, Socio-economic impact of renovation and retrofitting of the Gothenburg building stock, Energy and Buildings, Vol. 123, 2016.

(26)  Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 11/2020 ze dne 28. dubna 2020„Energetická účinnost budov: je třeba klást větší důraz na nákladovou efektivnost“, https://www.eca.europa.eu/cs/Pages/DocItem.aspx?did=53483

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5).

(28)  Evropský účetní dvůr, citované dílo.

(29)  Sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o zadávání veřejných zakázek v zájmu lepšího životního prostředí (COM(2008)0400).

(30)  Pracovní dokument útvarů Komise – posouzení dopadů, který je připojen k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov (SWD (2016)0414).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/83

---

P9_TA(2020)0228

Nedostatek léků – jak řešit vznikající problém

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o nedostatku léků – jak řešit vznikající problém (2020/2071(INI))

(2021/C 385/09)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU),

| — | s ohledem na čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a článek 35 Listiny základních práv Evropské unie týkající se práva každého evropského občana na ochranu v oblasti zdraví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a článek 35 Listiny základních práv Evropské unie týkající se práva každého evropského občana na ochranu v oblasti zdraví,

| — | s ohledem na článek 14 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a článek 36 Listiny základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 14 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a článek 36 Listiny základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na články 101 a 102 SFEU a protokol č. 27 o vnitřním trhu a hospodářské soutěži, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 101 a 102 SFEU a protokol č. 27 o vnitřním trhu a hospodářské soutěži,

| — | s ohledem na články 107 a 108 SFEU týkající se státní podpory, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 107 a 108 SFEU týkající se státní podpory,

| — | s ohledem na článek 168 SFEU, který stanoví, že při vymezení a provádění všech politik a činností Unie musí být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 168 SFEU, který stanoví, že při vymezení a provádění všech politik a činností Unie musí být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), povinnosti stanovené v jejím článku 81 týkající se zachování vhodných a průběžných dodávek léčivých přípravků a článek 23a o informování příslušného orgánu, pokud přípravek přestane být dočasně nebo trvale uváděn na trh, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (1), povinnosti stanovené v jejím článku 81 týkající se zachování vhodných a průběžných dodávek léčivých přípravků a článek 23a o informování příslušného orgánu, pokud přípravek přestane být dočasně nebo trvale uváděn na trh,

| — | s ohledem na hodnotící zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 59 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (COM(2017)0135), |
| --- | --- |

—

s ohledem na hodnotící zprávu Komise Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 59 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (COM(2017)0135),

| — | s ohledem na závěry Rady ze dne 8. června 2010 o „rovnosti a zdraví jako součásti všech politik: solidarita v oblasti zdraví“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady ze dne 8. června 2010 o „rovnosti a zdraví jako součásti všech politik: solidarita v oblasti zdraví“,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (2),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 536/2014 ze dne 16. dubna 2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES (3),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (4),

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/161 ze dne 2. října 2015, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES stanovením podrobných pravidel pro ochranné prvky uvedené na obalu humánních léčivých přípravků (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/161 ze dne 2. října 2015, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES stanovením podrobných pravidel pro ochranné prvky uvedené na obalu humánních léčivých přípravků (5),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 ze dne 5. dubna 2017 o zdravotnických prostředcích, změně směrnice 2001/83/ES, nařízení (ES) č. 178/2002 a nařízení (ES) č. 1223/2009 a o zrušení směrnic Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 ze dne 5. dubna 2017 o zdravotnických prostředcích, změně směrnice 2001/83/ES, nařízení (ES) č. 178/2002 a nařízení (ES) č. 1223/2009 a o zrušení směrnic Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (6),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/561 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2017/745 o zdravotnických prostředcích, pokud jde o použitelnost některých jeho ustanovení (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/561 ze dne 23. dubna 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2017/745 o zdravotnických prostředcích, pokud jde o použitelnost některých jeho ustanovení (7),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/5 ze dne 11. prosince 2018, kterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, kterým se stanovují postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky, nařízení (ES) č. 1901/2006 o léčivých přípravcích pro pediatrické použití a směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/5 ze dne 11. prosince 2018, kterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, kterým se stanovují postupy Společenství pro registraci humánních a veterinárních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky, nařízení (ES) č. 1901/2006 o léčivých přípravcích pro pediatrické použití a směrnice 2001/83/ES o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (8),

| — | s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hodnocení zdravotnických technologií a o změně směrnice 2011/24/EU (COM(2018)0051) a na postoj Parlamentu k uvedenému návrhu v prvním čtení ze dne 14. února 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hodnocení zdravotnických technologií a o změně směrnice 2011/24/EU (COM(2018)0051) a na postoj Parlamentu k uvedenému návrhu v prvním čtení ze dne 14. února 2019,

| — | s ohledem na Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dohoda TRIPS) a prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dohoda TRIPS) a prohlášení z Dohá o dohodě TRIPS a veřejném zdraví,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. dubna 2020 s názvem „Pokyny pro optimální a racionální zásobování léčivými přípravky, aby se zabránilo nedostatkům během rozšíření onemocnění COVID-19“ (C(2020)2272), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. dubna 2020 s názvem „Pokyny pro optimální a racionální zásobování léčivými přípravky, aby se zabránilo nedostatkům během rozšíření onemocnění COVID-19“ (C(2020)2272),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ (COM(2020)0456),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“ (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“ (COM(2020)0442),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020„Nová průmyslová strategie pro Evropu“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. března 2020„Nová průmyslová strategie pro Evropu“ (COM(2020)0102),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 o strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 o strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (COM(2020)0380),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2019 o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu: posílení postavení občanů a budování zdravější společnosti (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2019 o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu: posílení postavení občanů a budování zdravější společnosti (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o možnostech EU, jak zlepšit přístup k lékům (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 2. března 2017 o možnostech EU, jak zlepšit přístup k lékům (11),

| — | s ohledem na pokyny pracovní skupiny pro dostupnost povolených humánních a veterinárních léčivých přípravků složené ze zástupců Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a ředitelů agentur pro léčivé přípravky, zejména pak pokyny z 1. července 2019 s názvem „Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA)“ (EMA/674304/2018) (Pokyny pro rozpoznávání a oznamování nedostatku léčivých přípravků pro držitele rozhodnutí o registraci v Unii (EHP)) a pokyny ze 4. července 2019 s názvem „Good practice guidance for communication to the public on medicines’: availability issues“ (EMA/632473/2018) (Pokyny k osvědčeným postupům pro informování veřejnosti o otázkách dostupnosti léčivých přípravků), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny pracovní skupiny pro dostupnost povolených humánních a veterinárních léčivých přípravků složené ze zástupců Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) a ředitelů agentur pro léčivé přípravky, zejména pak pokyny z 1. července 2019 s názvem „Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA)“ (EMA/674304/2018) (Pokyny pro rozpoznávání a oznamování nedostatku léčivých přípravků pro držitele rozhodnutí o registraci v Unii (EHP)) a pokyny ze 4. července 2019 s názvem „Good practice guidance for communication to the public on medicines’: availability issues“ (EMA/632473/2018) (Pokyny k osvědčeným postupům pro informování veřejnosti o otázkách dostupnosti léčivých přípravků),

| — | s ohledem na platformy nově vytvořené v důsledku současné krize způsobené onemocněním COVID-19, jako je systém jednotného kontaktního místa Evropské agentury pro léčivé přípravky (I-SPOC), který zefektivňuje proces podávání zpráv o možných nedostatcích léčivých přípravků s cílem předcházet jim a upozornit na ně co nejdříve; s ohledem na skutečnost, že tyto platformy umožňují a usnadňují dialog o nedostatku léčivých přípravků mezi zúčastněnými stranami v rámci farmaceutického dodavatelského řetězce a regulačními orgány, |
| --- | --- |

—

s ohledem na platformy nově vytvořené v důsledku současné krize způsobené onemocněním COVID-19, jako je systém jednotného kontaktního místa Evropské agentury pro léčivé přípravky (I-SPOC), který zefektivňuje proces podávání zpráv o možných nedostatcích léčivých přípravků s cílem předcházet jim a upozornit na ně co nejdříve; s ohledem na skutečnost, že tyto platformy umožňují a usnadňují dialog o nedostatku léčivých přípravků mezi zúčastněnými stranami v rámci farmaceutického dodavatelského řetězce a regulačními orgány,

| — | s ohledem na zprávu Mezinárodní zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Výběr základních léčiv. Zpráva expertního výboru WHO [který se sešel v Ženevě ve dnech 17. až 21. října 1977]“ (č. 615 souboru technických zpráv WHO), zprávu sekretariátu WHO ze dne 7. prosince 2001 s názvem „Strategie WHO v oblasti léčiv: revidovaný postup pro aktualizaci vzorového seznamu WHO základních léčiv“ (EB109/8), zprávu WHO z března 2015 s názvem „Access to New Medicines in Europe“ (Přístup k novým lékům v Evropě) a zprávu WHO ze dne 9. července 2013 s názvem „Priority Medicines for Europe and the World“ (Prioritní léčivé přípravky pro Evropu a svět), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Mezinárodní zdravotnické organizace (WHO) s názvem „Výběr základních léčiv. Zpráva expertního výboru WHO [který se sešel v Ženevě ve dnech 17. až 21. října 1977]“ (č. 615 souboru technických zpráv WHO), zprávu sekretariátu WHO ze dne 7. prosince 2001 s názvem „Strategie WHO v oblasti léčiv: revidovaný postup pro aktualizaci vzorového seznamu WHO základních léčiv“ (EB109/8), zprávu WHO z března 2015 s názvem „Access to New Medicines in Europe“ (Přístup k novým lékům v Evropě) a zprávu WHO ze dne 9. července 2013 s názvem „Priority Medicines for Europe and the World“ (Prioritní léčivé přípravky pro Evropu a svět),

| — | s ohledem na přístup WHO „Jedno zdraví“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na přístup WHO „Jedno zdraví“,

| — | s ohledem na cíl udržitelného rozvoje OSN č. 3 „Zajistit zdravý život a podporovat dobré životní podmínky pro všechny v každém věku“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na cíl udržitelného rozvoje OSN č. 3 „Zajistit zdravý život a podporovat dobré životní podmínky pro všechny v každém věku“,

| — | s ohledem na zprávu francouzského Senátu č. 737 ze dne 27. září 2018 s názvem „Nedostatek léčivých přípravků a vakcín: posílení etiky veřejného zdraví v řetězci léčivých přípravků“, vypracovanou Jean-Pierrem Decoolem v rámci pracovní cesty francouzského Senátu, která se zabývala nedostatkem léčivých přípravků a vakcín, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu francouzského Senátu č. 737 ze dne 27. září 2018 s názvem „Nedostatek léčivých přípravků a vakcín: posílení etiky veřejného zdraví v řetězci léčivých přípravků“, vypracovanou Jean-Pierrem Decoolem v rámci pracovní cesty francouzského Senátu, která se zabývala nedostatkem léčivých přípravků a vakcín,

| — | s ohledem na pokyny Komise týkající se přímých zahraničních investic a volného pohybu kapitálu ze třetích zemí a ochrany strategických aktiv Evropy během mimořádné situace vzniklé v důsledku pandemie COVID-19 před zahájením uplatňování nařízení (EU) 2019/452 (nařízení o prověřování přímých zahraničních investic), které bude plně účinné od 11. října 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny Komise týkající se přímých zahraničních investic a volného pohybu kapitálu ze třetích zemí a ochrany strategických aktiv Evropy během mimořádné situace vzniklé v důsledku pandemie COVID-19 před zahájením uplatňování nařízení (EU) 2019/452 (nařízení o prověřování přímých zahraničních investic), které bude plně účinné od 11. října 2020,

| — | s ohledem na závěry zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele z 9. a 10. prosince 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele z 9. a 10. prosince 2019,

| — | s ohledem na zprávu skupiny na vysoké úrovni pro přístup k léčivům, která pracuje pod generálním tajemníkem OSN, s názvem „Podpora inovací a přístupu ke zdravotnickým technologiím“ z roku 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu skupiny na vysoké úrovni pro přístup k léčivům, která pracuje pod generálním tajemníkem OSN, s názvem „Podpora inovací a přístupu ke zdravotnickým technologiím“ z roku 2016,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 s názvem „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 s názvem „Zelená dohoda pro Evropu“ (COM(2019)0640),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2020 o Zelené dohodě pro Evropu (12),

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Výboru pro dopravu a cestovní ruch a Výboru pro právní záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Výboru pro dopravu a cestovní ruch a Výboru pro právní záležitosti,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A9-0142/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A9-0142/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků v EU se v posledních letech exponenciálně zhoršuje; vzhledem k tomu, že celosvětová poptávka, jakož i pandemie COVID-19 pak tento nedostatek ještě prohlubuje, což způsobuje zranitelnost zdravotních systémů členských států a přináší výrazná rizika pro zdraví pacientů a péči o ně, včetně rozvoje onemocnění a/nebo zhoršení příznaků, delších zpoždění nebo přerušení péče nebo terapie, delší hospitalizace, zvýšené expozice padělaným léčivým přípravkům, chyb v medikaci nebo nežádoucích příhod, k nimž dochází v případě, kdy je chybějící léčivý přípravek nahrazen jiným, přenosu infekčních onemocnění, kterým by bylo možné předejít, značné psychologické zátěže a zvýšených výdajů pro systém zdravotní péče; vzhledem k tomu, že členské státy mají povinnost nalézt rychlá a konkrétní řešení, mimo jiné i prostřednictvím evropské koordinace a akce; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků v EU se v posledních letech exponenciálně zhoršuje; vzhledem k tomu, že celosvětová poptávka, jakož i pandemie COVID-19 pak tento nedostatek ještě prohlubuje, což způsobuje zranitelnost zdravotních systémů členských států a přináší výrazná rizika pro zdraví pacientů a péči o ně, včetně rozvoje onemocnění a/nebo zhoršení příznaků, delších zpoždění nebo přerušení péče nebo terapie, delší hospitalizace, zvýšené expozice padělaným léčivým přípravkům, chyb v medikaci nebo nežádoucích příhod, k nimž dochází v případě, kdy je chybějící léčivý přípravek nahrazen jiným, přenosu infekčních onemocnění, kterým by bylo možné předejít, značné psychologické zátěže a zvýšených výdajů pro systém zdravotní péče; vzhledem k tomu, že členské státy mají povinnost nalézt rychlá a konkrétní řešení, mimo jiné i prostřednictvím evropské koordinace a akce;

| B. | vzhledem k tomu, že Smlouvy a Listina základních práv Evropské unie uvádějí, že každý má mít přístup k preventivní zdravotní péči a právo na léčení za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; vzhledem k tomu, že toto právo by mělo být prosazováno v případě všech občanů, včetně těch, kteří žijí v menších členských státech a v nejokrajovějších oblastech Unie; vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků představuje rostoucí hrozbu pro veřejné zdraví s vážným dopadem na systémy zdravotní péče a právo každého pacienta v EU na přístup k vhodné lékařské péči; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Smlouvy a Listina základních práv Evropské unie uvádějí, že každý má mít přístup k preventivní zdravotní péči a právo na léčení za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi; vzhledem k tomu, že toto právo by mělo být prosazováno v případě všech občanů, včetně těch, kteří žijí v menších členských státech a v nejokrajovějších oblastech Unie; vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků představuje rostoucí hrozbu pro veřejné zdraví s vážným dopadem na systémy zdravotní péče a právo každého pacienta v EU na přístup k vhodné lékařské péči;

| C. | vzhledem k tomu, že zajištění přístupu pacientů k základním a dostupným léčivým přípravkům je jedním z hlavních cílů EU a WHO i cíle udržitelného rozvoje č. 3; vzhledem k tomu, že všeobecný přístup k léčivým přípravkům závisí na jejich včasné dostupnosti a cenové přístupnosti pro všechny s vyloučením jakékoli zeměpisné diskriminace; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zajištění přístupu pacientů k základním a dostupným léčivým přípravkům je jedním z hlavních cílů EU a WHO i cíle udržitelného rozvoje č. 3; vzhledem k tomu, že všeobecný přístup k léčivým přípravkům závisí na jejich včasné dostupnosti a cenové přístupnosti pro všechny s vyloučením jakékoli zeměpisné diskriminace;

| D. | vzhledem k tomu, že pacienti by měli mít přístup k možnostem zdravotní péče a léčby podle svého výběru a volby; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že pacienti by měli mít přístup k možnostem zdravotní péče a léčby podle svého výběru a volby;

| E. | vzhledem k tomu, že přístup k cenově dostupným a bezpečným diagnostickým testům a očkovacím látkám je právě tak důležitý jako přístup k bezpečným, účinným a cenově dostupným lékům; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že přístup k cenově dostupným a bezpečným diagnostickým testům a očkovacím látkám je právě tak důležitý jako přístup k bezpečným, účinným a cenově dostupným lékům;

| F. | vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků má celou řadu složitých příčin; vzhledem k tomu, že častou příčinou nedostatku léčivých přípravků jsou rovněž rozhodnutí farmaceutického průmyslu, jako např. přerušení výroby či stahování výrobků z trhů členských států, které jsou méně ziskové; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků má celou řadu složitých příčin; vzhledem k tomu, že častou příčinou nedostatku léčivých přípravků jsou rovněž rozhodnutí farmaceutického průmyslu, jako např. přerušení výroby či stahování výrobků z trhů členských států, které jsou méně ziskové;

| G. | vzhledem k tomu, že je třeba předcházet nedostatku léčivých přípravků a zmírňovat jeho účinek, pokud nastane; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že je třeba předcházet nedostatku léčivých přípravků a zmírňovat jeho účinek, pokud nastane;

| H. | vzhledem k tomu, že účinná strategie by měla zahrnovat opatření ke zmírnění nedostatku léčivých přípravků, ale také k zabránění tomuto nedostatku, a spočívat v hledání četných příčin nedostatků; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že účinná strategie by měla zahrnovat opatření ke zmírnění nedostatku léčivých přípravků, ale také k zabránění tomuto nedostatku, a spočívat v hledání četných příčin nedostatků;

| I. | vzhledem k tomu, že mezi členskými státy neexistují jednotné definice „nedostatku“, „napětí“, „narušení dodávek“, „vyprodání zásob“ a „hromadění zásob“; vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat „léčiva vysokého léčebného významu“ a „léčiva strategického významu pro zdravotnictví“; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že mezi členskými státy neexistují jednotné definice „nedostatku“, „napětí“, „narušení dodávek“, „vyprodání zásob“ a „hromadění zásob“; vzhledem k tomu, že je třeba rozlišovat „léčiva vysokého léčebného významu“ a „léčiva strategického významu pro zdravotnictví“;

| J. | vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků představuje značné náklady pro veřejné i soukromé subjekty ve zdravotnictví; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků představuje značné náklady pro veřejné i soukromé subjekty ve zdravotnictví;

| K. | vzhledem k tomu, že léčiva jsou jedním z pilířů zdravotní péče, a vzhledem k tomu, že nedostatečný přístup k základním léčivým přípravkům a vysoké ceny inovativních léčiv představují vážnou hrozbu pro zdraví obyvatelstva a udržitelnost vnitrostátních systémů zdravotní péče; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že léčiva jsou jedním z pilířů zdravotní péče, a vzhledem k tomu, že nedostatečný přístup k základním léčivým přípravkům a vysoké ceny inovativních léčiv představují vážnou hrozbu pro zdraví obyvatelstva a udržitelnost vnitrostátních systémů zdravotní péče;

| L. | vzhledem k tomu, že v řadě případů se ceny nových léčivých přípravků, zejména pro léčbu rakoviny, v posledních desetiletích zvýšily až do té míry, že jsou pro mnohé občany EU nedostupné; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v řadě případů se ceny nových léčivých přípravků, zejména pro léčbu rakoviny, v posledních desetiletích zvýšily až do té míry, že jsou pro mnohé občany EU nedostupné;

| M. | vzhledem k tomu, že odvětví generických a biologicky podobných léčivých přípravků dodává většinu léčivých přípravků pacientům v EU (téměř 70 % vydaných léčivých přípravků); |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že odvětví generických a biologicky podobných léčivých přípravků dodává většinu léčivých přípravků pacientům v EU (téměř 70 % vydaných léčivých přípravků);

| N. | vzhledem k tomu, že vstup generik a biologicky podobných léčivých přípravků na trh je jedním z důležitých mechanismů pro zvýšení konkurenceschopnosti, snížení cen a zajištění udržitelnosti systémů zdravotní péče; vzhledem k tomu, že jejich vstup na trh by neměl být odkládán; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že vstup generik a biologicky podobných léčivých přípravků na trh je jedním z důležitých mechanismů pro zvýšení konkurenceschopnosti, snížení cen a zajištění udržitelnosti systémů zdravotní péče; vzhledem k tomu, že jejich vstup na trh by neměl být odkládán;

| O. | vzhledem k tomu, že výrobci generických léčivých přípravků usazení v EU hrají důležitou úlohu při uspokojování rostoucí poptávky po dostupných léčivých přípravcích v členských státech; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že výrobci generických léčivých přípravků usazení v EU hrají důležitou úlohu při uspokojování rostoucí poptávky po dostupných léčivých přípravcích v členských státech;

| P. | vzhledem k tomu, že protinádorové léčivé přípravky, léky pro léčbu cukrovky, antiinfektiva a léčivé přípravky pro onemocnění nervového systému představují více než polovinu těchto léčivých přípravků, kterých se nedostává; vzhledem k tomu, že jako nejvíce ohrožené rizikem nedostatku se jeví injekčně podávané specializované léčivé přípravky, a to v důsledku náročného výrobního procesu; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že protinádorové léčivé přípravky, léky pro léčbu cukrovky, antiinfektiva a léčivé přípravky pro onemocnění nervového systému představují více než polovinu těchto léčivých přípravků, kterých se nedostává; vzhledem k tomu, že jako nejvíce ohrožené rizikem nedostatku se jeví injekčně podávané specializované léčivé přípravky, a to v důsledku náročného výrobního procesu;

| Q. | vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků by mohl představovat riziko pro úspěch iniciativ Unie a členských států v oblasti zdraví, jako např. Evropského plánu boje proti rakovině; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že nedostatek léčivých přípravků by mohl představovat riziko pro úspěch iniciativ Unie a členských států v oblasti zdraví, jako např. Evropského plánu boje proti rakovině;

| R. | vzhledem k tomu, že v členských státech s malými trhy nejsou léčivé přípravky pro léčbu vzácných onemocnění často dostupné nebo jsou dostupné pouze za podstatně vyšší ceny než na větších trzích; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že v členských státech s malými trhy nejsou léčivé přípravky pro léčbu vzácných onemocnění často dostupné nebo jsou dostupné pouze za podstatně vyšší ceny než na větších trzích;

| S. | vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 poukázala na význam dobře fungujícího vnitřního trhu a spolehlivých dodavatelských řetězců léčivých přípravků a zdravotnického materiálu; vzhledem k tomu, že je třeba zahájit evropský dialog o možnostech, jak toho dosáhnout; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 poukázala na význam dobře fungujícího vnitřního trhu a spolehlivých dodavatelských řetězců léčivých přípravků a zdravotnického materiálu; vzhledem k tomu, že je třeba zahájit evropský dialog o možnostech, jak toho dosáhnout;

| T. | vzhledem k tomu, že nekoordinované iniciativy na vnitrostátní úrovni, jako je hromadění zásob a sankce, nejsou správným řešením a mohly by vést ke zvýšenému riziku nedostatku léčivých přípravků; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že nekoordinované iniciativy na vnitrostátní úrovni, jako je hromadění zásob a sankce, nejsou správným řešením a mohly by vést ke zvýšenému riziku nedostatku léčivých přípravků;

| U. | vzhledem k tomu, že v důsledku ztráty nezávislosti Evropy v oblasti zdravotnictví způsobené přemístěním výroby pochází 40 % léčivých přípravků prodávaných v Unii z třetích zemí; vzhledem k tomu, že ačkoli má Evropa výraznou výrobní stopu, dodavatelský řetězec je stále silně závislý na využívání subdodavatelů mimo EU k výrobě farmaceutických surovin, v důsledku čehož se kvůli často nižším nákladům na práci a méně přísným environmentálním normám vyrábí 60 % až 80 % účinných látek pro léčivé přípravky mimo EU, zejména v Číně a Indii; vzhledem k tomu, že před 30 lety činil tento podíl 20 %; vzhledem k tomu, že z údajů vyplývá, že tyto dvě země vyrábí 60 % paracetamolu, 90 % penicilinu a 50 % ibuprofenu na světě; vzhledem k tomu, že v případě léčivých přípravků a farmakologicky účinných látek se dosud nevyžaduje povinné označování jejich původu a země výroby nebo označování viditelné pro pacienty či zákazníky; vzhledem k tomu, že přístup k farmakologicky účinným látkám nutným k výrobě generik je obzvláště problematický; vzhledem k tomu, že přerušení globálních dodavatelských řetězců, k němuž došlo v důsledku pandemie COVID-19, ještě více ukázalo, jak je odvětví zdravotnictví EU závislé na třetích zemích; vzhledem k tomu, že pandemie nového koronaviru odhalila také nedostatek zdravotnického vybavení, zdravotnických prostředků a ochranných pomůcek; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že v důsledku ztráty nezávislosti Evropy v oblasti zdravotnictví způsobené přemístěním výroby pochází 40 % léčivých přípravků prodávaných v Unii z třetích zemí; vzhledem k tomu, že ačkoli má Evropa výraznou výrobní stopu, dodavatelský řetězec je stále silně závislý na využívání subdodavatelů mimo EU k výrobě farmaceutických surovin, v důsledku čehož se kvůli často nižším nákladům na práci a méně přísným environmentálním normám vyrábí 60 % až 80 % účinných látek pro léčivé přípravky mimo EU, zejména v Číně a Indii; vzhledem k tomu, že před 30 lety činil tento podíl 20 %; vzhledem k tomu, že z údajů vyplývá, že tyto dvě země vyrábí 60 % paracetamolu, 90 % penicilinu a 50 % ibuprofenu na světě; vzhledem k tomu, že v případě léčivých přípravků a farmakologicky účinných látek se dosud nevyžaduje povinné označování jejich původu a země výroby nebo označování viditelné pro pacienty či zákazníky; vzhledem k tomu, že přístup k farmakologicky účinným látkám nutným k výrobě generik je obzvláště problematický; vzhledem k tomu, že přerušení globálních dodavatelských řetězců, k němuž došlo v důsledku pandemie COVID-19, ještě více ukázalo, jak je odvětví zdravotnictví EU závislé na třetích zemích; vzhledem k tomu, že pandemie nového koronaviru odhalila také nedostatek zdravotnického vybavení, zdravotnických prostředků a ochranných pomůcek;

| V. | vzhledem k tomu, že EU má i nadále silné farmaceutické výrobní odvětví, zejména s ohledem na inovace, a je největším světovým vývozcem léčivých přípravků a součástí světového obchodu s farmaceutickými výrobky; vzhledem k tomu, že díky dodávkám generických léčivých přípravků s nižšími náklady zahrnujícími výrobu mimo EU je možné zajistit cenovou dostupnost léčivých přípravků, což má dopad na rozpočty členských států na zdravotní péči a jejich přístupnost pro pacienty; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že EU má i nadále silné farmaceutické výrobní odvětví, zejména s ohledem na inovace, a je největším světovým vývozcem léčivých přípravků a součástí světového obchodu s farmaceutickými výrobky; vzhledem k tomu, že díky dodávkám generických léčivých přípravků s nižšími náklady zahrnujícími výrobu mimo EU je možné zajistit cenovou dostupnost léčivých přípravků, což má dopad na rozpočty členských států na zdravotní péči a jejich přístupnost pro pacienty;

| W. | vzhledem k tomu, že v důsledku zdravotní krize způsobené onemocněním COVID-19 bude EU čelit hospodářské krizi, která bude mít dopad na nedostatek léčivých přípravků a konkurenceschopnost jejího farmaceutického průmyslu; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že v důsledku zdravotní krize způsobené onemocněním COVID-19 bude EU čelit hospodářské krizi, která bude mít dopad na nedostatek léčivých přípravků a konkurenceschopnost jejího farmaceutického průmyslu;

| X. | vzhledem k tomu, že je stejně tak důležité chránit a podporovat stávající výrobní místa v EU a posílit evropské výzkumné prostředí; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že je stejně tak důležité chránit a podporovat stávající výrobní místa v EU a posílit evropské výzkumné prostředí;

| Y. | vzhledem k tomu, že rostoucí poptávka a cenový tlak mají za následek koncentrace nabídky farmakologicky účinných látek, snižování počtu provozovatelů k výrobě chemických přípravků a absenci alternativních řešení v případě problémů, jak ukazuje současná krize způsobená onemocněním COVID-19; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že rostoucí poptávka a cenový tlak mají za následek koncentrace nabídky farmakologicky účinných látek, snižování počtu provozovatelů k výrobě chemických přípravků a absenci alternativních řešení v případě problémů, jak ukazuje současná krize způsobená onemocněním COVID-19;

| Z. | vzhledem k tomu, že zásoby léčiv vysokého léčebného významu a léčiv strategického významu pro zdravotnictví jsou nedostatečné, farmakologicky účinné látky jsou méně nákladné a na výrobu jednoduché a zejména chybí vyspělé léčivé přípravky, které jsou ale zásadní pro veřejné zdraví; vzhledem k tomu, že farmaceutické firmy pracují podle zásady „just-in-time“ (přesně na čas), což může vést k tomu, že výrobci jsou zranitelní vůči otřesům dodávek v případě neočekávaného přerušení výroby a dodavatelského řetězce či vůči výkyvům tržní poptávky; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že zásoby léčiv vysokého léčebného významu a léčiv strategického významu pro zdravotnictví jsou nedostatečné, farmakologicky účinné látky jsou méně nákladné a na výrobu jednoduché a zejména chybí vyspělé léčivé přípravky, které jsou ale zásadní pro veřejné zdraví; vzhledem k tomu, že farmaceutické firmy pracují podle zásady „just-in-time“ (přesně na čas), což může vést k tomu, že výrobci jsou zranitelní vůči otřesům dodávek v případě neočekávaného přerušení výroby a dodavatelského řetězce či vůči výkyvům tržní poptávky;

| AA. | vzhledem k tomu, že rozdílné ceny mezi členskými státy usnadňují „paralelní vývoz“ do zemí, v nichž se léčivý přípravek prodává za vyšší cenu; vzhledem k tomu, že paralelní vývoz v některých případech vede k nezamýšleným důsledkům narušení dodávek v členských státech, a přispívá tak k nerovnováze na trhu; vzhledem k tomu, že Parlament vyzval ve svém usnesení ze dne 2. března 2017 Komisi a Radu, aby posoudily dopad paralelního obchodu a kvót dodávek; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že rozdílné ceny mezi členskými státy usnadňují „paralelní vývoz“ do zemí, v nichž se léčivý přípravek prodává za vyšší cenu; vzhledem k tomu, že paralelní vývoz v některých případech vede k nezamýšleným důsledkům narušení dodávek v členských státech, a přispívá tak k nerovnováze na trhu; vzhledem k tomu, že Parlament vyzval ve svém usnesení ze dne 2. března 2017 Komisi a Radu, aby posoudily dopad paralelního obchodu a kvót dodávek;

| AB. | vzhledem k tomu, že kvůli neexistenci účinné koordinace na úrovni EU dochází v některých členských státech k nevhodnému vytváření nadměrných zásob, což vede k nerovnováze na trhu, zhoršuje nedostatek léčivých přípravků a omezuje přístup pacientů v celé EU k léčbě; |
| --- | --- |

AB.

vzhledem k tomu, že kvůli neexistenci účinné koordinace na úrovni EU dochází v některých členských státech k nevhodnému vytváření nadměrných zásob, což vede k nerovnováze na trhu, zhoršuje nedostatek léčivých přípravků a omezuje přístup pacientů v celé EU k léčbě;

| AC. | vzhledem k tomu, že nekoordinovaná opatření na vnitrostátní úrovni se ukázala jako neúčinná v boji proti krizi způsobené onemocněním COVID-19, zatímco je zapotřebí celoevropská koordinace a dialog; |
| --- | --- |

AC.

vzhledem k tomu, že nekoordinovaná opatření na vnitrostátní úrovni se ukázala jako neúčinná v boji proti krizi způsobené onemocněním COVID-19, zatímco je zapotřebí celoevropská koordinace a dialog;

| AD. | vzhledem k tomu, že během pandemie onemocnění COVID-19 vyšlo najevo, že pokud máme být schopni reagovat na zdravotní krizi a přerušení dodávek jako v případě nedostatku léčivých přípravků, je naprosto nezbytné zajistit koordinaci mezi orgány EU, regulačními orgány a odborníky v oblasti farmaceutického dodavatelského řetězce; vzhledem k tomu, že se rovněž ukázalo, že je důležité koordinovat politiku a služby EU, aby bylo možné urychleně a účinně reagovat na mimořádné situace a také zabránit nedostatku léčivých přípravků, a v případě, že k němu dojde, tento nedostatek zmírnit; |
| --- | --- |

AD.

vzhledem k tomu, že během pandemie onemocnění COVID-19 vyšlo najevo, že pokud máme být schopni reagovat na zdravotní krizi a přerušení dodávek jako v případě nedostatku léčivých přípravků, je naprosto nezbytné zajistit koordinaci mezi orgány EU, regulačními orgány a odborníky v oblasti farmaceutického dodavatelského řetězce; vzhledem k tomu, že se rovněž ukázalo, že je důležité koordinovat politiku a služby EU, aby bylo možné urychleně a účinně reagovat na mimořádné situace a také zabránit nedostatku léčivých přípravků, a v případě, že k němu dojde, tento nedostatek zmírnit;

| AE. | vzhledem k tomu, že stále více členských států usiluje o vytvoření vnitrostátních zásob léčivých přípravků a že následné zvýšení poptávky, které to způsobí, by přesahovalo současné prognózy poptávky založené na epidemiologické potřebě; vzhledem k tomu, že náhlý prudký nárůst poptávky může představovat značnou zátěž pro dodavatele a vést k problémům s uspokojováním poptávky v jiných zemích; |
| --- | --- |

AE.

vzhledem k tomu, že stále více členských států usiluje o vytvoření vnitrostátních zásob léčivých přípravků a že následné zvýšení poptávky, které to způsobí, by přesahovalo současné prognózy poptávky založené na epidemiologické potřebě; vzhledem k tomu, že náhlý prudký nárůst poptávky může představovat značnou zátěž pro dodavatele a vést k problémům s uspokojováním poptávky v jiných zemích;

| AF. | vzhledem k tomu, že finanční krize v roce 2009 přinutila evropské země k zavádění neudržitelných opatření zaměřených na snížení nákladů, jako mechanismy zpětného vyžádání a neúčinné mechanismy zadávání veřejných zakázek, aby snížily farmaceutické výdaje, což vedlo k stažení řady přípravků a podniků z trhu; |
| --- | --- |

AF.

vzhledem k tomu, že finanční krize v roce 2009 přinutila evropské země k zavádění neudržitelných opatření zaměřených na snížení nákladů, jako mechanismy zpětného vyžádání a neúčinné mechanismy zadávání veřejných zakázek, aby snížily farmaceutické výdaje, což vedlo k stažení řady přípravků a podniků z trhu;

| AG. | vzhledem k tomu, že omezení související s chybějící harmonizací předpisů mezi členskými státy brání oběhu léčivých přípravků na jednotném trhu; |
| --- | --- |

AG.

vzhledem k tomu, že omezení související s chybějící harmonizací předpisů mezi členskými státy brání oběhu léčivých přípravků na jednotném trhu;

| AH. | vzhledem k tomu, že mimořádná situace způsobená onemocněním COVID-19 poukázala na zvýšené riziko snah o získání zdravotnických kapacit prostřednictvím přímých zahraničních investic a potřebu zachovat a posílit sdílení těchto cenných kapacit v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

AH.

vzhledem k tomu, že mimořádná situace způsobená onemocněním COVID-19 poukázala na zvýšené riziko snah o získání zdravotnických kapacit prostřednictvím přímých zahraničních investic a potřebu zachovat a posílit sdílení těchto cenných kapacit v rámci jednotného trhu;

| AI. | vzhledem k tomu, že silný, inovativní a konkurenceschopný farmaceutický průmysl v Evropě představuje životně důležitý zájem EU a jejích členských států; |
| --- | --- |

AI.

vzhledem k tomu, že silný, inovativní a konkurenceschopný farmaceutický průmysl v Evropě představuje životně důležitý zájem EU a jejích členských států;

| AJ. | vzhledem k tomu, že farmaceutický průmysl potřebuje vhodný právní rámec pro výzkum, vývoj a výrobu léčivých přípravků v EU; |
| --- | --- |

AJ.

vzhledem k tomu, že farmaceutický průmysl potřebuje vhodný právní rámec pro výzkum, vývoj a výrobu léčivých přípravků v EU;

| AK. | vzhledem k tomu, že patentová ochrana vytváří právní rámec, který je důležitý z hlediska farmaceutických inovací, jelikož poskytuje podnikům finanční pobídky na pokrytí nákladů na výzkum a vývoj nových léčivých přípravků; |
| --- | --- |

AK.

vzhledem k tomu, že patentová ochrana vytváří právní rámec, který je důležitý z hlediska farmaceutických inovací, jelikož poskytuje podnikům finanční pobídky na pokrytí nákladů na výzkum a vývoj nových léčivých přípravků;

| AL. | vzhledem k tomu, že členské státy mohou svobodně stanovit další důvody pro udělování nucených licencí a určit, co představuje celostátní stav nouze; |
| --- | --- |

AL.

vzhledem k tomu, že členské státy mohou svobodně stanovit další důvody pro udělování nucených licencí a určit, co představuje celostátní stav nouze;

| AM. | vzhledem k tomu, že v současné době jsou mechanismy pro oznamování nedostatku léčivých přípravků hospodářským subjektům dodavatelského řetězce a zejména lékárníkům v jednotlivých členských státech velmi roztříštěné; vzhledem k tomu, že by to mohlo být na překážku řádnému sledování a komunikaci mezi orgány členských států s ohledem na nedostatek léčivých přípravků; |
| --- | --- |

AM.

vzhledem k tomu, že v současné době jsou mechanismy pro oznamování nedostatku léčivých přípravků hospodářským subjektům dodavatelského řetězce a zejména lékárníkům v jednotlivých členských státech velmi roztříštěné; vzhledem k tomu, že by to mohlo být na překážku řádnému sledování a komunikaci mezi orgány členských států s ohledem na nedostatek léčivých přípravků;

| AN. | vzhledem k tomu, že v článku 81 směrnice 2001/83/ES se vyzývá k přijetí opatření, která by zabránila nedostatku léčivých přípravků nebo problémům s jejich distribucí v členských státech; vzhledem k tomu, že Komise vydala pokyny pro optimální a racionální dodávky léčivých přípravků s cílem zabránit jejich nedostatku během pandemie onemocnění COVID-19; vzhledem k tomu, že Komise v těchto pokynech uznává, že žádná země není soběstačná, pokud jde o suroviny, farmakologicky účinné látky, meziprodukty nebo konečné léčivé přípravky potřebné pro řádné fungování systému zdravotní péče; |
| --- | --- |

AN.

vzhledem k tomu, že v článku 81 směrnice 2001/83/ES se vyzývá k přijetí opatření, která by zabránila nedostatku léčivých přípravků nebo problémům s jejich distribucí v členských státech; vzhledem k tomu, že Komise vydala pokyny pro optimální a racionální dodávky léčivých přípravků s cílem zabránit jejich nedostatku během pandemie onemocnění COVID-19; vzhledem k tomu, že Komise v těchto pokynech uznává, že žádná země není soběstačná, pokud jde o suroviny, farmakologicky účinné látky, meziprodukty nebo konečné léčivé přípravky potřebné pro řádné fungování systému zdravotní péče;

| AO. | vzhledem k tomu, že jak uvedla Komise, vyžádala si reakce členských států na krizi vyvolanou pandemií onemocnění COVID-19 významný nárůst výroby farmakologicky účinných látek a léčivých přípravků v EU, což vedlo k reorganizaci dodavatelských řetězců a výrobních linek; vzhledem k tomu, že komisařka Stella Kyriakidesová ve svých prohlášeních během schůze se členy Výboru Evropského parlamentu pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (ENVI) konané dne 22. dubna 2020 poukázala na to, že je nutné zvýšit výrobu léčivých přípravků a úroveň inovací v rámci EU; vzhledem k tomu, že všechny malé a střední farmaceutické laboratoře představují přednost, kterou je třeba zachovat, a jsou příznivým prostředím pro podporu výzkumu a objevů, které musíme podporovat, neboť se mohou podílet na předcházení nedostatku léků; |
| --- | --- |

AO.

vzhledem k tomu, že jak uvedla Komise, vyžádala si reakce členských států na krizi vyvolanou pandemií onemocnění COVID-19 významný nárůst výroby farmakologicky účinných látek a léčivých přípravků v EU, což vedlo k reorganizaci dodavatelských řetězců a výrobních linek; vzhledem k tomu, že komisařka Stella Kyriakidesová ve svých prohlášeních během schůze se členy Výboru Evropského parlamentu pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (ENVI) konané dne 22. dubna 2020 poukázala na to, že je nutné zvýšit výrobu léčivých přípravků a úroveň inovací v rámci EU; vzhledem k tomu, že všechny malé a střední farmaceutické laboratoře představují přednost, kterou je třeba zachovat, a jsou příznivým prostředím pro podporu výzkumu a objevů, které musíme podporovat, neboť se mohou podílet na předcházení nedostatku léků;

| AP. | vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 8. března 2011 (13) i Rada ve svých závěrech ze dne 13. září 2010 zdůraznily, že je třeba zavést společný postup pro společné zadávání veřejných zakázek na lékařská protiopatření, a zejména na očkovací látky proti pandemii; vzhledem k tomu, že v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (14) se členským státům doporučuje, aby využily společného zadávacího řízení, pokud mu předchází dohoda o společném zadávání veřejných zakázek zúčastněných členských států; |
| --- | --- |

AP.

vzhledem k tomu, že Parlament ve svém usnesení ze dne 8. března 2011 (13) i Rada ve svých závěrech ze dne 13. září 2010 zdůraznily, že je třeba zavést společný postup pro společné zadávání veřejných zakázek na lékařská protiopatření, a zejména na očkovací látky proti pandemii; vzhledem k tomu, že v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (14) se členským státům doporučuje, aby využily společného zadávacího řízení, pokud mu předchází dohoda o společném zadávání veřejných zakázek zúčastněných členských států;

| AQ. | vzhledem k tomu, že Komise oznámila svůj záměr zveřejnit do konce roku 2020 doporučení pro budoucí farmaceutickou strategii EU; |
| --- | --- |

AQ.

vzhledem k tomu, že Komise oznámila svůj záměr zveřejnit do konce roku 2020 doporučení pro budoucí farmaceutickou strategii EU;

| AR. | vzhledem k tomu, že pro dodávky léčiv, farmaceutických produktů, zdravotnického materiálu, osobních ochranných prostředků, dalších zdravotnických potřeb a surovin je klíčový způsob řízení dopravy a logistiky, v neposlední řadě i kvůli stále složitějšímu dopravnímu řetězci; vzhledem k tomu, že je důležité mít účinné hraniční přechody se „zelenými pruhy“, tj. rychlými pruhy zajišťujícími plynulý přísun léků, čímž by se snížily administrativní překážky a usnadnil přístup pro dopravní služby; |
| --- | --- |

AR.

vzhledem k tomu, že pro dodávky léčiv, farmaceutických produktů, zdravotnického materiálu, osobních ochranných prostředků, dalších zdravotnických potřeb a surovin je klíčový způsob řízení dopravy a logistiky, v neposlední řadě i kvůli stále složitějšímu dopravnímu řetězci; vzhledem k tomu, že je důležité mít účinné hraniční přechody se „zelenými pruhy“, tj. rychlými pruhy zajišťujícími plynulý přísun léků, čímž by se snížily administrativní překážky a usnadnil přístup pro dopravní služby;

| AS. | vzhledem k tomu, že je třeba zajistit vysoké bezpečnostní normy a zachování důstojných pracovních podmínek pro pracovníky; vzhledem k tomu, že by právní úprava vztahující se na farmaceutické odvětví měla zajišťovat kvalitu, kvantitu, bezpečnost a účinnost dodávek léků mezi členskými státy; |
| --- | --- |

AS.

vzhledem k tomu, že je třeba zajistit vysoké bezpečnostní normy a zachování důstojných pracovních podmínek pro pracovníky; vzhledem k tomu, že by právní úprava vztahující se na farmaceutické odvětví měla zajišťovat kvalitu, kvantitu, bezpečnost a účinnost dodávek léků mezi členskými státy;

| AT. | vzhledem k tomu, že pacienti spoléhají na spravedlivý a účinný přístup k lékům založený na udržitelném, konkurenceschopném, vícezdrojovém a dobře fungujícím jednotném trhu, který zahrnuje jednotný evropský dopravní prostor; |
| --- | --- |

AT.

vzhledem k tomu, že pacienti spoléhají na spravedlivý a účinný přístup k lékům založený na udržitelném, konkurenceschopném, vícezdrojovém a dobře fungujícím jednotném trhu, který zahrnuje jednotný evropský dopravní prostor;

| AU. | vzhledem k tomu, že vypuknutí nákazy COVID-19 poukázalo na skutečnost, že oběh léků v rámci EU i mimo ni je klíčový pro překonání stávajících omezení a pro upřednostňování oběhu základního zboží; |
| --- | --- |

AU.

vzhledem k tomu, že vypuknutí nákazy COVID-19 poukázalo na skutečnost, že oběh léků v rámci EU i mimo ni je klíčový pro překonání stávajících omezení a pro upřednostňování oběhu základního zboží;

| AV. | vzhledem k tomu, že je třeba zabránit tomu, aby vypuknutí nákazy COVID-19 vedlo ke zhoršení socioekonomické situace a životních podmínek zranitelných občanů; |
| --- | --- |

AV.

vzhledem k tomu, že je třeba zabránit tomu, aby vypuknutí nákazy COVID-19 vedlo ke zhoršení socioekonomické situace a životních podmínek zranitelných občanů;

| AW. | vzhledem k tomu, že jedním z faktorů vedoucích k nárůstu počtu epidemií, jejich zeměpisnému šíření a zhoršování jejich dopadu je spolu s globalizací, urbanizací a nárůstem cestování změna klimatu; vzhledem k tomu, že byl posílen evropský dohled nad nemocemi přenosnými vektory, jako je malárie, horečka dengue, onemocnění virem Chikungunya, virem Zika či západonilská horečka; |
| --- | --- |

AW.

vzhledem k tomu, že jedním z faktorů vedoucích k nárůstu počtu epidemií, jejich zeměpisnému šíření a zhoršování jejich dopadu je spolu s globalizací, urbanizací a nárůstem cestování změna klimatu; vzhledem k tomu, že byl posílen evropský dohled nad nemocemi přenosnými vektory, jako je malárie, horečka dengue, onemocnění virem Chikungunya, virem Zika či západonilská horečka;

| AX. | vzhledem k tomu, že existuje stále užší vzájemný vztah mezi ničením biologické rozmanitosti, nezákonným obchodováním s volně žijícími a planě rostoucími druhy, šířením umělých stanovišť a zhoršujícím se stavem hustě obydlených přírodních oblastí, jakož i neudržitelnými metodami výroby potravin a šířením „zoonóz“ tím, že umožňují přenos škodlivých organismů živočišného původu na člověka a jejich rychlé šíření; vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost je důležitým zdrojem stávajících léčivých přípravků a možného budoucího vývoje léčiv; |
| --- | --- |

AX.

vzhledem k tomu, že existuje stále užší vzájemný vztah mezi ničením biologické rozmanitosti, nezákonným obchodováním s volně žijícími a planě rostoucími druhy, šířením umělých stanovišť a zhoršujícím se stavem hustě obydlených přírodních oblastí, jakož i neudržitelnými metodami výroby potravin a šířením „zoonóz“ tím, že umožňují přenos škodlivých organismů živočišného původu na člověka a jejich rychlé šíření; vzhledem k tomu, že biologická rozmanitost je důležitým zdrojem stávajících léčivých přípravků a možného budoucího vývoje léčiv;

| 1. | trvá na tom, že je z geostrategického hlediska důležité, aby Unie znovu nalezla svou nezávislost v oblasti zdravotní péče, rychle a účinně zabezpečila dodávky cenově dostupných léčivých přípravků, zdravotnického materiálu, zdravotnických prostředků, aktivních látek, diagnostických nástrojů a očkovacích látek a zabránila jejich nedostatku a upřednostňovala při tom zájem a bezpečnost pacientů; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby všechny členské státy měly spravedlivý přístup k dodavatelskému řetězci; za tímto účelem zdůrazňuje, že je třeba, aby farmaceutický průmysl Unie diverzifikoval svůj dodavatelský řetězec a vypracoval plán na zmírnění rizika nedostatku léčivých přípravků za účelem řešení problematických míst a omezení rizik, kterým je vystaven jeho dodavatelský řetězec; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že zatímco členské státy jsou odpovědné za vymezení svých zdravotních politik a za jejich organizaci, je Unie odpovědná za přijetí právních předpisů v oblasti léčivých přípravků a za jednotlivé politiky veřejného zdraví a má za úkol koordinovat a doplňovat opatření na vnitrostátní úrovni s cílem zaručit všem evropským občanům a obyvatelům dostupnou a kvalitní zdravotní péči; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že v centru zájmu politiky v oblasti zdraví musí být vždy zájmy a bezpečnost pacientů a nesmí připouštět jakoukoli diskriminaci v přístupu k léčivým přípravkům a léčbě a že je třeba posílit spolupráci a koordinaci mezi členskými státy a usnadnit výměnu osvědčených postupů; připomíná možnou újmu, kterou může pacientům způsobit nedostatek léčivých přípravků a zdravotnických prostředků; vyzývá Komisi a členské státy, aby úzce koordinovaly svou činnost s cílem chránit odolnost a udržitelnost dodavatelského řetězce v oblasti zdravotní péče a zajistit stálou dostupnost léčivých přípravků; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že nedostatek léčivých přípravků představuje vážnou hrozbu pro právo pacientů v EU na základní lékařskou péči, vytváří nerovnosti mezi pacienty v závislosti na zemi jejich bydliště a způsobuje možné narušení jednotného trhu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje význam harmonizované definice „nedostatku“, „napětí“, „narušení dodávek“, „vyprodání zásob“ a „hromadění zásob“ na úrovni EU; vyzývá Komisi, aby při práci na těchto harmonizovaných definicích úzce spolupracovala s členskými státy a veškerými příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací pacientů; vyzývá Komisi, aby zejména posílila definici „nedostatku“, kterou v roce 2019 navrhla Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) a společná pracovní skupina vedoucích úřadů pro léčivé přípravky; vyzývá Komisi, aby rozlišovala mezi „léčivy vysokého léčebného významu“, což jsou např. léčivé přípravky, při jejichž podávání by přerušení léčby mohlo ohrozit životně důležitou prognózu pacientů v krátkodobém nebo střednědobém horizontu nebo by znamenalo významnou ztrátu příležitostí pro pacienty, pokud jde o závažnost nebo potenciální vývoj onemocnění, nebo pro něž neexistují vhodné léčebné alternativy v dostatečném množství, a „léčivy strategického významu pro zdravotnictví“, při jejichž podávání by přerušení léčby vedlo k okamžitému ohrožení života pacienta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že je třeba posoudit a řešit komplexní příčiny nedostatku léčivých přípravků; v tomto kontextu vítá výzvu k podávání nabídek, kterou zveřejnila Komise, k vypracování studie o příčinách nedostatku léčivých přípravků v Unii, a vyzývá k jejímu zveřejnění do konce roku; vyzývá však k provedení další studie o dopadech nedostatku léčivých přípravků na péči o pacienty, léčbu a zdraví; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby v rámci své plánované farmaceutické strategie navrhla konkrétní ambiciózní kroky k řešení těchto problémů; vyzývá Komisi, aby do návrhu právního předpisu o náležité péči ze strany společností plánovaného na rok 2021 začlenila opatření pro farmaceutické odvětví; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá návrh nového evropského programu v oblasti zdraví (EU4 Health), který předložila Komise, a skutečnost, že jedním z jeho stanovených cílů je podpořit dostupnost a přístupnost léčivých přípravků a zdravotnického materiálu; vyzývá ke společné akci k prevenci nedostatku léčivých přípravků, která by byla financována z budoucího programu v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že nedostatek léčivých přípravků je globální výzvou; zdůrazňuje, že tyto nedostatky nejvíce postihují rozvojové země, jako je řada afrických zemí; naléhavě žádá, aby byl přístup k léčivým přípravkům v rozvojových zemích řešen v širším kontextu v rámci WHO; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily svou podporu rozvojovým zemím, zejména prostřednictvím strategické rezervy RescEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na základní právo každého na takovou životní úroveň, která by byla s to zajistit jeho zdraví a blahobyt i zdraví a blahobyt jeho rodiny, jak je zakotveno v článku 25 Všeobecné deklarace lidských práv; připomíná v této souvislosti, že EU je v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie a se zásadou soudržnosti politik ve prospěch rozvoje odhodlána zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví ve všech oblastech své politiky a činnosti, a to v plném souladu s mezinárodními závazky, zejména s Agendou 2030 pro udržitelný rozvoj a cílem udržitelného rozvoje č. 3 „Zajistit zdravý život a podporovat dobré životní podmínky pro všechny v každém věku“; |
| --- | --- |

10.

Zabezpečení dodávek v zájmu pacienta, zajištění přístupu ke zdravotní péči pro všechny pacienty a obnova nezávislosti EU v oblasti zdraví

| 11. | připomíná, že nedostatek léčivých přípravků má přímý dopad na zdraví, bezpečnost pacientů a pokračování jejich léčby; zdůrazňuje, že důsledky nedostatku léčivých přípravků pro pacienty zahrnují: rozvoj onemocnění a/nebo zhoršení příznaků v důsledku odkladu léčby, přenos infekčních onemocnění, kterému bylo možné předejít, zvýšení rizika expozice padělaným léčivým přípravkům či značná psychologická zátěž pro pacienty a jejich rodiny; připomíná, že žádný členský stát není soběstačný, pokud jde o suroviny, meziprodukty, farmakologicky účinné látky a konečné léčivé přípravky potřebné k zajištění řádného fungování systému zdravotní péče; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že rizika jsou zvláště vysoká u zranitelných lidí, jako jsou děti, starší osoby, těhotné ženy, osoby se zdravotním postižením, pacienti s chronickým onemocněním nebo rakovinou či osoby na jednotce intenzivní péče; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná nedostatek přípravků používaných pro účely ženské antikoncepce a léčivých přípravků pro hormonální substituční terapii; se znepokojením bere na vědomí hrozby, kterou tento nedostatek představuje pro sexuální a reprodukční zdraví a práva žen a dívek; zdůrazňuje, že je třeba posílit kontrolu a řízení výroby, vytváření zásob a uvádění těchto léčivých přípravků na trh, aby se zajistila kontinuita dodavatelských řetězců, spravedlivé stanovování cen a dostupnost pro ženy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že vyšší cena náhradního léčivého přípravku, který je pacientovi navržen, nižší nebo nedostatečná úhrada představuje v některých členských státech pro občany s nízkými příjmy nebo trpící chronickými onemocněními hlavní překážky v přístupu k léčivým přípravkům; vyzývá členské státy, aby zajistily přístup k náhradním léčivým přípravkům za rovnocennou cenu nebo aby v případě nedostatku dodávek zajistily podobnou náhradu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi, aby do statistiky EU v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) zahrnula údaje o respondenty nahlášených nesplněných potřebách týkajících se přístupu k léčivým přípravkům, neboť přístup k léčivům není v současné době v rámci EU-SILC měřen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi a členské státy, aby uskutečnily rychlé a potřebné kroky k zajištění zabezpečení dodávek zdravotnických výrobků, snížení závislosti EU na třetích zemích a podpoře místní výroby farmaceutických přípravků, pokud jde o tzv. léčiva vysokého léčebného významu, s upřednostněním léčiv strategického významu pro zdravotnictví a v úzké spolupráci s členskými státy; žádá Komisi a členské státy, aby s pomocí příslušných zúčastněných stran vypracovaly mapu výrobních míst EU ve třetích zemích a vývojové zmapování současných a potenciálních výrobních míst v EU, které bude sloužit jako odkaz, s cílem zajistit jejich udržitelnost a modernizaci a posílit jejich kapacity, pokud je to nutné, možné a životaschopné; zdůrazňuje, že je třeba, aby farmaceutický průmysl byl schopen vyhovět náhlému nárůstu poptávky v důsledku kritických situací; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žádá Komisi, aby se ve svých příštích farmaceutických a průmyslových strategiích zabývala otázkami souvisejícími s obecnou a cenovou dostupností a přístupností léčivých přípravků, spoluprací mezi vnitrostátními regulačními orgány a závislostí EU na třetích zemích s ohledem na výrobní kapacity a dodávky farmakologicky účinných látek a výchozích surovin; je přesvědčen, že tyto strategie musí zahrnovat regulační opatření a podporovat výrobu základních farmakologicky účinných látek a léčivých přípravků v Evropě s cílem zajistit, aby byly obecně i cenově dostupné a udržitelné a aby k nim byl rovný přístup; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi, aby z nedostatku léčivých přípravků učinila jeden z pilířů nadcházející farmaceutické strategie a aby vytvořila farmaceutické fórum, na které by dohlížela agentura EMA a které by sdružovalo tvůrce politik, regulační orgány, plátce, zástupce pacientů a spotřebitelů, zástupce průmyslu a další příslušné zúčastněné strany dodavatelského řetězce v oblasti zdravotní péče s cílem zabránit nedostatkům, zabývat se otázkami udržitelnosti léčivých přípravků a zajistit konkurenceschopnost evropského farmaceutického průmyslu; vyzývá zejména Komisi, aby dále posilovala dialog s příslušnými zúčastněnými stranami a mezinárodními aktéry za účelem posouzení nových způsobů léčby a očkovacích látek a s agenturou EMA za účelem nalezení způsobu rychlého sladění vědeckých hodnocení mezi jednotlivými vnitrostátními agenturami, včetně spolupráce ve fázi před posouzením, než jsou dostupné kritické klinické údaje, sladění tvorby dat po schválení a flexibilních přístupů k posílení výroby léčivých přípravků a očkovacích látek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že její farmaceutická strategie zaručí boj proti jakýmkoli nekalým obchodním praktikám v souvislosti s léčivými přípravky, které by mohly ohrozit transparentnost a vyvážené vztahy mezi jednotlivými veřejnými a soukromými subjekty, které se přímo či nepřímo podílejí na plnění nepostradatelné veřejné služby spočívající v zajišťování přístupu k léčivým přípravkům; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby, bude-li to z hlediska veřejného zájmu třeba, zvážily zavedení opatření, jakož i finančních pobídek, které by byly v souladu s pravidly pro vyplácení státní podpory a politikou udržitelnosti výměnou za závazky, aby bylo možné chránit rozvinutou průmyslovou základnu EU v oblasti léčivých přípravků a nabádat průmysl provádět své operace v EU, od výroby farmakologicky účinných látek po výrobu, balení a distribuci léčivých přípravků; naléhavě žádá členské státy, aby zabezpečily stávající operace, například pomocí výnosných investic do kvality léčivých přípravků a zabezpečení jejich dodávek; připomíná, že toto odvětví má strategický význam a že je nezbytné investovat do evropských podniků s cílem diverzifikovat zdroje a podpořit rozvoj inovativních výrobních technologií, které posilují reakční schopnost veškerých výrobních linek; připomíná, že veškeré veřejné financování musí být podmíněno plnou transparentností a sledovatelností investic, povinnostmi zásobování evropského trhu, usnadňováním nejlepších výsledků pro pacienty, mimo jiné pokud jde o přístupnost a cenovou dostupnost vyráběných léčivých přípravků; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly správný hospodářský rámec s cílem zabezpečit a modernizovat stávající výrobní kapacity léčivých přípravků, technologií a farmakologicky účinných látek v Evropě, například odměňováním investic do kvality léčivých přípravků a zabezpečení jejich dodávek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že farmaceutické odvětví je i nadále jedním z důležitých průmyslových pilířů a hnací silou, pokud jde o tvorbu pracovních míst; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnívá se, že Zelená dohoda pro Evropu představuje významnou příležitost k tomu, aby byli výrobci léčivých přípravků motivováni k účasti na plánu zeleného oživení tím, že svou výrobu sladí s normami v oblasti životního prostředí a ekologie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že v globální ekonomice nemusí být proveditelné zajistit úplný návrat dodavatelských řetězců zdravotnického materiálu; vyzývá Komisi, členské státy a mnohostranné partnery EU, zejména s WHO a WTO, aby vytvořili mezinárodní rámec pro zajištění kvality a integrity globálních dodavatelských řetězců, který by byl schopen omezit používání škodlivých ochranných opatření a současně zachovat nejpřísnější pracovněprávní a environmentální normy v celosvětové výrobě; v tomto kontextu vyzývá Komisi, aby do nové farmaceutické strategie začlenila opatření, která by řešila problém narušování globálních dodavatelských řetězců; vyzývá Komisi, aby se zabývala otázkami týkajícími se dodávky léčivých přípravků, a to i v souvislosti s nadcházejícím přezkumem obchodní politiky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatuje, že pro některé biologické léčivé přípravky, jako jsou léčivé přípravky získané z krve a plazmy, bude klíčové, aby Evropa dokázala posílit svou schopnost shromažďovat krev a plazmu, a snížit tak svou závislost na dovozu plazmy ze třetích zemí; vyzývá Komisi, aby urychlila revizi právních předpisů v oblasti krve, tkání a buněk (směrnice 2002/98/ES (15) a směrnice 2004/23/ES (16)) s cílem snížit riziko nedostatku těchto důležitých léčivých přípravků, na nichž závisí záchrana života; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že články 81 a 23a směrnice 2001/83/ES stanoví obecné povinnosti týkající se dodávek léčivých přípravků, které mají nést držitelé rozhodnutí o registraci a distributoři, jakož i oznamovací povinnost v případě dočasného nebo trvalého přerušení dodávek; vyjadřuje však politování nad rozdíly, které Komise zaznamenala při provádění těchto povinností ve vnitrostátním právu; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že držitelé rozhodnutí o registraci a velkoobchodní distributoři splňují požadavek směrnice 2001/83/ES zajistit odpovídající a stálé dodávky léčivých přípravků; vyzývá Komisi, aby dále vyjasnila povinnosti držitelů rozhodnutí o registraci podle směrnice 2001/83/ES, a zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby podávali zprávy o nedostatku léčivých přípravků ve stanovených lhůtách; zdůrazňuje, že je třeba uplatňovat odrazující a přiměřené sankce v případě nedodržení těchto právních povinností, v souladu se stávajícím legislativním rámcem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá Komisi a členské státy, aby zvážily vytvoření harmonizovaných plánů pro předcházení nedostatků a jejich řešení, které by výrobcům ukládaly povinnost identifikovat léčiva vysokého léčebného významu a které vyžadují zavedení preventivních a nápravných opatření, aby se předešlo jakémukoli narušení dodávek nebo se toto narušení zmírnilo; upozorňuje na to, že takové plány by měly obsahovat řešení ohledně strategického uskladnění léčivých přípravků s cílem zabezpečit zásoby po odpovídající dobu a zajistit transparentní a trvalé komunikační mechanismy, jejichž pomocí budou moci pacienti a zdravotničtí pracovníci podávat zprávy a bude možné předvídat nedostatek léčivých přípravků; naléhavě vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny s cílem zajistit, aby vnitrostátní iniciativy v oblasti tvorby rezerv byly přiměřené potřebám a nevytvářely nezamýšlené důsledky v jiných členských státech; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že zabezpečení dodávek je základním prvkem boje proti nedostatku léčivých přípravků a musí být používáno jako kvalitativní kritérium v rámci zakázek městských lékáren a zadávacích řízení souvisejících s léčivými přípravky, jak doporučuje článek 67 směrnice 2014/24/EU; zdůrazňuje význam diverzifikovaných dodávek a postupů zadávání veřejných zakázek pro farmaceutické produkty; naléhavě vyzývá Komisi, aby v souvislosti se směrnicí 2014/24/EU neprodleně navrhla pokyny pro členské státy, zejména pokud jde o to, jak co nejlépe uplatňovat kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky, která nesledují pouze kritérium nejnižší ceny; navrhuje, aby se stejným způsobem přistupovalo i k investicím do výroby účinných látek a konečných léčivých přípravků v Unii, jakož i počtu a umístění výrobních míst, spolehlivosti dodávek, investování zisků zpět do výzkumu a vývoje a uplatňování sociálních, environmentálních, etických a kvalitativních norem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatuje, že zadávací řízení s jediným úspěšným uchazečem a/nebo jediným výrobním místem základní látky mohou zvýšit zranitelnost v případě narušení dodávek; vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily zavedení nabídkových řízení umožňujících vybrat několik úspěšných uchazečů, včetně společných uchazečů, zaměřením se na výrobu v EU a zaručením alespoň dvou různých zdrojů pro základní látku, s cílem zachovat hospodářskou soutěž na trhu a snížit riziko nedostatku a zároveň zaručit pacientům kvalitní a cenově dostupnou léčbu; v této souvislosti žádá Komisi, aby prověřila možnost vytvoření právního rámce, který by systémy zdravotní péče motivoval k tomu, aby vyhlašovaly zadávací řízení, která udělují zakázky farmaceutickým společnostem, které zaručí dodávky léčivých přípravků za obtížných okolností, a poskytoval jim pro to vhodné podmínky; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zvážily možnost vytvoření jednoho nebo několika neziskových evropských farmaceutických zařízení působících ve veřejném zájmu, která budou v případě absence stávající průmyslové výroby vyrábět léčiva strategického významu pro zdravotnictví s cílem doplňovat a zaručovat zabezpečení dodávek a zabránit případnému nedostatku léčivých přípravků v mimořádných situacích; připomíná zásadní úlohu nových technologií, digitalizace a umělé inteligence v tom smyslu, že výzkumným pracovníkům v evropských laboratořích umožňují vytvářet sítě a sdílet své cíle a výsledky, a to při plném respektování obecného nařízení o ochraně údajů; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, aby pečlivě posoudila pozitivní přínos, který by pro rychlé a spolehlivé dodávky zdravotnických potřeb mohla mít umělá inteligence; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje význam partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména evropské iniciativy pro inovativní léčivé přípravky, v programech pro výzkum a inovace; domnívá se, že Komise by rovněž měla zvážit vytvoření evropské obdoby Úřadu USA pro pokročilý výzkum a vývoj v oblasti biomedicíny; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že naléhavá potřeba léčivých přípravků a zdravotnických prostředků nesmí ohrozit kvalitu, bezpečnost, účinnost a nákladovou efektivnost humánních léčivých přípravků a zdravotnických výrobků; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá Komisi, aby přijala opatření proti šíření padělaných léčivých přípravků z nepovolených internetových stránek a od prodejců, které je v současné době důvodem k obavám; domnívá se, že tato praxe může způsobit vážnou újmu a může vést k vážným zdravotním problémům nebo zhoršení zdravotního stavu občanů EU; zdůrazňuje, že při mapování a boji proti padělaným léčivým prostředkům je nezbytná koordinace EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žádá, aby byl posílen dialog mezi farmaceutickým průmyslem a dalšími výrobními odvětvími, jako je například zemědělství, zahradnictví a lesnictví, s cílem zajistit výrobu účinných látek v EU; vyzývá k boji proti nadměrné specializaci některých odvětví a k významným investicím do výzkumu, biohospodářství a biotechnologie za účelem diverzifikace zdrojů; domnívá se, že pro oživení evropského průmyslu musí být prioritou dvojí digitální a ekologická transformace naší společnosti a budování odolnosti vůči vnějším otřesům; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje význam vysoce kvalitního výzkumu a inovací v medicíně, včetně nepatentového segmentu; vyzývá k vytvoření skutečné evropské sítě na podporu terapeutického a lékařského výzkumu a zdůrazňuje, že náklady na přemístění výroby nesmí být na úkor kvality lékařského výzkumu; zdůrazňuje, že stabilní systém výzkumu a vývoje může mít pozitivní dopad na výrobní kapacity a stabilitu dodávek; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uznává, že farmaceutický průmysl založený na výzkumu je důležitým odvětvím a přispívá k zajištění kvalitní výroby a dodávek léčivých přípravků, k zajištění budoucích inovací k řešení zbývajících a nesplněných potřeb, podporuje odolnost, schopnost reagovat a připravenost systémů zdravotní péče a přispívá k řešení budoucích výzev, včetně pandemií; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá Komisi, aby zajistila prostředí, v němž by byl farmaceutický průmysl založený na výzkumu motivován k vývoji cenově dostupných řešení neuspokojených léčebných potřeb, jako je boj proti antimikrobiální rezistenci; vyzývá Komisi, aby v rámci nadcházející farmaceutické strategie zachovala spolehlivý evropský systém duševního vlastnictví, a podpořila tak výzkum, vývoj a výrobu v Evropě, zajistila, aby Evropa zůstala inovátorem a světovým lídrem, a v neposlední řadě chránila a upevnila strategickou autonomii Evropy v oblasti veřejného zdraví; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naléhavě vyzývá Komisi, aby navrhla opatření, která by vzhledem k zásadní úloze, již hrají malé a střední podniky (MSP) EU v oblasti výzkumu a inovací, a ke schopnosti rychle upravit výrobní zaměření, která je jim vlastní, sloužila jako pobídka k většímu zapojení těchto podniků do řetězce dodávajícího zdravotnický materiál, aby bylo možné lépe reagovat na nečekané otřesy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily prostředí, které zajistí, aby Evropa zůstala i nadále atraktivní místem pro investice do výzkumu a vývoje, s cílem zachovat aktivní, konkurenceschopný a na výzkumu založený farmaceutický průmysl, který se bude opírat o větší investice do výzkumných a vývojových kapacit a infrastruktury, včetně univerzit, přičemž je zapotřebí zohlednit, že EU je i nadále předním světovým regionem výroby účinných látek pro patentové léčivé přípravky; vyzývá Komisi, aby v rámci programu Horizont Evropa a dalších programů EU poskytla dostatečné finanční zdroje na posílení činností Unie v oblasti výzkumu a inovací, které podporují výrobu v klíčových průmyslových odvětvích, mimo jiné i ve farmaceutickém průmyslu, přičemž je nutné zajistit zeměpisnou vyváženost a účast členských států s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací na unijních projektech a programech spolupráce a zároveň respektovat zásadu excelence; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na to, že se z programu Horizont 2020 financuje již celá řada zdravotních výzkumných projektů a inovací; zdůrazňuje, že financování výzkumu souvisejícího s koronavirem by nemělo mít vliv na další priority v oblasti zdraví v rámci programu Horizont 2020; žádá, aby bylo z programu Horizont Evropa poskytnuto více finančních prostředků na vytvoření a podporu výzkumných a inovativních ekosystémů zaměřených na léčivé přípravky, které budou orientovány na oblast zdravotnictví, včetně partnerství veřejného a soukromého sektoru a podpory veřejného výzkumu ve vztahu k vysoké přidané hodnotě a inovativním odvětvím; zdůrazňuje, že vedoucí ekosystém lékařského výzkumu vyžaduje dovednosti, sítě kontaktů a akademické propojení, infrastrukturu údajů o zdravotním stavu, funkční regulační rámec a politiky duševního vlastnictví, které podporují inovace; vyzývá k přezkumu pobídek zavedených na podporu výzkumu léčivých přípravků pro vzácná onemocnění s cílem určit, zda jsou tyto přípravky účinné, a vyzývá k novým pobídkám, pokud účinné nejsou; trvá na tom, že program Horizont Evropa a další unijní programy musí podporovat výzkum vzácných onemocnění a že výzkum, osvědčené postupy, klinická hodnocení a léčba vzácných onemocnění musí být zpřístupněny ve prospěch občanů všech členských států; připomíná význam, jaký mohou mít nevýhradní licence pro zmírnění nedostatku léčivých přípravků a stabilizaci jejich cen, zejména v období zdravotní krize; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby zohlednila dopad koronaviru na průmysl a MSP a předložila aktualizovanou průmyslovou strategii EU, v níž by byla dána priorita dvojí digitální a ekologické transformaci naší společnosti a budování odolnosti vůči vnějším otřesům; naléhavě vyzývá Komisi, aby umožnila členským státům vyvinout veškeré potřebné úsilí o zajištění toho, aby malé a střední farmaceutické společnosti pokračovaly ve svých výzkumných činnostech nebo je obnovily, a aby pomohla zajistit rozmanitost naší výroby a zachovat pracovní místa, která s ní souvisejí, přičemž rovněž zdůrazňuje význam udržitelné, etické a kvalitní výroby pro pracovní místa, růst a konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, že sdružení pacientů by se měla více podílet na vymezování výzkumných strategií pro veřejná a soukromá klinická hodnocení, aby bylo zajištěno, že uspokojí nenaplněné potřeby evropských pacientů; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá Komisi, aby podporovala transparentnost veřejných investic do nákladů na výzkum a vývoj léčivých přípravků, aby se tyto investice promítly do dostupnosti a stanovování cen pro širokou veřejnost; připomíná svůj postoj ke směrnici 89/105/ES (17) a žádá Komisi, aby v tomto ohledu přijala vhodná opatření ve své budoucí farmaceutické strategii, včetně zvážení revize směrnice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi a členské státy, aby prověřovaly přímé zahraniční investice do zařízení na výrobu farmaceutických přípravků, neboť jsou součástí kritické zdravotnické infrastruktury v Evropě; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby zdravotničtí pracovníci a široká veřejnost měli přístup k bezpečným, účinným a kvalitním léčivým přípravkům a zdravotnickým výrobkům, a to prostřednictvím sledování a regulace trvalého dodržování správné klinické praxe, pokud jde o povolování klinických hodnocení a jejich provádění, v souladu s nejpřísnějšími normami ochrany zdraví; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá, aby byl posílen evropský trh s léčivými přípravky s cílem urychlit přístup pacientů k lékům, zvýšit dostupnost zdravotní péče, maximalizovat úspory vnitrostátních rozpočtů na zdravotní péči a zabránit administrativní zátěži farmaceutických společností; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poukazuje na to, že generické a biologicky podobné léčivé přípravky mohou posílit hospodářskou soutěž, snížit ceny a přinést úspory systémům zdravotní péče, čímž pacientům zajistí lepší přístup k lékům; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje, že by měla být analyzována přidaná hodnota a hospodářský dopad biologicky podobných léčivých přípravků na udržitelnost systémů zdravotní péče, neměl by být odkládán jejich vstup na trh a v případě potřeby by měla být přezkoumána opatření na podporu jejich uvádění na trh; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyjadřuje politování nad soudními spory, jejichž cílem je oddálit vstup generických léčivých přípravků na trh; vyzývá Komisi, aby zajistila dodržení konce lhůty pro výhradní právo inovátorů týkající se trhu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je znepokojen možným negativním dopadem vystoupení Spojeného království z EU na dodávky léčivých přípravků, zejména pro Irsko; žádá, aby do dohody o budoucích vztazích se Spojeným královstvím byla zahrnuta cílená ustanovení, jako jsou dohody o vzájemném uznávání, která oběma stranám umožní reagovat na nově se objevující zdravotní hrozby a zajistit nepřetržitý a rychlý přístup k bezpečným léčivým přípravkům a zdravotnickým prostředkům pro pacienty, a aby byly zavedeny pohotovostní plány pro případ, že nebude dosaženo žádné dohody; |
| --- | --- |

51.

Důslednější opatření na evropské úrovni s cílem lépe koordinovat a doplňovat zdravotní politiky členských států

| 52. | doporučuje, aby Komise, členské státy a průmysl pod vedením agentury EMA spolupracovaly na zvýšení transparentnosti výrobního a distribučního řetězce léčivých přípravků a vytvořily evropskou jednotku pro prevenci a řešení nedostatku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá členské státy, aby v úzké spolupráci s Komisí a dalšími dotčenými zúčastněnými stranami souběžně zkoumaly alternativní přístupy k zajištění odpovídajících zásob, například účinným prosazováním stávajících regulačních požadavků pro všechny subjekty dodavatelského řetězce na vnitrostátní úrovni, jakož i opatření ke zvýšení transparentnosti v celém dodavatelském řetězci; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá Komisi, aby vypracovala strategie EU v oblasti zdraví, jejichž součástí bude společný soubor léčivých přípravků pro léčbu rakoviny, infekcí, vzácných onemocnění a dalších oblastí zvláště postižených nedostatkem s cílem zajistit pacientům přístup k léčbě, přičemž zohlední rozdíly v klinických přístupech mezi členskými státy; vyzývá Komisi, aby přezkoumala také možnost zavedení harmonizovaných cenových kritérií s cílem zajistit cenovou dostupnost těchto léků a řešit opakující se nedostatek s ohledem na paritu kupní síly ve všech členských státech; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzývá Komisi, aby učinila problém nedostatku protinádorových léčivých přípravků ústředním bodem části věnované léčbě v rámci nadcházejícího evropského plánu boje proti rakovině; |
| --- | --- |

55.

| 56. | požaduje, aby byl zaveden zvláštní statut pro určité vyspělé léčivé přípravky, který by byl spojen s pobídkami pro výrobce za účelem zachování jejich výrobků na evropském trhu a s cílem zajistit diverzifikaci evropské výroby; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá Komisi, aby po vzoru mechanismu rescEU vytvořila evropskou pohotovostní rezervu léčiv strategického významu pro zdravotnictví, u nichž hrozí nedostatek, s cílem řešit opakující se nedostatky a zřídit evropskou pohotovostní lékárnu; trvá na tom, že tato rezerva musí být přiměřená svému cíli a měla by být uplatňována transparentně, odpovědně a spravedlivě pro všechny členské státy; zdůrazňuje, že takový mechanismus by měl být pečlivě řízen, zejména pokud jde o dobu skladovatelnosti a předcházení vzniku odpadu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žádá, aby byl určen evropský regulační orgán, který by byl spolu s Komisí pověřen úkolem vytvořit mechanismus spravedlivého rozdělování léčivých přípravků z této evropské strategické rezervy mezi členské státy, které jsou postiženy narušením nebo nedostatkem dodávek; vyzývá tento určený evropský regulační orgán, aby naplánoval nezávislé a transparentní přezkumy, aby bylo zajištěno rovné zacházení se všemi členskými státy; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily inovativní a koordinované strategie a posílily výměnu osvědčených postupů v oblasti řízení zásob; domnívá se, že agentura EMA je nejvhodnějším orgánem, který má být jmenován regulačním orgánem odpovědným za předcházení nedostatku léčivých přípravků na úrovni EU během mimořádných situací i mimo ně, a měla by proto dostat širší mandát a zdroje; vyzývá proto Komisi, aby změnila stávající právní předpisy s cílem posílit kapacity agentury EMA; zdůrazňuje, že v dlouhodobém horizontu by měla mít agentura EMA možnost vydávat rozhodnutí o registraci pod podmínkou splnění požadavků na dodávky a dostupnost ze strany výrobců, aniž by tyto požadavky vedly k nedostatku léčivých přípravků; doufá, že posílení zdrojů agentury EMA jí umožní zachovat stávající systém kontroly výrobních míst ve třetích zemích prostřednictvím koordinace vnitrostátních inspektorů; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá k revizi nařízení (ES) č. 141/2000 o léčivých přípravcích pro vzácná onemocnění (18) s cílem změnit „důkazní břemeno“ v rámci doložky o desetiletém výhradním právu na trhu tak, aby držitel rozhodnutí o registraci musel prokázat, že přípravek není dostatečně výnosný na pokrytí nákladů na výzkum a vývoj; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzývá Komisi, aby prověřila možnost a zřídila fond léčivých přípravků pro vzácná onemocnění, který by byl financován členskými státy a který by v zastoupení členských států prováděl společný nákup léčivých přípravků pro vzácná onemocnění pro všechny členské státy EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | požaduje, aby na evropské úrovni byly zavedeny další postupy společného zadávání veřejných zakázek EU s cílem řešit nedostatek léčivých přípravků, zejména v době zdravotní krize, jak tomu bylo i v případě pandemie onemocnění COVID-19, a zjednodušeny a zprůhledněny postupy tak, aby bylo možné rychleji reagovat; vyzývá zejména k zavedení společného zadávání veřejných zakázek EU na léčivé přípravky pro léčbu vzácných onemocnění s cílem zajistit dostupnost těchto léčivých přípravků ve všech členských státech; vyzývá Komisi, aby v souladu se Smlouvami provedla urychlené hodnocení a případnou revizi prostřednictvím nařízení týkající se rozhodnutí č. 1082/2013/EU o přeshraničních zdravotních hrozbách, které stanoví společný mechanismus zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzývá Komisi a členské státy, aby znovu zvážily myšlenku transparentnosti tvorby čistých cen a úhrad za jednotlivé způsoby léčby, aby měly členské státy stejné postavení při jednáních s farmaceutickými společnostmi o léčebných přípravcích, které nejsou předmětem společného zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzývá Komisi, aby se intenzivněji zapojila do podpory ochrany kritické zdravotnické infrastruktury v členských státech a aby v odvětví zdravotnické infrastruktury začala uplatňovat Evropský program na ochranu kritické infrastruktury; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá k plnému a rychlému uplatňování nařízení (EU) č. 536/2014 o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků; domnívá se, že toto nařízení by usnadnilo zahájení rozsáhlých klinických hodnocení prováděných harmonizovaným a koordinovaným způsobem na úrovni EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzývá Komisi a agenturu EMA, aby spolupracovaly s průmyslem s cílem zajistit, že léčivé přípravky zpřístupněné v jednom členském státě budou dostupné ve všech ostatních členských státech, zejména v menších členských státech; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzývá Komisi, aby posoudila dopad paralelního obchodu na nedostatek léčivých přípravků v členských státech a odpovídajícím způsobem řešila problémy tím, že přijme nezbytná opatření k zajištění toho, aby se léčivé přípravky dostaly ke všem pacientům v EU včas; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu zahrnout zkušenosti pacientů, skupin spotřebitelů a zdravotnických pracovníků; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdůrazňuje význam posílení postavení pacientů a přístupu zaměřeného na pacienta; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily zastoupení pacientů v rozhodovacím procesu a jejich zapojení do něj, pokud jde o řešení případných problémů týkajících se dodávek jejich léčivých přípravků; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzývá členské státy, aby přijaly společný postoj a zahájily jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o hodnocení zdravotnických technologií a o změně směrnice 2011/24/EU; |
| --- | --- |

69.

Prohloubení spolupráce mezi členskými státy

| 70. | vyzývá Komisi, aby vytvořila inovativní, uživatelsky vstřícnou a transparentní centralizovanou digitální platformu pro předkládání a oznamování harmonizovaných informací o dostupných zásobách a nedostatku léků a zdravotnického vybavení, které by poskytovaly vnitrostátní agentury a všechny zúčastněné strany, včetně výrobců, velkoobchodníků a lékárníků, a pro zamezení zdvojování; vítá práci společné pracovní skupiny EMA-HMA týkající se dostupnosti léčivých přípravků a skutečnost, že agentura EMA zavedla sítě jednotných kontaktních míst (SPOC) a systém jednotných kontaktních míst průmyslu (i-SPOC); vyzývá k vyhodnocení a zlepšení stávajících informačních systémů tak, aby poskytovaly jasný přehled o problémech, nedostatcích a potřebách v každém členském státě s cílem zabránit hromadění zásob; v této souvislosti vybízí Komisi, aby využívala a uplatňovala digitální a telematické nástroje na celoevropské úrovni a aby zvážila změnu nařízení o posuzování změn registrací (19) a pokynů pro klasifikaci změn; vyzývá Komisi a členské státy, aby na vnitrostátní i evropské úrovni zavedly systém včasného varování s cílem posílit povinnost farmaceutických společností oznamovat jakékoli přerušení nebo napětí v dodávkách léčiv; |
| --- | --- |

70.

| 71. | považuje za nezbytné zlepšit včasnou komunikaci se zdravotnickými pracovníky a pacienty o dostupnosti léčivých přípravků pomocí inovativních digitálních nástrojů, které v souladu s právními předpisy o ochraně údajů poskytují v reálném čase aktuální údaje o dostupnosti, poloze, množství a ceně daného přípravku; připomíná, že zdravotničtí pracovníci musí mít přístup k aktuálním informacím, aby byli schopni náležitě reagovat na vznikající a existující nedostatek; zdůrazňuje, že včasné informování o problému se zásobováním a včasná identifikace možných léčebných alternativ mohou posílit bezpečnost pacientů; doporučuje proto, aby nástroj zahrnoval i informace pro zdravotnické pracovníky o dostupných alternativách; |
| --- | --- |

71.

| 72. | domnívá se, že členské státy by měly všem zapojeným subjektům poskytovat informace, jako jsou epidemiologické prognózy, aby jim pomohly lépe plánovat jejich činnost s ohledem na rostoucí poptávku a aby mohly lépe reagovat na potřeby v případě nedostatku; |
| --- | --- |

72.

| 73. | připomíná, že zavádějící informace mohou vést k nevhodnému používání léčivých přípravků a ke zbytečnému hromadění zásob; |
| --- | --- |

73.

| 74. | v tomto ohledu konstatuje, že lidé si dělají zásoby léčivý přípravků ze strachu, že dojdou; vyzývá vlády, aby tyto obavy rozptýlily prostřednictvím informačních kampaní a ujištění občanů, aby nedocházelo k nadměrné spotřebě těchto zdrojů; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žádá, aby byla u léků příbalová informace v papírové podobě doplněna o elektronické informační oznámení ve všech jazycích všech zemí, kde je léčivý přípravek uváděn na trh, aby se usnadnil pohyb léčivých přípravků v rámci jednotného trhu, a tím zmírnil jejich nedostatek; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost povolit výrobců, aby dobrovolně a aniž by to pro ně znamenalo další zátěž, zavedli systém označování, který by pacienti a zákazníci viděli a byli schopni identifikovat a v jehož rámci by byl uveden původ a místo výroby léčivých přípravků a účinných látek; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit hladké fungování jednotného trhu s cílem odstranit překážky v přístupu k lékům a zdravotnickým a ochranným prostředkům pro všechny občany, zejména pro občany, kteří žijí v členských státech, jež jsou kvůli své malé velikosti nebo odlehlé poloze silně závislé na dovozu a nemají snadný přístup k dodavatelskému řetězci; |
| --- | --- |

76.

| 77. | doporučuje, aby byly ve všech členských státech vytvořeny katalogy nedostatkových léčivých přípravků, na jejich základě by mohla agentura EMA snadno aktualizovat vlastní veřejný katalog nedostatkových léčivých přípravků, který posuzuje její Výbor pro humánní léčivé přípravky nebo její Farmakovigilanční výbor pro posuzování rizik léčiv; |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdůrazňuje, že je důležité, aby Komise přijala veškerá nezbytná opatření k boji proti spekulacím, podvodům a zneužívání cen v rámci obchodu s nezbytnými léčebnými látkami; |
| --- | --- |

78.

| 79. | odsuzuje zneužívání nedostatku léčivých přípravků pro účely trestné činnosti; připomíná, že padělání léčivých přípravků a zdravotnického materiálu zhoršuje napětí v oblasti zásobování; vyzývá, aby byla posílena opatření k boji proti těmto praktikám prostřednictvím kontroly on-line platforem, které nabízejí léčivé přípravky, posílením spolupráce mezi příslušnými agenturami EU a vnitrostátními agenturami a zajištěním toho, aby byla dodržována práva obětí; |
| --- | --- |

79.

Předcházení nedostatku léčivých přípravků a reakce na něj v případě zdravotních krizí

| 80. | se znepokojením poukazuje na nedostatek některých léčivých přípravků, který nastal během krize způsobené onemocněním COVID-19, včetně nedostatku léčivých přípravků používaných v rámci intenzivní péče; zdůrazňuje, že je důležité zachovat výrobu, dodávky, distribuci a vývoj vysoce kvalitních léků a rovný přístup k takovým lékům, což by měla koordinovat agentura EMA; se znepokojením bere na vědomí zákaz vývozu některých léčivých přípravků na celém světě a vítá závazek Komise zajistit dodávky léčivých přípravků; zdůrazňuje, že experimentální užívání léčivých přípravků k léčbě onemocnění COVID-19 nesmí vést k nedostatku pro pacienty s jinými onemocněními, kteří jsou na těchto léčivých přípravcích závislí; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy přijala evropský plán připravenosti na pandemii s cílem zajistit koordinovanou a účinnou reakci; vítá proto, že Komise zřídila clearingový systém pro zdravotnické vybavení v souvislosti s pandemií COVID-19; znovu potvrzuje výzvu uvedenou ve svém usnesení ze dne 17. dubna 2020, aby byl vytvořen evropský mechanismus reakce v oblasti zdravotnictví s cílem lépe reagovat na všechny druhy zdravotních krizí; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdůrazňuje, že evropský plán připravenosti na pandemii by měl zahrnovat koordinaci informací o distribuci a spotřebě léčivých přípravků v členských státech a odpovídající definici regulační flexibility pro řešení napětí v oblasti zásobování; domnívá se, že takový plán by měl zahrnovat i rozšířené využívání mechanismů pro řešení krizí na úrovni EU zaměřených na závažné přeshraniční zdravotní hrozby, jako je například mechanismus rescEU a dohoda o společném zadávání veřejných zakázek, s cílem účinně podporovat schopnost reakce členských států; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdůrazňuje, že k zajištění dostupnosti léčivých přípravků na celém světě a k tomu, abychom se v budoucnu v době krize už nedostali do takto nejisté situace, má zásadní význam uplatňování otevřeného, svobodného, spravedlivého, transparentního a vymahatelného mnohostranného obchodního systému založeného na pravidlech; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vítá zavedení pružnějších pravidel v souvislosti s krizí COVID-19 s cílem zmírnit nedostatek léčivých přípravků a usnadnit jejich oběh mezi členskými státy, včetně přijímání různých formátů balení, postupu opětovného použití, který držitelům rozhodnutí o registraci umožní získat schválení v jiném členském státě, prodloužení platnosti osvědčení o správné výrobní praxi, delší doby použitelnosti, používání veterinárních léčivých přípravků atd.; vyzývá Komisi, aby přísně sledovala používání těchto řešení, zajistila, aby nebyla ohrožena bezpečnost pacientů, a aby zaručila jejich dostupnost v případě problémů nebo nedostatku; v této souvislosti vítá dočasné prodloužení data použitelnosti nařízení (EU) 2017/745 o zdravotnických prostředcích; za tímto účelem žádá, aby byl zaujat zvláštní přístup k léčivým přípravkům pro vzácná onemocnění; |
| --- | --- |

84.

| 85. | konstatuje, že ochrana patentů je klíčovou pobídkou pro podniky k tomu, aby investovaly do inovací a vyráběly nové léčivé přípravky; současně konstatuje, že vylučující účinek patentů může vést k omezení nabídky na trhu a přístupu k léčivým přípravkům a farmaceutickým výrobkům; zdůrazňuje, že je třeba nalézt rovnováhu mezi podporou inovací na základě vylučovacího účinku patentů, zajišťováním přístupu k lékům a ochranou veřejného zdraví; připomíná, že společnost, která uvádí na trh léčivý přípravek, má po dobu osmi let od první registrace nárok na ochranu údajů v souladu s čl. 14 odst. 11 nařízení (ES) č. 726/2004; vyzývá Komisi, aby navrhla revizi tohoto nařízení s cílem ustanovit možnost dočasně povolit povinné udělování licencí v případě zdravotní krize za účelem výroby generické verze léčivých přípravků nezbytných pro záchranu života; připomíná, že se jedná o jednu z možností flexibility v oblasti veřejného zdraví týkající se patentové ochrany, která je již obsažena v dohodě WTO o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS), která byla dále potvrzena v prohlášení z Dohá z roku 2001; vyzývá Komisi, aby zajistila, že provádění dohod EU o volném obchodu nebude v rozporu s možností využít ustanovení flexibility, která nabízí dohoda TRIPS, a aby členským státům poskytla pokyny s cílem podpořit upřednostňování dobrovolných licencí před okamžitými nucenými licencemi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | připomíná, že v nařízení (ES) č. 816/2006 (20) je v případě, že jsou farmaceutické výrobky určeny pro vývoz do způsobilých dovážejících zemí, které je potřebují k řešení problémů v oblasti veřejného zdraví, harmonizován postup udělování nucených licencí v souvislosti s patenty a dodatkovými ochrannými osvědčeními týkajícími se jejich výroby a prodeje; vyzývá Komisi, aby v rámci své nadcházející farmaceutické strategie zvážila možnost harmonizovaných pravidel pro udělování nucených licencí na léčivé přípravky, jako jsou očkovací látky, což by členským státům umožnilo rychleji a účinněji reagovat na budoucí krizi v oblasti veřejného zdraví v Evropě; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdůrazňuje, že povinné systémy udělování licencí musejí být součástí širších opatření EU, pokud jde o řešení otázky přístupu k lékům; vyzývá Komisi, aby v tomto směru navrhla evropský akční plán; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdůrazňuje, že patentová ochrana a prosazování by měly náležitě zohledňovat zájmy společnosti, zejména ochranu lidských práv a priority v oblasti veřejného zdraví; zároveň připomíná, že patentová ochrana by neměla zasahovat do práva na zdraví a neměla by přispívat k prohlubování propasti mezi bohatšími a chudšími občany, pokud jde o přístup k léčivým přípravkům; domnívá se, že přístup Unie k této otázce by měl zajistit harmonizaci a soudržnost jednotlivých opatření, která mají členské státy k dispozici; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poukazuje na to, že široká síť spravedlivých a řádně plněných dohod o volném obchodu, které by obsahovaly vyvážená ustanovení o právech duševního vlastnictví a regulatorní spolupráci, představuje spolu s řádně fungujícím mnohostranným obchodním systémem, jehož základ tvoří WTO a její akceschopný Odvolací orgán, nejlepší způsob, jak zajistit dostupnost vícera zdrojů pro výrobu nejdůležitějších léčivých přípravků, celosvětové sjednocování regulačních norem a propracovanou celosvětovou inovační síť, která by doplňovala výrobu v Evropě; zdůrazňuje, že je důležité mít možnost zajistit přiměřenou dostupnost nezbytných léčivých přípravků, mj. tím, že by se v případě nutnosti povolil dovoz léků vyráběných v zahraničí na základě nucených licencí; připomíná, že rozdíly v regulačních rámcích a normách pro léčivé přípravky mohou vytvářet zbytečnou překážku bránící obchodu; poukazuje na význam evropských norem jakosti a bezpečnosti; doporučuje, aby byly přijaty mezinárodní normy, a naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila, aby všechny konečné léčivé přípravky nebo jejich meziprodukty určené pro evropský trh splňovaly platné evropské normy jakosti a bezpečnosti a aby nebyly padělané; konstatuje, že dalším způsobem, jak zajistit strategickou autonomii EU v oblasti zdravotnictví, je zahrnout farmaceutickou výrobu některých produktů do programu významných projektů společného evropského zájmu (IPCEI); |
| --- | --- |

89.

| 90. | důrazně doporučuje všem zemím, aby se připojily k dohodě WTO o odstranění cel na léčiva; naléhavě požaduje, aby byla působnost této dohody rozšířena na všechny léčivé přípravky a zdravotnické výrobky, aby byla zachována možnost všech zemí jednat samostatně a aby byl zajištěn přístup občanů k léčivům; poukazuje na to, že zdravotnický materiál a léčivé přípravky, a to i ve formě meziproduktů, by neměly nikdy být součástí odplaty v obchodních sporech a měly by být snadno přístupné; naléhavě rovněž vyzývá k tomu, aby byl dovoz tohoto zboží umožněn na základě okamžitého jednostranného dočasného zrušení cel na zdravotnický materiál a léčivé přípravky; zdůrazňuje, že vývoj léčivých přípravků musí v souladu s Pařížskou dohodou splňovat mezinárodní normy v oblasti lidských práv a že pracovní práva musejí být v souladu se základními úmluvami MOP; bere na vědomí, že Komise pracuje na právních předpisech týkajících se náležité péče; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily rychlé a neomezené uplatňování a v případě potřeby i revizi nařízení o prověřování přímých zahraničních investic, do něhož by měla být jako strategické odvětví zařazena i oblast zdravotní péče; |
| --- | --- |

91.

| 92. | připomíná, že krize způsobená onemocněním COVID-19 prověřila odolnost systémů veřejného zdravotnictví; domnívá se, že zavedení zátěžových testů k posouzení odolnosti veřejných systémů zdravotní péče v případě krize by mohlo pomoci identifikovat strukturální rizika a poskytnout účinný prostředek k řešení nedostatku v případě pandemií; žádá Komisi a Radu, aby na základě výsledků těchto testů vypracovaly doporučení určená členským státům s cílem posílit jejich systémy zdravotní péče a pokrýt veškeré základní potřeby, které by se mohly vyskytnout v případě mimořádné události v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

92.

| 93. | domnívá se, že systémy zdravotní péče v EU potřebují společné normy a lepší interoperabilitu, aby se zabránilo nedostatku léčivých přípravků a aby byla poskytována kvalitní zdravotní péče všem ve společnosti; vyzývá proto Komisi, aby na základě výsledků zátěžových testů navrhla směrnici, která stanoví minimální normy pro kvalitní systémy zdravotní péče; |
| --- | --- |

93.

| 94. | domnívá se, že v případě zdravotní krize se nemůže uzavření hranic a zavedení celních kontrol stát překážkou pro přeshraniční pohyb léčivých přípravků, které mají zásadní význam pro zdravotnictví v rámci Unie; vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly bezpečné a rychlé postupy pro kontrolu výrobků na hranicích během zdravotní krize v souladu s právními předpisy EU; |
| --- | --- |

94.

| 95. | konstatuje, že vypuknutí nákazy COVID-19 poukázalo na význam spolupráce a solidarity mezi členskými státy a včasného doručování léků za naléhavých a mimořádných okolností, které by mohly v budoucnu nastat; dále zdůrazňuje, že nová průmyslová a dopravní politika a investice do výzkumu a vývoje jsou klíčové pro zajištění toho, aby farmaceutický průmysl mohl reagovat na budoucí potřeby; |
| --- | --- |

95.

| 96. | zdůrazňuje, že je zapotřebí vybudovat účinnější a udržitelnou dopravní a logistickou síť a zkrátit délku přepravních tras, což by vedlo ke snížení emisí, omezení dopadu na životní prostředí a klima, lepšímu fungování vnitřního trhu a snížení správních překážek; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzývá členské státy, aby uplatňovaly „zelené pruhy“, které Komise navrhuje ve svých pokynech pro opatření v oblasti správy hranic za účelem ochrany zdraví a zajištění dostupnosti zboží a základních služeb, s cílem umožnit plynulý provoz přepravy nejen léčivých přípravků, ale také surovin, meziproduktů a souvisejících materiálů, včetně obalů; zdůraznit, že je třeba zachovat otevřené hranice prostřednictvím zelených pruhů, aby mohly být využity k řešení budoucích neočekávaných událostí; |
| --- | --- |

97.

| 98. | považuje za nezbytné odstranit úzká místa a řešit stávající překážky bránící úplné integraci a dobrému fungování jednotného evropského dopravního prostoru pro všechny druhy dopravy; zdůrazňuje, že je třeba podpořit intermodalitu (a upřednostnit přitom přechod na železnice), financovat hlavní dopravní uzly a zajistit nepřerušované dodávky různých typů zboží, včetně nebezpečného zboží, které má pro výrobu v chemickém a farmaceutickém odvětví klíčový význam; vyzývá členské státy, aby zajistily posílení zdravotnických zařízení a personálu a připravily se tak na zvýšený objem přepravy vyplývající ze zrušení omezení; |
| --- | --- |

98.

| 99. | zdůrazňuje význam IT systémů při usnadňování sledovatelnosti, dohledu a včasných dodávek léků a výměny informací mezi různými aktéry zapojenými do dopravního logistického řetězce, včetně celních orgánů; |
| --- | --- |

99.

| 100. | vyzývá Komisi, aby v koordinaci s členskými státy vyvíjela mechanismy k zajištění rychlé a bezpečné dopravy a lepšího dohledu nad přepravou a skladováním léků, zejména zavedení pohotovostního plánu, který zajistí plynulou přepravu léků v situaci, kdy je narušena doprava, a nekonvenční distribuční plány, např. včasné dodávky léků prostřednictvím plánovaného smíšeného provozu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | připomíná, že je důležité zajistit nediskriminační a vysoké bezpečnostní normy jak pro dopravní infrastrukturu, tak pro pracovníky v dopravě, aby bylo možné zvládat v dodavatelském řetězci značné objemy bez přerušení dodávek a aby příslušné orgány zároveň mohly přijímat přiměřená a specifická opatření k minimalizaci rizika ohrožení zdraví; zdůrazňuje, že je důležité zachovat dobré pracovní podmínky pro řidiče; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby pracovníci ve zdravotnictví směli překračovat vnitřní hranice, pokud pracují v sousední zemi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | konstatuje, že je důležité pečlivě řídit nechlazené i chlazené skladovací kapacity v infrastruktuře pro příchozí i odchozí dopravu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | zdůrazňuje, že je zapotřebí odstranit překážky v přístupu k lékům a zdravotnickým a ochranným prostředkům pro všechny občany, zejména pro občany, kteří žijí v členských státech, jež jsou kvůli své malé velikosti nebo odlehlé poloze silně závislé na dovozu a nemají snadný přístup k dodavatelskému řetězci; |
| --- | --- |

104.

| 105. | zdůrazňuje, že je důležité zohlednit specifické potřeby dopravy na místní a regionální úrovni, zejména v okrajových, venkovských, horských, řídce osídlených a ostrovních oblastech i nejvzdálenějších regionech, které jsou hůře dostupné a mají vyšší náklady na doručení; domnívá se, že strategické plány na modernizaci infrastruktury v členských státech by měly zahrnovat konkrétní opatření pro tyto regiony; konstatuje, že je důležité zajistit, aby se digitální přechod dostal i do těchto oblastí, a že je třeba urychlit přijímání nových řešení přizpůsobených jejich potřebám, a zlepšit tak konektivitu, přístupnost a cenovou dostupnost; zdůrazňuje, že přístup k léčivým přípravkům v těchto oblastech by neměl být nijak ztěžován; |
| --- | --- |

105.

| 106. | vyzývá Komisi, aby členským státům a přepravcům během mimořádných událostí, jako je pandemie, poskytovala organizační a finanční podporu a to i prostřednictvím pracovních programů přijatých ve víceletém finančním rámci 2021–2027 a aby upřednostňovala dodávky základního zboží, jako jsou léky, účinné farmaceutické látky a zdravotnické vybavení, a zajistila pro ně rezervovaný prostor při veškeré přepravě nákladu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | vyzývá k uplatňování rychlých a inovativních řešení s cílem včas zmírnit nedostatek léků a zajistit bezpečnou přepravu léčiv citlivých na teplotu, s možností sledovat produkty prostřednictvím neustálého dálkového monitorování; vyzývá Komisi, aby rozšířila kompetence Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) v oblasti veřejného zdraví a aby podporovala výměnu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

107.

| 108. | vyzývá středisko ECDC, aby zveřejnilo modelové údaje o pravděpodobném vývoji pandemie COVID-19 v každém členském státě, jakož i údaje o potřebách pacientů a údaje o kapacitách nemocnic v členských státech s cílem lépe předvídat poptávku a dodávat léčivé přípravky tam, kde jsou potřeba; domnívá se, že agentura EMA by měla spolupracovat se střediskem ECDC v zájmu lepšího předcházení nedostatku léčivých přípravků a běžně používaných léků s ohledem na možné budoucí epidemie a pandemie; |
| --- | --- |

108.

| 109. | vyzývá Komisi, agenturu EMA a vnitrostátní regulační orgány, aby využily veškeré praktické úsilí vynaložené během krize způsobené onemocněním COVID-19 a nadále poskytovaly držitelům rozhodnutí o registraci regulační flexibilitu, například pokud jde o postupy pro změny dodavatelů léčivých látek, určení nových výrobních míst či rychlejší dovozní povolení, a to s cílem úspěšněji zmírňovat nedostatek léčivých přípravků; |
| --- | --- |

109.

| 110. | uznává, že kvóty na dodávky, které uplatňují držitelé rozhodnutí o registraci na distribuci zdravotnických produktů, jsou stanoveny na základě několika parametrů, včetně odhadů potřeb pacientů na vnitrostátní úrovni; vyzývá Komisi, aby společně se zúčastněnými stranami z farmaceutického průmyslu posoudila dostupný objem zásob léčivých přípravků; připomíná v této souvislosti, že kvóty na objemy zásob zavedené distributory jsou často nízké a vedou ke zpomalování dodávek a nedostatku zásob, přičemž byl na několika stupních distribučního řetězce zaznamenán nedostatek transparentnosti, pokud jde o stav zásob; |
| --- | --- |

110.

| 111. | zdůrazňuje, že politiky stanovení cen ve farmaceutickém odvětví, které obsahují pouze výdaje, neumožňují úpravy cen tak, aby odrážely změny v nákladech na zboží, výrobu, regulační postupy a distribuci, a mají negativní dopad na spolehlivost dodávek; se znepokojením konstatuje, že zvýšená produktová poptávka během nedostatku léčivých přípravků by mohla zvýšit riziko nekalých cenových praktik v regionech postižených tímto nedostatkem, jakož i v případech, kdy by alternativní farmaceutické výrobky mohly nahradit ty, jichž se nedostává; |
| --- | --- |

111.

| 112. | upozorňuje na případy nedostatku léčiv související s dobou nezbytnou pro vyhovění regulačním požadavkům, včetně regulační časové prodlevy a vnitrostátních požadavků, avšak zároveň zdůrazňuje, že naléhavá potřeba léčivých přípravků a zdravotnických prostředků nesmí ohrozit kvalitu, bezpečnost, účinnost a nákladovou efektivnost humánních léčivých a zdravotnických přípravků, včetně zdravotnického vybavení; připomíná, že dodržování pravidel pro povolování klinických hodnocení léčivých přípravků a kontrola dodržování osvědčených klinických postupů při jejich uplatňování musí být i nadále regulovány a setrvat pod dohledem v souladu s nejvyššími normami ochrany veřejného zdraví; rovněž připomíná, že by měla být upřednostněna optimalizace regulačních postupů a zároveň by měly být zachovány přísné vědecké normy, aby bylo možno provádět zjednodušené administrativní úkony spojené s udržením přítomnosti léčivých přípravků na trhu, a to prostřednictvím změny stávajícího nařízení o posuzování změn registrací, lepšího přístupu k informacím pro pacienty a zdravotnické pracovníky a zjednodušeného přísunu léčiv z jednoho členského státu do druhého v případě jejich nedostatku; vybízí Komisi, aby co nejlépe při regulačních postupech využívala informační technologie, včetně digitálních a telematických nástrojů, s cílem zvýšit účinnost regulace v celé EU a zároveň posílit normy ochrany údajů stanovené nařízením (EU) 2016/679 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů / GDPR) (21); |
| --- | --- |

112.

| 113. | s ohledem na evropskou strategii pro data a digitální transformaci zdravotní péče a vzhledem k velkému potenciálu údajů o zdravotním stavu pro zlepšování kvality zdravotní péče a výsledků léčby naléhavě vyzývá Komisi, aby podporovala zavádění interoperabilních technologií ve zdravotnictví členských států, které usnadní poskytování inovativních řešení zdravotní péče ve prospěch pacientů; vybízí k vytvoření plně kooperativního a funkčního evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví s rámcem pro řízení, který bude podporovat vytváření inovativního ekosystému založeného na datech na základě zabezpečené a řízené výměny informací a údajů zásadního významu mezi členskými státy; žádá Komisi, aby podporovala normy, nástroje a infrastrukturu nové generace s cílem ukládat a zpracovávat údaje vhodné pro výzkum a vývoj inovativních produktů a služeb; zdůrazňuje, že údaje o osobním zdravotním stavu smějí být shromažďovány a zpracovávány pouze na základě právních důvodů vymezených v čl. 6 odst. 1 nařízení GDPR, přičemž je nezbytné dodržet podmínky uvedené v článku 9 téhož nařízení; domnívá se, že by v této souvislosti další zpracovávání údajů o osobním zdravotním stavu nemělo být dovoleno; připomíná správcům údajů zásadu transparentnosti při ochraně údajů a také jejich povinnosti, které z této zásady vyplývají ve vztahu k pacientům a dalším subjektům údajů; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit všeobecný přístup k vakcínám a lékařskému ošetření, zejména v nouzových situacích a u nových onemocnění, pro něž neexistuje léčba, jako je tomu v případě onemocnění COVID-19; naléhavě žádá o úzkou spolupráci mezi WHO a WTO s cílem zajistit dodávku očkovací látky, jakmile bude nalezena; zároveň vyzývá Komisi, aby s cílem zajistit všeobecný přístup všech občanů k léčbě bez ohledu na místo jejich pobytu rozšířila své mechanismy společného zadávání veřejných zakázek v oblasti léčiv; |
| --- | --- |

114.

| 115. | trvá na tom, že v rámci přípravy na vývoj a povolení bezpečné a účinné očkovací látky nebo léčby onemocnění COVID-19 je třeba přijmout všechna opatření k zajištění rychlé výroby a distribuce v Evropě i na celém světě, čímž se zajistí spravedlivý a rovný přístup k očkování nebo léčbě; |
| --- | --- |

115.

| 116. | uznává, že epidemie onemocnění COVID-19 prohloubila trvalý problém nedostatku léků a ochranných prostředků v EU a zdůraznila, že přístup k léčivým přípravkům a ochranným prostředkům je záležitostí globálního významu, která má závažné důsledky i v rozvojových zemích, v nichž se šíří nemoci související s chudobou a léčivé přípravky nejsou dostatečně dostupné; zdůrazňuje, že je třeba, aby EU zajistila provázanost svých politických opatření, zejména v oblasti rozvoje, obchodu, zdraví, výzkumu a inovací, s cílem pomoci zajistit trvalý přístup k nejdůležitějším lékům v nejchudších zemích, a zejména v nejméně rozvinutých zemích; |
| --- | --- |

116.

| 117. | konstatuje, že nedostatečný přístup k lékům má velmi negativní vliv na nejohroženější a marginalizované skupiny občanů, včetně žen a dětí, osob s HIV a dalšími chronickými onemocněními, migrantů, uprchlíků a vnitřně vysídlených a starších osob a také osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

117.

| 118. | vyzývá Komisi, aby uplatňovala své celosvětové vedoucí postavení s cílem zajistit, aby rozvojové země měly zaručen přístup k základním lékům a jejich dodávku, zejména v nouzových situacích; |
| --- | --- |

118.

| 119. | zdůrazňuje, že epidemie onemocnění COVID-19 ukazuje, že je třeba co nejvíce zkrátit stávající dodavatelské řetězce, zejména proto, aby se zabránilo závislosti na dlouhých a křehkých globálních dodavatelských řetězcích nejdůležitějšího zdravotnického materiálu a léčiv; naléhavě vyzývá EU, aby pomohla rozvojovému světu vybudovat místní výrobní, produkční a distribuční kapacitu na základě poskytování technické podpory a předávání důležitých poznatků a informací, a to prostřednictvím pobídek pro předávání technologií a prosazování důslednosti v rámci regulačního poradenství, monitorovacích systémů a odborné přípravy zdravotnických pracovníků; poukazuje na to, že je nutné vytvořit propracovanější zdravotnické systémy a dobře fungující dodavatelské řetězce; zdůrazňuje, že rozvojové země, zejména nejméně rozvinuté země, jsou do značné míry závislé na mezinárodních dodavatelských řetězcích, což může vést v případě růstu celosvětové poptávky a omezeným dodávkám k závažnému nedostatku léků; |
| --- | --- |

119.

| 120. | vyzývá k celosvětové společné reakci a vítá výsledek celosvětové dárcovské konference pro globální reakci na koronavirus, která proběhla dne 4. května 2020 a v níž dárci z celého světa přislíbili 7,4 miliardy EUR na urychlení práce v oblasti diagnostiky, léčby a vývoje očkovacích látek; zdůrazňuje, že lékařské vybavení pro léčbu onemocnění COVID-19 by mělo být cenově dostupné, bezpečné, účinné, snadno použitelné a univerzálně dostupné pro všechny a všude a mělo by být považováno za „globální veřejný statek“; domnívá se proto, že nedílnou součástí celého výzkumu a vývoje a výrobního procesu by mělo být zajištění přístupu k tomuto vybavení a jeho cenové dostupnosti; s ohledem na to je přesvědčen, že veřejné financování by se mělo pojit s přísnými podmínkami, zejména pokud jde o kolektivní správu, transparentnost, sdílení technologií, technické know-how, klinické výsledky apod.; zdůrazňuje, že tyto podmínky musejí být zveřejněny, neboť veřejné finance se nemohou zakládat na bianko šecích; |
| --- | --- |

120.

| 121. | zdůrazňuje, že sdílení vzorků patogenů a informací o jejich sekvencích má zásadní význam pro rychlý rozvoj diagnostiky, léčebných možností a očkovacích látek; připomíná závazné mezinárodní závazky zajistit spravedlivé a rovné rozdělení přínosů v případě genetického materiálu, které jsou uvedeny v Úmluvě o biologické rozmanitosti a v Nagojském protokolu; |
| --- | --- |

121.

o

o o

| 122. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

122.

---

(1)  Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67.

(2)  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.

(3)  Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9.

(5)  Úř. věst. L 32, 9.2.2016, s. 1.

(6)  Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1.

(7)  Úř. věst. L 130, 24.4.2020, s. 18.

(8)  Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 24.

(9)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(10)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0105.

(11)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 4.

(12)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(13)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o vyhodnocení opatření na řízení onemocnění chřipkovým virem typu A (H1N1) v období 2009–2010 v EU (Úř. věst. C 199 E, 7.7.2012, s. 7).

(14)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/98/ES ze dne 27. ledna 2003, kterou se stanoví standardy jakosti a bezpečnosti pro odběr, vyšetření, zpracování, skladování a distribuci lidské krve a krevních složek a kterou se mění směrnice 2001/83/ES (Úř. věst. L 33, 8.2.2003, s. 30).

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/23/ES ze dne 31. března 2004 o stanovení jakostních a bezpečnostních norem pro darování, odběr, vyšetřování, zpracování, konzervaci, skladování a distribuci lidských tkání a buněk (Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 48).

(17)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 6. února 2013 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průhlednosti opatření upravujících ceny humánních léčivých přípravků a jejich začlenění do oblasti působnosti veřejných systémů zdravotního pojištění (Přijaté texty, P7_TA(2013)0039).

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 141/2000 ze dne 16. prosince 1999 o léčivých přípravcích pro vzácná onemocnění (Úř. věst. L 18, 22.1.2000, s. 1).

(19)  Nařízení Komise (ES) č. 1234/2008 ze dne 24. listopadu 2008 o posuzování změn registrací humánních a veterinárních léčivých přípravků (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 7).

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 816/2006 ze dne 17. května 2006 o nucených licencích na patenty týkající se výroby farmaceutických výrobků na vývoz do zemí s problémy v oblasti veřejného zdraví (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 1).

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/104

---

P9_TA(2020)0229

Provádění vnitrostátních strategií integrace Romů: boj proti negativním postojům vůči osobám romského původu v Evropě

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů: boji proti negativním postojům vůči osobám romského původu v Evropě (2020/2011(INI)

(2021/C 385/10)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii (SEU), Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU) a Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Evropskou sociální chartu, Rámcovou úmluvu o ochraně národnostních menšin, jakož i na zprávy a doporučení komisaře Rady Evropy pro lidská práva, Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti (ECRI) a na další mechanismy Rady Evropy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, Evropskou sociální chartu, Rámcovou úmluvu o ochraně národnostních menšin, jakož i na zprávy a doporučení komisaře Rady Evropy pro lidská práva, Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti (ECRI) a na další mechanismy Rady Evropy,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a úmluvy OSN o lidských právech, včetně Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, Mezinárodní úmluvy o odstranění všech forem rasové diskriminace, Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen a Úmluvy o právech dítěte, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a úmluvy OSN o lidských právech, včetně Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Mezinárodního paktu o hospodářských, sociálních a kulturních právech, Mezinárodní úmluvy o odstranění všech forem rasové diskriminace, Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen a Úmluvy o právech dítěte,

| — | s ohledem na směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (1),

| — | s ohledem na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (2),

| — | s ohledem na rámcové rozhodnutí Rady 2008/913/SVV ze dne 28. listopadu 2008 o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rámcové rozhodnutí Rady 2008/913/SVV ze dne 28. listopadu 2008 o boji proti některým formám a projevům rasismu a xenofobie prostřednictvím trestního práva (3),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (4),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ (COM(2011)0173) a na následné zprávy o provádění a hodnocení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. dubna 2011 nazvané „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ (COM(2011)0173) a na následné zprávy o provádění a hodnocení,

| — | s ohledem na doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech (5) a na závěry Rady ze dne 8. prosince 2016 o urychlování procesu integrace Romů a ze dne 13. října 2016 o zvláštní zprávě Evropského účetního dvora č. 14/2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Rady ze dne 9. prosince 2013 o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů v členských státech (5) a na závěry Rady ze dne 8. prosince 2016 o urychlování procesu integrace Romů a ze dne 13. října 2016 o zvláštní zprávě Evropského účetního dvora č. 14/2016,

| — | s ohledem na zprávy Evropského parlamentu z roku 2010 o evropské strategii pro začleňování Romů a na zprávu o genderových aspektech evropského rámce pro národní strategie na začlenění Romů z roku 2013, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávy Evropského parlamentu z roku 2010 o evropské strategii pro začleňování Romů a na zprávu o genderových aspektech evropského rámce pro národní strategie na začlenění Romů z roku 2013,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2015 u příležitosti Mezinárodního dne Romů – anticiganismus v Evropě a vyhlášení dne památky obětí genocidy Romů za II. světové války v Evropské unii (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. dubna 2015 u příležitosti Mezinárodního dne Romů – anticiganismus v Evropě a vyhlášení dne památky obětí genocidy Romů za II. světové války v Evropské unii (6),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2017 o aspektech týkajících se základních práv v integraci Romů v EU: boj proti anticiganismu (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2017 o aspektech týkajících se základních práv v integraci Romů v EU: boj proti anticiganismu (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2019 o stavu základních práv v Evropské unii v roce 2017 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2019 o stavu základních práv v Evropské unii v roce 2017 (8),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 2019 o nutnosti posílit strategický rámec EU pro národní strategie pro začleňování Romů na období po roce 2020 a o zintenzivnění boje proti anticiganismu (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 2019 o nutnosti posílit strategický rámec EU pro národní strategie pro začleňování Romů na období po roce 2020 a o zintenzivnění boje proti anticiganismu (9),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2018 o ochraně a nepřípustnosti diskriminace menšin v členských státech EU (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 7. února 2018 o ochraně a nepřípustnosti diskriminace menšin v členských státech EU (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2018 o zaostávajících regionech v Evropské unii (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2018 o zaostávajících regionech v Evropské unii (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2018 o nárůstu neofašistického násilí v Evropě (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2018 o nárůstu neofašistického násilí v Evropě (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2018 o minimálních standardech pro menšiny v EU (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. listopadu 2018 o minimálních standardech pro menšiny v EU (13),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. září 2019 nazvané „Zpráva o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů“ (COM(2019)0406) (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. září 2019 nazvané „Zpráva o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů“ (COM(2019)0406) (14),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. prosince 2018 nazvané „Zpráva o hodnocení rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ (COM(2018)0785) (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. prosince 2018 nazvané „Zpráva o hodnocení rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“ (COM(2018)0785) (15),

| — | s ohledem na řízení o nesplnění povinnosti nazvané Nesoulad se směrnicí 2000/43/ES o rasové rovnosti – diskriminace romských dětí ve vzdělávání (číslo řízení o nesplnění povinnosti 20142174, 20152025 a 20152206), |
| --- | --- |

—

s ohledem na řízení o nesplnění povinnosti nazvané Nesoulad se směrnicí 2000/43/ES o rasové rovnosti – diskriminace romských dětí ve vzdělávání (číslo řízení o nesplnění povinnosti 20142174, 20152025 a 20152206),

| — | s ohledem na evropský pilíř sociálních práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropský pilíř sociálních práv,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k situaci romských žen SOC/585-EESC-2018, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k situaci romských žen SOC/585-EESC-2018,

| — | s ohledem na Poznaňskou deklaraci partnerů západního Balkánu o integraci Romů v rámci procesu rozšíření EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Poznaňskou deklaraci partnerů západního Balkánu o integraci Romů v rámci procesu rozšíření EU,

| — | s ohledem na Druhé šetření o menšinách a diskriminaci v Evropské unii Agentury Evropské unie pro základní práva (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Druhé šetření o menšinách a diskriminaci v Evropské unii Agentury Evropské unie pro základní práva (EU-MIDIS II),

| — | s ohledem na obecné politické doporučení č. 13 Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné politické doporučení č. 13 Evropské komise proti rasismu a nesnášenlivosti,

| — | s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030,

| — | s ohledem na mapu chudoby Světové banky z roku 2016, která jasně označuje nejzaostalejší evropské regiony, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mapu chudoby Světové banky z roku 2016, která jasně označuje nejzaostalejší evropské regiony,

| — | s ohledem na příslušné zprávy a doporučení výzkumných institucí a romských a proromských organizací občanské společností, včetně romských nevládních organizací na místní úrovni, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslušné zprávy a doporučení výzkumných institucí a romských a proromských organizací občanské společností, včetně romských nevládních organizací na místní úrovni,

| — | s ohledem na evropské občanské iniciativy v souvislosti s „Balíčkem opatření na ochranu menšin“ (Minority SafePack) a s „Politikou soudržnosti k zajištění rovnosti mezi regiony a k zachování regionálních kultur“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na evropské občanské iniciativy v souvislosti s „Balíčkem opatření na ochranu menšin“ (Minority SafePack) a s „Politikou soudržnosti k zajištění rovnosti mezi regiony a k zachování regionálních kultur“,

| — | s ohledem na článek 54 jednacího řádu, jakož i na čl. 1 odst. 1 písm. e) a na přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 54 jednacího řádu, jakož i na čl. 1 odst. 1 písm. e) a na přílohu 3 rozhodnutí Konference předsedů ze dne 12. prosince 2002 o postupu udělování svolení k vypracování zpráv z vlastního podnětu,

| — | s ohledem na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A9-0147/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A9-0147/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že Romové představují největší etnickou menšinu v Evropě; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Romové představují největší etnickou menšinu v Evropě;

| B. | vzhledem k tomu, že stávající rámec upozornil na rozmanitost zahrnutou v zastřešujícím názvu „Romové“; vzhledem k tomu, že nedokázal ocenit rozmanitost Romů; vzhledem k tomu, že výraz Romové nebo zdvojené označení Sintové a Romové se používaly v době, kdy činitelé s rozhodovací pravomocí rozhodovali o romských politikách, aniž by skutečně zapojili romské komunity, které proto vůči těmto rozhodnutím cítí odcizení; vzhledem k tomu, že tato definice používaná v politikách a diskusích v EU neodráží různorodost romské komunity, a proto ji Romové často kritizují; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že stávající rámec upozornil na rozmanitost zahrnutou v zastřešujícím názvu „Romové“; vzhledem k tomu, že nedokázal ocenit rozmanitost Romů; vzhledem k tomu, že výraz Romové nebo zdvojené označení Sintové a Romové se používaly v době, kdy činitelé s rozhodovací pravomocí rozhodovali o romských politikách, aniž by skutečně zapojili romské komunity, které proto vůči těmto rozhodnutím cítí odcizení; vzhledem k tomu, že tato definice používaná v politikách a diskusích v EU neodráží různorodost romské komunity, a proto ji Romové často kritizují;

| C. | vzhledem k tomu, že legislativní návrh týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů po roce 2020 musí mnohem lépe odrážet rozmanitost Romů; vzhledem k tomu, že termín „Romové“ zahrnuje osoby, které pocházejí ze skupin Romů, Kale, Manušů, Lovarů, Resande/Reisende, Bojašů, Domarů, Kalderašů, Romaničelů a Sintů; vzhledem k tomu, že nová definice Romů lépe zahrnuje i osoby hanlivě označované jako „cikáni“, ačkoli nemají odpovídající etnický původ, jako jsou Egypťané, Aškalové nebo Travellers; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že legislativní návrh týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů po roce 2020 musí mnohem lépe odrážet rozmanitost Romů; vzhledem k tomu, že termín „Romové“ zahrnuje osoby, které pocházejí ze skupin Romů, Kale, Manušů, Lovarů, Resande/Reisende, Bojašů, Domarů, Kalderašů, Romaničelů a Sintů; vzhledem k tomu, že nová definice Romů lépe zahrnuje i osoby hanlivě označované jako „cikáni“, ačkoli nemají odpovídající etnický původ, jako jsou Egypťané, Aškalové nebo Travellers;

| D. | vzhledem k tomu, že značná část Romů v Evropě žije jak ve venkovských, tak městských oblastech ve velmi nejistých a špatných socioekonomických podmínkách (16); vzhledem k tomu, že většině Romů jsou ve všech oblastech života upírána jejich základní lidská práva; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že značná část Romů v Evropě žije jak ve venkovských, tak městských oblastech ve velmi nejistých a špatných socioekonomických podmínkách (16); vzhledem k tomu, že většině Romů jsou ve všech oblastech života upírána jejich základní lidská práva;

| E. | vzhledem k tomu, že podle šetření EU-MIDIS II se 61 % občanů EU domnívá, že v jejich zemi je rozšířená diskriminace Romů; vzhledem k tomu, že hluboce zakořeněné, trvalé, strukturální a mnohdy institucionální a vládní protiromské smýšlení přetrvává na všech úrovních evropské společnosti a každodenně se projevuje a je uznáváno jako hlavní překážka v dosažení plného potenciálu Romů coby občanů EU v požívání plných základních práv, sociálního začlenění a rovnosti ve všech oblastech života, včetně bydlení, vzdělávání, zdravotní péče a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle šetření EU-MIDIS II se 61 % občanů EU domnívá, že v jejich zemi je rozšířená diskriminace Romů; vzhledem k tomu, že hluboce zakořeněné, trvalé, strukturální a mnohdy institucionální a vládní protiromské smýšlení přetrvává na všech úrovních evropské společnosti a každodenně se projevuje a je uznáváno jako hlavní překážka v dosažení plného potenciálu Romů coby občanů EU v požívání plných základních práv, sociálního začlenění a rovnosti ve všech oblastech života, včetně bydlení, vzdělávání, zdravotní péče a zaměstnanosti;

| F. | vzhledem k tomu, že Romové jsou nadále vystaveni zvýšené míře nenávistných projevů, a to zejména na veřejnosti, v sociálních médiích a ze strany veřejných osob, politiků a úředníků; vzhledem k tomu, že jsou rovněž oběťmi policejního násilí, včetně kolektivního trestání, rasového profilování, segregace v oblasti bydlení a ve školách; vzhledem k tomu, že k potírání tohoto jevu jsou zapotřebí zvláštní opatření; vzhledem k tomu, že nedostatky právního státu v oblasti trestního soudnictví vedou k nedostatečné ochraně a přístupu ke spravedlnosti v případě obětí policejního násilí, a že namísto státní orgány oběti často stíhají; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Romové jsou nadále vystaveni zvýšené míře nenávistných projevů, a to zejména na veřejnosti, v sociálních médiích a ze strany veřejných osob, politiků a úředníků; vzhledem k tomu, že jsou rovněž oběťmi policejního násilí, včetně kolektivního trestání, rasového profilování, segregace v oblasti bydlení a ve školách; vzhledem k tomu, že k potírání tohoto jevu jsou zapotřebí zvláštní opatření; vzhledem k tomu, že nedostatky právního státu v oblasti trestního soudnictví vedou k nedostatečné ochraně a přístupu ke spravedlnosti v případě obětí policejního násilí, a že namísto státní orgány oběti často stíhají;

| G. | vzhledem k tomu, že boj proti nesnášenlivosti vůči Romům prostřednictvím stávajících antidiskriminačních právních předpisů není dostačující; vzhledem k tomu, že členské státy EU by měly prokázat odhodlání prolomit začarovaný kruh protiromského smýšlení, zejména při jednání Romů s místními, regionálními a celostátními správními orgány, zajistit rovnost a nediskriminaci svých romských občanů a zaručit jim, aby mohli plně požívat svých základních lidských práv; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že boj proti nesnášenlivosti vůči Romům prostřednictvím stávajících antidiskriminačních právních předpisů není dostačující; vzhledem k tomu, že členské státy EU by měly prokázat odhodlání prolomit začarovaný kruh protiromského smýšlení, zejména při jednání Romů s místními, regionálními a celostátními správními orgány, zajistit rovnost a nediskriminaci svých romských občanů a zaručit jim, aby mohli plně požívat svých základních lidských práv;

| H. | vzhledem k tomu, že rasismus namířený proti Romům vede k násilí a zabíjení; vzhledem k tomu, že obtěžování na základě nenávisti a trestné činy z nenávisti proti Romům jsou nadále velmi četné a většina nenávistných incidentů není oznamována; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že rasismus namířený proti Romům vede k násilí a zabíjení; vzhledem k tomu, že obtěžování na základě nenávisti a trestné činy z nenávisti proti Romům jsou nadále velmi četné a většina nenávistných incidentů není oznamována;

| I. | vzhledem k tomu, že podle šetření EU-MIDIS II přibližně 80 % Romů v devíti členských státech EU s největším podílem romského obyvatelstva žije pod hranicí ohrožení chudobou platnou v dané zemi; vzhledem k tomu, že chudoba je jak výsledkem, tak hybatelem protiromského smýšlení, vyloučení v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví a bydlení; vzhledem k tomu, že jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je snížit počet osob ohrožených chudobou, včetně Romů, o 20 milionů; vzhledem k tomu, že počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesl mezi lety 2008 a 2017 o 3,1 milionu osob a EU je i nadále daleko od cíle strategie Evropa 2020 snížit jejich počet do roku 2020 o 20 milionů; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podle šetření EU-MIDIS II přibližně 80 % Romů v devíti členských státech EU s největším podílem romského obyvatelstva žije pod hranicí ohrožení chudobou platnou v dané zemi; vzhledem k tomu, že chudoba je jak výsledkem, tak hybatelem protiromského smýšlení, vyloučení v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví a bydlení; vzhledem k tomu, že jedním z hlavních cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je snížit počet osob ohrožených chudobou, včetně Romů, o 20 milionů; vzhledem k tomu, že počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením klesl mezi lety 2008 a 2017 o 3,1 milionu osob a EU je i nadále daleko od cíle strategie Evropa 2020 snížit jejich počet do roku 2020 o 20 milionů;

| J. | vzhledem k tomu, že každá třetí osoba romského původu žije v obydlí bez tekoucí vody a jedna z deseti v obydlí bez elektřiny; vzhledem k tomu, že pouze o málo více než polovina má vnitřní splachovací toaletu nebo sprchu a 78 % Romů žije v přeplněných bytech; vzhledem k tomu, že velký počet Romů stále žije v neformálních, nehygienických a nezákonných osadách v bídných životních podmínkách; vzhledem k tomu, že mnozí nevlastní doklady totožnosti a nemají zdravotní pojištění (17); |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že každá třetí osoba romského původu žije v obydlí bez tekoucí vody a jedna z deseti v obydlí bez elektřiny; vzhledem k tomu, že pouze o málo více než polovina má vnitřní splachovací toaletu nebo sprchu a 78 % Romů žije v přeplněných bytech; vzhledem k tomu, že velký počet Romů stále žije v neformálních, nehygienických a nezákonných osadách v bídných životních podmínkách; vzhledem k tomu, že mnozí nevlastní doklady totožnosti a nemají zdravotní pojištění (17);

| K. | vzhledem k tomu, že 43 % Romů čelí diskriminaci při koupi nebo pronájmu bydlení a nemá dostatečné povědomí o svých právech v oblasti rovnosti; vzhledem k tomu, že by měla být posílena legalizace vlastnických práv tam, kde je to možné, zejména v neformálních osadách; vzhledem k tomu, že zrušení neformálních osad (vystěhování) by měla provázet doprovodná opatření, včetně nabídky alternativního bydlení; vzhledem k tomu, že nebyla přijata žádná právní nebo politická opatření vůči členským státům s cílem ukončit segregaci bydlení a nucené vystěhovávání a zajistit přístup ke kvalitnímu bydlení; vzhledem k tomu, že nedostatečný přístup k bydlení a veřejným službám, jako je čistá voda a kanalizace, má negativní dopad na výsledky v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a zdraví a nepříznivě ovlivňuje celkové sociální začleňování; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že 43 % Romů čelí diskriminaci při koupi nebo pronájmu bydlení a nemá dostatečné povědomí o svých právech v oblasti rovnosti; vzhledem k tomu, že by měla být posílena legalizace vlastnických práv tam, kde je to možné, zejména v neformálních osadách; vzhledem k tomu, že zrušení neformálních osad (vystěhování) by měla provázet doprovodná opatření, včetně nabídky alternativního bydlení; vzhledem k tomu, že nebyla přijata žádná právní nebo politická opatření vůči členským státům s cílem ukončit segregaci bydlení a nucené vystěhovávání a zajistit přístup ke kvalitnímu bydlení; vzhledem k tomu, že nedostatečný přístup k bydlení a veřejným službám, jako je čistá voda a kanalizace, má negativní dopad na výsledky v oblasti vzdělávání, zaměstnanosti a zdraví a nepříznivě ovlivňuje celkové sociální začleňování;

| L. | vzhledem k tomu, že střední délka života a zdravotní stav Romů jsou i nadále ve všech evropských zemích výrazně horší než u neromských osob; vzhledem k tomu, že střední délka života při narození činí v EU 76 let u mužů a 82 let u žen, zatímco v případě Romů je odhadem o 10 let kratší; vzhledem k tomu, že míra dětské úmrtnosti v EU dosahuje 4,3 případů na tisíc živě narozených dětí, a vzhledem k tomu, že je zřejmé, že v romských komunitách je tato míra mnohem vyšší; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že střední délka života a zdravotní stav Romů jsou i nadále ve všech evropských zemích výrazně horší než u neromských osob; vzhledem k tomu, že střední délka života při narození činí v EU 76 let u mužů a 82 let u žen, zatímco v případě Romů je odhadem o 10 let kratší; vzhledem k tomu, že míra dětské úmrtnosti v EU dosahuje 4,3 případů na tisíc živě narozených dětí, a vzhledem k tomu, že je zřejmé, že v romských komunitách je tato míra mnohem vyšší;

| M. | vzhledem k tomu, že mnoho Romů trpí extrémně vysokou mírou negramotnosti a předčasného ukončování školní docházky; vzhledem k tomu, že pouze polovina romských dětí navštěvuje předškolní zařízení a velmi malá část pokračuje ve školní docházce i po ukončení povinné školní docházky; vzhledem k tomu, že 50 % Romů ve věku od 6 do 24 let se neúčastní vzdělávání; vzhledem k tomu, že pouze 21 % romských žen a 25 % romských mužů ve věku 16–24 let dokončilo střední (ISCED3) nebo vyšší vzdělávání; vzhledem k tomu, že v roce 2019 ukončilo 68 % romských dětí předčasně školní docházku navzdory tomu, že předchozí rámcová strategie pro Romy a strategie EU 2020 stanovovaly cíl snížit tento podíl na 10 %; vzhledem k tomu, že pouze 18 % romských dětí přešlo na vyšší úroveň vzdělání a počet absencí a míra předčasného ukončování školní docházky u romských žáků byla výrazně vyšší než u jiných kategorií žáků; vzhledem k tomu, že mnoho romských dětí je chybně diagnostikováno jako děti se zvláštními vzdělávacími potřebami, což vede k tomu, že nepřiměřeně vysoký počet romských dětí navštěvuje školy pro děti s postižením, jsou vyčleněny z běžného školního systému a často se jim dostává nižšího vzdělání; vzhledem k tomu, že členské státy stále uplatňují přímou a nepřímou segregaci romských dětí; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že mnoho Romů trpí extrémně vysokou mírou negramotnosti a předčasného ukončování školní docházky; vzhledem k tomu, že pouze polovina romských dětí navštěvuje předškolní zařízení a velmi malá část pokračuje ve školní docházce i po ukončení povinné školní docházky; vzhledem k tomu, že 50 % Romů ve věku od 6 do 24 let se neúčastní vzdělávání; vzhledem k tomu, že pouze 21 % romských žen a 25 % romských mužů ve věku 16–24 let dokončilo střední (ISCED3) nebo vyšší vzdělávání; vzhledem k tomu, že v roce 2019 ukončilo 68 % romských dětí předčasně školní docházku navzdory tomu, že předchozí rámcová strategie pro Romy a strategie EU 2020 stanovovaly cíl snížit tento podíl na 10 %; vzhledem k tomu, že pouze 18 % romských dětí přešlo na vyšší úroveň vzdělání a počet absencí a míra předčasného ukončování školní docházky u romských žáků byla výrazně vyšší než u jiných kategorií žáků; vzhledem k tomu, že mnoho romských dětí je chybně diagnostikováno jako děti se zvláštními vzdělávacími potřebami, což vede k tomu, že nepřiměřeně vysoký počet romských dětí navštěvuje školy pro děti s postižením, jsou vyčleněny z běžného školního systému a často se jim dostává nižšího vzdělání; vzhledem k tomu, že členské státy stále uplatňují přímou a nepřímou segregaci romských dětí;

| N. | vzhledem k tomu, že Romové čelí diskriminaci v přístupu k iniciativám v oblasti zaměstnanosti, jako je systém záruk pro mladé lidi; vzhledem k tomu, že veřejné služby zaměstnanosti často nejsou schopné dostat se k Romům nebo uplatňují postupy nepřímé diskriminace; vzhledem k tomu, že v roce 2015 byla míra zaměstnanosti Romů ve věku 20–64 let v placené práci výrazně nižší než průměr EU, který činil 70 %; vzhledem k tomu, že situace mladých lidí je výrazně horší, jelikož 63 % Romů ve věku 16–24 let nemá zaměstnání, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve srovnání s 12 % průměrem EU; vzhledem k tomu, že výsledky ukazují značné rozdíly mezi ženami a muži, kdy 72 % mladých Romek není zaměstnáno, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve srovnání s 55 % mladých Romů; vzhledem k tomu, že 43 % romských mužů a 22 % romských žen má nějakou formu placeného zaměstnání; vzhledem k tomu, že přijetí evropského pilíře sociálních práv vedlo k posílení základního práva každého člověka pracovat a k posílení sociálních práv, což má pozitivní dopad na životy příslušníků marginalizovaných skupin, jako jsou Romové; vzhledem k tomu, že mnoho Romů žijících na hranici extrémní chudoby jejich situace nutí přijímat pracovní místa se mzdou výrazně nižší, než je minimální mzda, jiní jsou nuceni žít z neformálních činností, jako je sběr kovového šrotu nebo plastových lahví, což výrazně zvyšuje ohrožení těchto osob vykořisťováním; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Romové čelí diskriminaci v přístupu k iniciativám v oblasti zaměstnanosti, jako je systém záruk pro mladé lidi; vzhledem k tomu, že veřejné služby zaměstnanosti často nejsou schopné dostat se k Romům nebo uplatňují postupy nepřímé diskriminace; vzhledem k tomu, že v roce 2015 byla míra zaměstnanosti Romů ve věku 20–64 let v placené práci výrazně nižší než průměr EU, který činil 70 %; vzhledem k tomu, že situace mladých lidí je výrazně horší, jelikož 63 % Romů ve věku 16–24 let nemá zaměstnání, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve srovnání s 12 % průměrem EU; vzhledem k tomu, že výsledky ukazují značné rozdíly mezi ženami a muži, kdy 72 % mladých Romek není zaměstnáno, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, ve srovnání s 55 % mladých Romů; vzhledem k tomu, že 43 % romských mužů a 22 % romských žen má nějakou formu placeného zaměstnání; vzhledem k tomu, že přijetí evropského pilíře sociálních práv vedlo k posílení základního práva každého člověka pracovat a k posílení sociálních práv, což má pozitivní dopad na životy příslušníků marginalizovaných skupin, jako jsou Romové; vzhledem k tomu, že mnoho Romů žijících na hranici extrémní chudoby jejich situace nutí přijímat pracovní místa se mzdou výrazně nižší, než je minimální mzda, jiní jsou nuceni žít z neformálních činností, jako je sběr kovového šrotu nebo plastových lahví, což výrazně zvyšuje ohrožení těchto osob vykořisťováním;

| O. | vzhledem k tomu, že znalecké posudky a zpráva Evropské komise z roku 2019 o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů uznávají, že faktory úspěchu zahrnují průřezové, meziodvětvové a integrované přístupy k boji proti diskriminaci a mnohostrannému vyloučení a že romské ženy, Romové z řad osob LGBT a Romové se zdravotním postižením čelí průřezové diskriminaci; vzhledem k tomu, že dotyčné zprávy uvádí mezi prioritami potřebu podporovat přístup Romů ke spravedlnosti se zaměřením na oběti průřezové diskriminace a posílit schopnost orgánů pro rovné zacházení řešit diskriminaci Romů; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že znalecké posudky a zpráva Evropské komise z roku 2019 o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů uznávají, že faktory úspěchu zahrnují průřezové, meziodvětvové a integrované přístupy k boji proti diskriminaci a mnohostrannému vyloučení a že romské ženy, Romové z řad osob LGBT a Romové se zdravotním postižením čelí průřezové diskriminaci; vzhledem k tomu, že dotyčné zprávy uvádí mezi prioritami potřebu podporovat přístup Romů ke spravedlnosti se zaměřením na oběti průřezové diskriminace a posílit schopnost orgánů pro rovné zacházení řešit diskriminaci Romů;

| P. | vzhledem k tomu, že pokud jde o porušování práv žen, tento problém se obzvláště týká romských žen, které ve zdravotnických zařízeních pro péči o zdraví matek často čelí vyhroceným formám obtěžování verbálního, fyzického a psychického charakteru, rasově motivovanému obtěžování a etnické segregaci; vzhledem k tomu, že romským ženám jsou přidělovány oddělené pokoje a musí používat oddělené koupelny a oddělená stravovací zařízení; vzhledem k tomu, že v některých členských státech musely Romky systematicky podstupovat nucenou sterilizaci a neměly možnost zjednat náležitou nápravu tohoto porušování lidských práv, ani získat odškodnění; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že pokud jde o porušování práv žen, tento problém se obzvláště týká romských žen, které ve zdravotnických zařízeních pro péči o zdraví matek často čelí vyhroceným formám obtěžování verbálního, fyzického a psychického charakteru, rasově motivovanému obtěžování a etnické segregaci; vzhledem k tomu, že romským ženám jsou přidělovány oddělené pokoje a musí používat oddělené koupelny a oddělená stravovací zařízení; vzhledem k tomu, že v některých členských státech musely Romky systematicky podstupovat nucenou sterilizaci a neměly možnost zjednat náležitou nápravu tohoto porušování lidských práv, ani získat odškodnění;

| Q. | vzhledem k tomu, že ekologické křivdy jsou obvykle spojeny se zdravotními riziky a negativními důsledky pro Romy, a vzhledem k tomu, že tyto osoby jsou nepřiměřeně zasaženy environmentální zátěží, mají omezenější přístup k environmentálním zdrojům a službám a jsou diskriminovány ve svém právu na informace, na účast na rozhodování a na přístup k právní ochraně v environmetálních záležitostech; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ekologické křivdy jsou obvykle spojeny se zdravotními riziky a negativními důsledky pro Romy, a vzhledem k tomu, že tyto osoby jsou nepřiměřeně zasaženy environmentální zátěží, mají omezenější přístup k environmentálním zdrojům a službám a jsou diskriminovány ve svém právu na informace, na účast na rozhodování a na přístup k právní ochraně v environmetálních záležitostech;

| R. | vzhledem k tomu, že první evropský rámec pro vnitrostátní strategie integrace Romů stanovil nutnost zlepšit situaci Romů v evropské politické agendě, vytvořil klíčové institucionální struktury a sítě a vyvinul tlak na členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní strategie k řešení jejich nedostatků; vzhledem k tomu, že v návaznosti na výsledky hodnocení stávajícího rámce EU je zásadní, aby se ve vnitrostátních strategiích pro začleňování Romů pokračovalo a aby byly zlepšovány, přičemž se vyžaduje lepší dodržování předpisů ze strany členských států a podpora používání závaznějších cílů ke zvýšení závazku a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že pro lepší provádění vnitrostátních strategií je potřeba, aby byly začleněny do celostátních, regionálních a místních odvětvových politik a aby finanční prostředky EU byly účinněji využívány, zejména pokud jde o dlouhodobé integrační projekty; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že první evropský rámec pro vnitrostátní strategie integrace Romů stanovil nutnost zlepšit situaci Romů v evropské politické agendě, vytvořil klíčové institucionální struktury a sítě a vyvinul tlak na členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní strategie k řešení jejich nedostatků; vzhledem k tomu, že v návaznosti na výsledky hodnocení stávajícího rámce EU je zásadní, aby se ve vnitrostátních strategiích pro začleňování Romů pokračovalo a aby byly zlepšovány, přičemž se vyžaduje lepší dodržování předpisů ze strany členských států a podpora používání závaznějších cílů ke zvýšení závazku a odpovědnosti; vzhledem k tomu, že pro lepší provádění vnitrostátních strategií je potřeba, aby byly začleněny do celostátních, regionálních a místních odvětvových politik a aby finanční prostředky EU byly účinněji využívány, zejména pokud jde o dlouhodobé integrační projekty;

| S. | vzhledem k tomu, že je třeba předložit legislativní návrh týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů a boje proti protiromskému smýšlení, který bude vycházet z realistických kvantitativních a kvalitativních údajů shromážděných za pomoci romských organizací občanské společnosti včetně těch, které působí na místní úrovni; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že je třeba předložit legislativní návrh týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů a boje proti protiromskému smýšlení, který bude vycházet z realistických kvantitativních a kvalitativních údajů shromážděných za pomoci romských organizací občanské společnosti včetně těch, které působí na místní úrovni;

| T. | vzhledem k tomu, že romská kultura je součástí evropské kultury a hodnot a Romové přispívají ke kulturnímu bohatství, rozmanitosti, hospodářství a společné historii EU; vzhledem k tomu, že ochrana a posilování kulturního dědictví týkajícího se národnostních menšin v členských státech hraje zásadní úlohu v sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že romská kultura je součástí evropské kultury a hodnot a Romové přispívají ke kulturnímu bohatství, rozmanitosti, hospodářství a společné historii EU; vzhledem k tomu, že ochrana a posilování kulturního dědictví týkajícího se národnostních menšin v členských státech hraje zásadní úlohu v sociální soudržnosti;

| U. | vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou subsidiarity jsou členské státy odpovědné za rozvoj a účinné uplatňování vnitrostátních strategií pro začleňování Romů; vzhledem k tomu, že by na provádění vnitrostátních strategií integrace osob s romským původem po roce 2020 měly být přidělovány prostředky z místních, regionálních a celostátních rozpočtů členských států, které je třeba doplňovat prostředky z rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit účinné a posílené mechanismy sledování, dohledu a sankcí; vzhledem k tomu, že EU a členské státy musí zajistit, aby prostředky byly přidělovány na cíle a projekty s největším případným dlouhodobým dopadem na situaci Romů a aby byl řádně vynakládány a nebyly zneužity; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že v souladu se zásadou subsidiarity jsou členské státy odpovědné za rozvoj a účinné uplatňování vnitrostátních strategií pro začleňování Romů; vzhledem k tomu, že by na provádění vnitrostátních strategií integrace osob s romským původem po roce 2020 měly být přidělovány prostředky z místních, regionálních a celostátních rozpočtů členských států, které je třeba doplňovat prostředky z rozpočtu EU; vzhledem k tomu, že je třeba vytvořit účinné a posílené mechanismy sledování, dohledu a sankcí; vzhledem k tomu, že EU a členské státy musí zajistit, aby prostředky byly přidělovány na cíle a projekty s největším případným dlouhodobým dopadem na situaci Romů a aby byl řádně vynakládány a nebyly zneužity;

| V. | vzhledem k tomu, že přibližně polovina Romů v Evropě žije mimo Evropskou unii; vzhledem k tomu, že jejich situace ve většině kandidátských, potenciálních kandidátských a sousedních zemí je i nadále obzvláště problematická; vzhledem k tomu, že Evropská unie může mít výrazný vliv na jejich situaci prostřednictvím přístupových jednání a poskytování finanční pomoci; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že přibližně polovina Romů v Evropě žije mimo Evropskou unii; vzhledem k tomu, že jejich situace ve většině kandidátských, potenciálních kandidátských a sousedních zemí je i nadále obzvláště problematická; vzhledem k tomu, že Evropská unie může mít výrazný vliv na jejich situaci prostřednictvím přístupových jednání a poskytování finanční pomoci;

| W. | vzhledem k tomu, že je třeba lépe zajistit rovnou účast a posílení postavení Romů v souvislosti s tvorbou politik, a to na všech úrovních: do rozvoje, provádění a sledování veřejných politik ve vztahu k osobám s romským původem by měly být po roce 2020 významně zapojeny místní, regionální, celostátní a evropské zainteresované strany (nevládní organizace, aktivisté, odborníci, členové společenství atd.); |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že je třeba lépe zajistit rovnou účast a posílení postavení Romů v souvislosti s tvorbou politik, a to na všech úrovních: do rozvoje, provádění a sledování veřejných politik ve vztahu k osobám s romským původem by měly být po roce 2020 významně zapojeny místní, regionální, celostátní a evropské zainteresované strany (nevládní organizace, aktivisté, odborníci, členové společenství atd.);

| X. | vzhledem k tomu, že většina znevýhodněných romských komunit je často opomíjena a vyloučena z výhod vnitrostátních programů začleňování, a to kvůli omezením v metodách mapování používaných při určování nejpotřebnějších komunit; vzhledem k tomu, že při navrhování působnosti programu by se analýzy měly zaměřit na přesnou zeměpisnou oblast a počet rodin a osob, které čelí sociálně-ekonomickému vyloučení; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že většina znevýhodněných romských komunit je často opomíjena a vyloučena z výhod vnitrostátních programů začleňování, a to kvůli omezením v metodách mapování používaných při určování nejpotřebnějších komunit; vzhledem k tomu, že při navrhování působnosti programu by se analýzy měly zaměřit na přesnou zeměpisnou oblast a počet rodin a osob, které čelí sociálně-ekonomickému vyloučení;

| Y. | vzhledem k tomu, že cíle pro začlenění Romů by měly být sladěny s horizontálními cíli Evropské unie, zejména s plánem na podporu oživení, novým víceletým finančním rámcem na období 2010–2027, Zelenou dohodou pro Evropu, evropským pilířem sociálních práv, evropským semestrem, cíli udržitelného rozvoje OSN 2030, novou společnou zemědělskou politikou, Fondem pro spravedlivou transformaci, novou agendou dovedností pro Evropu, evropskou digitální strategií a strategií pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky; vzhledem k tomu, že pro začleňování Romů je klíčová politická podpora; vzhledem k tomu, že k zajištění politického závazku a odpovědnosti členských států je potřeba zásadní mobilizace klíčových zainteresovaných stran na všech úrovních; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že cíle pro začlenění Romů by měly být sladěny s horizontálními cíli Evropské unie, zejména s plánem na podporu oživení, novým víceletým finančním rámcem na období 2010–2027, Zelenou dohodou pro Evropu, evropským pilířem sociálních práv, evropským semestrem, cíli udržitelného rozvoje OSN 2030, novou společnou zemědělskou politikou, Fondem pro spravedlivou transformaci, novou agendou dovedností pro Evropu, evropskou digitální strategií a strategií pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky; vzhledem k tomu, že pro začleňování Romů je klíčová politická podpora; vzhledem k tomu, že k zajištění politického závazku a odpovědnosti členských států je potřeba zásadní mobilizace klíčových zainteresovaných stran na všech úrovních;

| Z. | vzhledem k tomu, že protiromské smýšlení v našich společnostech existuje již po staletí a že nejkrutější podoby doznalo během holocaustu, během nějž bylo podle odhadů zabito na 500 000 romských občanů; vzhledem k tomu, že protiromské smýšlení se projevilo otroctvím Romů na území dnešního Rumunska, které trvalo téměř 500 let; vzhledem k tomu, že v důsledku staletí diskriminace a sociálního vyloučení nemohli Romové účinně a významně těžit z nepřetržitého sociálně-ekonomického rozvoje našich společností; vzhledem k tomu, že byly tyto osoby opomíjeny a v důsledku toho se zvýšily rozdíly mezi Romy a většinovým obyvatelstvem; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že protiromské smýšlení v našich společnostech existuje již po staletí a že nejkrutější podoby doznalo během holocaustu, během nějž bylo podle odhadů zabito na 500 000 romských občanů; vzhledem k tomu, že protiromské smýšlení se projevilo otroctvím Romů na území dnešního Rumunska, které trvalo téměř 500 let; vzhledem k tomu, že v důsledku staletí diskriminace a sociálního vyloučení nemohli Romové účinně a významně těžit z nepřetržitého sociálně-ekonomického rozvoje našich společností; vzhledem k tomu, že byly tyto osoby opomíjeny a v důsledku toho se zvýšily rozdíly mezi Romy a většinovým obyvatelstvem;

| AA. | vzhledem k tomu, že během koronavirové krize se situace marginalizovaných romských komunit v přeplněných areálech a sídlech zhoršila, že došlo k nárůstu rasismu, diskriminace, vyloučení, politického násilí vůči Romům a protiromského smýšlení a Romové byli obviňováni z toho, že šíří virus, a že v důsledku omezeného přístupu k odpovídající zdravotní péči, pitné vodě, hygieně a potravinám je u Romů větší riziko, že se nakazí onemocněním COVID-19; vzhledem k tomu, že krize COVID-19 více než jasně zdůraznila, že je naléhavě nutné, aby EU a její členské státy řešily začleňování Romů; vzhledem k tomu, že by členské státy měly poskytnout mimořádnou podporu a zdravotní péči s cílem omezit šíření viru, vzhledem k tomu, že hrozí, že hospodářské a sociální důsledky koronavirové krize postihnou nejvíce romskou populaci a prohloubí stávající nerovnosti ve všech prioritních oblastech začleňování Romů; |
| --- | --- |

AA.

vzhledem k tomu, že během koronavirové krize se situace marginalizovaných romských komunit v přeplněných areálech a sídlech zhoršila, že došlo k nárůstu rasismu, diskriminace, vyloučení, politického násilí vůči Romům a protiromského smýšlení a Romové byli obviňováni z toho, že šíří virus, a že v důsledku omezeného přístupu k odpovídající zdravotní péči, pitné vodě, hygieně a potravinám je u Romů větší riziko, že se nakazí onemocněním COVID-19; vzhledem k tomu, že krize COVID-19 více než jasně zdůraznila, že je naléhavě nutné, aby EU a její členské státy řešily začleňování Romů; vzhledem k tomu, že by členské státy měly poskytnout mimořádnou podporu a zdravotní péči s cílem omezit šíření viru, vzhledem k tomu, že hrozí, že hospodářské a sociální důsledky koronavirové krize postihnou nejvíce romskou populaci a prohloubí stávající nerovnosti ve všech prioritních oblastech začleňování Romů;

Legislativní návrh EU týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů a boje proti protiromskému smýšlení; strategický návrh EU na období po roce 2020, priority a dostatečné financování

| 1. | konstatuje, že Romové jsou terčem protiromského smýšlení, zvláštní formy rasismu, která způsobuje nejvyšší míry chudoby a sociálního vyloučení; s politováním konstatuje, že navzdory neustálému sociálně-hospodářskému rozvoji v EU a snahám o zajištění sociálního začlenění Romů na unijní i vnitrostátní úrovni se celková situace Romů v EU nezlepšila; to je často způsobeno přetrvávajícím protiromským smýšlením a nedostatečnou politickou vůlí; vyzývá proto Komisi, aby šla příkladem a zavedla „politiku začleňování Romů“ s cílem začlenit hledisko Romů do všech fází a úrovní hlavních politik, programů a projektů, aniž by ovšem vyloučila cílený přístup, a předcházet diskriminaci v oblastech politiky EU obecně a usnadnit pozitivní postup a aktivní zapojení osob s romským původem; vyzývá členské státy, aby se touto cestou rovněž vydaly a vytvořily politiky, které pomohou aktivnímu začleňování Romů do naší společnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh týkající se rovnosti, začlenění a účasti Romů a boje proti protiromskému smýšlení, který by byl založen na podrobném posouzení dopadů a systematických konzultacích s Romy, (pro)romskými odborníky a nevládními organizacemi na celostátní, regionální a zejména místní úrovni, jakož i s dalšími zúčastněnými stranami, jako je Rada Evropy a FRA; domnívá se, že by tento návrh mohl být založen na čl. 19 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie jako vhodný krok v boji proti diskriminaci Romů na základě etnického původu; zastává názor, že dříve použité doporučení Rady není dostačující formou aktu, neboť nebylo právně závazné a nemělo na Romy významný pozitivní vliv; vyzývá Komisi, aby v prioritních oblastech návrhu na období po roce 2020 zohlednila vnitřní různorodost společenství a zajistila, že nikdo nezůstane opomenut, a důrazně doporučuje, aby při odkazování na romské skupiny v politikách a diskusích po roce 2020 používala označení „Romové“; konstatuje, že v návrhu EU týkajícím se Romů na období po roce 2020 by mělo být výslovně uvedeno rovnocenné zapojení do všech oblastí veřejného života, politická účast, jazyk, umění, kultura a historie Romů jakožto dodatečná opatření ke čtyřem hlavním prioritám, jimiž jsou vzdělávání, zaměstnanost, bydlení a zdravotní péče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že návrh musí upřednostňovat dosažení výrazného pozitivního dopadu; měl by kombinovat socioekonomické aspekty s přístupem založeným na právech, včetně plánu na odstranění nerovností v oblasti bydlení, zdravotní péče, zaměstnání a vzdělávání; měl by zahrnovat konkrétní, srovnatelné, dosažitelné, závazné a časově vymezené cíle, chránit Romy a zlepšovat jejich začleňování, což se týká i Romů patřících do skupin, které čelí vícenásobné diskriminaci, jako jsou mladí lidé, ženy a dívky, osoby LGBTI a lidé se zdravotním postižením, podporovat inkluzivní vzdělávání a rozvoj v raném dětském věku a bojovat proti diskriminaci a segregaci; k jeho prioritám by mělo patřit zajištění spravedlivého přístupu vzhledem ke kolektivní a strukturální povaze diskriminace Romů; zdůrazňuje, že návrh Evropské komise na období po roce 2020 by se měl soustředit na boj proti chudobě a protiromskému smýšlení a také na zlepšování životních a zdravotních podmínek a skloubení cíleného přístupu a přístupu hlavního proudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že má-li být budoucí proces EU v oblasti začleňování Romů úspěšný a důvěryhodný, je třeba zásadně změnit přístup a při rozvoji politik zaměřených na Romy opustit paternalistický přístup a začít uplatňovat přístup nepaternalistický; zdůrazňuje, že vnitrostátní úsilí o začleňování Romů by mělo být urychleno ve všech členských státech EU; zdůrazňuje však, že důraz by měl být kladen na ty s významným podílem romské populace, kde neúčinný proces začleňování Romů představuje makroekonomické výzvy, prohlubuje regionální rozdíly, a brání tak sociální soudržnosti EU; zdůrazňuje, že podpora EU těmto zemím by měla být úměrná výzvám, kterým čelí, a že je třeba věnovat větší pozornost účinnosti politik a opatření v těchto zemích, domnívá se, že návrh na období po roce 2020 by měl rovněž zahrnovat vnější složku týkající se kandidátských a potenciálních kandidátských zemí a sousedních zemí, jejímž prostřednictvím by EU mohla tyto země podpořit při vytváření komplexních dlouhodobých strategií pro začleňování Romů a nabízet finanční podporu v oblastech, jako je vzdělávání, zdravotnictví, bydlení a zaměstnanost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi, aby posílila vazbu mezi hlavními finančními a politickými nástroji a cíli EU týkajícími se sociálně-hospodářského rozvoje a začleňování Romů stanovenými v právně závazném návrhu Komise; vyzývá Komisi, aby mobilizovala finanční prostředky na rovnost Romů, jejich začleňování a účast v rámci víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a plánu EU na podporu oživení; v tomto ohledu trvá na tom, že subjekty, které uplatňují diskriminační praktiky vůči Romům nebo přijímají rozhodnutí či za tímto účelem provádějí opatření, by neměly být způsobilé k financování z rozpočtu Unie; vyzývá Komisi, členské státy a země procesu rozšíření, aby upravily stávající hlavní finanční mechanismy a zajistily jejich flexibilitu pro kombinované využívání finančních prostředků v romských komunitách tím, že umožní přístup k informacím, informační dosah, budování kapacit a poskytování technické pomoci a záruk během procesu podávání žádostí o financování; je toho názoru, že finanční prostředky jsou často na místní úrovni vynakládány nejefektivněji místními vládami a nevládními organizacemi, a vyzývá proto Komisi, aby navýšila finanční prostředky přidělované přímo jim a aby do jejich provádění zapojila místní zástupce Romů; domnívá se, že v zájmu podpory romských a proromských organizací občanské společnosti je třeba zohlednit pružnější požadavky společného financování, jelikož mnoho nevládních organizací, zejména na místní úrovni, si nemůže dovolit vlastní finanční příspěvky, v důsledku čehož mají místní nevládní organizace ztížený přístup k prostředkům EU; vyzývá Komisi, aby účinně reagovala na obavu ohledně stále se zmenšujícího prostoru pro nezávislou občanskou společnost v některých členských státech; je znepokojen, že by epidemie koronaviru mohla vést ke škrtům v programech Práva a hodnoty VFR na období 2021–2027, což by mělo negativní dopad na organizace občanské společnosti, které hájí zájmy romských komunit, a mohlo by to mít vliv na dosah k těmto komunitám; vyzývá Komisi a členské státy, aby se tímto rizikem účinně zabývaly; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá členské státy, aby pro zlepšení situace Romů doplnily finanční podporu EU; vyzývá členské státy, aby uvedly, jaká úroveň financování by byla zapotřebí k provedení navrhovaných opatření za účelem začleňování Romů, a výši finančních prostředků, které by pro tato opatření byly dostupné z vnitrostátních rozpočtů a z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá členské státy, aby lépe začlenily metodiky identifikace marginalizovaných romských komunit a posílené mechanismy financování do svých regionálních a místních rozvojových struktur, které umožní cílenější investice do marginalizovaných romských komunit a lepší integraci romských komunit do uplatňování fondů s cílem zajistit, aby se přidělené finanční prostředky dostaly k romským příjemcům, byly řádně vynakládány a nebyly zneužity; |
| --- | --- |

7.

Shromažďování rozčleněných údajů

| 8. | za tímto účelem zdůrazňuje, že je třeba systematicky shromažďovat spolehlivé údaje rozčleněné podle pohlaví a etnicity s cílem získat informace ohledně potřeb a kontextové analýzy, napomoci při stanovování cílů a ukazatelů dopadu, a zajistit tak co nejlepší výsledky, pokud jde o sladění potřeb s plánováním a sestavováním rozpočtu, a to jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU; zdůrazňuje význam metod kontrafaktuálního hodnocení dopadů s cílem zmenšit rozdíly mezi jednotlivými rámci politiky a jejich prováděním v praxi; připomíná, že kritické omezení některých opatření vytváří mezeru mezi ambicemi a kapacitou zavedené struktury k dosažení výsledků, a to kvůli nedostatečnému plánování založenému na údajích, nedostatečnému sestavování rozpočtu a vzniku nových nepředvídaných potřeb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že Účetní dvůr dospěl v roce 2016 k závěru, že monitorování a hodnocení pokroku vnitrostátních strategií integrace Romů představuje pro všechny navštívené členské státy velkou výzvu; vyzývá Komisi, aby jako přímý vstup pro příští generaci programů vytvořila inovativní přístupy zaměřené na dopady a založené na údajích; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Komisi, aby spolupracovala s členskými státy na společné metodice pro shromažďování a zveřejňování údajů o rovnosti členěných podle etnického původu, jak je definuje směrnice EU o rasové rovnosti, které jsou dobrovolné, anonymní a zajišťují ochranu osobních údajů, sebeidentifikaci a konzultace s příslušnými komunitami, s cílem získat spolehlivé a srovnatelné údaje v souladu s příslušnými vnitrostátními právními rámci a právními předpisy EU v oblasti ochrany údajů na podporu politik založených na důkazech, zlepšit účinnost strategií a přijatých opatření a identifikovat strukturální problémy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá členské státy, aby využily veškeré dostupné údaje ke stanovení měřítek a pokynů pro tvorbu politických programů; zdůrazňuje, že je nezbytné vytvořit přesnější profil romské populace a jejích potřeb, a to i v kandidátských zemích; zdůrazňuje, že pokyny Agentury pro základní práva by byly v tomto ohledu klíčové; |
| --- | --- |

11.

Rovná účast Romů na rozhodovacích procesech, národní strategie začleňování

| 12. | vyzývá Komisi, aby zavedla mechanismus pro začlenění, a zajistila tak rovnou účast romských a proromských organizací občanské společnosti, odborníků a členů společenství ze všech úrovní, za účelem pokročit od paternalistického přístupu k nepaternalistickému, včetně těch, kteří působí na místní a regionální úrovni, a zohlednila při tom rovnost žen a mužů jak v politické diskusi, tak při rozhodování; vyzývá členské státy, aby podporovaly vzdělávání a účast romských voličů; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby na úrovni EU vytvořila pracovní skupinu pro Romy, která by usnadnila začleňování Romů do různých oblastí politiky a posílila postavení Romů tím, že podpoří budování kapacit všech aktérů zapojených do řízení a provádění politik EU a vnitrostátních politik týkajících se Romů, a to věcným, důstojným, nestranným, inkluzivním a transparentním způsobem; vyzývá členské státy, aby učinily totéž při vytváření svých vlastních vnitrostátních strategií pro začleňování Romů po roce 2020; zdůrazňuje, že místní a regionální zúčastněné strany (včetně nevládních organizací, aktivistů, místních odborníků, regionálních odborníků, členů společenství, osob zasažených protiromským smýšlením) musí být významně zapojeny do vytváření, provádění a monitorování vnitrostátních strategií pro začleňování a dalších veřejných politik vůči osobám s romským původem, aby se účast Romů stala závazným společným standardem kvality pro budoucí rámec a vnitrostátní strategie začlenění; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá členské státy, aby vypracovaly vnitrostátní strategie pro začleňování osob s romským původem na období po roce 2020, doplněné o komplexní společný hodnotící rámec, s odpovídajícím předem stanoveným rozpočtem, které budou součástí vnitrostátních, regionálních a místních rozpočtů pod podmínkou pravidelného přezkumu a hodnocení a které odráží rozsah potřeb v oblasti sociálního začleňování osob s romským původem; zdůrazňuje, že při vytváření místních, regionálních a vnitrostátních rozpočtů musí být součástí priorit začleňování Romů; vyzývá členské státy, aby zahrnuly boj proti protiromskému smýšlení v horizontálním přístupu ve svých vnitrostátních strategiích pro začleňování, ve všech oblastech veřejného života; vyzývá Komisi, aby zahrnula do doporučení pro jednotlivé země posouzení pokroku při dosahování cílů vyplývajících z vnitrostátních strategií začleňování; |
| --- | --- |

14.

Protiromské smýšlení a diskriminace z důvodu příslušnosti ke dvěma či více skupinám

| 15. | opakuje svůj postoj a doporučení předložená v usnesení ze dne 25. října 2017 o aspektech týkajících se základních práv v integraci Romů v EU: boj proti protiromskému smýšlení; vzhledem k tomu, že doposud byla přijata omezená opatření, vyzývá Komisi, aby tato doporučení začlenila do legislativního návrhu, který se bude týkat rovnosti, začlenění a účasti Romů a boje proti protiromskému smýšlení po roce 2020, zejména doporučení týkající se protiromského smýšlení i pravdy a usmíření, neboť ty jsou základem pro budování silné a inkluzivní společnosti; důrazně odmítá politický diskurz a populismus s cílem vybudovat vládní politiku podněcování k protiromskému smýšlení, stavění Romů do role obětních beránků a prosazování diskriminace nebo segregace, a to jak přímo, tak nepřímo; je toho názoru, že tyto politické kroky jsou nejen v rozporu s vnitrostátními ústavami, ale se základními hodnotami Smluv EU, jakož i s právy, která z nich vyplývají; vyzývá proto Komisi, aby neprodleně přijala opatření tím, že zahájí řízení o nesplnění povinnosti v případě rizika, že dojde k porušení práva EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá členské státy, aby oficiálně uznaly protiromské smýšlení jako zvláštní formu rasismu vůči Romům; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi a členské státy, aby bojovaly proti nesnášenlivosti vůči Romům v klíčových oblastech legislativního návrhu na období po roce 2020 pro romské obyvatelstvo, a požaduje účinná evropská a vnitrostátní legislativní a politická opatření k řešení tohoto jevu jak v členských státech, tak v kandidátských zemích; domnívá se, že boj proti protiromskému smýšlení je horizontální otázkou a že by měl být zohledněn ve všech oblastech politiky Unie, včetně nových technologií; vyzývá členské státy k zajištění toho, aby nové technologie, které slouží donucovacím orgánům, byly navrženy a používány tak, aby nevedly k riziku diskriminace vůči rasovým a etnickým menšinám; vyzývá Komisi, aby dále začleňovala činnost vnitrostátních orgánů pro rovné zacházení do vytváření a provádění budoucího politického rámce; dále žádá Komisi, aby rozvíjela větší součinnost mezi vnitrostátními orgány pro rovné zacházení a vnitrostátními kontaktními místy pro Romy v boji proti protiromskému smýšlení; vyzývá členské státy, aby zaručily skutečnou nezávislost, mandát a nezbytné zdroje orgánů pro rovné zacházení, aby mohly plnit své úkoly při prosazování rovného zacházení a ochraně základních práv, a to i osob romského původu; je toho názoru, že orgány pro rovné zacházení jsou vhodné pro shromažďování údajů, využívání trendů v oblasti protiromského smýšlení a jejich nasměrování na evropskou úroveň; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá členské státy, aby Romům zajistily rovný přístup ke spravedlnosti a rovnost před zákonem; vyzývá členské státy, aby chránily Romy před hrozbami od krajně pravicových skupin, aby šetřily případy špatného zacházení ze strany policie a zajistily účast Romů v donucovacích orgánech a bezpečnostních složkách; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá členské státy, aby přijaly pokyny a rozvíjely školení policejních sil proti nepřiměřené kriminalizaci Romů, etnickému profilování, přílišnému zastavování a prohledávání osob, nevyžádaným raziím v romských osadách, svévolnému zabavování a ničení majetku, nadměrnému použití síly při zatýkání, napadání, vyhrožování, ponižujícímu zacházení, tělesnému týrání a odpírání práv během policejních výslechů a vazby a nedostatečnému řešení trestných činů spáchaných proti Romům, poskytování malé nebo žádné pomoci, ochrany (například v případě obchodování s lidmi a obětí domácího násilí) nebo vyšetřování trestných činů oznámených osobami s romským původem (zejména trestné činy z nenávisti); vyzývá členské státy, aby zajistily úplné prošetření takových případů ze strany příslušných orgánů; vyzývá členské státy, aby zajistily odpovídající nápravu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá prohlášení Rady Evropy, že projevy nenávisti na internetu vyžadují další posouzení a opatření v oblasti regulace a nových způsobů boje proti těmto projevům, jako jsou alternativní narativní technologie a technologie pro ověřování faktů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá členské státy, aby zajistily účinné praktické prosazování směrnice o rasové rovnosti a účinné prosazování rámcového rozhodnutí o rasismu a xenofobii za účelem boje proti přetrvávajícímu protiromskému smýšlení; znovu vyzývá Radu, aby odblokovala jednání o horizontální antidiskriminační směrnici, neboť je nezbytným předpokladem pro dosažení rovnosti v EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | dále vyzývá členské státy, aby posílily své úsilí v boji proti diskriminaci, nenávistným projevům a trestným činům z nenávisti v rámci vnitrostátních a unijních právních předpisů proti diskriminaci, zejména pokud jde o monitorování situace romských obětí a poskytování právní pomoci těmto obětem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | připomíná povinnost členských států podle směrnice o rasové rovnosti určit specializovaný orgán na podporu rovného zacházení se všemi osobami bez diskriminace na základě rasy a etnického původu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že EU a členské státy by měly činit kroky ohledně situace a práv osob na průsečících důvodů diskriminace v Unii, především žen, osob LGBTI a osob s tělesným či duševním postižením; |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná, že sdělovací prostředky hrají zásadní úlohu při omezování protiromských postojů prostřednictvím nediskriminačního pokrytí menšin; |
| --- | --- |

25.

Zdraví

| 26. | vyzývá členské státy, aby vypracovaly opatření ke zlepšení přístupu Romů ke kvalitní a cenově dostupné preventivní a léčebné zdravotní péči, včetně sexuální a reprodukční zdravotní péče, a zejména pro ženy, děti, starší osoby a osoby se zdravotním postižením; opakuje, že klíčovým prvkem v tomto ohledu je zlepšení přístupu ke zdravotnickým službám – jak fyzického přístupu, tak odstranění nehmotných překážek, jako jsou předsudky a rasismus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá členské státy, aby vyčlenily dostatečné finanční prostředky na zlepšení obecného zdravotního stavu romských komunit prostřednictvím zdravotní a sexuální výchovy, prostřednictvím mobilních zdravotních screeningových činností v segregovaných oblastech, prostřednictvím zdravotních vzdělávacích kampaní zaměřených na prevenci a prostřednictvím školení zdravotnických a sociálních pracovníků o rozmanitosti, což přispěje k přizpůsobení systémů zdravotní péče v EU rozmanitosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | důrazně odsuzuje etnickou segregaci žen romského původu ve zdravotnických zařízeních pro péči o zdraví matek; vyzývá členské státy k okamžitému zákazu všech forem etnické segregace ve zdravotnických zařízeních, mimo jiné i v zařízeních mateřské zdravotní péče; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá členské státy k zajištění účinných a včasných nápravných prostředků pro oběti nucené a pod nátlakem provedené sterilizace, a to i vytvořením účinných režimů pro náhradu újmy; |
| --- | --- |

29.

Rovný a spravedlivý přístup ke vzdělání, romskému umění, jazyku a kultuře

| 30. | vyzývá Komisi, aby navrhla nové nástroje nebo dílčí programy financování, které by doplňovaly opatření členských států, pokud jde o cílenou a na míru uzpůsobenou podporu kvalitního vzdělávání romských žáků ve věku od 3 let, kteří se potýkají s extrémní chudobou a nemají přístup ke stávajícím a budoucím iniciativám EU pro financování vzdělávání a sociální oblasti, jako je Erasmus Plus, záruka pro děti nebo Evropský sociální fond plus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatuje, že v některých členských státech bylo ve vzdělávání sociálně znevýhodněných romských dětí v předchozích letech dosaženo jen omezeného pokroku, zejména z důvodu chybějící politické vůle a nesnášenlivosti vůči Romům, což má za následek, že mezi romskými a neromskými žáky a studenty, pokud jde o studijní výsledky, přetrvávají velké rozdíly; připomíná, že pro přerušení cyklu mezigeneračního přenosu chudoby je třeba romským dětem zajistit rovnocenný start do života; naléhavě vyzývá členské státy, aby ve všech oblastech politiky zaujaly holistický přístup a zařadily vzdělávání romských dětí mezi nejdůležitější body vládních programů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | doporučuje, aby se začínalo se vzděláváním zranitelných romských žáků co nejdříve, s přihlédnutím ke konkrétním podmínkám v každém členském státě, a to jejich začleněním do rovných, cenově dostupných, přístupných a inkluzivních služeb předškolního vzdělávání a péče; naléhavě vyzývá členské státy, aby vypracovaly a uplatňovaly strategie a programy zaměřené na usnadnění přístupu Romů k zařízením péče o děti, školám a univerzitám, což je předpokladem osobního a profesního rozvoje, a připomíná, že mimoškolní aktivity, jako je sport a umělecká činnost, jsou vynikajícím prostředkem k začlenění; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily odpovídající financování nevládních organizací, které takové činnosti poskytují, neboť tyto činnosti mají zásadní význam pro vytvoření prostředí a podmínek, v nichž mají děti ze všech prostředí rovné příležitosti; domnívá se, že v této oblasti má zásadní význam i výměna osvědčených postupů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je obzvláště znepokojen vysokou mírou segregace romských dětí ve školách a přetrvávajícími diskriminačními praktikami v některých členských státech, které romské děti umísťují ve školách pro děti s mentálním postižením; naléhavě vyzývá dotčené členské státy, aby od této praxe upustily v souladu s platnými antidiskriminačními právními předpisy; vyzývá členské státy, aby prioritně prováděly opatření k odstranění veškerých forem segregace romských žáků v souladu s doporučením Rady z roku 2013 prostřednictvím aktivního zapojení místních zainteresovaných stran, zejména romských rodičů a dětí, jakož i komunitních organizací, a prostřednictvím osvětové činnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzývá členské státy, aby zajistily, že všechny školy a inspektoráty skutečně splní svou zákonnou povinnost odstranit segregaci a rovněž se zaváží ke každoročnímu shromažďování a zveřejňování údajů o situaci v oblasti segregace ve školách na všech úrovních, a to i ukládáním sankcí těm, kteří své povinnosti neplní; vyzývá členské státy, aby sdílely osvědčené postupy, například prostřednictvím zřízení, personálního zajištění a financování ministerské komise, s cílem podpořit školy, které chtějí odstranit segregaci, a postihovat ty, které neplní své povinnosti; připomíná, že Komise zahájila ve věci segregace romských dětí tři řízení o nesplnění povinnosti; je toho názoru, že navzdory úsilí Komise v posledních letech nedošlo ke zlepšení; vyzývá proto Komisi, aby podnikla další kroky a v případě potřeby předala tyto kauzy Evropskému soudnímu dvoru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že je naléhavě nutné zapojit romské rodiče do všech fází školní docházky jejich dětí; naléhavě vyzývá členské státy, aby připravily programy, jejichž cílem bude zapojení romských rodičů do procesu výuky a vzdělanostního a osobního rozvoje jejich dětí; zdůrazňuje, že schopnost členských států zajistit zapojení romských rodičů velmi závisí na celé řadě faktorů, a to jak společenských, tak ekonomických, a požaduje, aby se romským rodinám potýkajícím se s ekonomickými, sociálními, zdravotními a bytovými problémy dostalo zvláštní podpory, pokud jde o ochranu zdraví, stravování ve školách a zajišťování oblečení; domnívá se, že pro děti, které předčasně ukončily školní docházku nebo jsou negramotné a nemají základní dovednosti, by měly být vytvořeny nové příležitosti k dalšímu vzdělávání; vyzývá členské státy, aby v tomto ohledu plně využívaly Fond evropské pomoci nejchudším osobám; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá členské státy EU, aby zajistily rovný přístup romských dětí ke kvalitnímu vzdělání, a to i prostřednictvím služeb komunitního učení a příležitostí k celoživotnímu učení; vyzývá členské státy, aby se strukturálně zabývaly respektováním rozmanitosti, mezikulturního porozumění a lidských práv v běžných školních osnovách a ve sdělovacích prostředcích a aby do svých školních osnov zahrnuly vzdělávání v oblasti lidských práv, vedení a demokratického občanství, jakož i romskou historii a šířily a rozšiřovaly romské univerzitní programy na evropské úrovni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá členské státy, aby navrhly právní předpisy a politická opatření, jež zajistí nápravu pro všechny romské děti, které jsou na základě svého etnického původu chybně diagnostikovány a umístěny do zvláštních škol nebo do tříd pouze s romskými žáky a jsou jim tak upírána základní práva a příležitosti ke kvalitnímu vzdělání a dobrým pracovním místům; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zastává názor, že onemocnění COVID-19 vyžaduje aktivní využívání informačních a komunikačních technologií (IKT) a metod; zdůrazňuje však, že pandemie odhalila nedostatečnou připravenost na digitální transformaci, neboť mnoho rodin romského původu a jejich škol není vybaveno odpovídajícími nástroji a dovednostmi v oblasti IKT a často se nemohou dovolit platit elektřinu a digitální připojení; domnívá se, že zařízení IKT je klíčovou podmínkou digitálního vzdělávání, a proto naléhavě vyzývá Komisi, aby vytvořila soubor nástrojů IKT a rozdělila je mezi nejzranitelnější rodiny a děti, aby jim poskytla základní nástroje pro vzdálené učení a připravila je na digitální věk; domnívá se, že přístup k internetu a IKT jsou základními kameny nadcházející digitální éry pro každého občana, a proto je nezbytné zlepšit také postavení Romů; vyzývá proto Komisi, aby do návrhu na období po roce 2020 začlenila ustanovení týkající se přístupu k internetu; vyzývá členské státy, aby do svých učebních osnov začlenily již od raného věku dovednosti v oblasti IKT a investovaly do programů digitální gramotnosti, které mohou podpořit romské děti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá členské státy, aby podporovaly romský jazyk, kulturu a historii ve školních osnovách, muzeích a dalších formách kulturního a historického projevu a uznaly přínos romské kultury jako součásti evropského dědictví; vyzývá členské státy, aby vypracovaly soudržná a důsledná opatření s odpovídajícími rozpočty na stimulaci, podporu a propagaci romského umění a kultury, na výzkum a zachování hmotného i nehmotného dědictví tradiční romské kultury a na obnovu a propagaci tradičních romských řemesel; |
| --- | --- |

40.

Kvalitní a cenově dostupné bydlení, environmentální spravedlnost

| 41. | zdůrazňuje, že bydlení není komodita, ale potřeba, bez níž se lidé nemohou plně zapojit do společnosti a požívat svých základních práv; vyzývá Komisi a členské státy, aby do svých politik začlenily doporučení obsažená ve zprávě komisaře Rady Evropy pro lidská práva s názvem „Právo na cenově dostupné bydlení, opomíjené povinnosti Evropy“, se zvláštním zřetelem k zajištění toho, aby všechny členské státy urychleně souhlasily s tím, že budou vázány článkem 31 revidované Evropské sociální charty, který se týká práva na bydlení, a aby zvýšily investice do sociálního a cenově dostupného bydlení s cílem odstranit nadměrné náklady na bydlení, zejména mezi marginalizovanými skupinami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | důrazně vyzývá členské státy, aby zajistily, že Romové budou řádně zaregistrováni, budou mít osobní doklady a rodné listy a že bude rovněž zapsán jejich majetek (pozemky a domy), a aby do budoucna zavedly flexibilnější právní a správní postupy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá členské státy, aby minimalizovaly dopady pandemie COVID-19 v přeplněných obydlích, v nichž žijí Romové v nehumánních podmínkách, legalizací jejich neformálních osad, investicemi do infrastruktury a zlepšením podmínek bydlení v nově legalizovaných neformálních osadách; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá členské státy, aby přijaly komplexní mechanismus, který bude potírat a postihovat diskriminaci Romů a špatné zacházení s nimi v oblasti bydlení, s cílem řešit otázku bezdomovectví a zajistit dostatečný počet vhodných míst pro usídlení kočujících Romů; vyzývá členské státy, aby zabránily dalšímu nucenému vystěhovávání Romů tím, že zajistí, aby k těmto praktikám vždy docházelo v plném souladu s mezinárodními, evropskými a vnitrostátními právními předpisy; vyzývá členské státy, aby zajistily, že dotčeným osobám bude poskytnuto přiměřené upozornění a náležité informace, a poukazuje na to, že k žádnému vystěhování by nemělo docházet bez poskytnutí náhradního standardního, cenově dostupného a kvalitního bydlení v nesegregovaném prostředí s přístupem k veřejným službám; zdůrazňuje naléhavou potřebu veřejných investic na podporu odstranění segregace; vyzývá členské státy, aby prosazovaly odstraňování územní segregace, poukazuje na to, že zeměpisná izolace a segregace v oblasti bydlení brání příslušníkům etnických menšin v získání důstojných pracovních míst, a to bez ohledu na úroveň jejich kvalifikace; konstatuje, že problém nucených vystěhování je nutné řešit ve spolupráci s různými institucemi, zatímco opatření zaměřená na bydlení Romů by měla být začleněna do širších vnitrostátních činností a legislativních iniciativ zaměřených na sociální bydlení nebo programy pomoci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | připomíná, že dopady epidemie COVID-19 pociťují převážně nejchudší osoby, včetně romských komunit, v celé EU, a vyjadřuje politování nad tím, že romské komunity jsou dále diskriminovány a marginalizovány v důsledku pandemie koronaviru; vyzývá členské státy, aby v rámci krize COVID-19 přijaly naléhavá opatření k řešení nedostatku vody, odpovídajících hygienických podmínek, elektřiny a potřebné infrastruktury v chudých romských komunitách; vyzývá členské státy, aby plně začlenily romská osídlení do dezinfekčních opatření, zakázaly rušení základních služeb během pandemie, zvážily dotování nákladů na spotřebu u nejzranitelnějších osob a osob, které přišly o příjem, nebo tyto platby zmrazily do konce období plánu na podporu oživení, aby poskytovaly finanční podporu rodičům samoživitelům / matkám samoživitelkám na péči o děti, platby nájemného a jiné výdaje na domácnost s cílem zmírnit jejich finanční obtíže, zejména s ohledem na ztrátu zaměstnání; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzývá k celoevropskému provedení Aarhuské úmluvy, která spojuje environmentální a lidská práva; doporučuje začlenit environmentální nespravedlnost do návrhu na období po roce 2020 a vyzývá Komisi, aby se zabývala různými formami environmentální diskriminace; |
| --- | --- |

46.

Romské ženy a dívky

| 47. | zdůrazňuje, že je třeba klást důraz na genderové hledisko a politiky zohledňující rovnost žen a mužů a bojovat proti násilí (včetně obchodování s lidmi); vyzývá všechny členské státy, které dosud neratifikovaly Istanbulskou úmluvu, aby tak neprodleně učinily; konstatuje, že budoucí politiky musí tyto rozdíly uznat a řešit je tím, že romským ženám nabídnou konkrétní opatření a konkrétní formy podpory; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že romské ženy a dívky čelí vícenásobné diskriminaci, by měla být zvážena zvláštní opatření pro zlepšení postavení těchto žen a dívek; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá vlády členských států, místní orgány a případně orgány EU, aby do přípravy, provádění, hodnocení a monitorování vnitrostátních strategií integrace Romů zapojily romské ženy, a to prostřednictvím ženských organizací a příslušných zainteresovaných stran, a aby vytvořily vazby mezi subjekty bojujícími za rovnost žen a mužů, organizacemi pro práva žen a strategiemi sociálního začleňování s cílem budovat důvěru v místní komunity a uplatňovat přístup zohledňující specifika daných oblastí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá členské státy, aby zajistily začlenění zvláštní kapitoly o právech žen a rovnosti žen a mužů do vnitrostátních integračních strategií a aby se v každé jejich části uplatňovala opatření pro začleňování hlediska rovnosti žen a mužů zaměřená na prosazování ženských práv, především při přidělování prostředků, v souladu se závěry Rady o rámci EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů, v nichž je zdůrazněno, že „je nutné ve všech politikách a opatřeních na dosažení pokroku v začleňování Romů uplatňovat perspektivu rovnosti žen a mužů“; vyzývá Komisi a členské státy, aby posoudily, zda politiky vedou k požadovanému zlepšení situace romských žen a dívek, a aby v případě nedostatečného pokroku přijaly opatření; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá členské státy, aby navrhly opatření na podporu romských žen, která jim umožní plně rozvinout jejich potenciál a možnosti jednat jako nezávislé, sebevědomé, emancipované a aktivní občanky; vyzývá členské státy, aby rozšířily systémy romské mediace ve zdravotnictví a školách na všechny romské komunity, aby zajistily mediátora pro každých 500 lidí a tyto systémy řádně financovaly a podporovaly, s cílem posílit úlohu mediátorů v procesu začleňování; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Komisi a členské státy, aby romské dívky a ženy explicitněji zahrnuly do aktivních politik trhu práce, včetně systému záruk pro mladé lidi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá Komisi a členské státy k zajištění toho, aby byla dodržována základní práva romských žen a dětí a rovněž aby si romské ženy a dívky, mj. prostřednictvím osvětových kampaní, byly vědomy svých práv, která jim zaručují stávající vnitrostátní předpisy o rovném postavení žen a mužů a zákazu diskriminace, a k dalšímu boji proti patriarchálním a sexistickým tradicím; |
| --- | --- |

52.

Kvalitní služby zaměstnanosti

| 53. | vyzývá členské státy, aby zajistily kvalitní služby zaměstnanosti pro mladé Romy, včetně těch, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy a kteří se potýkají s extrémní chudobou; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá Komisi, aby předložila sdělení o pokynech a standardech pro náborové politiky bez diskriminace, které budou určeny členským státům a zaměstnavatelům, včetně doporučení ohledně přijímání plánů pro zajištění rovných podmínek na úrovni podniků a odvětvových kolektivních smluv a ohledně vytvoření pracovních skupin pro oblast rozmanitosti na pracovišti, včetně boje proti stereotypům, předsudkům a negativním postojům a předcházení diskriminaci při náboru, kariérním postupu, odměňování a přístupu k odborné přípravě; zdůrazňuje, že tyto akční plány pro rovnost žen a mužů by měly být rovněž využívány k podpoře etnické a kulturní rozmanitosti na pracovišti, k vypracování vnitřních předpisů proti rasismu, diskriminaci související s rasismem a obtěžování na pracovišti, ke sledování a přezkumu náboru, kariérního postupu a udržení pracovní síly s ohledem na rovnost žen a mužů s cílem identifikovat přímé nebo nepřímé diskriminační praktiky a přijmout nápravná opatření ke snížení nerovnosti v každé z těchto oblastí a za tímto účelem shromažďovat údaje o rovném zacházení, pokud jde o ochranu soukromí a základní práva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že nejkritičtějšími body, jimiž je třeba se v oblasti zaměstnanosti Romů zabývat, je účinný přechod ze vzdělávání na otevřený trh práce; poukazuje na význam potírání různých forem nehlášené práce a diskriminace ze strany zaměstnavatelů a na význam sladění pracovní poptávky s nabídkou; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby splnila svůj závazek přijmout akční plán k provádění evropského pilíře sociálních práv a aby začleňování Romů zařadila mezi ukazatele srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby Romům zajistily přístup k důstojným pracovním místům, spravedlivým mzdám a pracovním podmínkám a zaručily, aby systémy sociální ochrany a sociální služby byly přiměřené, přístupné a využívané všemi potenciálními příjemci a aby zahrnovaly všeobecné zdravotní pojištění bez diskriminace, systémy minimálního příjmu a nároky na důchod; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toho usnesení Radě a Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí, parlamentům na nižší než celostátní úrovni a radám členských států a kandidátských zemí, Agentuře Evropské unie pro základní práva, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, Evropskému výboru regionů, Radě Evropy a Organizaci spojených národů. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 55.

(4)  Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13.

(5)  Úř. věst. C 378, 24.12.2013, s. 1.

(6)  Úř. věst. C 328, 6.9.2016, s. 4.

(7)  Úř. věst. C 346, 27.9.2018, s. 171.

(8)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(9)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0075.

(10)  Úř. věst. C 463, 21.12.2018, s. 21.

(11)  Úř. věst. C 162, 10.5.2019, s. 24.

(12)  Texts adopted, P8_TA(2018)0428.

(13)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0447.

(14)  Evropská komise, Zpráva o provádění vnitrostátních strategií integrace Romů – 2019.

(15)  Evropská komise, Hodnocení rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů v polovině období.

(16)  Agentura Evropské unie pro základní práva, Druhé šetření o menšinách a diskriminaci v Evropské unii, Romové – vybraná zjištění, 2016.

(17)  Agentura Evropské unie pro základní práva, Druhé šetření o menšinách a diskriminaci v Evropské unii, Romové – vybrané výsledky, 2016.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/117

---

P9_TA(2020)0230

Příprava zvláštního zasedání Evropské rady, které se zaměří na nebezpečnou eskalaci a úlohu Turecka ve východním Středomoří

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o přípravě zvláštního zasedání Evropské rady, které se zaměří na nebezpečnou eskalaci a úlohu Turecka ve východním Středomoří (2020/2774(RSP))

(2021/C 385/11)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Turecku, zejména na usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o vztazích EU a Turecka (1), ze dne 27. října 2016 o situaci novinářů v Turecku (2), ze dne 8. února 2018 o situaci v oblasti lidských práv v Turecku (3), ze dne 13. března 2019 o zprávě Komise o Turecku za rok 2018 (4), ze dne 19. září 2019 o situaci v Turecku, konkrétně o odvolání zvolených starostů z funkce (5), a ze dne 13. listopadu 2014 o akcích Turecka, jež vytvářejí napětí ve výlučné ekonomické zóně Kypru (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Turecku, zejména na usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o vztazích EU a Turecka (1), ze dne 27. října 2016 o situaci novinářů v Turecku (2), ze dne 8. února 2018 o situaci v oblasti lidských práv v Turecku (3), ze dne 13. března 2019 o zprávě Komise o Turecku za rok 2018 (4), ze dne 19. září 2019 o situaci v Turecku, konkrétně o odvolání zvolených starostů z funkce (5), a ze dne 13. listopadu 2014 o akcích Turecka, jež vytvářejí napětí ve výlučné ekonomické zóně Kypru (6),

| — | s ohledem na debatu Evropského parlamentu, která se konala dne 9. července 2020 a týkala se stability a bezpečnosti ve východním Středomoří a negativní úlohy Turecka, |
| --- | --- |

—

s ohledem na debatu Evropského parlamentu, která se konala dne 9. července 2020 a týkala se stability a bezpečnosti ve východním Středomoří a negativní úlohy Turecka,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. května 2019 o politice rozšíření EU (COM(2019)0260), doprovázené pracovním dokumentem útvarů Komise (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. května 2019 o politice rozšíření EU (COM(2019)0260), doprovázené pracovním dokumentem útvarů Komise (SWD(2019)0220),

| — | s ohledem na předchozí prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o vrtných činnostech Turecka ve východním Středomoří, zejména na prohlášení ze dne 16. srpna 2020 obnovení vrtných činností Turecka ve východním Středomoří; s ohledem na poznámky pronesené na tiskové konferenci, která následovala po jeho schůzce s ministrem zahraničních věcí Turecka Mevlutem Çavuşoğluem dne 6. července 2020, na poznámky pronesené po jeho schůzce s ministrem obrany Řecka Nikolaosem Panagiotopoulosem dne 25. června 2020 a na poznámky pronesené po schůzce s ministrem zahraničních věcí Kypru Nikosem Christodoulidesem dne 26. června 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na předchozí prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o vrtných činnostech Turecka ve východním Středomoří, zejména na prohlášení ze dne 16. srpna 2020 obnovení vrtných činností Turecka ve východním Středomoří; s ohledem na poznámky pronesené na tiskové konferenci, která následovala po jeho schůzce s ministrem zahraničních věcí Turecka Mevlutem Çavuşoğluem dne 6. července 2020, na poznámky pronesené po jeho schůzce s ministrem obrany Řecka Nikolaosem Panagiotopoulosem dne 25. června 2020 a na poznámky pronesené po schůzce s ministrem zahraničních věcí Kypru Nikosem Christodoulidesem dne 26. června 2020,

| — | s ohledem na příslušné závěry Rady a Evropské rady týkající se Turecka, a to zejména na závěry Evropské rady ze dne 19. srpna 2020 o východním Středomoří, závěry Rady ze dne 27. února 2020 o nepovolených vrtných činnostech Turecka ve východním Středomoří a na závěry Rady ze dne 17. a 18. října 2019 týkající se protiprávních vrtných činností Turecka v kyperské výlučné ekonomické zóně, |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslušné závěry Rady a Evropské rady týkající se Turecka, a to zejména na závěry Evropské rady ze dne 19. srpna 2020 o východním Středomoří, závěry Rady ze dne 27. února 2020 o nepovolených vrtných činnostech Turecka ve východním Středomoří a na závěry Rady ze dne 17. a 18. října 2019 týkající se protiprávních vrtných činností Turecka v kyperské výlučné ekonomické zóně,

| — | s ohledem na prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí EU k situaci ve východním Středomoří ze dne 15. května 2020 a 14. srpna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí EU k situaci ve východním Středomoří ze dne 15. května 2020 a 14. srpna 2020,

| — | s ohledem na závěry neformálního zasedání ministrů zahraničních věcí zemí EU ze dne 28. srpna 2020 (Gymnich), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry neformálního zasedání ministrů zahraničních věcí zemí EU ze dne 28. srpna 2020 (Gymnich),

| — | s ohledem na Severoatlantickou smlouvu z roku 1949 a na prohlášení generálního tajemníka NATO ze dne 3. září 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Severoatlantickou smlouvu z roku 1949 a na prohlášení generálního tajemníka NATO ze dne 3. září 2020,

| — | s ohledem na prohlášení, které bylo učiněno po sedmém summitu zemí jižní části Evropské unie (MED7) v městě Ajaccio dne 10. září 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které bylo učiněno po sedmém summitu zemí jižní části Evropské unie (MED7) v městě Ajaccio dne 10. září 2020,

| — | s ohledem na příslušné mezinárodní zvykové právo a Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) z roku 1982, jejíž jsou Řecko a Kypr, ale také Evropská unie smluvními stranami, a na Chartu OSN; |
| --- | --- |

—

s ohledem na příslušné mezinárodní zvykové právo a Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) z roku 1982, jejíž jsou Řecko a Kypr, ale také Evropská unie smluvními stranami, a na Chartu OSN;

| — | s ohledem na Římský statut a zakládající dokumenty Mezinárodního soudního dvora a na precedens vytvořený na základě jeho judikatury, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Římský statut a zakládající dokumenty Mezinárodního soudního dvora a na precedens vytvořený na základě jeho judikatury,

| — | s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že východní Středomoří, které má pro EU strategický význam a je klíčové pro mír a stabilitu celé oblasti Středomoří a Středního východu, dlouhodobě poznamenávají víceúrovňové spory politického, hospodářského a geostrategického charakteru; vzhledem k tomu, že ke stupňování napětí ve východním Středomoří přispívají jednostranné kroky Turecka, včetně vojenských akcí, chybějící inkluzivní diplomatický dialog a politováníhodný neúspěch úsilí o urovnání konfliktu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že východní Středomoří, které má pro EU strategický význam a je klíčové pro mír a stabilitu celé oblasti Středomoří a Středního východu, dlouhodobě poznamenávají víceúrovňové spory politického, hospodářského a geostrategického charakteru; vzhledem k tomu, že ke stupňování napětí ve východním Středomoří přispívají jednostranné kroky Turecka, včetně vojenských akcí, chybějící inkluzivní diplomatický dialog a politováníhodný neúspěch úsilí o urovnání konfliktu;

| B. | vzhledem k tomu, že Turecko po nalezení pobřežních zásob zemního plynu po roce 2000 zpochybnilo ve vztahu ke svým sousedům mezinárodní právo a vymezení výlučných ekonomických zón; vzhledem k tomu, že objevení významných ložisek plynu ve Středozemním moři, včetně objevu pole Leviathan v roce 2010, po kterém v roce 2015 následoval vůbec největší nález zemního plynu ve Středozemním moři – plynové pole Zohr u pobřeží Egypta, vyvolalo zájem o tento region a vedlo k dalšímu průzkumu a provádění vrtů v letech 2018 a 2019; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Turecko po nalezení pobřežních zásob zemního plynu po roce 2000 zpochybnilo ve vztahu ke svým sousedům mezinárodní právo a vymezení výlučných ekonomických zón; vzhledem k tomu, že objevení významných ložisek plynu ve Středozemním moři, včetně objevu pole Leviathan v roce 2010, po kterém v roce 2015 následoval vůbec největší nález zemního plynu ve Středozemním moři – plynové pole Zohr u pobřeží Egypta, vyvolalo zájem o tento region a vedlo k dalšímu průzkumu a provádění vrtů v letech 2018 a 2019;

| C. | vzhledem k tomu, že Turecko nepodepsalo úmluvu UNCLOS, jejímiž smluvními stranami jsou Řecko a Kypr, a to z důvodu probíhajícího námořního sporu o vymezení výlučné ekonomické zóny; vzhledem k tomu, že Řecko a Turecko odlišně vykládají rozvíjející se mořské právo, které je ze své podstaty složité; vzhledem k tomu, že existují vzájemné nároky, že výklad námořního práva druhou stranou je v rozporu s mezinárodním právem a že činnosti druhé strany jsou nezákonné; vzhledem k tomu, že výše uvedený spor o vymezení výlučných ekonomických zón a kontinentálního šelfu mezi Tureckem na jedné straně a Řeckem na straně druhé zůstává nevyřešen od listopadu 1973; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Turecko nepodepsalo úmluvu UNCLOS, jejímiž smluvními stranami jsou Řecko a Kypr, a to z důvodu probíhajícího námořního sporu o vymezení výlučné ekonomické zóny; vzhledem k tomu, že Řecko a Turecko odlišně vykládají rozvíjející se mořské právo, které je ze své podstaty složité; vzhledem k tomu, že existují vzájemné nároky, že výklad námořního práva druhou stranou je v rozporu s mezinárodním právem a že činnosti druhé strany jsou nezákonné; vzhledem k tomu, že výše uvedený spor o vymezení výlučných ekonomických zón a kontinentálního šelfu mezi Tureckem na jedné straně a Řeckem na straně druhé zůstává nevyřešen od listopadu 1973;

| D. | vzhledem k tomu, že Turecko je kandidátskou zemí a důležitým partnerem EU a jako od kandidátské země se od něj očekává, že bude dodržovat nejvyšší demokratické standardy, respektovat lidská práva a zásady právního státu, a to včetně dodržování mezinárodních úmluv; vzhledem k tomu, že EU jasně a odhodlaně hájí zájmy Evropské unie, prokazuje neochvějnou podporu a solidaritu s Řeckem a Kyprem a dodržuje mezinárodní právo; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Turecko je kandidátskou zemí a důležitým partnerem EU a jako od kandidátské země se od něj očekává, že bude dodržovat nejvyšší demokratické standardy, respektovat lidská práva a zásady právního státu, a to včetně dodržování mezinárodních úmluv; vzhledem k tomu, že EU jasně a odhodlaně hájí zájmy Evropské unie, prokazuje neochvějnou podporu a solidaritu s Řeckem a Kyprem a dodržuje mezinárodní právo;

| E. | vzhledem k tomu, že nezákonné vyhledávání ropy a plynu a provádění vrtů ze strany Turecka vede k intenzivní a nebezpečné militarizaci východního Středomoří, která představuje vážné ohrožení míru a bezpečnosti v celé oblasti; vzhledem k tomu, že Francie na podporu Řecka a Kypru nasadila dne 12. srpna 2020 v této oblasti dvě námořní plavidla a bojová letadla a že se dne 26. srpna 2020 zúčastnila vojenských cvičení společně s Řeckem, Kyprem a Itálií; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nezákonné vyhledávání ropy a plynu a provádění vrtů ze strany Turecka vede k intenzivní a nebezpečné militarizaci východního Středomoří, která představuje vážné ohrožení míru a bezpečnosti v celé oblasti; vzhledem k tomu, že Francie na podporu Řecka a Kypru nasadila dne 12. srpna 2020 v této oblasti dvě námořní plavidla a bojová letadla a že se dne 26. srpna 2020 zúčastnila vojenských cvičení společně s Řeckem, Kyprem a Itálií;

| F. | vzhledem k tomu, že se dne 10. června 2020 francouzské námořní plavidlo setkalo s extrémně nepřátelskou reakcí tureckých válečných lodí, když v rámci mise NATO Sea Guardian požádalo o inspekci tureckého plavidla podezřelého z porušení zbrojního embarga OSN vůči Libyi; vzhledem k tomu, že od ledna 2020 zaznamenalo Řecko více než 600 případů narušení svého vzdušného prostoru ze strany tureckých vzdušných sil; vzhledem k tomu, že tyto kroky Turecka doprovází stále více nepřátelská rétorika namířená vůči Řecku a Kypru, ale i vůči dalším členským státům EU i vůči EU samotné; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že se dne 10. června 2020 francouzské námořní plavidlo setkalo s extrémně nepřátelskou reakcí tureckých válečných lodí, když v rámci mise NATO Sea Guardian požádalo o inspekci tureckého plavidla podezřelého z porušení zbrojního embarga OSN vůči Libyi; vzhledem k tomu, že od ledna 2020 zaznamenalo Řecko více než 600 případů narušení svého vzdušného prostoru ze strany tureckých vzdušných sil; vzhledem k tomu, že tyto kroky Turecka doprovází stále více nepřátelská rétorika namířená vůči Řecku a Kypru, ale i vůči dalším členským státům EU i vůči EU samotné;

| G. | vzhledem k tomu, že od března 2016 byla pozastavena předběžná jednání mezi Řeckem a Tureckem; vzhledem k tomu, že řecký předseda vlády i turecký prezident po svém setkání v září 2019 na Valném shromáždění OSN pozitivně prosazovali dvoustranné vztahy a v prosinci obnovili politický dialog, načež se v lednu 2020 v Ankaře setkali představitelé na vysoké oficiální úrovni, a v únoru 2020 se v Aténách diskutovalo o opatřeních na budování důvěry; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že od března 2016 byla pozastavena předběžná jednání mezi Řeckem a Tureckem; vzhledem k tomu, že řecký předseda vlády i turecký prezident po svém setkání v září 2019 na Valném shromáždění OSN pozitivně prosazovali dvoustranné vztahy a v prosinci obnovili politický dialog, načež se v lednu 2020 v Ankaře setkali představitelé na vysoké oficiální úrovni, a v únoru 2020 se v Aténách diskutovalo o opatřeních na budování důvěry;

| H. | vzhledem k tomu, že v lednu 2019 vlády Kypru, Egypta, Řecka, Izraele, Itálie, Jordánska a Palestinská správa vytvořily Fórum východního Středomoří pro zemní plyn jakožto mezinárodní subjekt, jehož úkolem je rozvíjet regionální trh s plynem a vytvořit mechanismus pro rozvoj zdrojů; vzhledem k tomu, že tento postup kritizovalo turecké ministerstvo zahraničních věcí, které tvrdí, že se jedná o snahu vyloučit Ankaru z regionální spolupráce a koordinace na trhu se zemním plynem; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v lednu 2019 vlády Kypru, Egypta, Řecka, Izraele, Itálie, Jordánska a Palestinská správa vytvořily Fórum východního Středomoří pro zemní plyn jakožto mezinárodní subjekt, jehož úkolem je rozvíjet regionální trh s plynem a vytvořit mechanismus pro rozvoj zdrojů; vzhledem k tomu, že tento postup kritizovalo turecké ministerstvo zahraničních věcí, které tvrdí, že se jedná o snahu vyloučit Ankaru z regionální spolupráce a koordinace na trhu se zemním plynem;

| I. | vzhledem k tomu, že Turecko a libyjská vláda národní jednoty podepsaly v listopadu 2019 memorandum o porozumění, které stanoví nové vymezení mořských hranic mezi oběma zeměmi, přestože nemají žádné přilehlé ani protilehlé pobřeží; vzhledem k tomu, že Memorandum o porozumění mezi Tureckem a Libyí o vymezení jurisdikcí ve Středozemním moři zasahuje do svrchovaných práv třetích zemí, není v souladu s mořským právem a nemůže mít pro třetí země žádné právní důsledky; vzhledem k tomu, že pokud by toto memorandum o porozumění bylo uplatňováno, vytvořilo by prakticky dělicí čáru mezi východní a západní částí Středozemního moře, a ohrozilo tak námořní bezpečnost; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Turecko a libyjská vláda národní jednoty podepsaly v listopadu 2019 memorandum o porozumění, které stanoví nové vymezení mořských hranic mezi oběma zeměmi, přestože nemají žádné přilehlé ani protilehlé pobřeží; vzhledem k tomu, že Memorandum o porozumění mezi Tureckem a Libyí o vymezení jurisdikcí ve Středozemním moři zasahuje do svrchovaných práv třetích zemí, není v souladu s mořským právem a nemůže mít pro třetí země žádné právní důsledky; vzhledem k tomu, že pokud by toto memorandum o porozumění bylo uplatňováno, vytvořilo by prakticky dělicí čáru mezi východní a západní částí Středozemního moře, a ohrozilo tak námořní bezpečnost;

| J. | vzhledem k tomu, že dne 20. dubna 2020 vyslalo Turecko do výlučné ekonomické zóny Kypru vrtnou loď Yavuz v doprovodu plavidla tureckého námořnictva; vzhledem k tomu, že dne 30. července 2020 vyslalo Turecko do výlučné ekonomické zóny Kypru plavidlo pro seismický výzkum Barbaros v doprovodu turecké válečné lodě a další podpůrné lodě; vzhledem k tomu, že dne 10. srpna 2020 vyslalo Turecko do řeckých vod výzkumné plavidlo Oruç Reis doprovázené 17 námořními plavidly, s cílem zmapovat námořní území pro možné ropné a plynové vrty v oblasti, v níž si Turecko rovněž nárokuje pravomoc; vzhledem k tomu, že v reakci na to vyslalo Řecko své vlastní válečné lodě ke sledování tureckých plavidel, z nichž jedno se srazilo s řeckou lodí; vzhledem k tomu, že dne 31. srpna 2020 Turecko opět prodloužilo průzkum, který ve východním Středomoří provádí plavidlo Oruç Reis, a to do 12. září 2020; vzhledem k tomu, že turecká námořní výstraha (Navtex) se týká oblasti, která se nachází na řeckém kontinentálním šelfu; vzhledem k tomu, že toto jednání Turecka vedlo ke značnému zhoršení vztahů mezi Řeckem a Tureckem; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že dne 20. dubna 2020 vyslalo Turecko do výlučné ekonomické zóny Kypru vrtnou loď Yavuz v doprovodu plavidla tureckého námořnictva; vzhledem k tomu, že dne 30. července 2020 vyslalo Turecko do výlučné ekonomické zóny Kypru plavidlo pro seismický výzkum Barbaros v doprovodu turecké válečné lodě a další podpůrné lodě; vzhledem k tomu, že dne 10. srpna 2020 vyslalo Turecko do řeckých vod výzkumné plavidlo Oruç Reis doprovázené 17 námořními plavidly, s cílem zmapovat námořní území pro možné ropné a plynové vrty v oblasti, v níž si Turecko rovněž nárokuje pravomoc; vzhledem k tomu, že v reakci na to vyslalo Řecko své vlastní válečné lodě ke sledování tureckých plavidel, z nichž jedno se srazilo s řeckou lodí; vzhledem k tomu, že dne 31. srpna 2020 Turecko opět prodloužilo průzkum, který ve východním Středomoří provádí plavidlo Oruç Reis, a to do 12. září 2020; vzhledem k tomu, že turecká námořní výstraha (Navtex) se týká oblasti, která se nachází na řeckém kontinentálním šelfu; vzhledem k tomu, že toto jednání Turecka vedlo ke značnému zhoršení vztahů mezi Řeckem a Tureckem;

| K. | vzhledem k tomu, že po skončení platnosti výstrahy Navtex pro vody mezi Tureckem, Kyprem a Krétou, vydané dne 10. srpna 2020, se turecká seismická výzkumná loď Oruç Reis dne 13. září 2020 po mnoha vyjednáváních vrátila do vod poblíž jižní provincie Antalya, což by mohlo přispět ke zmírnění napětí mezi Ankarou a Aténami; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že po skončení platnosti výstrahy Navtex pro vody mezi Tureckem, Kyprem a Krétou, vydané dne 10. srpna 2020, se turecká seismická výzkumná loď Oruç Reis dne 13. září 2020 po mnoha vyjednáváních vrátila do vod poblíž jižní provincie Antalya, což by mohlo přispět ke zmírnění napětí mezi Ankarou a Aténami;

| L. | vzhledem k tomu, že rámec omezujících opatření v reakci na protiprávní vrtnou činnost Turecka ve východním Středomoří byl zaveden v listopadu 2019 poté, co Rada opakovaně vyjádřila své znepokojení a vrtná činnost byla důrazně odsouzena v několika závěrech, mimo jiné i v závěrech Evropské rady ze dne 22. března 2018 a 20. června 2019; vzhledem k tomu, že dne 27. února 2020 zařadila Rada dva výkonné pracovníky turecké ropné společnosti (TPAO) na sankční seznam EU a uložila zákaz cestování a zmrazení majetku v návaznosti na nezákonnou vrtnou činnost Turecka ve východním Středomoří; vzhledem k tomu, že dne 28. srpna 2020 vyzvala Rada na svém neformálním zasedání v Gymnichu k dalším cíleným sankcím vůči Turecku v případě, že nezmírní napětí v regionu; vzhledem k tomu, že tato omezující opatření by byla projednána na zvláštním zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. září 2020; vzhledem k tomu, že dne 10. září 2020 čelní představitelé středomořských zemí na summitu Med7 vyjádřili Řecku plnou podporu a solidaritu a politování nad tím, že Turecko nereagovalo na opakované výzvy EU, aby ukončilo své jednostranné a nezákonné akce ve východním Středomoří a v Egejském moři; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že rámec omezujících opatření v reakci na protiprávní vrtnou činnost Turecka ve východním Středomoří byl zaveden v listopadu 2019 poté, co Rada opakovaně vyjádřila své znepokojení a vrtná činnost byla důrazně odsouzena v několika závěrech, mimo jiné i v závěrech Evropské rady ze dne 22. března 2018 a 20. června 2019; vzhledem k tomu, že dne 27. února 2020 zařadila Rada dva výkonné pracovníky turecké ropné společnosti (TPAO) na sankční seznam EU a uložila zákaz cestování a zmrazení majetku v návaznosti na nezákonnou vrtnou činnost Turecka ve východním Středomoří; vzhledem k tomu, že dne 28. srpna 2020 vyzvala Rada na svém neformálním zasedání v Gymnichu k dalším cíleným sankcím vůči Turecku v případě, že nezmírní napětí v regionu; vzhledem k tomu, že tato omezující opatření by byla projednána na zvláštním zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. září 2020; vzhledem k tomu, že dne 10. září 2020 čelní představitelé středomořských zemí na summitu Med7 vyjádřili Řecku plnou podporu a solidaritu a politování nad tím, že Turecko nereagovalo na opakované výzvy EU, aby ukončilo své jednostranné a nezákonné akce ve východním Středomoří a v Egejském moři;

| M. | vzhledem k tomu, že místopředseda, vysoký představitel Borrell, který se situací v tomto regionu společně s německým předsednictvím v Radě Evropské unie intenzivně zabývá, hledá řešení prostřednictvím dialogu mezi Tureckem, Řeckem a Kyprem; vzhledem k tomu, že aby mohl dialog pokračovat, musí se Turecko zdržet jednostranných akcí; vzhledem k tomu, že pokusy o mediaci vedené německým předsednictvím Rady v červenci a srpnu bohužel selhaly; vzhledem k tomu, že v době, kdy probíhala jednání, uzavřely Egypt a Řecko dne 6. srpna 2020 dvoustrannou námořní dohodu vymezující výlučnou ekonomickou zónu pro práva těžby ropy a zemního plynu, a to po patnácti letech jednání s Tureckem a Kyprem v této věci; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že místopředseda, vysoký představitel Borrell, který se situací v tomto regionu společně s německým předsednictvím v Radě Evropské unie intenzivně zabývá, hledá řešení prostřednictvím dialogu mezi Tureckem, Řeckem a Kyprem; vzhledem k tomu, že aby mohl dialog pokračovat, musí se Turecko zdržet jednostranných akcí; vzhledem k tomu, že pokusy o mediaci vedené německým předsednictvím Rady v červenci a srpnu bohužel selhaly; vzhledem k tomu, že v době, kdy probíhala jednání, uzavřely Egypt a Řecko dne 6. srpna 2020 dvoustrannou námořní dohodu vymezující výlučnou ekonomickou zónu pro práva těžby ropy a zemního plynu, a to po patnácti letech jednání s Tureckem a Kyprem v této věci;

| N. | vzhledem k tomu, že NATO rovněž navrhlo různé iniciativy pro dialog mezi Řeckem a Tureckem a zprostředkovalo mezi nimi rozhovory; vzhledem k tomu, že článek 1 smlouvy o NATO stanoví, že se její strany zavazují urovnávat veškeré mezinárodní spory, v nichž mohou být účastny, mírovými prostředky tak, aby nebyl ohrožen mezinárodní mír, bezpečnost a spravedlnost, a zdržet se ve svých mezinárodních vztazích hrozby silou nebo použití síly jakýmkoli způsobem neslučitelným s cíli OSN; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že NATO rovněž navrhlo různé iniciativy pro dialog mezi Řeckem a Tureckem a zprostředkovalo mezi nimi rozhovory; vzhledem k tomu, že článek 1 smlouvy o NATO stanoví, že se její strany zavazují urovnávat veškeré mezinárodní spory, v nichž mohou být účastny, mírovými prostředky tak, aby nebyl ohrožen mezinárodní mír, bezpečnost a spravedlnost, a zdržet se ve svých mezinárodních vztazích hrozby silou nebo použití síly jakýmkoli způsobem neslučitelným s cíli OSN;

| O. | vzhledem k tomu, že na základě Charty Organizace spojených národů se státy musí zavázat k tomu, že budou urovnávat veškeré mezinárodní spory, v nichž mohou být účastny, mírovými prostředky tak, aby nebyl ohrožen mezinárodní mír, bezpečnost a spravedlnost, a že se zdrží ve svých mezinárodních vztazích hrozby silou nebo použití síly jakýmkoli způsobem neslučitelným s cíli OSN; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že na základě Charty Organizace spojených národů se státy musí zavázat k tomu, že budou urovnávat veškeré mezinárodní spory, v nichž mohou být účastny, mírovými prostředky tak, aby nebyl ohrožen mezinárodní mír, bezpečnost a spravedlnost, a že se zdrží ve svých mezinárodních vztazích hrozby silou nebo použití síly jakýmkoli způsobem neslučitelným s cíli OSN;

| 1. | je velmi znepokojen pokračujícím sporem a souvisejícím rizikem další vojenské eskalace ve východním Středomoří mezi členskými státy EU a kandidátskou zemí EU; je pevně přesvědčen, že udržitelného řešení konfliktů lze dosáhnout pouze prostřednictvím dialogu, diplomacie a jednání v duchu dobré vůle a v souladu s mezinárodním právem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsuzuje nezákonnou činnost Turecka na pevninském šelfu a ve výlučných ekonomických zónách Řecka a Kypru, která je v rozporu se svrchovanými právy těchto členských států EU, a vyjadřuje Řecku a Kypru svou plnou solidaritu; naléhavě vyzývá Turecko, aby se zapojilo do mírového urovnání sporů a upustilo od veškerých jednostranných a nezákonných kroků nebo hrozeb, protože by to mohlo mít negativní dopad na dobré sousedské vztahy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá rozhodnutí Turecka ze dne 12. září 2020 stáhnout své seismické výzkumné plavidlo Oruç Reis, čímž učinilo první krok ke zmírnění napětí ve východním Středomoří; odsuzuje rozhodnutí Turecka ze dne 15. září 2020 vydat novou zprávu Navtex, kterou se prodlužuje činnost vrtné lodi Yavuz do 12. října 2020; apeluje na Turecko, aby projevilo zdrženlivost a aktivně přispívalo k uklidnění situace, mimo jiné tím, že bude respektovat územní celistvost a svrchovanost všech svých sousedů, že okamžitě ukončí veškerou další nezákonnou průzkumnou a vrtnou činnost ve východním Středomoří, že nebude narušovat řecký vzdušný prostor a řecké a kyperské teritoriální vody a zdrží se nacionalistické štvavé rétoriky; odmítá používání hrozeb a urážlivého jazyka vůči členským státům a EU jako jednání, které je v případě kandidátské země EU nepřijatelné a nevhodné; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyslovuje potřebu nalézt řešení diplomatickou cestou, na základě mediace a mezinárodního práva a důrazně podporuje návrat k dialogu mezi stranami; vyzývá všechny zúčastněné strany, zejména Turecko, aby se zavázaly k urychlenému zmírnění napětí, a v souvislosti s tím stáhly své vojáky z regionu s cílem umožnit dialog a účinnou spolupráci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Turecko jako kandidátskou zemi EU, aby plně respektovalo námořní právo a svrchovanost členských států EU Řecka a Kypru nad jejich teritoriálními vodami a také všechna jejich svrchovaná práva uplatňovaná v rámci jejich námořních zón; opakuje svou výzvu turecké vládě, aby podepsala a ratifikovala Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu, a připomíná, že i když Turecko není jejím signatářem, obyčejové právo stanoví výlučné ekonomické zóny i v případě neobydlených ostrovů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že rostoucí eskalace napětí poškozuje možnost obnovení přímých jednání o komplexním vyřešení kyperské otázky, neboť tato jednání představují nejefektivnější způsob, jak vymezit výlučné ekonomické zóny Kypru a Turecka; naléhavě žádá všechny zúčastněné strany, aby aktivně podporovaly jednání o spravedlivém, komplexním a životaschopném urovnání kyperské otázky v rámci OSN, jak definuje příslušná rezoluce Rady bezpečnosti OSN, v souladu s mezinárodním právem, acquis EU a na základě dodržování zásad, na nichž je Unie založena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vítá výzvu vlád Kypru a Řecka adresovanou Turecku, aby tyto země v dobré víře projednaly námořní hranice u jejich pobřeží; naléhavě žádá obě strany, aby příslušné spory postoupily Mezinárodnímu soudnímu dvoru v Haagu, nebo aby v případě, že dohody nebude možné dosáhnout prostřednictvím mediace, řešily situaci pomocí mezinárodní arbitráže; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá úsilí EU, zejména místopředsedy, vysokého představitele Borrella a německého předsednictví v Radě Evropské unie a dalších mezinárodních institucí, jako je NATO, kterým přispívají k nalezení řešení prostřednictvím dialogu a diplomacie; vyzývá všechny strany, aby se v dobré víře zapojily do skutečného kolektivního jednání o vymezení výlučných ekonomických zón a kontinentálního šelfu, a to při plném dodržení mezinárodního práva a v souladu se zásadou dobrých sousedských vztahů; podporuje návrh na mnohostrannou konferenci o východním Středomoří za účasti všech zúčastněných aktérů, která by poskytla platformu pro urovnávání sporů prostřednictvím dialogu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá Komisi a všechny členské státy, aby usilovaly o širší, inkluzivní dialog s Tureckem a o vytvoření komplexní struktury v oblasti strategické bezpečnosti a spolupráce v oblasti energetiky ve Středomoří; žádá Komisi a členské státy, aby se v tomto dialogu i nadále pevně opíraly o základní hodnoty a zásady Unie, a to včetně dodržování lidských práv, demokracie, právního státu a zásady solidarity; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě požaduje komplexní posouzení environmentálních rizik souvisejících s veškerými vrtnými činnostmi, a to s ohledem na četná rizika, která průzkum ložisek plynu na moři představuje pro životní prostředí, pracovníky a místní populaci; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby investovaly do energie z obnovitelných zdrojů a do udržitelné budoucnosti, která bude šetrná ke klimatu, a žádá EU, aby podporovala vytvoření takovéto „zelené dohody pro Středomoří“, která by zahrnovala plány na investice do energie z obnovitelných zdrojů v tomto širším regionu, aby se tak zabránilo sporům o omezené fosilní zdroje, které poškozují naše klima a životní prostředí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadřuje vážné znepokojení v souvislosti se současným stavem vztahů mezi EU a Tureckem, zejména s ohledem na špatnou situaci v oblasti lidských práv v Turecku a na úpadek demokracie a právního státu; poukazuje na negativní dopady, které v minulosti měla a doposud má jednostranná zahraniční politika Turecka v širším regionu, a na to, že nelegální průzkumné a vrtné činnosti Turecka ve východním Středomoří dále v obecné rovině zhoršují vztahy mezi EU a Tureckem; žádá Turecko a členské státy, aby společně podpořily mírové urovnání konfliktu a politický dialog v Libyi a aby dodržovaly zbrojní embargo, které vyhlásila Rada bezpečnosti OSN; odsuzuje negativní dopad, který má současná zahraniční politika Turecka a další jeho kroky ve Středomoří na stabilitu tohoto regionu; potvrzuje svůj postoj, který vyjádřil ve svém usnesení ze dne 24. října 2019 o turecké vojenské operaci v severovýchodní Sýrii a jejích důsledcích (7); |
| --- | --- |

11.

| 12. | žádá, aby na vhodných fórech ve strukturách NATO, zejména v pracovní skupině na vysoké úrovni pro kontrolu konvenčních zbraní, byla bezodkladně projednána kontrola zbraní ve východním Středomoří; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že parlamentní dialog mezi EU a Tureckem je důležitým prvkem jednání a úsilí o zmírnění napětí; vyjadřuje hluboké politování nad tím, že turecké Velké národní shromáždění nadále odmítá obnovit dvoustranné schůze Smíšeného parlamentního výboru EU-Turecko; vyzývá k okamžitému pokračování těchto schůzí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | trvá na tom, že dalším sankcím lze zamezit pouze prostřednictvím dialogu, upřímné spolupráce a konkrétního pokroku v regionu; žádá Radu, aby byla připravena vytvořit seznam dalších sankcí v případě, že se v jednáních s Tureckem nepodaří dosáhnout žádného viditelného pokroku; navrhuje, aby takováto opatření byla odvětvová a cílená; zastává pevný názor, že tyto sankce by neměly mít nepříznivý dopad na obyvatele Turecka, na naši podporu turecké nezávislé občanské společnosti ani na uprchlíky pobývající v Turecku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Parlamentnímu shromáždění a generálnímu tajemníkovi NATO, prezidentovi, vládě a Parlamentu Turecké republiky a členským státům EU. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 93.

(2)  Úř. věst. C 215, 19.6.2018, s. 199.

(3)  Úř. věst. C 463, 21.12.2018, s. 56.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0200.

(5)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0017.

(6)  Úř. věst. C 285, 5.8.2016, s. 11.

(7)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0049.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/122

---

P9_TA(2020)0231

Situace v Bělorusku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Bělorusku (2020/2779(RSP))

(2021/C 385/12)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Bělorusku, zejména na usnesení ze dne 4. října 2018 o omezování svobody sdělovacích prostředků v Bělorusku, zejména o případu Charty 97 (1), usnesení ze dne 19. dubna 2018 o Bělorusku (2), usnesení ze dne 6. dubna 2017 o situaci v Bělorusku (3), usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o situaci v Bělorusku (4) a usnesení ze dne 8. října 2015 o trestu smrti (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Bělorusku, zejména na usnesení ze dne 4. října 2018 o omezování svobody sdělovacích prostředků v Bělorusku, zejména o případu Charty 97 (1), usnesení ze dne 19. dubna 2018 o Bělorusku (2), usnesení ze dne 6. dubna 2017 o situaci v Bělorusku (3), usnesení ze dne 24. listopadu 2016 o situaci v Bělorusku (4) a usnesení ze dne 8. října 2015 o trestu smrti (5),

| — | s ohledem na zahájení Východního partnerství v Praze dne 7. května 2009 jakožto společné iniciativy EU a jejích šesti východních partnerů – Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie, Moldavské republiky a Ukrajiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zahájení Východního partnerství v Praze dne 7. května 2009 jakožto společné iniciativy EU a jejích šesti východních partnerů – Arménie, Ázerbájdžánu, Běloruska, Gruzie, Moldavské republiky a Ukrajiny,

| — | s ohledem na společná prohlášení ze summitů Východního partnerství, které se konaly v roce 2009 v Praze, v roce 2011 ve Varšavě, v roce 2013 ve Vilniusu, v roce 2015 v Rize a v roce 2017 v Bruselu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na společná prohlášení ze summitů Východního partnerství, které se konaly v roce 2009 v Praze, v roce 2011 ve Varšavě, v roce 2013 ve Vilniusu, v roce 2015 v Rize a v roce 2017 v Bruselu,

| — | s ohledem na prezidentské volby, které proběhly v Bělorusku dne 9. srpna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prezidentské volby, které proběhly v Bělorusku dne 9. srpna 2020,

| — | s ohledem na prohlášení, která vydal jménem Evropské unie k prezidentským volbám vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zejména na jeho prohlášení ze dnů 11. srpna 2020 a 17. srpna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, která vydal jménem Evropské unie k prezidentským volbám vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zejména na jeho prohlášení ze dnů 11. srpna 2020 a 17. srpna 2020,

| — | s ohledem na prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise, zejména na jeho prohlášení ze dne 7. srpna 2020, které vydal před prezidentskými volbami, a ze dne 14. července 2020 ohledně nezaregistrování kandidátů v prezidentských volbách, na společné prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise a ministra zahraničních věcí Kanady ze dne 26. srpna 2020 a na prohlášení, které dne 10. srpna 2020 vydal k prezidentským volbám vysoký představitel, místopředseda Komise společně s komisařem pro sousedství a rozšíření, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise, zejména na jeho prohlášení ze dne 7. srpna 2020, které vydal před prezidentskými volbami, a ze dne 14. července 2020 ohledně nezaregistrování kandidátů v prezidentských volbách, na společné prohlášení vysokého představitele, místopředsedy Komise a ministra zahraničních věcí Kanady ze dne 26. srpna 2020 a na prohlášení, které dne 10. srpna 2020 vydal k prezidentským volbám vysoký představitel, místopředseda Komise společně s komisařem pro sousedství a rozšíření,

| — | s ohledem na prohlášení o situaci v Bělorusku po takzvaných prezidentských volbách uspořádaných dne 9. srpna 2020, které dne 13. srpna 2020 vydal předseda Evropského parlamentu a dne 17. srpna 2020 předsedové pěti politických skupin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o situaci v Bělorusku po takzvaných prezidentských volbách uspořádaných dne 9. srpna 2020, které dne 13. srpna 2020 vydal předseda Evropského parlamentu a dne 17. srpna 2020 předsedové pěti politických skupin,

| — | s ohledem na hlavní výsledek mimořádného zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 14. srpna 2020 a závěry předsedy Evropské rady ze dne 19. srpna 2020 ve věci situace v Bělorusku po prezidentských volbách, které se konaly dne 9. srpna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na hlavní výsledek mimořádného zasedání Rady pro zahraniční věci ze dne 14. srpna 2020 a závěry předsedy Evropské rady ze dne 19. srpna 2020 ve věci situace v Bělorusku po prezidentských volbách, které se konaly dne 9. srpna 2020,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie ze dne 7. září 2020 o svévolném a bezdůvodném zatýkání a zadržování osob z politických důvodů a na jeho prohlášení ze dne 11. září 2020 o eskalaci násilí a zastrašování členů Koordinační rady, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie ze dne 7. září 2020 o svévolném a bezdůvodném zatýkání a zadržování osob z politických důvodů a na jeho prohlášení ze dne 11. září 2020 o eskalaci násilí a zastrašování členů Koordinační rady,

| — | s ohledem na globální strategii EU a revidovanou evropskou politiku sousedství, |
| --- | --- |

—

s ohledem na globální strategii EU a revidovanou evropskou politiku sousedství,

| — | s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ, zejména na prohlášení ze dne 19. června 2020 o nedávném vývoji před prezidentskými volbami a na prohlášení ze dne 18. listopadu 2019 o parlamentních volbách v Bělorusku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ, zejména na prohlášení ze dne 19. června 2020 o nedávném vývoji před prezidentskými volbami a na prohlášení ze dne 18. listopadu 2019 o parlamentních volbách v Bělorusku,

| — | s ohledem na to, že Rada přijala dne 17. února 2020 rozhodnutí prodloužit embargo EU uvalené na Bělorusko roku 2004 a týkající se zbraní a materiálu, který by mohl být použit k vnitřním represím (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že Rada přijala dne 17. února 2020 rozhodnutí prodloužit embargo EU uvalené na Bělorusko roku 2004 a týkající se zbraní a materiálu, který by mohl být použit k vnitřním represím (6),

| — | s ohledem na prohlášení Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) ze dne 15. července 2020 o tom, že do Běloruska nebude vyslána volební pozorovatelská mise, neboť nebylo obdrženo pozvání k této misi, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) ze dne 15. července 2020 o tom, že do Běloruska nebude vyslána volební pozorovatelská mise, neboť nebylo obdrženo pozvání k této misi,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na všechny úmluvy o lidských právech, jichž je Bělorusko smluvní stranou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv a na všechny úmluvy o lidských právech, jichž je Bělorusko smluvní stranou,

| — | s ohledem na zprávu o situaci v oblasti lidských práv v Bělorusku, kterou dne 10. července 2020 vydal zvláštní zpravodaj OSN, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o situaci v oblasti lidských práv v Bělorusku, kterou dne 10. července 2020 vydal zvláštní zpravodaj OSN,

| — | s ohledem na prohlášení úřadu ODIHR při OBSE ze dne 17. července 2020 a na předchozí zprávy tohoto úřadu o volbách v Bělorusku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení úřadu ODIHR při OBSE ze dne 17. července 2020 a na předchozí zprávy tohoto úřadu o volbách v Bělorusku,

| — | s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN ze dnů 10. a 14. srpna 2020 o vývoji situace v Bělorusku po volbách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení generálního tajemníka OSN ze dnů 10. a 14. srpna 2020 o vývoji situace v Bělorusku po volbách,

| — | s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v Bělorusku nebyla navzdory opakovaným snahám od roku 2000 zaregistrována žádná nová politická strana; vzhledem k tomu, že běloruská ústřední volební komise odmítla zaregistrovat politiky kritizující stávající režim jako kandidáty v prezidentských volbách 2020, ačkoliv v souladu s vnitrostátními právními předpisy údajně shromáždili více než 100 000 podpisů, a jejich kandidatuře tak byly stavěny do cesty nepřiměřené a bezdůvodné překážky, což je v rozporu se závazky přijatými v rámci OBSE a s dalšími mezinárodními normami; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v Bělorusku nebyla navzdory opakovaným snahám od roku 2000 zaregistrována žádná nová politická strana; vzhledem k tomu, že běloruská ústřední volební komise odmítla zaregistrovat politiky kritizující stávající režim jako kandidáty v prezidentských volbách 2020, ačkoliv v souladu s vnitrostátními právními předpisy údajně shromáždili více než 100 000 podpisů, a jejich kandidatuře tak byly stavěny do cesty nepřiměřené a bezdůvodné překážky, což je v rozporu se závazky přijatými v rámci OBSE a s dalšími mezinárodními normami;

| B. | vzhledem k tomu, že v průběhu předvolební kampaně docházelo již od počátku května 2020 k častým celostátním zásahům proti pokojným demonstrantům, aktivistům občanské společnosti, bloggerům a novinářům a k závažnému zastrašování politických aktivistů, jejich rodin a stoupenců; vzhledem k tomu, že v celé zemi bylo z důvodu protestů proti režimu zadrženo více než 650 pokojných demonstrantů, novinářů a občanských aktivistů; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v průběhu předvolební kampaně docházelo již od počátku května 2020 k častým celostátním zásahům proti pokojným demonstrantům, aktivistům občanské společnosti, bloggerům a novinářům a k závažnému zastrašování politických aktivistů, jejich rodin a stoupenců; vzhledem k tomu, že v celé zemi bylo z důvodu protestů proti režimu zadrženo více než 650 pokojných demonstrantů, novinářů a občanských aktivistů;

| C. | vzhledem k tomu, že ačkoliv je Bělorusko členským státem Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), jeho volební postupy nebyly v souladu s pokyny OBSE, které vyzývají k dodržování základních svobod, rovnosti, univerzálnosti, politického pluralismu, důvěry, transparentnosti a odpovědnosti; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ačkoliv je Bělorusko členským státem Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), jeho volební postupy nebyly v souladu s pokyny OBSE, které vyzývají k dodržování základních svobod, rovnosti, univerzálnosti, politického pluralismu, důvěry, transparentnosti a odpovědnosti;

| D. | vzhledem k tomu, že volební pozorovatelská mise OBSE/ODIHR nemohla volby sledovat, neboť běloruské orgány jí záměrně nevydaly včas pozvání; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že volební pozorovatelská mise OBSE/ODIHR nemohla volby sledovat, neboť běloruské orgány jí záměrně nevydaly včas pozvání;

| E. | vzhledem k tomu, že po celou dobu konání voleb se objevovaly zprávy o systematických nesrovnalostech a porušování mezinárodních volebních standardů, a to i zprávy o zastrašování voličů, znemožňování uplatnění jejich volebního práva a rozsáhlého falšování zpráv z volebních okrsků; vzhledem k tomu, že po celé zemi byly zaznamenány případy zadržení nezávislých domácích pozorovatelů poté, co zdokumentovali četná porušení volebního zákona, a to včetně pozorovatelů, kteří v běloruských prezidentských volbách sledovali hlasování v předstihu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že po celou dobu konání voleb se objevovaly zprávy o systematických nesrovnalostech a porušování mezinárodních volebních standardů, a to i zprávy o zastrašování voličů, znemožňování uplatnění jejich volebního práva a rozsáhlého falšování zpráv z volebních okrsků; vzhledem k tomu, že po celé zemi byly zaznamenány případy zadržení nezávislých domácích pozorovatelů poté, co zdokumentovali četná porušení volebního zákona, a to včetně pozorovatelů, kteří v běloruských prezidentských volbách sledovali hlasování v předstihu,

| F. | vzhledem k tomu, že ústřední volební komise Běloruska prohlásila vítězem tzv. voleb úřadujícího prezidenta Aljaksandra Lukašenku; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že ústřední volební komise Běloruska prohlásila vítězem tzv. voleb úřadujícího prezidenta Aljaksandra Lukašenku;

| G. | vzhledem k tomu, že důvěryhodné zprávy z celé země a informace šířené na sociálních médiích řadovými občany vypovídají o rozsáhlém volebním podvodu ve prospěch úřadujícího prezidenta Aljaksandra Lukašenky a že mnozí Bělorusové považují za vítězku voleb Svjatlanu Cichanouskou; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že důvěryhodné zprávy z celé země a informace šířené na sociálních médiích řadovými občany vypovídají o rozsáhlém volebním podvodu ve prospěch úřadujícího prezidenta Aljaksandra Lukašenky a že mnozí Bělorusové považují za vítězku voleb Svjatlanu Cichanouskou;

| H. | vzhledem k tomu, že ihned po oznámení takzvaných volebních výsledků začaly bezprecedentní pokojné demonstrace vyjadřující touhu po demokratické změně a dodržování základních svobod a lidských práv, které trvají dodnes a při nichž vyšli do běloruských ulic statisíce protestujících, přičemž o víkendech kulminují v tzv. pochodech jednoty a poukazují na míru nespokojenosti a mobilizace běloruské společnosti; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že ihned po oznámení takzvaných volebních výsledků začaly bezprecedentní pokojné demonstrace vyjadřující touhu po demokratické změně a dodržování základních svobod a lidských práv, které trvají dodnes a při nichž vyšli do běloruských ulic statisíce protestujících, přičemž o víkendech kulminují v tzv. pochodech jednoty a poukazují na míru nespokojenosti a mobilizace běloruské společnosti;

| I. | vzhledem k tomu, že demonstrace doprovázejí stávky, jež se rozšířily po celé zemi v průmyslových závodech, včetně velkých státních společností z různých ekonomických odvětví, v podnicích, školách, na univerzitách a ve velkých i menších městech a vesnicích; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že demonstrace doprovázejí stávky, jež se rozšířily po celé zemi v průmyslových závodech, včetně velkých státních společností z různých ekonomických odvětví, v podnicích, školách, na univerzitách a ve velkých i menších městech a vesnicích;

| J. | vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy neuznaly výsledky prezidentských voleb kvůli závažným pochybnostem ohledně spravedlivého průběhu voleb a rozšířeným zprávám o falšování; vzhledem k tomu, že stávající funkční období prezidenta Lukašenky končí dne 5. listopadu 2020; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Evropská unie a její členské státy neuznaly výsledky prezidentských voleb kvůli závažným pochybnostem ohledně spravedlivého průběhu voleb a rozšířeným zprávám o falšování; vzhledem k tomu, že stávající funkční období prezidenta Lukašenky končí dne 5. listopadu 2020;

| K. | vzhledem k tomu, že běloruské protesty dosáhly dosud nevídaných rozměrů, jsou celostátní a mezigenerační a v jejich čele stojí očividně ženy; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že běloruské protesty dosáhly dosud nevídaných rozměrů, jsou celostátní a mezigenerační a v jejich čele stojí očividně ženy;

| L. | vzhledem k tomu, že běloruské orgány reagovaly na legitimní a pokojné protesty nepřiměřeným násilím; vzhledem k tomu, že reakce bezpečnostních sil na pokojné protesty byla mimořádně tvrdá, často se uchylovaly k nadměrnému, zbytečnému a svévolnému použití síly, například slzného plynu, obušků, zábleskových granátů a vodních děl; vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva uvádí, že v uplynulých týdnech bylo zadrženo více než 6 700 osob, když uplatňovaly své právo na svobodu pokojného shromažďování; vzhledem k tomu, že odborníci byli informováni o nejméně 450 případech mučení, sexuálního násilí, znásilnění a špatného zacházení s osobami zbavenými svobody a že od 9. srpna 2020 se někteří lidé pohřešují a několik osob bylo nalezeno mrtvých, mezi nimi i Aljaksandr Tarajkouski, Konstantin Šišmakov, Alexandr Vichor a Gennadij Šutov; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že běloruské orgány reagovaly na legitimní a pokojné protesty nepřiměřeným násilím; vzhledem k tomu, že reakce bezpečnostních sil na pokojné protesty byla mimořádně tvrdá, často se uchylovaly k nadměrnému, zbytečnému a svévolnému použití síly, například slzného plynu, obušků, zábleskových granátů a vodních děl; vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva uvádí, že v uplynulých týdnech bylo zadrženo více než 6 700 osob, když uplatňovaly své právo na svobodu pokojného shromažďování; vzhledem k tomu, že odborníci byli informováni o nejméně 450 případech mučení, sexuálního násilí, znásilnění a špatného zacházení s osobami zbavenými svobody a že od 9. srpna 2020 se někteří lidé pohřešují a několik osob bylo nalezeno mrtvých, mezi nimi i Aljaksandr Tarajkouski, Konstantin Šišmakov, Alexandr Vichor a Gennadij Šutov;

| M. | vzhledem k tomu, že vznikla Koordinační rada, která má být dočasným institucionálním partnerem pro národní dialog, jehož cílem je uspořádání nových voleb, které by proběhly podle mezinárodních norem a za přítomnosti volební pozorovatelské mise ODIHR; vzhledem k tomu, že několik tisíc lidí podpořilo její výzvy k uspořádání nových voleb a že všichni vedoucí členové této rady museli čelit zastrašování, výslechům nebo zatčení (Lilija Ulasavová, Maksim Znak, Sjarhej Dyleuski, Maryja Kalesnikavová); vzhledem k tomu, že neustálé zastrašování a výhrůžky přinutily vůdce opozice Svjatlanu Cichanouskou, Veraniku Capkalovou, Pavla Latušku a Volhu Kavalkovovou hledat útočiště v Evropské unii; vzhledem k tomu, že další čelnou představitelku opozice Maryju Kalesnikavovou dne 7. září 2020 za bílého dne unesli na ulici v Minsku maskovaní muži v dodávce bez poznávací značky; vzhledem k tomu, že nositelka Nobelovy ceny Svjatlana Aleksijevičová je jedinou členkou předsednictva Koordinační rady, která je stále v Bělorusku na svobodě; vzhledem k tomu, že i přes mimořádnou podporu, kterou jí poskytli evropští diplomaté, přetrvávají vážné obavy ohledně její bezpečnosti; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že vznikla Koordinační rada, která má být dočasným institucionálním partnerem pro národní dialog, jehož cílem je uspořádání nových voleb, které by proběhly podle mezinárodních norem a za přítomnosti volební pozorovatelské mise ODIHR; vzhledem k tomu, že několik tisíc lidí podpořilo její výzvy k uspořádání nových voleb a že všichni vedoucí členové této rady museli čelit zastrašování, výslechům nebo zatčení (Lilija Ulasavová, Maksim Znak, Sjarhej Dyleuski, Maryja Kalesnikavová); vzhledem k tomu, že neustálé zastrašování a výhrůžky přinutily vůdce opozice Svjatlanu Cichanouskou, Veraniku Capkalovou, Pavla Latušku a Volhu Kavalkovovou hledat útočiště v Evropské unii; vzhledem k tomu, že další čelnou představitelku opozice Maryju Kalesnikavovou dne 7. září 2020 za bílého dne unesli na ulici v Minsku maskovaní muži v dodávce bez poznávací značky; vzhledem k tomu, že nositelka Nobelovy ceny Svjatlana Aleksijevičová je jedinou členkou předsednictva Koordinační rady, která je stále v Bělorusku na svobodě; vzhledem k tomu, že i přes mimořádnou podporu, kterou jí poskytli evropští diplomaté, přetrvávají vážné obavy ohledně její bezpečnosti;

| N. | vzhledem k tomu, že Evropská rada dne 19. srpna 2020 rozhodla, že na značný počet osob zodpovědných za násilí, represi a falšování volebních výsledků v Bělorusku uvalí sankce, zakáže jim vstup do EU a zmrazí jejich finanční aktiva v EU; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Evropská rada dne 19. srpna 2020 rozhodla, že na značný počet osob zodpovědných za násilí, represi a falšování volebních výsledků v Bělorusku uvalí sankce, zakáže jim vstup do EU a zmrazí jejich finanční aktiva v EU;

| O. | vzhledem k tomu, že se volební kampaň i samotné prezidentské volby konaly v době pandemie onemocnění COVID-19, jehož dopady běloruské politické vedení a orgány soustavně popíraly, což přimělo novináře, zdravotníky a řadové občany k tomu, aby začali sdílet klíčové informace o pandemii a nezbytných preventivních opatřeních, čímž prokázali občanskou angažovanost obyvatel a vitalitu běloruské občanské společnosti; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že se volební kampaň i samotné prezidentské volby konaly v době pandemie onemocnění COVID-19, jehož dopady běloruské politické vedení a orgány soustavně popíraly, což přimělo novináře, zdravotníky a řadové občany k tomu, aby začali sdílet klíčové informace o pandemii a nezbytných preventivních opatřeních, čímž prokázali občanskou angažovanost obyvatel a vitalitu běloruské občanské společnosti;

| P. | vzhledem k tomu, že prezident Ruské federace vyjádřil dne 27. srpna 2020 podporu potlačení legitimní občanské nespokojenosti běloruskými orgány, neboť nabídl nasazení zvláštních policejních složek; vzhledem k tomu, že dne 21. srpna 2020 oznámil Aljaksandr Lukašenka, že na místa stávkujících a odstupujících novinářů státních sdělovacích prostředků nastupují tzv. ruští mediální odborníci; vzhledem k tomu, že mezi prvními státy, které panu Lukašenkovi gratulovaly k vítězství ve zfalšovaných volbách, bylo Rusko, Čína a Turecko; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že prezident Ruské federace vyjádřil dne 27. srpna 2020 podporu potlačení legitimní občanské nespokojenosti běloruskými orgány, neboť nabídl nasazení zvláštních policejních složek; vzhledem k tomu, že dne 21. srpna 2020 oznámil Aljaksandr Lukašenka, že na místa stávkujících a odstupujících novinářů státních sdělovacích prostředků nastupují tzv. ruští mediální odborníci; vzhledem k tomu, že mezi prvními státy, které panu Lukašenkovi gratulovaly k vítězství ve zfalšovaných volbách, bylo Rusko, Čína a Turecko;

| Q. | vzhledem k tomu, že pokračují násilné zásahy běloruských orgánů vůči nezávislým běloruským reportérům a občanským novinářům, že tyto orgány se i nadále záměrně snaží bránit v objektivním zpravodajství, aby rozptýlily obavy a utišily kritiku na domácím i mezinárodním poli, a to mimo jiné tak, že dne 29. srpna 2020 odebraly akreditaci více než tuctu mezinárodních novinářů; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že pokračují násilné zásahy běloruských orgánů vůči nezávislým běloruským reportérům a občanským novinářům, že tyto orgány se i nadále záměrně snaží bránit v objektivním zpravodajství, aby rozptýlily obavy a utišily kritiku na domácím i mezinárodním poli, a to mimo jiné tak, že dne 29. srpna 2020 odebraly akreditaci více než tuctu mezinárodních novinářů;

| R. | vzhledem k tomu, že během volební kampaně a po volbách se situace v oblasti lidských práv v Bělorusku nadále zhoršovala; vzhledem k tomu, že podmínky pro práci zastánců lidských práv se neustále zhoršují a obránci lidských práv jsou systematicky terčem zastrašování, obtěžování a omezování základních svobod; vzhledem k tomu, že Bělorusko je jedinou zemí v Evropě, která nadále uplatňuje trest smrti; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že během volební kampaně a po volbách se situace v oblasti lidských práv v Bělorusku nadále zhoršovala; vzhledem k tomu, že podmínky pro práci zastánců lidských práv se neustále zhoršují a obránci lidských práv jsou systematicky terčem zastrašování, obtěžování a omezování základních svobod; vzhledem k tomu, že Bělorusko je jedinou zemí v Evropě, která nadále uplatňuje trest smrti;

| 1. | zdůrazňuje, že Evropský parlament v souladu s postojem Evropské rady neuznává výsledky tzv. prezidentských voleb, které se uskutečnily v Bělorusku dne 9. srpna 2020, neboť při nich byly hrubě porušeny všechny mezinárodně uznávané standardy; přestane uznávat Aljaksandra Lukašenku jakožto prezidenta Běloruska, jakmile skončí jeho stávající mandát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | co nejdůrazněji odsuzuje běloruské orgány za násilné potlačování poklidných protestů pořádaných v návaznosti na zfalšované prezidentské volby ze dne 9. srpna 2020, jejichž účastníci demonstrují za spravedlnost, svobodu a demokracii; vyzývá k okamžitému ukončení násilí, k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech osob zadržených z politických důvodů, a to jak před tzv. volbami, které se konaly dne 9. srpna 2020, tak po nich, včetně všech osob, které byly zadrženy z toho důvodu, že se zúčastnily protestů proti výsledkům voleb nebo násilným postupům orgánů nebo že tyto protesty podpořily, a ke zrušení všech obvinění proti nim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsuzuje probíhající zastrašování, pronásledování a nepřiměřené užití síly namířené proti účastníkům stávek, členům Koordinační rady a dalším představitelům opozice, aktivistům občanské společnosti, nezávislým novinářům a bloggerům; požaduje okamžité a bezpodmínečné propuštění všech osob, které byly svévolně zadrženy před zfalšovanými volbami z 9. srpna 2020 a po nich, včetně Pavala Sevjaryňce, Mikoly Statkeviče, Maryje Kalesnikavové, Andreje Jahorava, Antona Radňankova a Ivana Kraucova; žádá, aby byla zastavena všechna trestní stíhání vedená z politických důvodů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá Koordinační radu jako prozatímního zástupce lidí požadujících demokratické změny v Bělorusku, který je otevřený všem politickým a sociálním subjektům; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje pokojné a demokratické předání moci na základě inkluzivního národního dialogu, při němž budou plně dodržena demokratická a základní práva běloruského lidu; opakuje v této souvislosti výzvy běloruského lidu k uspořádání nových, svobodných a spravedlivých voleb, které by proběhly co nejdříve pod mezinárodním dohledem vedeným OBSE/ODIHR a v souladu s mezinárodně uznávanými standardy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jednoznačně podporuje legitimní požadavky běloruských občanů a jejich touhu po svobodných a spravedlivých volbách, základních svobodách a lidských právech, demokratickém zastoupení, účasti na politickém životě, důstojnosti a právu rozhodovat o vlastním osudu; uznává, že současné protestní hnutí v Bělorusku je založeno na všeobecném a širokém požadavku demokratizace Běloruska, jehož obyvatelé musí požívat stejných základních práv na demokracii a svobodu jako všichni ostatní občané na evropském kontinentu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, místopředsedu Komise, vysokého představitele a Radu, aby poskytli pomoc běloruské demokratické opozici, včetně Koordinační rady vedené Svjatlanou Cichanouskou; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje významný přínos odvážných běloruských žen, v jejichž čele stojí Svjatlana Cichanouská, Varonika Capkalová a Maryja Kalesnikavová, a jejich stoupenců, neboť vyjadřují a ztělesňují legitimní požadavky běloruských občanů; konstatuje, že řada Bělorusů považuje Svjatlanu Cichanouskou za vítězku prezidentských voleb a zvolenou prezidentku Běloruska; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje okamžité propuštění zatčených členů Koordinační rady, Lilije Ulasavové, Maksima Znaka, Sjarheje Dyleuského a Maryje Kalesnikavové; trvá na tom, že do národního dialogu musí být plně a neomezeně zapojena Koordinační rada; vítá ochranu, kterou Svjatlaně Aleksijevičové poskytují zástupci členských států EU a dalších obdobně smýšlejících zemí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyjadřuje co nejdůraznější politování nad otřesnými projevy násilí, krutými represemi a mučením namířenými proti pokojným demonstrantům a zadrženým; vyzývá k nezávislému a účinnému vyšetření úmrtí Aljaksandra Tarajkouského, Alexandra Vichora, Arcjoma Parukova, Gennadije Šutova a Konstantina Šišmakova, kteří zahynuli v souvislosti s protesty; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá k ukončení veškerého špatného zacházení a mučení, k zavedení specifické definice mučení do běloruského trestního zákoníku v souladu s mezinárodními normami v oblasti lidských práv a k přijetí legislativních změn s cílem kvalifikovat násilné zmizení jako trestný čin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | trvá na tom, že je třeba zajistit právo občanů na svobodu shromažďování, sdružování, projevu a přesvědčení, stejně jako svobodu sdělovacích prostředků, a zrušit tak veškerá právní i praktická omezení, která brání uplatňování těchto svobod; důrazně odsuzuje pokračující uplatňování trestu smrti a vyzývá k jeho okamžitému a trvalému zrušení a do té doby k účinnému uplatňování práva odvolat se proti trestu smrti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | plně podporuje běloruské pracovníky a nezávislé odborové svazy a vyzývá běloruské orgány a zaměstnavatele k dodržování základního práva běloruských pracovníků na stávku bez rizika propuštění, zatčení nebo jiného odvetného opatření v souladu s úmluvami MOP č. 87 a 98; podporuje výzvu Mezinárodní konfederace odborových svazů adresovanou Mezinárodní organizaci práce, aby okamžitě zasáhla proti zatčení a odsouzení vedoucích představitelů stávkových výborů a nezávislých odborových aktivistů s cílem chránit jejich svobodu shromažďování a sdružování; vyjadřuje svou podporu koordinační úloze, kterou hraje běloruský Kongres demokratických odborových svazů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | důrazně podporuje sankce EU zaměřené proti osobám zodpovědným za falšování volebních výsledků a za represi v Bělorusku, včetně Aljaksandra Lukašenky; vyzývá Radu, aby bezodkladně a v úzké spolupráci s mezinárodními partnery zavedla rozsáhlé a účinné sankce vůči všem běloruským pachatelům volebních podvodů, násilí a represí v Bělorusku; vyzývá Radu, aby po vzoru pobaltských států, které zařadily Lukašenku na své sankční seznamy, rozšířila původně navrhovanou skupinu osob, na něž budou uplatněny sankce, tak, aby zahrnovala značný počet vysoce postavených a středních úředníků, jakož i podnikatele známé tím, že podporují režim nebo propouštějí své zaměstnance kvůli účasti na stávkách; vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele a Radu, aby přezkoumali, zda by bylo možné zahrnout na sankční seznam i ruské občany, kteří jsou přímo zapojeni do podpory režimu prezidenta Lukašenka v Bělorusku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vřele vítá návrh, který předložil výkonný předseda OBSE v koordinaci se svým nástupcem, aby byla Bělorusku poskytnuta pomoc při organizaci dialogu; trvá na tom, aby běloruské orgány přijaly nabídku, kterou jim učinili stávající výkonný předseda OBSE a jeho nástupce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naléhavě vybízí ESVČ a Komisi, aby vypracovaly komplexní přezkum politiky EU vůči Bělorusku s cílem podpořit běloruské občany a jejich demokratické ambice a také občanskou společnost, obránce lidských práv, nezávislé odbory a nezávislé sdělovací prostředky; žádá, aby byly navýšeny finanční prostředky EU poskytované běloruské občanské společnosti, a současně žádá zmrazení veškerých převodů finančních prostředků EU stávající běloruské vládě a projektům, které kontroluje stát, a pozastavení všech půjček určených stávajícímu režimu, včetně půjček ze strany EIB a EBRD; naléhavě vybízí EU, aby uspořádala dárcovskou konferenci pro demokratické Bělorusko, které by se zúčastnily mezinárodní finanční instituce, země skupiny G7, členské státy a orgány EU a další aktéři, kteří jsou ochotni zavázat se k přijetí balíčku o rozsahu několika miliard EUR na podporu budoucích reforem a restrukturalizace hospodářství; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá ESVČ, aby prozatím pozastavila jednání o prioritách partnerství mezi EU a Běloruskem, dokud neproběhnou svobodné a spravedlivé prezidentské volby; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naléhavě vyzývá vládu, aby posílila zdravotnický systém a transparentním a inkluzivním způsobem poskytovala běloruským občanům veškeré relevantní informace ohledně probíhající pandemie, které jim mohou zachránit život; zdůrazňuje, že je třeba zdokonalit přístup ke zdravotní péči a její dostupnost a kvalitu v zadržovacích zařízeních, zejména vzhledem k pandemii COVID-19, a zlepšit pracovní podmínky zdravotnického personálu s ohledem na informace o případech, kdy policie bránila poskytování pomoci zraněným demonstrantům a zatýkala zdravotníky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vybízí členské státy EU, aby zjednodušily a urychlily jak zřízení humanitárního koridoru, tak i postup vydávání víz pro osoby, které jsou na útěku z Běloruska z politických důvodů nebo které potřebují lékařskou péči kvůli násilí, které na nich bylo spácháno, a aby jim i jejich rodinám nabídly veškerou potřebnou pomoc a podporu; vyzývá Komisi, aby urychleně přikročila k účinnému provádění finanční pomoci EU na podporu občanské společnosti a obětí represe a aby uvolnila více zdrojů na jejich fyzickou, psychologickou a materiální podporu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá EU, aby dále posilovala mezilidské kontakty tím, že podpoří běloruské nezávislé nevládní organizace, organizace občanské společnosti, obránce lidských práv, zástupce sdělovacích prostředků a nezávislé novináře, že vytvoří dodatečné studijní příležitosti v EU pro mladé Bělorusy a že bude pokračovat ve své podpoře Evropské univerzity humanitních věd; žádá Komisi, aby urychleně zavedla program stipendií pro studenty a akademiky, kteří byli vyloučeni z běloruských univerzit za to, že vystoupili na podporu demokracie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podtrhuje, že je třeba důkladně vyšetřit zločiny, kterých se režim dopustil na běloruském obyvatelstvu, a zdůrazňuje, že je rozhodnut taková vyšetřování podpořit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odsuzuje opatření na zastavení fungování sdělovacích prostředků a internetu a zastrašování novinářů a bloggerů s cílem zastavit tok informací o situaci v zemi; zdůrazňuje právo běloruských občanů na neomezený přístup k informacím; vyzývá EU, aby využila Evropskou nadaci pro demokracii a další nástroje s cílem podpořit tyto komunikační kanály a novináře, kteří jsou obětí represe ze strany režimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, členské státy a ESVČ, aby v plné míře podporovaly úsilí Rady OSN pro lidská práva a Moskevského mechanismu OBSE o zajištění toho, aby mohly mezinárodní organizace zdokumentovat případy porušování lidských práv a informovat o nich a následně mohla být vymezena odpovědnost příslušných aktérů a oběti se dočkaly spravedlnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že je důležité bojovat proti šíření dezinformací o EU a jejích členských státech a orgánech v Bělorusku a obdobně bojovat také proti šíření dezinformací o situaci v Bělorusku v samotné EU a že je třeba takto bojovat i proti ostatním formám hybridních hrozeb pocházejících od třetích stran; varuje režim před případnými pokusy o využití národnostních, náboženských, etnických a dalších menšin jakožto zástupného cíle, který by odváděl pozornost od volebních podvodů a následných rozsáhlých demonstrací a represí; odsuzuje, že byl hlavě běloruské katolické církve, arcibiskupovi Tadeuszi Kondrusiewiczovi zamítnut návrat do země; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odsuzuje hybridní vměšování Ruské federace v Bělorusku, zejména vysílání tzv. mediálních odborníků do běloruských státních sdělovacích prostředků a poradců do vojenských agentur a donucovacích orgánů, a vyzývá vládu Ruské federace, aby se zdržela jakéhokoli dalšího skrytého či otevřeného vměšování do vnitřních procesů Běloruska; naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby dodržovala mezinárodní právo a svrchovanost Běloruska; varuje, že Aljaksandr Lukašenka nemá žádný politický ani morální mandát pro to, aby mohl jménem Běloruska uzavírat jakékoli nové smluvní vztahy, které by mohly ohrozit svrchovanost a územní celistvost Běloruska, a to ani s ruskými orgány; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že je důležité, aby vývoj v Bělorusku zůstal pro EU prioritou; připomíná, že je třeba, aby byla reakce EU na situaci v Bělorusku jednotná a vytrvalá; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadřuje politování nad tím, že Bělorusko již navezlo jaderné palivo do prvního reaktoru jaderné elektrárny Astravec a hodlá zahájit výrobu energie v listopadu 2020, aniž by v plném rozsahu provedlo doporučení, která vyplynula ze zátěžového testu, což je velmi znepokojivé i vzhledem k současné značné politické nestabilitě; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá vnitrostátní federace ledního hokeje v členských státech EU a ve všech ostatních demokratických zemích, aby naléhavě vyzvaly Mezinárodní federaci ledního hokeje (IIHF), aby zrušila své rozhodnutí o tom, že Mistrovství světa v ledním hokeji v roce 2021 se bude pořádat částečně v Bělorusku, a to do doby, než se zlepší situace v této zemi, a zejména stav v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opět vyzývá Radu EU, aby zavedla komplexní, účinný a včasný celounijní mechanismus omezujících opatření (tzv. Magnitského seznam), který by umožnil neprodleně uvalit cílené sankce na jednotlivé osoby, státní a nestátní subjekty a další subjekty odpovědné za závažná porušení lidských práv nebo zapojené do takových porušení či pronásledování; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a orgánům Běloruské republiky a Ruské federace. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Úř. věst. C 11, 13.1.2020, s. 18.

(2)  Úř. věst. C 390, 18.11.2019, s. 100.

(3)  Úř. věst. C 298, 23.8.2018, s. 60.

(4)  Úř. věst. C 224, 27.6.2018, s. 135.

(5)  Úř. věst. C 349, 17.10.2017, s. 41.

(6)  Úř. věst. L 45, 18.2.2020, s. 3.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/128 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/128

---

P9_TA(2020)0232

Situace v Rusku a otrávení Alexeje Navalného

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci v Rusku a otrávení Alexeje Navalného (2020/2777(RSP))

(2021/C 385/13)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Rusku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Rusku,

| — | s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod,

| — | s ohledem na ústavu Ruské federace, zejména na její kapitolu 2, konkrétně článek 29 o ochraně svobody slova, a na mezinárodní závazky v oblasti lidských práv, které se Rusko jakožto člen Rady Evropy, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a OSN zavázalo dodržovat, |
| --- | --- |

—

s ohledem na ústavu Ruské federace, zejména na její kapitolu 2, konkrétně článek 29 o ochraně svobody slova, a na mezinárodní závazky v oblasti lidských práv, které se Rusko jakožto člen Rady Evropy, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a OSN zavázalo dodržovat,

| — | s ohledem na prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o otrávení Alexeje Navalného, které jménem EU učinil dne 3. září 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o otrávení Alexeje Navalného, které jménem EU učinil dne 3. září 2020,

| — | s ohledem na prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 24. srpna a 2. září 2020 o otrávení Alexeje Navalného, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení místopředsedy Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 24. srpna a 2. září 2020 o otrávení Alexeje Navalného,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 8. září 2020, která vyzvala k nezávislému vyšetření otrávení Alexeje Navalného, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 8. září 2020, která vyzvala k nezávislému vyšetření otrávení Alexeje Navalného,

| — | s ohledem na prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí G7 ze dne 8. září 2020 o otrávení Alexeje Navalného, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení ministrů zahraničních věcí zemí G7 ze dne 8. září 2020 o otrávení Alexeje Navalného,

| — | s ohledem na Úmluvu o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a používání chemických zbraní a o jejich zničení (Úmluva o chemických zbraních), která zakazuje využívání, vývoj, výrobu, hromadění zásob a přepravu chemických zbraní, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a používání chemických zbraní a o jejich zničení (Úmluva o chemických zbraních), která zakazuje využívání, vývoj, výrobu, hromadění zásob a přepravu chemických zbraní,

| — | s ohledem na jednomyslné přijetí rozhodnutí C-24/DEC.4 a C-24/DEC.5 na 24. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o chemických zbraních dne 27. listopadu 2019, kterým se nervově paralytické látky typu organofosfát Novičok zařazují do seznamu 1 přílohy této úmluvy věnované zakázaným chemickým látkám, a s ohledem na vstup těchto rozhodnutí v platnost dne 7. června 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na jednomyslné přijetí rozhodnutí C-24/DEC.4 a C-24/DEC.5 na 24. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o chemických zbraních dne 27. listopadu 2019, kterým se nervově paralytické látky typu organofosfát Novičok zařazují do seznamu 1 přílohy této úmluvy věnované zakázaným chemickým látkám, a s ohledem na vstup těchto rozhodnutí v platnost dne 7. června 2020,

| — | s ohledem na prohlášení berlínské nemocnice Charité ze dne 24. srpna 2020, která uvedla, že se Alexej Navalnyj stal obětí otravy chemickou nervově paralytickou látkou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení berlínské nemocnice Charité ze dne 24. srpna 2020, která uvedla, že se Alexej Navalnyj stal obětí otravy chemickou nervově paralytickou látkou,

| — | s ohledem na prohlášení německé spolkové vlády ze dne 2. září 2020, která naléhavě vyzvala ruskou vládu, aby v souvislosti s dotyčným incidentem učinila prohlášení, a útok velmi ostře odsoudila, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení německé spolkové vlády ze dne 2. září 2020, která naléhavě vyzvala ruskou vládu, aby v souvislosti s dotyčným incidentem učinila prohlášení, a útok velmi ostře odsoudila,

| — | s ohledem na prohlášení generálního ředitele Organizace pro zákaz chemických zbraní (OPCW) ze dne 3. září 2020 o údajném použití chemických zbraní proti Alexeji Navalnému, v němž zdůraznil, že „podle Úmluvy o chemických zbraních je každé otrávení jednotlivce za použití nervově paralytické látky považováno za použití chemických zbraní“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení generálního ředitele Organizace pro zákaz chemických zbraní (OPCW) ze dne 3. září 2020 o údajném použití chemických zbraní proti Alexeji Navalnému, v němž zdůraznil, že „podle Úmluvy o chemických zbraních je každé otrávení jednotlivce za použití nervově paralytické látky považováno za použití chemických zbraní“,

| — | s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, jichž je Ruská federace smluvní stranou a v nichž se stanoví, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 5 Všeobecné deklarace lidských práv a článek 7 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, jichž je Ruská federace smluvní stranou a v nichž se stanoví, že nikdo nesmí být mučen nebo podrobován krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestu,

| — | s ohledem na Deklaraci o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody, přijatou Valným shromážděním OSN dne 9. prosince 1998, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Deklaraci o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských orgánů prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody, přijatou Valným shromážděním OSN dne 9. prosince 1998,

| — | s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj, vedoucí ruský opoziční politik, právník, blogger a protikorupční aktivista, odhalil řadu korupčních afér, do nichž byly zapojeny obchodní společnosti a ruští politici, vedl několik veřejných protestů v celém Rusku a stal se jedním z mála efektivních vůdců ruské opozice; vzhledem k tomu, že byl již dříve zatčen, vězněn a odsouzen ve snaze o ukončení jeho politické a veřejné činnosti; vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva prohlásil řadu těchto postupů za protiprávní a v rozporu se zásadou spravedlivého procesu; vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj byl v roce 2017 fyzicky napaden medicínským dezinfekčním prostředkem, v důsledku čehož téměř oslepl, a během svého zatčení v roce 2019 údajně otráven; vzhledem k tomu, že ani v jednom z těchto případů nebyli viníci postaveni před soud; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj, vedoucí ruský opoziční politik, právník, blogger a protikorupční aktivista, odhalil řadu korupčních afér, do nichž byly zapojeny obchodní společnosti a ruští politici, vedl několik veřejných protestů v celém Rusku a stal se jedním z mála efektivních vůdců ruské opozice; vzhledem k tomu, že byl již dříve zatčen, vězněn a odsouzen ve snaze o ukončení jeho politické a veřejné činnosti; vzhledem k tomu, že Evropský soud pro lidská práva prohlásil řadu těchto postupů za protiprávní a v rozporu se zásadou spravedlivého procesu; vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj byl v roce 2017 fyzicky napaden medicínským dezinfekčním prostředkem, v důsledku čehož téměř oslepl, a během svého zatčení v roce 2019 údajně otráven; vzhledem k tomu, že ani v jednom z těchto případů nebyli viníci postaveni před soud;

| B. | vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj upadl podle dostupných informací dne 20. srpna 2020 na palubě ruského domácího letu do komatu, byl přepraven do nemocnice v ruském městě Omsk a na žádost své rodiny je od 22. srpna 2020 v lékařské péči v berlínské nemocnici Charité; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj upadl podle dostupných informací dne 20. srpna 2020 na palubě ruského domácího letu do komatu, byl přepraven do nemocnice v ruském městě Omsk a na žádost své rodiny je od 22. srpna 2020 v lékařské péči v berlínské nemocnici Charité;

| C. | vzhledem k tomu, že k pokusu o vraždu Alexeje Navalného došlo před místními a regionálními volbami, které se v Rusku konaly dne 13. září 2020, kdy se on a jeho tým aktivně podíleli na zavedení strategie „inteligentního hlasování“ s cílem porazit kandidáty Putinova režimu; vzhledem k tomu, že v souvislosti s tím vyvstávají závažné pochybnosti, pokud jde o stav demokracie, základních svobod a lidských práv v zemi; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že k pokusu o vraždu Alexeje Navalného došlo před místními a regionálními volbami, které se v Rusku konaly dne 13. září 2020, kdy se on a jeho tým aktivně podíleli na zavedení strategie „inteligentního hlasování“ s cílem porazit kandidáty Putinova režimu; vzhledem k tomu, že v souvislosti s tím vyvstávají závažné pochybnosti, pokud jde o stav demokracie, základních svobod a lidských práv v zemi;

| D. | vzhledem k tomu, že krátce před pokusem o otavu byl Alexej Navalnyj v Novosibirsku a Tomsku, kde vyšetřoval případy korupce mezi místními guvernéry; vzhledem k tomu, že svou antikorupční činností v dotyčných oblastech zvýšil Alexej Navalnyj informovanost místních občanů o těchto případech, a přispěl tak k tomu, že k regionálním volbám přišlo více lidí a zmobilizovala se opozice; vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj vytvořil systém 40 regionálních kanceláří rozmístěných v celé zemi, které neustále kontrolují místní orgány, ale které jsou rovněž vystaveny zastrašování a pronásledování ze strany ruských orgánů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že krátce před pokusem o otavu byl Alexej Navalnyj v Novosibirsku a Tomsku, kde vyšetřoval případy korupce mezi místními guvernéry; vzhledem k tomu, že svou antikorupční činností v dotyčných oblastech zvýšil Alexej Navalnyj informovanost místních občanů o těchto případech, a přispěl tak k tomu, že k regionálním volbám přišlo více lidí a zmobilizovala se opozice; vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj vytvořil systém 40 regionálních kanceláří rozmístěných v celé zemi, které neustále kontrolují místní orgány, ale které jsou rovněž vystaveny zastrašování a pronásledování ze strany ruských orgánů;

| E. | vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj vyjádřil silnou podporu demonstrantům v Chabarovsku a Bělorusku a změny v Bělorusku vnímal jako inspiraci pro ruský lid; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Alexej Navalnyj vyjádřil silnou podporu demonstrantům v Chabarovsku a Bělorusku a změny v Bělorusku vnímal jako inspiraci pro ruský lid;

| F. | vzhledem k tomu, že politické vraždy a otravy představují v Rusku systémový nástroj, který režim záměrně používá proti opozici; vzhledem k tomu, že tuto situaci ještě zhoršuje neochota veřejných orgánů důkladně vyšetřit politicky motivované vraždy a pokusy o vraždu Anny Politkovské, Borise Němcova, Sergeje Protazanova, Vladimira Kary-Murzy a dalších; vzhledem k tomu, že zástupci opozice jsou systematicky vystavováni slovním útokům, kampaním ad hominem namířeným proti nim a dehumanizaci ze strany vlády či provládních sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že politické vraždy a otravy představují v Rusku systémový nástroj, který režim záměrně používá proti opozici; vzhledem k tomu, že tuto situaci ještě zhoršuje neochota veřejných orgánů důkladně vyšetřit politicky motivované vraždy a pokusy o vraždu Anny Politkovské, Borise Němcova, Sergeje Protazanova, Vladimira Kary-Murzy a dalších; vzhledem k tomu, že zástupci opozice jsou systematicky vystavováni slovním útokům, kampaním ad hominem namířeným proti nim a dehumanizaci ze strany vlády či provládních sdělovacích prostředků;

| G. | vzhledem k tomu, že výše uvedený nedávný pokus o vraždu je pouze nejnovějším příkladem závažného zhoršování situace v oblasti ochrany lidských práv a dodržování společně dohodnutých demokratických zásad a právního státu v Ruské federaci; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že výše uvedený nedávný pokus o vraždu je pouze nejnovějším příkladem závažného zhoršování situace v oblasti ochrany lidských práv a dodržování společně dohodnutých demokratických zásad a právního státu v Ruské federaci;

| H. | vzhledem k tomu, že pokračující represe nesouhlasu se společenským uspořádáním je podporována v důsledku beztrestnosti policie a bezpečnostních složek, jakož i neochoty soudů stíhat skutečné pachatele těchto zločinů, které nejenže zůstávají nepotrestány, nýbrž jsou Kremlem dokonce odměňovány; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že pokračující represe nesouhlasu se společenským uspořádáním je podporována v důsledku beztrestnosti policie a bezpečnostních složek, jakož i neochoty soudů stíhat skutečné pachatele těchto zločinů, které nejenže zůstávají nepotrestány, nýbrž jsou Kremlem dokonce odměňovány;

| I. | vzhledem k tomu, že podle známé ruské organizace hájící lidská práva Memoriál je v Ruské federaci více než 300 politických a náboženských vězňů; vzhledem k tomu, že EU vyjadřuje svou solidaritu se všemi ruskými disidenty a lidmi, kteří navzdory ohrožení své bezpečnosti i života a přes nátlak Kremlu a ruských orgánů nadále bojují za svobodu, lidská práva a demokracii; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že podle známé ruské organizace hájící lidská práva Memoriál je v Ruské federaci více než 300 politických a náboženských vězňů; vzhledem k tomu, že EU vyjadřuje svou solidaritu se všemi ruskými disidenty a lidmi, kteří navzdory ohrožení své bezpečnosti i života a přes nátlak Kremlu a ruských orgánů nadále bojují za svobodu, lidská práva a demokracii;

| J. | vzhledem k tomu, že politicky motivované vraždy a pokusy o vraždu spáchané ruskou tajnou službou mají přímý dopad na vnitřní bezpečnost EU; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že politicky motivované vraždy a pokusy o vraždu spáchané ruskou tajnou službou mají přímý dopad na vnitřní bezpečnost EU;

| K. | vzhledem k tomu, že berlínská nemocnice Charité – Universitätsmedizin došla k závěru, že Alexej Navalnyj byl otráven nervově paralytickou látkou typu „Novičok“, což je vojenská nervově paralytická látka vyvinutá Sovětským svazem a Ruskou federací; vzhledem k tomu, že toto zjištění potvrdila specializovaná laboratoř německých ozbrojených sil a několik dalších nezávislých laboratoří; vzhledem k tomu, že nervově paralytická látka typu Novičok byla na území EU nedávno použita v březnu 2018 při útoku na bývalého ruského agenta zpravodajské služby Sergeje Skripala a jeho dceru Julii Skripalovou v Salisbury ve Spojeném království, což se stalo rovněž příčinou náhodné smrti obyvatele Amesbury Dawna Sturgesse; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že berlínská nemocnice Charité – Universitätsmedizin došla k závěru, že Alexej Navalnyj byl otráven nervově paralytickou látkou typu „Novičok“, což je vojenská nervově paralytická látka vyvinutá Sovětským svazem a Ruskou federací; vzhledem k tomu, že toto zjištění potvrdila specializovaná laboratoř německých ozbrojených sil a několik dalších nezávislých laboratoří; vzhledem k tomu, že nervově paralytická látka typu Novičok byla na území EU nedávno použita v březnu 2018 při útoku na bývalého ruského agenta zpravodajské služby Sergeje Skripala a jeho dceru Julii Skripalovou v Salisbury ve Spojeném království, což se stalo rovněž příčinou náhodné smrti obyvatele Amesbury Dawna Sturgesse;

| L. | vzhledem k tomu, že ruští lékaři byli první, kdo Alexeje Navalného léčili z důvodu otravy, a později tvrdili, že v jeho těle žádné stopy jedu nebyly, a pokusili se zabránit jeho přepravě ze země, a vzhledem k tomu, že ruské orgány popírají jakoukoli spojitost s tímto incidentem; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že ruští lékaři byli první, kdo Alexeje Navalného léčili z důvodu otravy, a později tvrdili, že v jeho těle žádné stopy jedu nebyly, a pokusili se zabránit jeho přepravě ze země, a vzhledem k tomu, že ruské orgány popírají jakoukoli spojitost s tímto incidentem;

| M. | vzhledem k tomu, že nervově paralytickou látku Novičok mají jako nástroj k dispozici pouze vojenské struktury a tajné služby v Rusku, pro něž byl vyvinut; vzhledem k tomu, že takovéto látky podléhají ruským právním předpisům; vzhledem k tomu, že nervově paralytická látka Novičok je chemickou zbraní, kterou lze vyrobit pouze ve státních vojenských laboratořích, a není možné, aby ji získaly soukromé osoby; pokud by však k tomu došlo, představovalo by to porušení mezinárodních právních závazků Ruska; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že nervově paralytickou látku Novičok mají jako nástroj k dispozici pouze vojenské struktury a tajné služby v Rusku, pro něž byl vyvinut; vzhledem k tomu, že takovéto látky podléhají ruským právním předpisům; vzhledem k tomu, že nervově paralytická látka Novičok je chemickou zbraní, kterou lze vyrobit pouze ve státních vojenských laboratořích, a není možné, aby ji získaly soukromé osoby; pokud by však k tomu došlo, představovalo by to porušení mezinárodních právních závazků Ruska;

| N. | vzhledem k tomu, že Rada vyzvala ruské orgány, aby pokus o vraždu Alexeje Navalného důkladně vyšetřily, vybídla ke společné mezinárodní reakci a vyhradila si právo učinit odpovídající kroky, včetně omezujících opatření; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Rada vyzvala ruské orgány, aby pokus o vraždu Alexeje Navalného důkladně vyšetřily, vybídla ke společné mezinárodní reakci a vyhradila si právo učinit odpovídající kroky, včetně omezujících opatření;

| O. | vzhledem k tomu, že podle Úmluvy o chemických zbraních se otrava jednotlivce použitím nervově paralytické látky považuje za použití chemické zbraně a použití chemických zbraní ze strany kohokoli a za jakýchkoli okolností představuje závažné porušení mezinárodního práva a mezinárodních norem v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že po jednomyslném přijetí dvou návrhů ve smyslu výše uvedených informací, z nichž jeden předložila Ruská federace, byl Novičok zařazen na seznam regulovaných látek Úmluvy o chemických zbraních, a proto podléhá nejpřísnějším pokynům ohledně kontroly podle této úmluvy; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že podle Úmluvy o chemických zbraních se otrava jednotlivce použitím nervově paralytické látky považuje za použití chemické zbraně a použití chemických zbraní ze strany kohokoli a za jakýchkoli okolností představuje závažné porušení mezinárodního práva a mezinárodních norem v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že po jednomyslném přijetí dvou návrhů ve smyslu výše uvedených informací, z nichž jeden předložila Ruská federace, byl Novičok zařazen na seznam regulovaných látek Úmluvy o chemických zbraních, a proto podléhá nejpřísnějším pokynům ohledně kontroly podle této úmluvy;

| P. | vzhledem k tomu, že v ústavě Ruské federace je zakotveno právo na svobodu projevu, sdružování a pokojného shromažďování; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v ústavě Ruské federace je zakotveno právo na svobodu projevu, sdružování a pokojného shromažďování;

| Q. | vzhledem k tomu, že ruské státem kontrolované informační zdroje se pokoušejí popřít odpovědnost ruských orgánů při pokusu o vraždu Alexeje Navalného tím, že šíří dezinformace a odvrací pozornost od trvalého porušování demokracie, právního státu, základních svobod a lidských práv v Ruské federaci; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ruské státem kontrolované informační zdroje se pokoušejí popřít odpovědnost ruských orgánů při pokusu o vraždu Alexeje Navalného tím, že šíří dezinformace a odvrací pozornost od trvalého porušování demokracie, právního státu, základních svobod a lidských práv v Ruské federaci;

| R. | vzhledem k tomu, že dne 13. září 2020 byl po regionálních volbách v Rusku předložen rekordní počet stížností na falšování výsledků; vzhledem k tomu, že ve městech, v nichž byl Alexej Navalnyj přítomen, než se ho pokusili otrávit (Novosibirsk a Tomsk), se jeho inteligentní volební systém osvědčil jako účinný a pomohl porazit Putinovy kandidáty; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že dne 13. září 2020 byl po regionálních volbách v Rusku předložen rekordní počet stížností na falšování výsledků; vzhledem k tomu, že ve městech, v nichž byl Alexej Navalnyj přítomen, než se ho pokusili otrávit (Novosibirsk a Tomsk), se jeho inteligentní volební systém osvědčil jako účinný a pomohl porazit Putinovy kandidáty;

| S. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament oficiálně dospěl k závěru, že Rusko již nemůže být považováno za „strategického partnera“, a to i s ohledem na jeho antagonistickou zahraniční politiku, včetně vojenských zásahů a nezákonné okupace ve třetích zemích; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament oficiálně dospěl k závěru, že Rusko již nemůže být považováno za „strategického partnera“, a to i s ohledem na jeho antagonistickou zahraniční politiku, včetně vojenských zásahů a nezákonné okupace ve třetích zemích;

| 1. | důrazně odsuzuje pokus o vraždu Alexeje Navalného a vyjadřuje nesmírné znepokojení v důsledku opakovaného používání chemických nervově paralytických látek proti ruským občanům; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že použití chemických zbraní za jakýchkoli okolností představuje podle mezinárodního práva zavrženíhodný trestný čin, zejména podle Úmluvy o chemických zbraních; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že systematickým cílem pokusu o vraždu Alexeje Navalného bylo umlčet jej a další osoby vyjadřující nesouhlas a odradit je od dalšího odhalování závažné korupce v rámci režimu a celkově zastrašit politickou opozici v zemi, a zejména tak ovlivnit komunální a regionální volby v Rusku, které se konaly ve dnech 11.–13. září 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že případ Alexeje Navalného je součástí rozsáhlejší ruské politiky, která se soustředí na represivní vnitřní politiky a agresivní činnosti po celém světě, šíření nestability a chaosu, a pokouší se tak obnovit vlastní sféru vlivu a dominance a oslabit mezinárodní řád založený na pravidlech; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žádá o okamžité zahájení mezinárodního vyšetřování (se zapojením EU, OSN, Rady Evropy, jejich spojenců a OPCW) a zdůrazňuje své odhodlání přispět k takovému vyšetřování; vyzývá organizaci OPCW, aby zahájila podrobné vyšetřování porušování mezinárodních závazků Ruska v oblasti chemických zbraní; vyzývá ruské orgány, aby plně spolupracovaly s OPCW s cílem zajistit nestranné mezinárodní vyšetřování a pohnat k odpovědnosti osoby odpovědné za zločin spáchaný proti Alexeji Navalnému; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Radu pro zahraniční věci, aby na svém zasedání dne 21. září 2020 zaujala k této otázce aktivní postoj; žádá, aby EU co nejdříve sestavila seznam významných restriktivních opatření vůči Rusku a posílila sankce, které vůči němu již zavedla; naléhavě vyzývá k zavedení takových sankčních mechanismů, které by umožnily shromažďování a zmrazení evropských aktiv zkorumpovaných osob v souladu se zjištěními nadace Alexeje Navalného pro boj proti korupci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá ruské orgány, aby ukončily pronásledování, zastrašování, násilí a represe vůči svým politickým oponentům tak, že ukončí převládající klima beztrestnosti, které již vedlo ke ztrátám na životech v případě mnoha novinářů, obránců lidských práv a opozičních politiků; zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby tito lidé mohli vykonávat své legitimní a užitečné aktivity, aniž by se museli obávat o svůj život či životy svých rodinných příslušníků a přátel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá EU, aby soustavně požadovala, aby Rusko zrušilo nebo pozměnilo veškeré zákony neslučitelné s mezinárodními normami, včetně nezákonných nedávných změn ruské ústavy a jejího právního rámce pro volby a právních předpisů týkajících se zahraničních agentů a nežádoucích organizací s cílem usnadnit pluralitu a svobodné a spravedlivé volby a vytvořit rovné podmínky pro kandidáty opozice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadřuje solidaritu s demokratickými silami v Rusku, které jsou odhodlány podporovat otevřenou a svobodnou společnost, a svou podporu všem jednotlivcům a organizacím, které jsou terčem útoků a represí; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje povinnost Ruské federace jako člena Rady bezpečnosti OSN dodržovat mezinárodní právo, a příslušné dohody a úmluvy a plně dodržovat své mezinárodní závazky, včetně spolupráce s organizací OPCW při vyšetřování jakéhokoli porušení úmluv o chemických zbraních; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naléhavě vyzývá Ruskou federaci, aby reagovala na otázky vznesené mezinárodním společenstvím a aby organizaci OPCW okamžitě a v plném rozsahu zpřístupnilo svůj program Novičok. |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že Ruská federace je členem Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě, a tudíž je povinna plně respektovat základní svobody, lidská práva a zásady právního státu zakotvené v Evropské úmluvě o lidských právech a v Mezinárodním paktu o občanských a politických právech; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele a Evropskou službu pro vnější činnost k zajištění toho, aby při konzultacích mezi EU a Ruskem o lidských právech, jakmile budou obnoveny, byly zmiňovány případy všech osob stíhaných z politických důvodů a aby zástupci Ruska byli při těchto konzultacích oficiálně požádáni o vyjádření ke každému jednotlivému případu; vybízí předsedu Rady, předsedkyni Komise a místopředsedu Komise, vysokého představitele, aby tyto případy i nadále pečlivě sledovali, aby na ně různými prostředky při schůzkách s Ruskem upozorňovali a aby o jednáních s ruskými úřady informovali Parlament; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá členské státy, aby koordinovaly svůj postoj vůči Rusku a v rámci dvoustranných a vícestranných fór s ruskými orgány hovořily jedním hlasem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | připomíná, že je naléhavě nutné zahájit důkladné a strategické přezkoumání vztahů EU s Ruskem, jehož součástí by byly tyto zásady:






  a) | vyzvat místopředsedu, vysokého představitele, aby přezkoumal politiku EU vůči Rusku a pět hlavních zásad pro vztahy EU s Ruskem a vypracoval novou komplexní strategii, která bude podmíněná dalším vývojem v oblasti demokracie, právního státu a dodržování lidských práv ze strany ruského vedení a orgánů; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

vyzvat místopředsedu, vysokého představitele, aby přezkoumal politiku EU vůči Rusku a pět hlavních zásad pro vztahy EU s Ruskem a vypracoval novou komplexní strategii, která bude podmíněná dalším vývojem v oblasti demokracie, právního státu a dodržování lidských práv ze strany ruského vedení a orgánů;

| b) | vyzvat členské státy, aby nadále vyčleňovaly Rusko z mezinárodních fór (například G7 a dalších formátů) a prostřednictvím různých platforem zahraniční politiky kriticky přezkoumaly spolupráci EU s Ruskem; |
| --- | --- |

b)

vyzvat členské státy, aby nadále vyčleňovaly Rusko z mezinárodních fór (například G7 a dalších formátů) a prostřednictvím různých platforem zahraniční politiky kriticky přezkoumaly spolupráci EU s Ruskem;

| c) | vyzvat Radu, aby se přednostně soustředila na schválení mechanismu sankcí EU v oblasti lidských práv ve stylu tzv. Magnitského zákona a jeho uplatňování v blízké budoucnosti, jehož součástí bude seznam jednotlivců a jenž by mohl rovněž zahrnovat odvětvové sankce vůči ruskému režimu; |
| --- | --- |

c)

vyzvat Radu, aby se přednostně soustředila na schválení mechanismu sankcí EU v oblasti lidských práv ve stylu tzv. Magnitského zákona a jeho uplatňování v blízké budoucnosti, jehož součástí bude seznam jednotlivců a jenž by mohl rovněž zahrnovat odvětvové sankce vůči ruskému režimu;

| d) | s ohledem na případ Navalného opětovně potvrzuje svůj předcházející postoj v souvislosti se zastavením projektu Nord Stream 2; |
| --- | --- |

d)

s ohledem na případ Navalného opětovně potvrzuje svůj předcházející postoj v souvislosti se zastavením projektu Nord Stream 2;

| e) | vyzvat Radu, aby přijala strategii EU na podporu ruských disidentů, nevládních organizací a organizací občanské společnosti a nezávislých sdělovacích prostředků/novinářů, přičemž plně využije mechanismů na ochranu obránců lidských práv, vytvoří další příležitosti pro mladé Rusy, aby mohli studovat v EU, a pomůže zřídit ruskou univerzitu v exilu v jednom z členských států; |
| --- | --- |

e)

vyzvat Radu, aby přijala strategii EU na podporu ruských disidentů, nevládních organizací a organizací občanské společnosti a nezávislých sdělovacích prostředků/novinářů, přičemž plně využije mechanismů na ochranu obránců lidských práv, vytvoří další příležitosti pro mladé Rusy, aby mohli studovat v EU, a pomůže zřídit ruskou univerzitu v exilu v jednom z členských států;

| f) | vyzvat Radu, aby okamžitě zahájila přípravy a přijala strategii EU pro budoucí vztahy s demokratickým Ruskem, včetně široké škály pobídek a podmínek k posílení vnitrostátních tendencí směrem ke svobodě a demokracii; |
| --- | --- |

f)

vyzvat Radu, aby okamžitě zahájila přípravy a přijala strategii EU pro budoucí vztahy s demokratickým Ruskem, včetně široké škály pobídek a podmínek k posílení vnitrostátních tendencí směrem ke svobodě a demokracii;

| 16. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečností politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Radě Evropy, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a prezidentovi, vládě a parlamentu Ruské federace. |
| --- | --- |

16.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/133 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/133

---

P9_TA(2020)0233

Situace na Filipínách včetně případu Marie Ressaové

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o situaci na Filipínách, včetně případu Marie Ressaové (2020/2782(RSP))

(2021/C 385/14)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci na Filipínách, zejména na usnesení ze dne 15. září 2016 (1), ze dne 16. března 2017 (2) a ze dne 19. dubna 2018 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci na Filipínách, zejména na usnesení ze dne 15. září 2016 (1), ze dne 16. března 2017 (2) a ze dne 19. dubna 2018 (3),

| — | s ohledem na to, že diplomatické vztahy mezi Filipínami a EU (v té době Evropským hospodářským společenstvím (EHS)) byly navázány dne 12. května 1964, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že diplomatické vztahy mezi Filipínami a EU (v té době Evropským hospodářským společenstvím (EHS)) byly navázány dne 12. května 1964,

| — | s ohledem na Rámcovou dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Filipínskou republikou na straně druhé, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Rámcovou dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na straně jedné a Filipínskou republikou na straně druhé,

| — | s ohledem na status Filipín jako zakládajícího člena Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN), |
| --- | --- |

—

s ohledem na status Filipín jako zakládajícího člena Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN),

| — | s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise ze dne 10. února 2020 o hodnocení Filipín za období 2018–2019 pro účely zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) (SWD(2020)0024), |
| --- | --- |

—

s ohledem na společný pracovní dokument útvarů Komise ze dne 10. února 2020 o hodnocení Filipín za období 2018–2019 pro účely zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) (SWD(2020)0024),

| — | s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 16. června 2020 o odsouzení Marie Ressaové a Reynalda Santose, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení mluvčí ESVČ ze dne 16. června 2020 o odsouzení Marie Ressaové a Reynalda Santose,

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se lidských práv,

| — | s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 11. července 2019 o podpoře a ochraně lidských práv na Filipínách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady OSN pro lidská práva ze dne 11. července 2019 o podpoře a ochraně lidských práv na Filipínách,

| — | s ohledem na zprávu vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 30. června 2020 o situaci v oblasti lidských práv na Filipínách, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 30. června 2020 o situaci v oblasti lidských práv na Filipínách,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR) z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR) z roku 1966,

| — | s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu,

| — | s ohledem na zákon Filipínské republiky č. 11479 ze dne 3. července 2020, známý také jako protiteroristický zákon, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zákon Filipínské republiky č. 11479 ze dne 3. července 2020, známý také jako protiteroristický zákon,

| — | s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že mezi Filipínami a EU existují dlouhotrvající diplomatické, hospodářské, kulturní a politické vztahy, vzhledem k tomu, že ratifikací dohody o partnerství a spolupráci potvrdily EU a Filipíny svůj společný závazek, že budou dodržovat zásady řádné správy, demokracie, právního státu a lidských práv a budou napomáhat sociálnímu a hospodářskému rozvoji a usilovat o mír a bezpečnost v regionu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že mezi Filipínami a EU existují dlouhotrvající diplomatické, hospodářské, kulturní a politické vztahy, vzhledem k tomu, že ratifikací dohody o partnerství a spolupráci potvrdily EU a Filipíny svůj společný závazek, že budou dodržovat zásady řádné správy, demokracie, právního státu a lidských práv a budou napomáhat sociálnímu a hospodářskému rozvoji a usilovat o mír a bezpečnost v regionu;

| B. | vzhledem k tomu, že zpráva vysoké komisařky OSN pro lidská práva ze dne 30. června 2020, která se se zabývá situací v oblasti lidských práv na Filipínách, uvádí, že zabíjení související s protidrogovou kampaní vlády je „rozšířené a systematické“ a že podle vládních údajů bylo zabito nejméně 8 663 osob; vzhledem k tomu, že existují odhady, které uvádějí až trojnásobný počet zabitých osob; vzhledem k tomu, že prezident Duterte výslovně vybízel policii, aby prováděla mimosoudní popravy, přičemž policistům přislíbil imunitu a policisté, kteří se na takovýchto praktikách podíleli, byli povýšeni; vzhledem k tomu, že prezident Duterte přislíbil, že bude pokračovat ve svém tažení proti drogám až do konce svého stávajícího funkčního období v roce 2022; vzhledem k tomu, že většina obětí pochází z chudých a marginalizovaných vrstev; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zpráva vysoké komisařky OSN pro lidská práva ze dne 30. června 2020, která se se zabývá situací v oblasti lidských práv na Filipínách, uvádí, že zabíjení související s protidrogovou kampaní vlády je „rozšířené a systematické“ a že podle vládních údajů bylo zabito nejméně 8 663 osob; vzhledem k tomu, že existují odhady, které uvádějí až trojnásobný počet zabitých osob; vzhledem k tomu, že prezident Duterte výslovně vybízel policii, aby prováděla mimosoudní popravy, přičemž policistům přislíbil imunitu a policisté, kteří se na takovýchto praktikách podíleli, byli povýšeni; vzhledem k tomu, že prezident Duterte přislíbil, že bude pokračovat ve svém tažení proti drogám až do konce svého stávajícího funkčního období v roce 2022; vzhledem k tomu, že většina obětí pochází z chudých a marginalizovaných vrstev;

| C. | vzhledem k tomu, že prostor pro občanskou společnost se neustále zmenšuje; vzhledem k tomu, že obránci lidských práv, novináři a aktivisté běžně čelí výhrůžkám, obtěžování, zastrašování a násilí, pokud chtějí zveřejnit informace o mimosoudních popravách a jiných případech porušování lidských práv na Filipínách; vzhledem k tomu, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva (OHCHR) „je obhajoba lidských práv běžně stavěna na roveň se vzpourou“; vzhledem k tomu, že podle úřadu OHCHR bylo v období od ledna 2015 do prosince 2019 zabito nejméně 208 obránců lidských práv, novinářů a odborářů, včetně 30 žen; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že prostor pro občanskou společnost se neustále zmenšuje; vzhledem k tomu, že obránci lidských práv, novináři a aktivisté běžně čelí výhrůžkám, obtěžování, zastrašování a násilí, pokud chtějí zveřejnit informace o mimosoudních popravách a jiných případech porušování lidských práv na Filipínách; vzhledem k tomu, že podle Úřadu vysokého komisaře OSN pro lidská práva (OHCHR) „je obhajoba lidských práv běžně stavěna na roveň se vzpourou“; vzhledem k tomu, že podle úřadu OHCHR bylo v období od ledna 2015 do prosince 2019 zabito nejméně 208 obránců lidských práv, novinářů a odborářů, včetně 30 žen;

| D. | vzhledem k tomu, že Maria Ressaová, filipínská novinářka a spoluzakladatelka a výkonná ředitelka zpravodajského internetového serveru Rappler čelila po dlouhou dobu problémům kvůli své kritice „války proti drogám“ vedené vládou a kritickým zprávám o mimosoudních zabíjeních, kterým se zpravodajství na stránkách Rappler věnuje; vzhledem k tomu, že Maria Ressaová a Reynaldo Santos mladší, který pracoval pro Rappler jako výzkumník, byli obviněni z „kybernetické pomluvy“ a dne 15. června 2020 byli krajským soudem prvního stupně v Manile odsouzeni k nespecifikovanému trestu, přičemž jim hrozí až šest let odnětí svobody; vzhledem k tomu, že Maria Ressaová a zpravodajský server Rappler čelí obvinění přinejmenším z dalších šesti trestných činů; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Maria Ressaová, filipínská novinářka a spoluzakladatelka a výkonná ředitelka zpravodajského internetového serveru Rappler čelila po dlouhou dobu problémům kvůli své kritice „války proti drogám“ vedené vládou a kritickým zprávám o mimosoudních zabíjeních, kterým se zpravodajství na stránkách Rappler věnuje; vzhledem k tomu, že Maria Ressaová a Reynaldo Santos mladší, který pracoval pro Rappler jako výzkumník, byli obviněni z „kybernetické pomluvy“ a dne 15. června 2020 byli krajským soudem prvního stupně v Manile odsouzeni k nespecifikovanému trestu, přičemž jim hrozí až šest let odnětí svobody; vzhledem k tomu, že Maria Ressaová a zpravodajský server Rappler čelí obvinění přinejmenším z dalších šesti trestných činů;

| E. | vzhledem k tomu, že na začátku července 2020 filipínský Kongres na základě hlasování zamítl prodloužení vysílací licence pro ABS-CBN, největší televizní a rozhlasovou síť v této zemi; vzhledem k tomu, že zamítnutí obnovení vysílací licence presidentem Dutertem je považováno za akt pomsty za to, že se vysílání této společnosti zabývalo zprávami o protidrogové kampani a závažných porušeních lidských práv; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že na začátku července 2020 filipínský Kongres na základě hlasování zamítl prodloužení vysílací licence pro ABS-CBN, největší televizní a rozhlasovou síť v této zemi; vzhledem k tomu, že zamítnutí obnovení vysílací licence presidentem Dutertem je považováno za akt pomsty za to, že se vysílání této společnosti zabývalo zprávami o protidrogové kampani a závažných porušeních lidských práv;

| F. | vzhledem k tomu, že senátorka Leila de Limaová, která je jedním hlavních odpůrců protidrogové kampaně prezidenta Duterteho, byla dne 19. září 2016 odvolána z funkce předsedkyně senátního výboru pro spravedlnost a lidská práva a od svého zatčení dne 24. února 2017 je ve vazbě; vzhledem k tomu, že existují vážné obavy, že trestné činy, z nichž byla senátorka de Limaová obviněna, jsou vykonstruované a politicky motivované |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že senátorka Leila de Limaová, která je jedním hlavních odpůrců protidrogové kampaně prezidenta Duterteho, byla dne 19. září 2016 odvolána z funkce předsedkyně senátního výboru pro spravedlnost a lidská práva a od svého zatčení dne 24. února 2017 je ve vazbě; vzhledem k tomu, že existují vážné obavy, že trestné činy, z nichž byla senátorka de Limaová obviněna, jsou vykonstruované a politicky motivované

| G. | vzhledem k tomu, že podle organizace Global Witness bylo v roce 2019 zabito nejméně 43 obránců pozemkových práv; vzhledem k tomu, že se ve většině případů jednalo o významné členy komunit a osoby zapojené do kampaní proti těžebním projektům a zemědělskému průmyslu; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že podle organizace Global Witness bylo v roce 2019 zabito nejméně 43 obránců pozemkových práv; vzhledem k tomu, že se ve většině případů jednalo o významné členy komunit a osoby zapojené do kampaní proti těžebním projektům a zemědělskému průmyslu;

| H. | vzhledem k tomu, že původní obyvatelé tvoří na Filipínách asi 10-20 % všech obyvatel; vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN pro práva původního obyvatelstva v roce 2018 označil Filipíny za zemi, v níž ve světovém měřítku dochází k největší kriminalizaci obránců lidských práv původních obyvatel a kde jsou tito obránci také nejčastěji vystaveni útokům; vzhledem k tomu, že OSN varovala, že militarizace území původních obyvatel a omezování svobody shromažďování a projevu neustále narůstají a že tento vývoj úzce souvisí s podnikatelskými zájmy; vzhledem k tomu, že přetrvávající špatná bezpečnostní situace a nedostatečný hospodářský rozvoj na ostrově Mindanao stejně jako zprávy o porušování mezinárodního humanitárního práva a nedostatečném pokroku v oblasti přechodného soudnictví a procesu usmíření nadále vyvolávají závažné obavy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že původní obyvatelé tvoří na Filipínách asi 10-20 % všech obyvatel; vzhledem k tomu, že zvláštní zpravodaj OSN pro práva původního obyvatelstva v roce 2018 označil Filipíny za zemi, v níž ve světovém měřítku dochází k největší kriminalizaci obránců lidských práv původních obyvatel a kde jsou tito obránci také nejčastěji vystaveni útokům; vzhledem k tomu, že OSN varovala, že militarizace území původních obyvatel a omezování svobody shromažďování a projevu neustále narůstají a že tento vývoj úzce souvisí s podnikatelskými zájmy; vzhledem k tomu, že přetrvávající špatná bezpečnostní situace a nedostatečný hospodářský rozvoj na ostrově Mindanao stejně jako zprávy o porušování mezinárodního humanitárního práva a nedostatečném pokroku v oblasti přechodného soudnictví a procesu usmíření nadále vyvolávají závažné obavy;

| I. | vzhledem k tomu, že dne 17. srpna 2020 byla zastřelena Zara Alvarezová, právnička pracující pro lidskoprávní organizaci Karapatan; vzhledem k tomu, že Zara Alvarezová byla kvůli své práci v oblasti lidských práv vystavena opakovaným výhrůžkám a zastrašování a od poloviny roku 2016 byla 13. členem této organizace, který byl zabit; vzhledem k tomu, že Randall „Randy“ Echanis, mírový aktivista, obránce pozemkových práv a člen organizace Karapatan, byl mučen a dne 10. srpna 2020 zabit; vzhledem k tomu, že podle OHCHR byli jak Randall Echanis, tak Zara Alvarezová opakovaně „ocejchováni“ (byli označení za teroristy nebo komunisty) a jejich jména figurovala na seznamu nejméně 600 osob, v jejichž případě filipínské ministerstvo spravedlnosti v roce 2018 požádalo soud, aby je označil za „teroristy“; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dne 17. srpna 2020 byla zastřelena Zara Alvarezová, právnička pracující pro lidskoprávní organizaci Karapatan; vzhledem k tomu, že Zara Alvarezová byla kvůli své práci v oblasti lidských práv vystavena opakovaným výhrůžkám a zastrašování a od poloviny roku 2016 byla 13. členem této organizace, který byl zabit; vzhledem k tomu, že Randall „Randy“ Echanis, mírový aktivista, obránce pozemkových práv a člen organizace Karapatan, byl mučen a dne 10. srpna 2020 zabit; vzhledem k tomu, že podle OHCHR byli jak Randall Echanis, tak Zara Alvarezová opakovaně „ocejchováni“ (byli označení za teroristy nebo komunisty) a jejich jména figurovala na seznamu nejméně 600 osob, v jejichž případě filipínské ministerstvo spravedlnosti v roce 2018 požádalo soud, aby je označil za „teroristy“;

| J. | vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva a zvláštní zpravodajové OSN vyjádřili obavy ohledně situace, která se jeví jako „metodické zastrašování“ nezávislých zpravodajských zdrojů; vzhledem k tomu, že na Indexu světové svobody tisku sestaveném organizací Reportéři bez hranic se Filipíny v roce 2020 nacházejí na 130. místě ze 180 zemí; vzhledem k tomu, že od doby, kdy pan Duterte převzal moc, bylo zavražděno 16 novinářů; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva a zvláštní zpravodajové OSN vyjádřili obavy ohledně situace, která se jeví jako „metodické zastrašování“ nezávislých zpravodajských zdrojů; vzhledem k tomu, že na Indexu světové svobody tisku sestaveném organizací Reportéři bez hranic se Filipíny v roce 2020 nacházejí na 130. místě ze 180 zemí; vzhledem k tomu, že od doby, kdy pan Duterte převzal moc, bylo zavražděno 16 novinářů;

| K. | vzhledem k tomu, že v březnu 2018 Filipíny odstoupily od zakládací smlouvy Mezinárodního trestního soudu (MTS) poté, co tento soud zahájil předběžné šetření stížnosti podané proti panu Dutertemu v souvislosti s vysokým počtem osob zabitých v rámci protidrogové kampaně; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v březnu 2018 Filipíny odstoupily od zakládací smlouvy Mezinárodního trestního soudu (MTS) poté, co tento soud zahájil předběžné šetření stížnosti podané proti panu Dutertemu v souvislosti s vysokým počtem osob zabitých v rámci protidrogové kampaně;

| L. | vzhledem k tomu, že v roce 2017 přijala filipínská Sněmovna reprezentantů zákon obnovující trest smrti; vzhledem k tomu, že tento zákon musí nejprve schválit Senát a teprve poté jej může schválit prezident Duterte, který aktivně usiluje o obnovení trestu smrti; vzhledem k tomu, že obnovení trestu smrti by bylo jednoznačným porušením druhého opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech (ICCPR), jehož jsou Filipíny smluvní stranou; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v roce 2017 přijala filipínská Sněmovna reprezentantů zákon obnovující trest smrti; vzhledem k tomu, že tento zákon musí nejprve schválit Senát a teprve poté jej může schválit prezident Duterte, který aktivně usiluje o obnovení trestu smrti; vzhledem k tomu, že obnovení trestu smrti by bylo jednoznačným porušením druhého opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech (ICCPR), jehož jsou Filipíny smluvní stranou;

| M. | vzhledem k tomu, že filipínské orgány přijaly dne 3. července 2020 nový protiteroristický zákon; vzhledem k tomu, že podle místních skupin občanské společnosti zákon znepokojivě oslabuje záruky v oblasti lidských práv, rozšiřuje definici terorismu a prodlužuje dobu trvání zajištění bez soudního příkazu ze 3 na 14 dní a stírá tak významné rozdíly mezi kritikou, trestnou činností a terorismem, což vyvolává otázky týkající se zákonnosti a dále zvyšuje riziko porušování lidských práv; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že filipínské orgány přijaly dne 3. července 2020 nový protiteroristický zákon; vzhledem k tomu, že podle místních skupin občanské společnosti zákon znepokojivě oslabuje záruky v oblasti lidských práv, rozšiřuje definici terorismu a prodlužuje dobu trvání zajištění bez soudního příkazu ze 3 na 14 dní a stírá tak významné rozdíly mezi kritikou, trestnou činností a terorismem, což vyvolává otázky týkající se zákonnosti a dále zvyšuje riziko porušování lidských práv;

| N. | vzhledem k tomu, že prezident Duterte se opakovaně dopustil sexistických a misogynních projevů a chování; vzhledem k tomu, že podle místních nevládních organizací během Duterteovy vlády vzrostl počet případů násilí vůči ženám a jejich sexuálního zneužívání, které se týkají také obránkyň lidských práv; vzhledem k tomu, že obránkyně lidských práv jsou vystaveny ponižujícím a sexuálně motivovaným komentářům, výhrůžkám znásilněním a útokům; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že prezident Duterte se opakovaně dopustil sexistických a misogynních projevů a chování; vzhledem k tomu, že podle místních nevládních organizací během Duterteovy vlády vzrostl počet případů násilí vůči ženám a jejich sexuálního zneužívání, které se týkají také obránkyň lidských práv; vzhledem k tomu, že obránkyně lidských práv jsou vystaveny ponižujícím a sexuálně motivovaným komentářům, výhrůžkám znásilněním a útokům;

| O. | vzhledem k tomu, že zpráva Mezinárodní konfederace odborových svazů z roku 2020 zahrnula Filipíny mezi 10 nejnebezpečnějších zemí pro pracovníky; vzhledem k tomu, že filipínské odborové hnutí si stěžuje na potlačování práv pracovníků, mimo jiné tím, že jsou jejich zástupci a odboráři označováni za „sympatizanty komunismu“ (red-tagging) a dochází k jejich mizení a zabíjení; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že zpráva Mezinárodní konfederace odborových svazů z roku 2020 zahrnula Filipíny mezi 10 nejnebezpečnějších zemí pro pracovníky; vzhledem k tomu, že filipínské odborové hnutí si stěžuje na potlačování práv pracovníků, mimo jiné tím, že jsou jejich zástupci a odboráři označováni za „sympatizanty komunismu“ (red-tagging) a dochází k jejich mizení a zabíjení;

| P. | vzhledem k tomu, že terčem soustavného pronásledování je také komunita LGBTQI; vzhledem k tomu, že prezident Duterte opakovaně použil sexuální orientaci politických oponentů k tomu, aby je očernil, a veřejně v květnu 2019 prohlásil, že homosexualita je nemoc; vzhledem k tomu, že v červnu 2020 policie tvrdě zakročila proti pochodu „Pride“ LGBTQI a údajně zadržela 20 osob; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že terčem soustavného pronásledování je také komunita LGBTQI; vzhledem k tomu, že prezident Duterte opakovaně použil sexuální orientaci politických oponentů k tomu, aby je očernil, a veřejně v květnu 2019 prohlásil, že homosexualita je nemoc; vzhledem k tomu, že v červnu 2020 policie tvrdě zakročila proti pochodu „Pride“ LGBTQI a údajně zadržela 20 osob;

| Q. | vzhledem k tomu, že na Filipínách je přibližně 60 000 až 100 000 dětí zapojeno do organizované prostituce; vzhledem k tomu, že neurčený počet dětí je nucen pracovat za vykořisťujících pracovních podmínek; vzhledem k tomu, že UNICEF vyjádřil vážné znepokojení nad snižováním věkové hranice trestní odpovědnosti; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že na Filipínách je přibližně 60 000 až 100 000 dětí zapojeno do organizované prostituce; vzhledem k tomu, že neurčený počet dětí je nucen pracovat za vykořisťujících pracovních podmínek; vzhledem k tomu, že UNICEF vyjádřil vážné znepokojení nad snižováním věkové hranice trestní odpovědnosti;

| R. | vzhledem k tomu, že na žebříčku korupce sestaveném organizací Transparency International se Filipíny v roce 2019 nacházely na 113. místě ze 180 zemí; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že na žebříčku korupce sestaveném organizací Transparency International se Filipíny v roce 2019 nacházely na 113. místě ze 180 zemí;

| S. | vzhledem k tomu, že Filipíny od 25. prosince 2014 využívají rozšířené obchodní preference v rámci všeobecného systému preferencí EU (GSP+); vzhledem k tomu, že tento status je podmíněn ratifikací a prováděním 27 mezinárodních úmluv o lidských právech, pracovních právech, ochraně životního prostředí, a řádnou veřejnou správou; vzhledem k tomu, že v roce 2019 získalo v rámci tohoto systému 25 % celkového filipínského vývozu do EU (téměř 2 miliardy EUR) preferenční zacházení; vzhledem k tomu, že ačkoli EU zaznamenala významné zhoršení situace v oblasti lidských práv v zemi, dosud nepřistoupila k uplatnění mechanismu, který by mohl vést k pozastavení těchto obchodních výhod; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že Filipíny od 25. prosince 2014 využívají rozšířené obchodní preference v rámci všeobecného systému preferencí EU (GSP+); vzhledem k tomu, že tento status je podmíněn ratifikací a prováděním 27 mezinárodních úmluv o lidských právech, pracovních právech, ochraně životního prostředí, a řádnou veřejnou správou; vzhledem k tomu, že v roce 2019 získalo v rámci tohoto systému 25 % celkového filipínského vývozu do EU (téměř 2 miliardy EUR) preferenční zacházení; vzhledem k tomu, že ačkoli EU zaznamenala významné zhoršení situace v oblasti lidských práv v zemi, dosud nepřistoupila k uplatnění mechanismu, který by mohl vést k pozastavení těchto obchodních výhod;

| 1. | vyjadřuje nejhlubší znepokojení nad rychle se zhoršující situací v oblasti lidských práv na Filipínách za vlády prezidenta Duterteho; bere na vědomí zprávu, kterou zveřejnila vysoká komisařka OSN pro lidská práva v červnu 2020, a vyzývá filipínskou vládu, aby přijala a provedla všechna doporučení uvedená v této zprávě; |
| --- | --- |

1.

| 2. | důrazně odsuzuje tisíce mimosoudních poprav a další závažná porušení lidských práv v souvislosti s tzv. „válkou proti drogám“; vyzývá filipínskou vládu, aby okamžitě ukončila veškeré násilí zaměřené na osoby podezřelé z trestných činů souvisejících s drogami a aby rozpustila soukromé a státem podporované polovojenské skupiny; trvá na tom, že boj proti nedovoleným drogám musí probíhat v plném souladu s řádným zákonným postupem, vnitrostátním a mezinárodním právem a s důrazem na veřejné zdraví; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsuzuje veškeré vyhrožování, obtěžování, zastrašování, znásilňování a násilí vůči osobám, které se zabývají odhalováním případů mimosoudních poprav a dalších případů porušování lidských práv v zemi, mimo jiné vůči aktivistům v oblasti lidských práv a životního prostředí, odborářům a novinářům; odsuzuje zneužívání právních a soudních systémů jako prostředku k umlčování kritických hlasů; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzývá filipínské orgány, aby okamžitě nestranně, transparentně, nezávisle a smysluplným způsobem vyšetřily všechny mimosoudní popravy, včetně úmrtí Joryho Porquiy, Randalla „Randy“ Echanise a Zary Alvarezové, jakož i další údajná porušení lidských práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojen zhoršující se úrovní svobody tisku na Filipínách; odsuzuje veškeré vyhrožování, obtěžování, zastrašování, nespravedlivé stíhání a násilí namířené proti novinářům, včetně případu Marie Ressaové; vyzývá k tomu, aby byla stažena veškerá politicky motivovaná obvinění proti ní a jejím kolegům; připomíná, že svoboda tisku a svoboda projevu jsou základními prvky demokracie; vyzývá filipínské orgány, aby obnovily vysílací licenci hlavní audiovizuální skupiny ABS-CBN; vyzývá delegaci EU a zastoupení členských států EU v Manile, aby bedlivě sledovaly řízení vedená proti Marii Ressaové a Reynaldu Santosovi ml. a aby poskytly veškerou nezbytnou pomoc; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znovu vyzývá filipínské orgány, aby upustily ode všech politicky motivovaných obvinění proti senátorce Leile de Limaové, aby ji propustily do doby, než bude zahájeno řízení před soudem, aby jí umožnily svobodně vykonávat její práva a povinnosti volené zástupkyně a aby jí zajistily odpovídající bezpečnostní a hygienické podmínky ve vazbě; vyzývá EU, aby její případ i nadále pečlivě sledovala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | připomíná, že rozhodně podporuje všechny obránce lidských práv a životního prostředí na Filipínách i jejich činnost; vyzývá delegaci EU a zastoupení členských států v této zemi, aby při svých kontaktech s filipínskými orgány více podporovaly občanskou společnost a aby využily veškeré nástroje, které mají k dispozici, k intenzivnější podpoře činnosti obránců lidských práv a životního prostředí a aby případně zjednodušily vydávání mimořádných víz a poskytovaly těmto osobám dočasné útočiště v členských státech EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naléhavě žádá filipínské orgány, aby uznaly, že obránci lidských práv sehrávají při zajišťování míru, spravedlnosti a demokracie legitimní úlohu; vyzývá filipínské orgány, aby za všech okolností zaručily fyzickou a psychickou integritu všech obránců lidských práv a novinářů v zemi a aby zajistily, že budou moci svou činnost vykonávat v příznivých podmínkách a bez obav z odvetných opatření; vítá jednomyslné přijetí zákona o ochraně obránců lidských práv filipínskou Sněmovnou reprezentantů a vyzývá Senát a prezidenta, aby zákon neprodleně schválili; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadřuje vážné znepokojení nad nedávným přijetím protiteroristického zákona a připomíná, že za žádných okolností nelze obhajobu, protesty, nesouhlas, stávky a další formy uplatňování občanských a politických práv považovat za teroristické činy; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naléhavě žádá EU a její členské státy, aby na probíhajícím 45. zasedání Rady OSN pro lidská práva podpořily přijetí rezoluce s cílem zahájit nezávislé mezinárodní vyšetřování případů porušení lidských práv, k nimž došlo na Filipínách od roku 2016; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadřuje hluboké politování nad rozhodnutím filipínské vlády odstoupit od Římského statutu; vyzývá vládu, aby své rozhodnutí změnila; vybízí Mezinárodní trestní soud, aby pokračoval ve vyšetřování údajných zločinů proti lidskosti v souvislosti se zabíjením během „války proti drogám“; vyzývá filipínskou vládu, aby plně spolupracovala s úřadem žalobce Mezinárodního trestního soudu v rámci předběžného šetření týkajícího se situace na Filipínách; |
| --- | --- |

11.

| 12. | znovu vyzývá filipínské orgány, aby okamžitě zastavily probíhající postupy vedoucí k obnovení trestu smrti; připomíná, že EU považuje trest smrti za krutý a nelidský trest, který nepůsobí jako prostředek odrazující od trestné činnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naléhavě Filipíny vyzývá, aby dodržovaly své závazky vyplývající z mezinárodních právních předpisů na ochranu lidských práv původního obyvatelstva, a to i v rámci ozbrojeného konfliktu; žádá vládu, aby hájila práva těchto obyvatel, zlepšila jejich postavení a přijala účinnou politiku ke zlepšení jejich životních podmínek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odsuzuje veškeré formy násilí vůči ženám a připomíná, že takové násilí je závažným porušením lidských práv a důstojnosti žen a dívek; důrazně odsuzuje opakovaná prohlášení prezidenta Duterteho, která jsou nenávistná vůči ženám; vyzývá prezidenta, aby se k ženám choval s úctou a upustil od podněcování k násilí vůči ženám; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsuzuje veškeré formy násilí vůči osobám LGBTQI a připomíná, že takové násilí je závažným porušením lidských práv a důstojnosti jedince; důrazně odsuzuje ponižující a sexistická prohlášení prezidenta Duterteho o osobách, které se ztotožňují s komunitou LGBTQI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je znepokojen rostoucí úrovní korupce v současné filipínské státní správě; vyzývá filipínské orgány, aby intenzivněji usilovaly o účinné potírání korupce; zdůrazňuje, že je důležité v tomto ohledu dodržovat základní zásady demokracie a právního státu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že opatření přijatá vládami v reakci na pandemii by měla chránit, a nikoli oslabovat lidská práva občanů; zdůrazňuje, že tato opatření by měla být nezbytná, přiměřená a nediskriminační, měla by být v souladu s mezinárodními závazky v oblasti lidských práv a vnitrostátními právními předpisy, měla by platit pouze tak dlouho, dokud jsou nezbytně nutná, a neměla by být využívána jako záminka k omezení demokratického a občanského prostoru, základních svobod a dodržování zásad právního státu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je šokován obchodováním s dětmi, náborem dětí do armády a jejich zapojováním do konfliktů v zemi a naléhavě žádá filipínskou vládu, aby tyto praktiky ukončila; vyzývá vládu, aby zvýšila své úsilí o ochranu všech dětí před zneužíváním a aby hájila jejich práva, včetně práva na vzdělání dětí náležejících k původnímu obyvatelstvu; důrazně odmítá jakýkoli návrh na další snížení věkové hranice trestní odpovědnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odsuzuje vyhrožování, zastrašování a osobní útoky namířené proti zmocněncům OSN pro zvláštní postupy; naléhavě žádá filipínské orgány, aby spolupracovaly s Úřadem vysokého komisaře OSN pro lidská práva a se všemi mechanismy OSN pro lidská práva, mj. i tím, že usnadní návštěvy země a zdrží se zastrašování nebo odvetných opatření vůči nim; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vzhledem k tomu, k jak závažným případům porušování lidských práv v zemi dochází, vyzývá Evropskou komisi, aby v případě, že nedojde k podstatnému zlepšení a filipínské orgány nebudou ochotné spolupracovat, okamžitě zahájila postup, který by mohl vést k dočasnému odnětí preferencí GSP+; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzývá filipínské orgány, aby podpořily provádění obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv a aby zajistily účinné postupy náležité péče v oblasti lidských práv u investičních, rozvojových a podnikatelských projektů, zejména pokud jde o rozsáhlé akvizice zemědělských podniků, těžební průmysl, projekty v oblasti infrastruktury a spolupráci zahrnující bezpečnostní sektor; vyzývá společnosti, které mají sídlo v EU nebo zde působí, aby důsledně dodržovaly obecné zásady OSN v oblasti podnikání a lidských práv i mezinárodní a vnitrostátní právní předpisy v oblasti lidských práv a aby v souvislosti se všemi svými obchodními operacemi a vztahy v zemi uplatňovaly důkladný a komplexní postup náležité péče; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby situaci na Filipínách pozorně sledoval a aby Evropskému parlamentu pravidelně podával zprávy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládám členských států, prezidentovi, vládě a Kongresu Filipín, vládám členských států Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN), vysokému komisaři OSN pro lidská práva, generálnímu tajemníkovi OSN a generálnímu tajemníkovi Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN). |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Úř. věst. C 204, 13.6.2018, s. 123.

(2)  Úř. věst. C 263, 25.7.2018, s. 113.

(3)  Úř. věst. C 390, 18.11.2019, s. 104.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/138

---

P9_TA(2020)0234

Případ dr. Denise Mukwegeho v Demokratické republice Kongo (DRC)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o případu dr. Denise Mukwegeho v Demokratické republice Kongo (2020/2783(RSP))

(2021/C 385/15)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Demokratické republice Kongo (DRK), zejména na usnesení ze dne 18. ledna 2018 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Demokratické republice Kongo (DRK), zejména na usnesení ze dne 18. ledna 2018 (1),

| — | s ohledem na prohlášení o bezpečnostní situaci v Ituri, které dne 20. května 2020 vydal jménem EU místopředseda Komise, vysoký představitel Unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení o bezpečnostní situaci v Ituri, které dne 20. května 2020 vydal jménem EU místopředseda Komise, vysoký představitel Unie,

| — | s ohledem na závěry Rady o Demokratické republice Kongo ze dne 9. prosince 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o Demokratické republice Kongo ze dne 9. prosince 2019,

| — | s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména na rezoluci 2528 ze dne 25. června 2020 o situaci týkající se Demokratické republiky Kongo a na rezoluci 2463 ze dne 29. března 2019 o prodloužení mandátu stabilizační mise OSN v Demokratické republice Kongo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN, zejména na rezoluci 2528 ze dne 25. června 2020 o situaci týkající se Demokratické republiky Kongo a na rezoluci 2463 ze dne 29. března 2019 o prodloužení mandátu stabilizační mise OSN v Demokratické republice Kongo (MONUSCO),

| — | s ohledem na opatření, která byla stanovena rezolucí Rady bezpečnosti OSN 2528 a jež prodloužila do července 2021 platnost série sankcí, jako je zbrojní embargo na ozbrojené skupiny v DRK, zákaz cestování některých osob a zmrazení majetku některých osob a subjektů, které určil Výbor pro sankce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na opatření, která byla stanovena rezolucí Rady bezpečnosti OSN 2528 a jež prodloužila do července 2021 platnost série sankcí, jako je zbrojní embargo na ozbrojené skupiny v DRK, zákaz cestování některých osob a zmrazení majetku některých osob a subjektů, které určil Výbor pro sankce,

| — | s ohledem na zprávu OSN ze srpna 2010 vypracovanou v rámci mapování, které zdokumentovalo nejzávažnější případy porušení lidských práv a mezinárodního humanitárního práva na území DRK v období od března 1993 do června 2003, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu OSN ze srpna 2010 vypracovanou v rámci mapování, které zdokumentovalo nejzávažnější případy porušení lidských práv a mezinárodního humanitárního práva na území DRK v období od března 1993 do června 2003,

| — | s ohledem na to, že dr. Denisi Mukwegemu byla roku 2014 udělena Sacharovova cena Evropského parlamentu za svobodu myšlení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že dr. Denisi Mukwegemu byla roku 2014 udělena Sacharovova cena Evropského parlamentu za svobodu myšlení,

| — | s ohledem na to, že dr. Denisi Mukwegemu byla v roce 2018 udělena Nobelova cena za mír, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že dr. Denisi Mukwegemu byla v roce 2018 udělena Nobelova cena za mír,

| — | s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 28. srpna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení vysoké komisařky OSN pro lidská práva Michelle Bacheletové ze dne 28. srpna 2020,

| — | s ohledem na prohlášení, které dne 18. června 2020 vydal místopředseda Komise, vysoký představitel Unie Josep Borrell společně se zvláštní zástupkyní OSN pro otázky sexuálního násilí během konfliktů Pramilou Pattenovou k Mezinárodnímu dni za odstranění sexuálního násilí v konfliktech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení, které dne 18. června 2020 vydal místopředseda Komise, vysoký představitel Unie Josep Borrell společně se zvláštní zástupkyní OSN pro otázky sexuálního násilí během konfliktů Pramilou Pattenovou k Mezinárodnímu dni za odstranění sexuálního násilí v konfliktech,

| — | s ohledem na obecné zásady EU týkající se obránců lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na obecné zásady EU týkající se obránců lidských práv,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/821 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví povinnosti náležité péče v dodavatelském řetězci pro unijní dovozce cínu, tantalu a wolframu, jejich rud a zlata pocházejících z oblastí postižených konfliktem a vysoce rizikových oblastí (2),

| — | s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (tzv. dohodu z Cotonou), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (tzv. dohodu z Cotonou),

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů ze dne 27. června 1981, která vstoupila v platnost dne 21. října 1986, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů ze dne 27. června 1981, která vstoupila v platnost dne 21. října 1986,

| — | s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1325 o ženách, míru a bezpečnosti, která byla jednomyslně přijata dne 31. října 2000, |
| --- | --- |

—

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1325 o ženách, míru a bezpečnosti, která byla jednomyslně přijata dne 31. října 2000,

| — | s ohledem na Ústavu Demokratické republiky Kongo, která byla přijata dne 18. února 2006, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Ústavu Demokratické republiky Kongo, která byla přijata dne 18. února 2006,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv,

| — | s ohledem na Chartu Organizace spojených národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Chartu Organizace spojených národů,

| — | s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v DRK se domácí i zahraniční ozbrojené skupiny i nadále dopouštějí násilí, zabíjení a rozsáhlého porušování lidských práv, zejména na východě země; vzhledem k tomu, že počet těchto útoků se v posledních týdnech znásobil, a to především na hranicích mezi provinciemi Ituri a Severní Kivu; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v DRK se domácí i zahraniční ozbrojené skupiny i nadále dopouštějí násilí, zabíjení a rozsáhlého porušování lidských práv, zejména na východě země; vzhledem k tomu, že počet těchto útoků se v posledních týdnech znásobil, a to především na hranicích mezi provinciemi Ituri a Severní Kivu;

| B. | vzhledem k tomu, že dr. Denis Mukwege, proslulý gynekolog z DRK, zasvětil většinu svého života úsilí o ukončení využívání sexuálního násilí jakožto zbraně ve válečných a ozbrojených konfliktech; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege založil roku 1999 ve městě Bukavu nemocnici Panzi, aby zde léčil oběti sexuálního a genderově podmíněného násilí páchaného ve východních částech DRK; vzhledem k tomu, že od svého založení v srpnu 2018 bylo v nemocnici Panzi ošetřeno téměř 55 000 obětí takového násilí; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dr. Denis Mukwege, proslulý gynekolog z DRK, zasvětil většinu svého života úsilí o ukončení využívání sexuálního násilí jakožto zbraně ve válečných a ozbrojených konfliktech; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege založil roku 1999 ve městě Bukavu nemocnici Panzi, aby zde léčil oběti sexuálního a genderově podmíněného násilí páchaného ve východních částech DRK; vzhledem k tomu, že od svého založení v srpnu 2018 bylo v nemocnici Panzi ošetřeno téměř 55 000 obětí takového násilí;

| C. | vzhledem k tomu, že dr. Mukwege již dlouho veřejně vystupuje na obranu lidských práv a hovoří o potřebě odpovědnosti a o uplatňování doporučení, která jsou uvedena ve zprávě OSN o lidských právech, jež mapuje porušování práv v tomto regionu v letech 1993 až 2003; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege v říjnu 2012 jen těsně unikl pokusu o atentát, při němž na jeho dům v Bukavu zaútočili ozbrojení muži v civilním oděvu a jeho osobní strážce přišel o život; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dr. Mukwege již dlouho veřejně vystupuje na obranu lidských práv a hovoří o potřebě odpovědnosti a o uplatňování doporučení, která jsou uvedena ve zprávě OSN o lidských právech, jež mapuje porušování práv v tomto regionu v letech 1993 až 2003; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege v říjnu 2012 jen těsně unikl pokusu o atentát, při němž na jeho dům v Bukavu zaútočili ozbrojení muži v civilním oděvu a jeho osobní strážce přišel o život;

| D. | vzhledem k tomu, že samotný dr. Mukwege, jeho rodina i zdravotnický personál nemocnice v Panzi čelí ustavičně závažnému vyhrožování, a to i výhrůžkám smrti; vzhledem k tomu, že v posledních měsících toto vyhrožování zesílilo poté, co dr. Mukwege v červenci 2020 opakovaně vyzýval ke skoncování s beztrestností pachatelů sexuálně motivovaných trestných činů a masakrů v Kipupu, v Sange a v provincii Ituri; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že samotný dr. Mukwege, jeho rodina i zdravotnický personál nemocnice v Panzi čelí ustavičně závažnému vyhrožování, a to i výhrůžkám smrti; vzhledem k tomu, že v posledních měsících toto vyhrožování zesílilo poté, co dr. Mukwege v červenci 2020 opakovaně vyzýval ke skoncování s beztrestností pachatelů sexuálně motivovaných trestných činů a masakrů v Kipupu, v Sange a v provincii Ituri;

| E. | vzhledem k tomu, že dr. Mukwege obdržel v roce 2018 Nobelovu cenu za mír a v roce 2014 Sacharovovu cenu Evropského parlamentu za svobodu myšlení, jelikož svůj život zasvětil péči o oběti sexuálního násilí v DRK; vzhledem k tomu, že coby nositel Sacharovovy ceny má dr. Mukwege nárok na plnou podporu Evropského parlamentu; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege se díky svým výsledkům a mezinárodnímu uznání stal význačnou veřejnou osobností a mezinárodním symbolem a zaslouží si zvláštní ochranu před ohrožením; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že dr. Mukwege obdržel v roce 2018 Nobelovu cenu za mír a v roce 2014 Sacharovovu cenu Evropského parlamentu za svobodu myšlení, jelikož svůj život zasvětil péči o oběti sexuálního násilí v DRK; vzhledem k tomu, že coby nositel Sacharovovy ceny má dr. Mukwege nárok na plnou podporu Evropského parlamentu; vzhledem k tomu, že dr. Mukwege se díky svým výsledkům a mezinárodnímu uznání stal význačnou veřejnou osobností a mezinárodním symbolem a zaslouží si zvláštní ochranu před ohrožením;

| F. | vzhledem k tomu, že prezident Demokratické republiky Kongo Félix Tshisekedi toto vyhrožování smrtí v srpnu 2020 odsoudil a přislíbil, že přijme opatření k zajištění bezpečnosti dr. Mukwegeho; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že prezident Demokratické republiky Kongo Félix Tshisekedi toto vyhrožování smrtí v srpnu 2020 odsoudil a přislíbil, že přijme opatření k zajištění bezpečnosti dr. Mukwegeho;

| G. | vzhledem k tomu, že bezpečnost dr. Mukwegeho a nemocnice Panzi chrání OSN prostřednictvím mise MONUSCO; vzhledem k tomu, že tato ochrana jim byla v květnu 2020 odebrána, ale po bouřlivém volání mezinárodního společenství, včetně Evropského parlamentu, po zajištění bezpečnosti dr. Mukwegeho byla dne 9. září 2020 obnovena; vzhledem k tomu, že není jasné, jak bude dlouhodobě řešena ochrana dr. Mukwegeho, a že jeho ochranu je třeba zajistit; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že bezpečnost dr. Mukwegeho a nemocnice Panzi chrání OSN prostřednictvím mise MONUSCO; vzhledem k tomu, že tato ochrana jim byla v květnu 2020 odebrána, ale po bouřlivém volání mezinárodního společenství, včetně Evropského parlamentu, po zajištění bezpečnosti dr. Mukwegeho byla dne 9. září 2020 obnovena; vzhledem k tomu, že není jasné, jak bude dlouhodobě řešena ochrana dr. Mukwegeho, a že jeho ochranu je třeba zajistit;

| H. | vzhledem k tomu, že řada lidí v hlavním městě DRK Kinshase vyšla na podporu dr. Denise Mukwegeho do ulic a požadovala jeho ochranu; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že řada lidí v hlavním městě DRK Kinshase vyšla na podporu dr. Denise Mukwegeho do ulic a požadovala jeho ochranu;

| I. | vzhledem k tomu, že dne 12. března 2017 byli ozbrojenci zabiti dva vyšetřovatelé OSN, Švédka Zaida Catalánová a Američan Michael Sharp, kteří pracovali na zdokumentování porušení lidských práv v centrální oblasti DRK Kasai; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že dne 12. března 2017 byli ozbrojenci zabiti dva vyšetřovatelé OSN, Švédka Zaida Catalánová a Američan Michael Sharp, kteří pracovali na zdokumentování porušení lidských práv v centrální oblasti DRK Kasai;

| J. | vzhledem k tomu, že dne 22. července 2020 bylo v Kalehe (Jižní Kivu) svévolně zatčeno několik obránců lidských práv a členů občanského hnutí Lutte pour le Changement (LUCHA), jelikož oznámili krádež veřejného osvětlení, které bylo nainstalováno v zájmu zvýšení bezpečnosti; vzhledem k tomu, že obránce lidských práv a člen hnutí LUCHA Lucien Byamungu Munganga byl v Kalehe svévolně zatčen, když nenásilně protestoval a požadoval propuštění těchto osob, a je nyní zadržován v centrálním vězení v Kalehe; vzhledem k tomu, že panují obavy o bezpečnost obránce lidských práv Josué Aruny, předsedy Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo v provincii Kivu se sídlem v Bukavu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že dne 22. července 2020 bylo v Kalehe (Jižní Kivu) svévolně zatčeno několik obránců lidských práv a členů občanského hnutí Lutte pour le Changement (LUCHA), jelikož oznámili krádež veřejného osvětlení, které bylo nainstalováno v zájmu zvýšení bezpečnosti; vzhledem k tomu, že obránce lidských práv a člen hnutí LUCHA Lucien Byamungu Munganga byl v Kalehe svévolně zatčen, když nenásilně protestoval a požadoval propuštění těchto osob, a je nyní zadržován v centrálním vězení v Kalehe; vzhledem k tomu, že panují obavy o bezpečnost obránce lidských práv Josué Aruny, předsedy Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo v provincii Kivu se sídlem v Bukavu;

| K. | vzhledem k tomu, že DRK je od března 2018 signatářem Maputského protokolu; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že DRK je od března 2018 signatářem Maputského protokolu;

| L. | vzhledem k tomu, že dne 3. září 2020 bylo 20 vojáků a policistů DRK odsouzeno k trestu odnětí svobody v délce 5 až 20 let za znásilnění na východě DRK; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že dne 3. září 2020 bylo 20 vojáků a policistů DRK odsouzeno k trestu odnětí svobody v délce 5 až 20 let za znásilnění na východě DRK;

| M. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament dne 12. srpna 2020, místopředseda Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 20. srpna 2020, Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva dne 28. srpna 2020 a řada vnitrostátních a mezinárodních institucí a organizací při řadě dalších příležitostí veřejně vyzvaly orgány DRK, aby zahájily trestní vyšetřování týkající se přetrvávajících hrozeb namířených proti dr. Mukwegemu a aby obnovily ochranu mírových sil OSN; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament dne 12. srpna 2020, místopředseda Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 20. srpna 2020, Úřad vysokého komisaře OSN pro lidská práva dne 28. srpna 2020 a řada vnitrostátních a mezinárodních institucí a organizací při řadě dalších příležitostí veřejně vyzvaly orgány DRK, aby zahájily trestní vyšetřování týkající se přetrvávajících hrozeb namířených proti dr. Mukwegemu a aby obnovily ochranu mírových sil OSN;

| N. | vzhledem k tomu, že Organizace spojených národů vyjádřila odhodlání pokračovat ve výcviku protistran DRK s cílem umožnit stabilní a dlouhodobé bezpečnostní řešení; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Organizace spojených národů vyjádřila odhodlání pokračovat ve výcviku protistran DRK s cílem umožnit stabilní a dlouhodobé bezpečnostní řešení;

| 1. | je hluboce znepokojen vážným nebezpečím, kterému dr. Mukwege čelí; odsuzuje ohrožení jeho života a vyhrožování jeho rodině a zaměstnancům; vyjadřuje dr. Mukwegemu plnou podporu a solidaritu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje dr. Mukwegemu uznání za jeho odvahu a za jeho celoživotní závazek bojovat proti používání sexuálního násilí jako zbraně ve válečných a ozbrojených konfliktech; zdůrazňuje význam veřejného postoje dr. Mukwegeho, který zastává již několik desetiletí, pokud jde o poukazování na porušování a zneužívání lidských práv v Konžské demokratické republice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá rozhodnutí OSN obnovit pro dr. Mukwegeho bezpečnostní ochranu MONUSCO; znovu opakuje, že jeho osobní ochrana je prvořadá a naléhavá; naléhavě vyzývá OSN, aby zajistila jeho stálou a nepřetržitou ochranu, zejména s ohledem na vážné ohrožení jeho života; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vybízí vládu DRK, aby neprodleně provedla komplexní šetření hrozeb, k nimž došlo prostřednictvím sociálních médií, telefonních hovorů a přímých zpráv, zaměřených nejen na dr. Mukwegeho, ale také na jeho rodinu a zaměstnance nemocnice Panzi, jak přislíbil prezident Félix Tshisekedi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že Sacharovova cena za svobodu myšlení není pouze oceněním, je závazkem poslanců Evropského parlamentu prosazovat společně s nositeli Sacharovovy ceny lidská práva a vynaložit veškeré úsilí k zajištění toho, aby nositel této ceny mohl nadále svobodně a bezpečně působit na obranu lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá upřímné odhodlání dr. Mukwegeho k činnosti zahájené v rámci zprávy OSN z roku 2010 o mapování porušování lidských práv; odsuzuje nedostatečný pokrok mezinárodního společenství při provádění doporučení této zprávy; vyzývá orgány Demokratické republiky Kongo, aby zvýšily úsilí o předcházení dalšímu porušování lidských práv ve východní části DRK a aby přijaly opatření k vytvoření mechanismů, které obětem budoucích konfliktů zajistí právo na spravedlnost a odškodnění; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje proto návrhy na zřízení specializovaných smíšených komor u soudů Konžské demokratické republiky s cílem umožnit soudcům DRK a mezinárodnímu společenství spolupracovat a stíhat porušování lidských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá vládu DRK, aby přezkoumala práci činnost předchozí Komise pro pravdu a usmíření; plně podporuje požadavek prezidenta Tshisekediho adresovaný jeho vládě, aby vytvořila přechodný soudní mechanismus, který by posuzoval nejzávažnější trestné činy, a pevně doufá, že Rada ministrů včas přijme oba návrhy dekretů, které jsou zvažovány již několik měsíců; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá členské státy Rady bezpečnosti OSN, aby vyzvaly ke zřízení mezinárodního trestního tribunálu, který by pokročil v doložených případech porušování lidských práv, k nimž došlo před rokem 2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | důrazně odsuzuje svévolné zatčení Luciena Byamungu Mungangy a dalších členů hnutí LUCHA a vyzývá k jejich bezpodmínečnému a okamžitému propuštění; zdůrazňuje význam ochrany obránců lidských práv, jako je Josué Aruna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | považuje za pozitivní krok vpřed, že dne 3. září 2020 byli vojáci, kteří se dopustili znásilnění ve východní části DRK, odsouzeni; považuje za nezbytné zintenzivnit boj proti beztrestnosti milicí a ozbrojených sil v zemi s cílem zajistit mír a bezpečnost pro dotčené obyvatelstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oceňuje všechny obránce lidských práv v DRK, kteří i přes výzvy, jimž čelí, stále vykonávají svou práci, a vítá otevřené odsouzení uvedených událostí několika vnitrostátními a mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele, delegaci EU v Konžské demokratické republice a mise EU v této zemi, aby zvýšili svou viditelnou podporu obráncům lidských práv, kteří jsou v DRK ohroženi, a využili při tom všech dostupných nástrojů (tj. politických, diplomatických a finančních) jako ochranného opatření s cílem projevit uznání jejich činnosti v oblasti lidských práv a ocenit jejich významnou úlohu jakožto obránců lidských práv v boji za stabilitu a mír v regionu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá EU, aby zachovala sankce proti pachatelům násilí a porušování lidských práv v DRK, a vyzývá k rozšíření těchto sankcí na pachatele uvedené ve zprávě OSN o mapování porušování lidských práv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsuzuje používání sexuálního násilí páchaného na ženách v konfliktech a vyzývá mezinárodní společenství, aby zintenzivnilo své úsilí o odstranění pohromy, již sexuální násilí a násilí na základě pohlaví v ozbrojených konfliktech a válkách představuje, aby zvýšilo úsilí o ochranu obětí, o ukončení beztrestnosti pachatelů a o zajištění přístupu ke spravedlnosti, náhradě škody a odškodnění pro přeživší; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá pokrok, jehož bylo dosaženo díky ratifikaci Maputského protokolu, pokud jde o práva žen; zdůrazňuje význam provádění tohoto protokolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná, že násilí ve východní části DRK se dopouštějí ozbrojené domácí a zahraniční povstalecké skupiny, které jsou financovány z obchodu s nerostnými surovinami a usilují o přístup k tomuto obchodu; zdůrazňuje, že veškeré podnikatelské, individuální či státní nebo se státem spojené subjekty, které přispívají k páchání těchto zločinů, musí být postaveny před soud; vítá plánovaný vstup nařízení o tzv. konfliktních minerálech v platnost v EU v lednu 2021, což je první z mnoha kroků, které mezinárodní společenství potřebuje k řešení tohoto hluboce zakořeněného problému; zdůrazňuje, že je naléhavě nutné přijmout další opatření týkající se povinné náležité péče a odpovědného obchodního chování podniků působících v oblastech konfliktů; |
| --- | --- |

17.

| 18. | důrazně vyzývá k přeshraniční spolupráci v oblasti afrických Velkých jezer a k vytvoření regionální strategie sousedních zemí s cílem řešit násilí a porušování lidských práv v Demokratické republice Kongo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadřuje politování nad odkladem sine die minisummitu Goma, který byl původně naplánován na 13. září 2020 na pozvání DRK, ve snaze svolat pět hlav států oblasti afrických Velkých jezer, aby projednali způsoby, jak v tomto regionu nastolit mír; pevně doufá, že pro tento summit bude moci být při nejbližší příležitosti stanoven nový termín a že bude moci vést ke zmírnění napětí mezi sousedními zeměmi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, zvláštnímu zástupci EU pro lidská práva, Radě ministrů a Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT–EU, norskému Výboru pro Nobelovu cenu, prezidentovi, předsedovi vlády a parlamentu Demokratické republiky Kongo a Africké unii a jejím orgánům. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Úř. věst. C 458, 19.12.2018, s. 52.

(2)  Úř. věst. L 130, 19.5.2017, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/142

---

P9_TA(2020)0235

Humanitární situace v Mosambiku

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o humanitární situaci v Mosambiku (2020/2784(RSP))

(2021/C 385/16)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,

| — | s ohledem na mezinárodní úmluvy a protokoly proti terorismu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mezinárodní úmluvy a protokoly proti terorismu,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR) z roku 1966, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech (ICCPR) z roku 1966,

| — | s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a na cíle udržitelného rozvoje,

| — | s ohledem na zprávu Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA) ze dne 10. září 2020 o situaci v Mosambiku (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Úřadu OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA) ze dne 10. září 2020 o situaci v Mosambiku (1),

| — | s ohledem na zprávu úřadu OCHA ze dne 29. června 2020 o situaci v Mosambiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu úřadu OCHA ze dne 29. června 2020 o situaci v Mosambiku,

| — | s ohledem na stanovisko týkající se Mosambiku, které přijala pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování (UNWGAD) na své 87. schůzi dne 1. května 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko týkající se Mosambiku, které přijala pracovní skupina OSN pro svévolné zadržování (UNWGAD) na své 87. schůzi dne 1. května 2020,

| — | s ohledem zprávy Úřadu vysokého komisaře Organizace spojených národů pro lidská práva o Mosambiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem zprávy Úřadu vysokého komisaře Organizace spojených národů pro lidská práva o Mosambiku,

| — | s ohledem na zprávu pracovní skupiny OSN pro všeobecný pravidelný přezkum ze dne 12. dubna 2016, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu pracovní skupiny OSN pro všeobecný pravidelný přezkum ze dne 12. dubna 2016,

| — | s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 10. prosince 1984, a na její opční protokol, který přijalo Valné shromáždění OSN dne 18. prosince 2002, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání, kterou přijalo Valné shromáždění OSN dne 10. prosince 1984, a na její opční protokol, který přijalo Valné shromáždění OSN dne 18. prosince 2002,

| — | s ohledem na závěry, které ohledně Mosambiku přijala Rada dne 22. dubna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry, které ohledně Mosambiku přijala Rada dne 22. dubna 2020,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. března 2020 nazvané „Směrem ke komplexní strategii s Afrikou“ (JOIN(2020)0004),

| — | s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2019: Mosambik, |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávu EU o stavu lidských práv a demokracie ve světě v roce 2019: Mosambik,

| — | s ohledem na národní orientační program EU pro Mosambik a na 11. Evropský rozvojový fond pro období 2014–2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na národní orientační program EU pro Mosambik a na 11. Evropský rozvojový fond pro období 2014–2020,

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu volební pozorovatelské mise EU v Mosambiku o všeobecných a oblastních volbách konaných dne 15. října 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu volební pozorovatelské mise EU v Mosambiku o všeobecných a oblastních volbách konaných dne 15. října 2019,

| — | s ohledem na dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu z Cotonou,

| — | s ohledem na 28. politický dialog mezi EU a Mosambikem, který se konal dne 5. června 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na 28. politický dialog mezi EU a Mosambikem, který se konal dne 5. června 2020,

| — | s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) a EU, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o hospodářském partnerství mezi státy Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) a EU,

| — | s ohledem na svá předchozí usnesení o Mosambiku a regionu SADC, |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá předchozí usnesení o Mosambiku a regionu SADC,

| — | s ohledem na prohlášení spolupředsedy Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 29. června 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení spolupředsedy Smíšeného parlamentního shromáždění AKT-EU ze dne 29. června 2020,

| — | s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu lidských práv a práv národů,

| — | s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a správu věcí veřejných, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Africkou chartu pro demokracii, volby a správu věcí veřejných,

| — | s ohledem na Úmluvu Organizace africké jednoty o předcházení terorismu a boji proti němu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Organizace africké jednoty o předcházení terorismu a boji proti němu,

| — | s ohledem na základní zásady SADC, |
| --- | --- |

—

s ohledem na základní zásady SADC,

| — | s ohledem na závěry SADC ze dne 17. srpna 2020 týkající se Mosambiku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry SADC ze dne 17. srpna 2020 týkající se Mosambiku,

| — | s ohledem na dohodu o míru a národním usmíření z roku 2019, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dohodu o míru a národním usmíření z roku 2019,

| — | s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 144 odst. 5 a čl. 132 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že od října 2017 teroristická skupina aš-Šabáb, údajně přidružená k ozbrojené skupině, která sama sebe nazývá „Islámský stát středoafrické provincie“, provedla více než 500 násilných útoků v severní provincii Cabo Delgado a terorizuje místní obyvatelstvo, což si vyžádalo více než 1 500 životů a vedlo k vysídlení více než 250 000 lidí, přičemž 700 000 osob potřebovalo pomoc; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že od října 2017 teroristická skupina aš-Šabáb, údajně přidružená k ozbrojené skupině, která sama sebe nazývá „Islámský stát středoafrické provincie“, provedla více než 500 násilných útoků v severní provincii Cabo Delgado a terorizuje místní obyvatelstvo, což si vyžádalo více než 1 500 životů a vedlo k vysídlení více než 250 000 lidí, přičemž 700 000 osob potřebovalo pomoc;

| B. | vzhledem k tomu, že teroristické útoky jsou čím dál násilnější a že bylo napadeno mnoho vesnic, přičemž bylo vypáleno nebo zničeno více než 1 000 domovů; vzhledem k tomu, že se objevují zprávy o tom, že ozbrojenci začali unášet ženy a dívky; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že teroristické útoky jsou čím dál násilnější a že bylo napadeno mnoho vesnic, přičemž bylo vypáleno nebo zničeno více než 1 000 domovů; vzhledem k tomu, že se objevují zprávy o tom, že ozbrojenci začali unášet ženy a dívky;

| C. | vzhledem k tomu, že džihádistické skupiny v srpnu obsadily přístavní město Mocimboa da Praia, které je klíčovým přístavem pro odvětví těžby ropy a zkapalněného zemního plynu; vzhledem k tomu, že přetrvávající obsazení města skupinou aš-Šabáb poukazuje na to, že tato teroristická skupina se stává silnější a sofistikovanější; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že džihádistické skupiny v srpnu obsadily přístavní město Mocimboa da Praia, které je klíčovým přístavem pro odvětví těžby ropy a zkapalněného zemního plynu; vzhledem k tomu, že přetrvávající obsazení města skupinou aš-Šabáb poukazuje na to, že tato teroristická skupina se stává silnější a sofistikovanější;

| D. | vzhledem k tomu, že islamističtí vzbouřenci se stále častěji uchylují k obchodování s drogami jako zdroji financování; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že islamističtí vzbouřenci se stále častěji uchylují k obchodování s drogami jako zdroji financování;

| E. | vzhledem k tomu, že Mosambik nemá s militantním islamismem žádnou historickou zkušenost; vzhledem k tomu, že přibližně 30 % z 31 milionů obyvatel Mosambiku se hlásí k Římskokatolické církvi, zatímco Muslimové tvoří 18 % a muslimskou většinu mají pouze dvě provincie – Cabo Delgado a Niassa; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Mosambik nemá s militantním islamismem žádnou historickou zkušenost; vzhledem k tomu, že přibližně 30 % z 31 milionů obyvatel Mosambiku se hlásí k Římskokatolické církvi, zatímco Muslimové tvoří 18 % a muslimskou většinu mají pouze dvě provincie – Cabo Delgado a Niassa;

| F. | vzhledem k tomu, že vojenské akce mosambických orgánů nedokázaly tyto útoky zastavit a umožnit řešení této humanitární krize, která se znepokojivým tempem zhoršuje; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že vojenské akce mosambických orgánů nedokázaly tyto útoky zastavit a umožnit řešení této humanitární krize, která se znepokojivým tempem zhoršuje;

| G. | vzhledem k tomu, že mosambické vládní bezpečnostní síly reagovaly neúměrným násilím, které bylo v některých případech v rozporu s mezinárodními závazky v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že mosambický prezident Filipe Nyusi připustil, že se orgány v provincii Cabo Delgado dopustily „nedobrovolného porušování“ lidských práv; vzhledem k tomu, že byly hlášeny případy tvrdých zásahů proti svobodě projevu a pronásledování novinářů; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že mosambické vládní bezpečnostní síly reagovaly neúměrným násilím, které bylo v některých případech v rozporu s mezinárodními závazky v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že mosambický prezident Filipe Nyusi připustil, že se orgány v provincii Cabo Delgado dopustily „nedobrovolného porušování“ lidských práv; vzhledem k tomu, že byly hlášeny případy tvrdých zásahů proti svobodě projevu a pronásledování novinářů;

| H. | vzhledem k tomu, že mosambická armáda je špatně vybavena k tomu, aby mohla řešit prudký nárůst terorismu v regionu; vzhledem k tomu, že přetrvávají legitimní obavy, že se povstání rozšíří do sousedních zemí a destabilizuje tento region; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že mosambická armáda je špatně vybavena k tomu, aby mohla řešit prudký nárůst terorismu v regionu; vzhledem k tomu, že přetrvávají legitimní obavy, že se povstání rozšíří do sousedních zemí a destabilizuje tento region;

| I. | vzhledem k tomu, že více než polovinu lidí postižených násilím v provincii Cabo Delgado tvoří děti; vzhledem k tomu, že byly vzneseny stížnosti na nábor dětí do ozbrojených skupin, únosy a sexuální násilí a násilí na základě pohlaví páchané na ženách a dívkách; vzhledem k tomu, že v bojích mezi ozbrojenými skupinami a státními vojenskými silami bývá jako rukojmí často drženo civilní obyvatelstvo; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že více než polovinu lidí postižených násilím v provincii Cabo Delgado tvoří děti; vzhledem k tomu, že byly vzneseny stížnosti na nábor dětí do ozbrojených skupin, únosy a sexuální násilí a násilí na základě pohlaví páchané na ženách a dívkách; vzhledem k tomu, že v bojích mezi ozbrojenými skupinami a státními vojenskými silami bývá jako rukojmí často drženo civilní obyvatelstvo;

| J. | vzhledem k tomu, že Mosambik má povinnost dodržovat normy v oblasti základních lidských práv prostřednictvím mezinárodních úmluv, které ratifikoval, zejména ve svých zadržovacích zařízeních; vzhledem k tomu, že barbarské činy připisované skupině aš-Šabáb by se neměly řešit dalším porušováním lidských práv ze strany mosambických bezpečnostních sil; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že Mosambik má povinnost dodržovat normy v oblasti základních lidských práv prostřednictvím mezinárodních úmluv, které ratifikoval, zejména ve svých zadržovacích zařízeních; vzhledem k tomu, že barbarské činy připisované skupině aš-Šabáb by se neměly řešit dalším porušováním lidských práv ze strany mosambických bezpečnostních sil;

| K. | vzhledem k tomu, že Agentura pro integrovaný rozvoj severu (Agencia de desenvolvimento integrado do norte – ADIn) byla zřízena v březnu 2020 s konkrétním cílem řešit socioekonomické problémy na severu země; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Agentura pro integrovaný rozvoj severu (Agencia de desenvolvimento integrado do norte – ADIn) byla zřízena v březnu 2020 s konkrétním cílem řešit socioekonomické problémy na severu země;

| L. | vzhledem k tomu, že v srpnu 2019 byla podepsána dohoda o míru a národním usmíření s cílem nastolit v zemi mír, ukončit násilí, dosáhnout demokratického začlenění a zlepšit situaci v oblasti lidských a občanských práv; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v srpnu 2019 byla podepsána dohoda o míru a národním usmíření s cílem nastolit v zemi mír, ukončit násilí, dosáhnout demokratického začlenění a zlepšit situaci v oblasti lidských a občanských práv;

| M. | vzhledem k tomu, že Mosambik je i nadále ve velmi nestabilní situaci a potýká se s četnými bezpečnostními, hospodářskými a sociálními výzvami; vzhledem k tomu, že Mosambik patří mezi nejchudší a nejméně rozvinuté země světa a na indexu lidského rozvoje se řadí na 180. místo ze 189, přičemž střední délka života při narození činí pouhých 58 let; vzhledem k tomu, že více než 10 milionů Mosambičanů žije v extrémní chudobě a potýká se s nedostatkem potravin; vzhledem k tomu, že tato situace postihuje zejména ženy a zranitelné skupiny, které se potýkají s největšími obtížemi; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že Mosambik je i nadále ve velmi nestabilní situaci a potýká se s četnými bezpečnostními, hospodářskými a sociálními výzvami; vzhledem k tomu, že Mosambik patří mezi nejchudší a nejméně rozvinuté země světa a na indexu lidského rozvoje se řadí na 180. místo ze 189, přičemž střední délka života při narození činí pouhých 58 let; vzhledem k tomu, že více než 10 milionů Mosambičanů žije v extrémní chudobě a potýká se s nedostatkem potravin; vzhledem k tomu, že tato situace postihuje zejména ženy a zranitelné skupiny, které se potýkají s největšími obtížemi;

| N. | vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ještě více odhalila nestabilitu regionálního hospodářství, což při neexistenci odpovídající sociální ochrany způsobilo, že miliony lidí zaměstnaných v neformální ekonomice a lidí, kteří přišli o práci, čelí hladu a extrémní chudobě a nacházejí se ve zranitelném postavení, včetně porušování základních lidských práv v některých případech; vzhledem k tomu, že ke dni 9. září 2020 bylo v 11 provinciích Mosambiku zaznamenáno celkem 4 500 potvrzených případů onemocnění COVID-19 a 27 úmrtí; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 ještě více odhalila nestabilitu regionálního hospodářství, což při neexistenci odpovídající sociální ochrany způsobilo, že miliony lidí zaměstnaných v neformální ekonomice a lidí, kteří přišli o práci, čelí hladu a extrémní chudobě a nacházejí se ve zranitelném postavení, včetně porušování základních lidských práv v některých případech; vzhledem k tomu, že ke dni 9. září 2020 bylo v 11 provinciích Mosambiku zaznamenáno celkem 4 500 potvrzených případů onemocnění COVID-19 a 27 úmrtí;

| O. | vzhledem k tomu, že Mosambik v posledních letech zažil ničivé přírodní katastrofy související s klimatem včetně dvou velkých cyklónů v roce 2019, které zvýšily již tak vysokou míru chudoby a nejistotu; vzhledem k tomu, že tyto katastrofy způsobily v některých částech země rozsáhlý nedostatek potravin a chronickou podvýživu, přičemž více než 43 % dětí mladších pěti let zaostává v růstu; vzhledem k tomu, že podle odhadů potřebuje v roce 2020 naléhavou humanitární pomoc celkem 7,9 milionu lidí; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že Mosambik v posledních letech zažil ničivé přírodní katastrofy související s klimatem včetně dvou velkých cyklónů v roce 2019, které zvýšily již tak vysokou míru chudoby a nejistotu; vzhledem k tomu, že tyto katastrofy způsobily v některých částech země rozsáhlý nedostatek potravin a chronickou podvýživu, přičemž více než 43 % dětí mladších pěti let zaostává v růstu; vzhledem k tomu, že podle odhadů potřebuje v roce 2020 naléhavou humanitární pomoc celkem 7,9 milionu lidí;

| P. | vzhledem k tomu, že solidarita uvnitř Mosambiku roste, přičemž zvláštní pozornost přitahuje tíživá situace lidí v provincii Cabo Delgado, což vedlo mladé lidi v Mosambiku zejména k zahájení „Národní kampaně solidarity s oblastí Cabo Delgado“ pod hashtagem #CaboDelgadoTambénÉMocambique (Cabo Delgado je také Mosambik), jejímž cílem je zvýšit povědomí o tragické situaci v tomto regionu; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že solidarita uvnitř Mosambiku roste, přičemž zvláštní pozornost přitahuje tíživá situace lidí v provincii Cabo Delgado, což vedlo mladé lidi v Mosambiku zejména k zahájení „Národní kampaně solidarity s oblastí Cabo Delgado“ pod hashtagem #CaboDelgadoTambénÉMocambique (Cabo Delgado je také Mosambik), jejímž cílem je zvýšit povědomí o tragické situaci v tomto regionu;

| Q. | vzhledem k tomu, že v letech 2010 a 2013 byly v Mosambiku objeveny nezměrné zásoby plynu: vzhledem k tomu, že tyto zásoby obsahují přibližně 5 000 miliard metrů krychlových, což představuje 9. největší zásoby plynu na světě; vzhledem k tomu, že to potenciálně Mosambik řadí mezi čtyři největší producenty zkapalněného zemního plynu na světě; vzhledem k tomu, že se očekává, že v několika příštích letech bude do těžby těchto zásob investováno nejméně 60 miliard USD, což představuje dosud největší investici v subsaharské Africe; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že v letech 2010 a 2013 byly v Mosambiku objeveny nezměrné zásoby plynu: vzhledem k tomu, že tyto zásoby obsahují přibližně 5 000 miliard metrů krychlových, což představuje 9. největší zásoby plynu na světě; vzhledem k tomu, že to potenciálně Mosambik řadí mezi čtyři největší producenty zkapalněného zemního plynu na světě; vzhledem k tomu, že se očekává, že v několika příštích letech bude do těžby těchto zásob investováno nejméně 60 miliard USD, což představuje dosud největší investici v subsaharské Africe;

| R. | vzhledem k tomu, že evropské i všechny ostatní zahraniční průmyslové a hospodářské zájmy v Mosambiku by měly být prosazovány v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv jakožto hlavními zásadami; vzhledem k tomu, že se Komise zabývá možností zavést povinné závazky v oblasti náležité péče, které by měly zajistit, aby investoři z EU a ti, kteří jsou zapojeni do těžebního průmyslu, jednali odpovědně a přispívali v zemích, jako je Mosambik, k místnímu rozvoji; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že evropské i všechny ostatní zahraniční průmyslové a hospodářské zájmy v Mosambiku by měly být prosazovány v souladu s obecnými zásadami OSN v oblasti podnikání a lidských práv jakožto hlavními zásadami; vzhledem k tomu, že se Komise zabývá možností zavést povinné závazky v oblasti náležité péče, které by měly zajistit, aby investoři z EU a ti, kteří jsou zapojeni do těžebního průmyslu, jednali odpovědně a přispívali v zemích, jako je Mosambik, k místnímu rozvoji;

| S. | vzhledem k tomu, že ač Mosambik, a zejména region Cabo Delgado vykazuje nejvyšší míru negramotnosti, nerovnosti a dětské podvýživy v Mosambiku, je bohatý na přírodní zdroje a suroviny, což přitahuje investice mnoha mezinárodních společností a společností z EU, které soutěží o přístup na trh s přírodními zdroji; vzhledem k tomu, že podle některých zpráv jsou příjmy z přírodních zdrojů v Mosambiku rozdělovány nerovnoměrně; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že ač Mosambik, a zejména region Cabo Delgado vykazuje nejvyšší míru negramotnosti, nerovnosti a dětské podvýživy v Mosambiku, je bohatý na přírodní zdroje a suroviny, což přitahuje investice mnoha mezinárodních společností a společností z EU, které soutěží o přístup na trh s přírodními zdroji; vzhledem k tomu, že podle některých zpráv jsou příjmy z přírodních zdrojů v Mosambiku rozdělovány nerovnoměrně;

| T. | vzhledem k tomu, že dne 13. dubna 2020 Mezinárodní měnový fond (MMF) schválil okamžité odpuštění dluhů 25 členských zemí, což zahrnovalo přibližně 309 milionů USD pro Mosambik v rámci fondu pro zmírňování následků katastrof (Catastrophe Containment and Relief Trust – CCRT) s cílem pomoci při řešení dopadu pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že dne 13. dubna 2020 Mezinárodní měnový fond (MMF) schválil okamžité odpuštění dluhů 25 členských zemí, což zahrnovalo přibližně 309 milionů USD pro Mosambik v rámci fondu pro zmírňování následků katastrof (Catastrophe Containment and Relief Trust – CCRT) s cílem pomoci při řešení dopadu pandemie COVID-19;

| U. | vzhledem k tomu, že dne 4. června 2020 humanitární koordinátorka OSN pro Mosambik Myrta Kaulardová vyzvala mezinárodní společenství, aby svou podporu pro Mosambik zvýšilo; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že dne 4. června 2020 humanitární koordinátorka OSN pro Mosambik Myrta Kaulardová vyzvala mezinárodní společenství, aby svou podporu pro Mosambik zvýšilo;

| V. | vzhledem k tomu, že Evropská unie přislíbila poskytnout Mosambiku podporu na obnovu ve výši 200 milionů EUR v návaznosti na cyklóny, jež jej postihly v roce 2019, a poté 110 milionů EUR na podporu v souvislosti s pandemií COVID-19; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že Evropská unie přislíbila poskytnout Mosambiku podporu na obnovu ve výši 200 milionů EUR v návaznosti na cyklóny, jež jej postihly v roce 2019, a poté 110 milionů EUR na podporu v souvislosti s pandemií COVID-19;

| W. | vzhledem k tomu, že regionální strategie Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) pro boj proti terorismu z roku 2015, která byla vypracována v souladu s globální strategií OSN pro boj proti terorismu, zahrnuje pomoc pro předcházení radikalizaci mladých lidí, bezpečnost hranic, humanitární pomoc a řešení prvotních příčin terorismu; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že regionální strategie Jihoafrického společenství pro rozvoj (SADC) pro boj proti terorismu z roku 2015, která byla vypracována v souladu s globální strategií OSN pro boj proti terorismu, zahrnuje pomoc pro předcházení radikalizaci mladých lidí, bezpečnost hranic, humanitární pomoc a řešení prvotních příčin terorismu;

| X. | vzhledem k tomu, že Mosambik v současné době vykonává rotující předsednictví SADC; vzhledem k tomu, že na svém 40. summitu dne 17. srpna 2020 tato regionální organizace „ocenila zemi za stálé odhodlání v boji proti terorismu a násilným útokům“, „vyjádřila solidaritu a závazek SADC podporovat Mosambik při řešení terorismu a násilných útoků a odsoudila všechny teroristické činy a ozbrojené útoky“; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Mosambik v současné době vykonává rotující předsednictví SADC; vzhledem k tomu, že na svém 40. summitu dne 17. srpna 2020 tato regionální organizace „ocenila zemi za stálé odhodlání v boji proti terorismu a násilným útokům“, „vyjádřila solidaritu a závazek SADC podporovat Mosambik při řešení terorismu a násilných útoků a odsoudila všechny teroristické činy a ozbrojené útoky“;

| Y. | vzhledem k tomu, že v dubnu 2020 delegace EU v Mosambiku i Rada vyjádřily vážné znepokojení nad útoky v regionu Cabo Delgado a eskalací násilí vůči civilistům; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že v dubnu 2020 delegace EU v Mosambiku i Rada vyjádřily vážné znepokojení nad útoky v regionu Cabo Delgado a eskalací násilí vůči civilistům;

| Z. | vzhledem k tomu, že navzdory brutálnosti a strašným ztrátám na životech situace v oblasti Cabo Delgado nezískala mezinárodní pozornost, což vedlo ke ztrátě cenného času pro účinné vyřešení problému v dřívější fázi; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že navzdory brutálnosti a strašným ztrátám na životech situace v oblasti Cabo Delgado nezískala mezinárodní pozornost, což vedlo ke ztrátě cenného času pro účinné vyřešení problému v dřívější fázi;

| 1. | prohlašuje, že je vážně znepokojen zhoršující se bezpečnostní situací v severním Mosambiku, zejména v provincii Cabo Delgado, a vyjadřuje soustrast obětem násilí, jejichž počet přesáhl 1 500; vyjadřuje svou solidaritu a podporu tamním občanům, zejména více než 250 000 lidem, kteří museli uprchnout ze svých domovů; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že současné bezpečnostní problémy dále zhoršují již tak velmi nestabilní humanitární situaci, která vyplývá z nízké míry rozvoje, klimatických šoků a konfliktů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá mosambické orgány, aby přijaly účinná a rozhodná opatření v boji proti islamistickým povstalcům a aby chránily všechny občany oblasti Cabo Delgado; vyjadřuje vážné znepokojení nad tím, že toto povstání získává stále větší podporu mezi regionálními a mezinárodními teroristickými organizacemi; v této souvislosti poukazuje na jeho nešťastnou podobnost s jinými regiony jako Sahel a Africký roh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že nedojde-li k zastavení povstání, to potenciálně poroste a rozšíří se do sousedních zemí, což ohrozí stabilitu v regionu; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba, aby národní vláda i regionální a mezinárodní aktéři prováděli účinnou a udržitelnou politiku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje mosambickou vládu, že je má povinnost postavit všechny osoby podezřelé z teroristické činnosti před soud prostřednictvím spravedlivých soudních procesů; vyzývá mosambickou vládu, aby zahájila nezávislé a nestranné vyšetřování mučení a dalších závažných porušení lidských práv, jichž se údajně dopustily její bezpečnostní složky v oblasti Cabo Delgado; připomíná, že Mosambik je smluvní stranou Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, Africké charty lidských práv a práv národů a Úmluvy OSN proti mučení, které zakazují mučení a jiné špatné zacházení a svévolné zbavení života; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje význam ochrany práv novinářů, obránců lidských práv, aktivistů a všech těch, kteří pouze uplatňují svá lidská práva a vyjadřují své názory na otázky veřejného zájmu; vyzývá mosambické orgány, aby nestranně vyšetřily všechny podezřelé případy vandalismu proti sdělovacím prostředkům, potlačování svobody projevu a obvinění v souvislosti s obtěžováním a zastrašováním novinářů; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá mosambické orgány, aby zajistily podporu demokracie, lidských práv, účinné místní správy a účinnou obnovu právního státu v severním Mosambiku; připomíná, že dodržování mezinárodního humanitárního práva a dodržování demokratických svobod má rovněž zásadní význam pro úspěch finální mírové dohody podepsané v roce 2019 mezi Mosambickou frontou osvobození (Frelimo) a Mosambickým národním odbojem (Renamo); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je důležité provádět nezbytné reformy s cílem reagovat odpovídajícím způsobem na potřeby mosambických občanů a zabránit tomu, aby se stali zranitelnými terčem radikalizace; zdůrazňuje zejména naléhavou potřebu vytvořit pracovní místa a příležitosti pro lidi v oblasti Cabo Delgado, zejména pro mladé lidi; dále zdůrazňuje, že je třeba usilovat o odstranění některých základních příčin terorismu, jako je nejistota, chudoba, porušování lidských práv, nerovnost, vyloučení, nezaměstnanost, zhoršování životního prostředí, korupce a zneužívání veřejných prostředků a beztrestnost, což výrazně přispěje k vymýcení teroristických organizací; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby byla v rámci veškerých vojenských intervencí v regionu chráněna, dodržována a prosazována lidská práva, a vybízí mosambické orgány, aby podporovaly regionální a mezinárodní organizace a organizace občanské společnosti a komunitní skupiny a spolupracovaly s nimi při zavádění platforem pro mírotvorné iniciativy, které podporují mírové zapojení, dialog, usmíření a soužití všech zúčastněných stran; vyjadřuje politování nad využíváním soukromých bezpečnostních sil v tomto konfliktu, které dále zvyšují peněžní náklady pro tuto zemi a fungují bez mezinárodního dohledu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se znepokojením bere na vědomí zhoršující se situaci vnitřně vysídlených osob v Mosambiku; vyzývá EU a její členské státy, aby úzce spolupracovaly se SADC a jeho členskými státy při řešení zhoršující se humanitární krize v regionu a při navrhování účinného akčního plánu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá vládu Mosambiku, aby otevřeně spolupracovala s mezinárodními institucemi, jako jsou zvláštní zpravodajové OSN, a umožnila, aby v zemi působili nezávislí vyšetřovatelé pro lidská práva a pozorovatelé v této oblasti, a aby správně analyzovala humanitární potřeby obyvatel v Cabo Delgado s cílem poskytnout jim potřebnou pomoc; dále se domnívá, že oběti násilí musí být chráněny prostřednictvím plánu pomoci, aby mohly pokračovat ve svém životě; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je přesvědčen, že je zapotřebí koordinovanějšího regionálního a mezinárodního úsilí, aby bylo možné reagovat na bezprostřední bezpečnostní a humanitární krize v Cabo Delgado, včetně potřeby řešit přeshraniční hrozby, jako je povstání teroristů, bezpečnost potravin, vnitřně vysídlené osoby a převaděčství; vyzývá proto Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby poskytla další podporu SADC a Africké unii (AU) s cílem dosáhnout dlouhodobého a mírového řešení; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že Orgán SADC pro politiku, obranu a bezpečnost (OPDS) disponující nadnárodní bojovou jednotkou pro řešení závažných situací spojených s bojem proti povstalcům by měl být důležitým aktivním činitelem pro zvládání tohoto konfliktu, přičemž by měl v krátkodobém horizontu tento konflikt odsoudit a v dlouhodobém horizontu by měl podporovat mosambické orgány při provádění dalších reforem zaměřených na podporu demokracie, lidských práv a právního státu, které jsou základním předpokladem stability, míru a rozvoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opakuje, že EU je připravena zahájit dialog s Mosambikem s cílem určit reálné možnosti poskytování pomoci ze strany EU, a to s přihlédnutím ke složitému a regionálnímu charakteru situace, a vyzývá vládu Mosambiku, aby v rámci tohoto dialogu a spolupráce s EU a SADC jednala s větší vstřícností; vybízí v této souvislosti ke spolupráci mezi mosambickými orgány a všemi úrovněmi občanské společnosti v zájmu nalezení inkluzivního řešení a co nejrychlejšího uspokojení potřeb nejzranitelnějších osob; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá místopředsedu Komise, vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Josepa Borrella a členské státy EU, aby i nadále situaci pozorně sledovali a zvýšili svou podporu mosambickým národním a regionálním orgánům; v této souvislosti vítá závěry Rady ze dne 22. června 2020, ale trvá na tom, že by měla být zavedena další diplomatická opatření, zejména ze strany těch členských států, které mají s touto zemí historické a přátelské vazby, s cílem zdůraznit potřebu okamžitých opatření v této věci, která se týká regionální bezpečnosti a má humanitární rozměr, a upozorňuje vládu na geopolitické důsledky, které by mohly vyplynout z nedostatečně koordinované regionální a mezinárodní reakce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadřuje naději, že jakmile bude skutečně zavedena nová strategie EU pro Afriku, pomůže prohloubit spolupráci mezi EU a Afrikou založenou na partnerství rovnocenných subjektů na celém kontinentu, a že obě strany budou společně usilovat o zlepšení situace v oblasti hospodářství, sociálních věcí, bezpečnosti a lidských práv v zemích, jako je Mosambik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že současný vývoj v Mosambiku a jeho sociální a hospodářské důsledky budou v politice EU vůči Africe náležitě zohledněny v příštím víceletém finančním rámci (VFR) 2021; zdůrazňuje, že pokud je Mosambik často ničen povodněmi a jinými přírodními katastrofami, mělo by jeho obyvatelstvo dostat veškerou dostupnou podporu a humanitární pomoc; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je přesvědčen, že nadcházející summit EU a Afriky je skvělou příležitostí k tomu, aby se našlo lepší řešení této humanitární tragédie a aby EU zvýšila svou podporu regionálním a kontinentálním organizacím; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná závazky v oblasti mezinárodní pomoci, které učinila mezinárodní dárcovská konference, jež se konala ve dnech 30. května a 1. června 2019 v Beiře a na níž Evropská unie přislíbila 200 milionů EUR na podporu oživení; vyzývá EU a její členské státy, aby těmto závazkům plně dostály; zdůrazňuje, že dlouhodobého oživení lze dosáhnout pouze udržitelným a inkluzivním hospodářským rozvojem; žádá proto o pomoc poskytovanou EU, která by podpořila úsilí Mosambiku o stabilizaci jeho ekonomiky, vytváření pracovních míst a zvýšení konkurenceschopnosti venkova při současném zajištění inkluzivnosti a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá program CCRT (Catastrophe Containment and Relief Trust) Mezinárodního měnového fondu (MMF) jako první krok správným směrem, který Mosambiku pomůže bojovat proti hospodářským důsledkům pandemie COVID-19; vyzývá EU a její členské státy, aby poskytly další dary MMF, a aby MMF prozkoumal další alternativy k posílení zdrojů, které má CCRT k dispozici, například využití vlastních stávajících rezerv; připomíná, že příspěvky do fondu nesmí v žádném případě fungovat jako náhrada za oficiální rozvojovou pomoc; |
| --- | --- |

20.

| 21. | považuje za nanejvýš důležité, aby místní obyvatelstvo, zejména v nejchudších provinciích země, mělo prospěch z využívání svých přírodních zdrojů; vyzývá mosambickou vládu, aby spravedlivě rozdělovala příjmy z těžebních projektů na projekty místního rozvoje při respektování vysokých environmentálních a sociálních standardů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná, že obyvatelé Mosambiku, jak křesťanské, tak muslimské víry, žijí po dlouhou dobu v mírovém soužití, a vyjadřuje své přesvědčení, že tento model tolerance a solidarity zvítězí navzdory útokům islamistických teroristů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že je třeba upřednostnit vzdělávání a podporovat rozvoj venkova, aby bylo možné bojovat proti radikalizaci, zejména u mladých lidí ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, místopředsedovi Komise, vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, vládě a parlamentu Mosambiku a členům a vedení Jihoafrického společenství pro rozvoj a Africké unie. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  https://reliefweb.int/report/mozambique/mozambique-situation-report-10-september-2020

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/148 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/148

---

P9_TA(2020)0238

Námitka vůči prováděcímu aktu: Maximální limity reziduí pro některé látky včetně flonikamidu, haloxyfopu a mandestrobinu

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu nařízení Komise, kterým se mění přílohy II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cykloxydim, flonikamid, haloxyfop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola kmen NRRL Y-27328 a prohexadion v některých produktech a na jejich povrchu (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

(2021/C 385/17)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh nařízení Komise, kterým se mění přílohy II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cykloxydim, flonikamid, haloxyfop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola kmen NRRL Y-27328 a prohexadion v některých produktech a na jejich povrchu (D063880/06, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Komise, kterým se mění přílohy II, III a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro cykloxydim, flonikamid, haloxyfop, mandestrobin, mepikvat, Metschnikowia fructicola kmen NRRL Y-27328 a prohexadion v některých produktech a na jejich povrchu (D063880/06,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

| — | s ohledem na stanovisko Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva ze 17.–18. února 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva ze 17.–18. února 2020,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (2),

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 27. května 2019, které bylo zveřejněno dne 2. srpna 2019 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) ze dne 27. května 2019, které bylo zveřejněno dne 2. srpna 2019 (3),

| — | s ohledem na stanovisko úřadu EFSA ze dne 18. prosince 2009, které bylo zveřejněno dne 7. května 2010 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko úřadu EFSA ze dne 18. prosince 2009, které bylo zveřejněno dne 7. května 2010 (4),

| — | s ohledem na odůvodněné stanovisko úřadu EFSA ze dne 18. října 2018, které bylo zveřejněno dne 2. listopadu 2018 (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na odůvodněné stanovisko úřadu EFSA ze dne 18. října 2018, které bylo zveřejněno dne 2. listopadu 2018 (5),

| — | s ohledem na čl. 5a odst. 3 písm. b) a čl. 5a odst. 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 5a odst. 3 písm. b) a čl. 5a odst. 5 rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6),

| — | s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 a odst. 4 písm. c) jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 112 odst. 2 a 3 a odst. 4 písm. c) jednacího řádu,

| — | s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh usnesení Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin,

| A. | vzhledem k tomu, že flonikamid je selektivní insekticid používaný mimo jiné na brambory, pšenici, jablka, hrušky, broskve a papriku; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že flonikamid je selektivní insekticid používaný mimo jiné na brambory, pšenici, jablka, hrušky, broskve a papriku;

| B. | vzhledem k tomu, že doba platnosti schválení účinné látky flonikamid již byla prodloužena prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2069 (7); |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že doba platnosti schválení účinné látky flonikamid již byla prodloužena prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/2069 (7);

| C. | vzhledem k tomu, že ve stanovisku Výboru pro posuzování rizik Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) ze dne 5. června 2013 (8), v němž se navrhuje harmonizace pro klasifikaci a označování flonikamidu, příslušný dánský orgán konstatuje, že tato látka má „zjevný vliv na výskyt viscerálních malformací u králíka při úrovních netoxických pro matky“; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ve stanovisku Výboru pro posuzování rizik Evropské agentury pro chemické látky (ECHA) ze dne 5. června 2013 (8), v němž se navrhuje harmonizace pro klasifikaci a označování flonikamidu, příslušný dánský orgán konstatuje, že tato látka má „zjevný vliv na výskyt viscerálních malformací u králíka při úrovních netoxických pro matky“;

| D. | vzhledem k tomu, že flonikamid je ve Spojených státech přezkoumáván s ohledem na to, že riziko, které představuje pro opylovače, je možná vyšší, než se předpokládalo, neboť na základě nových studií předložených výrobcem flonikamidu ISK Biosciences se ukazuje, že flonikamid vystavuje včely až 51násobku množství flonikamidu, které by jim mohlo způsobit značnou újmu (9); |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že flonikamid je ve Spojených státech přezkoumáván s ohledem na to, že riziko, které představuje pro opylovače, je možná vyšší, než se předpokládalo, neboť na základě nových studií předložených výrobcem flonikamidu ISK Biosciences se ukazuje, že flonikamid vystavuje včely až 51násobku množství flonikamidu, které by jim mohlo způsobit značnou újmu (9);

| E. | vzhledem k tomu, že haloxyfop-P je herbicid používaný mimo jiné při pěstování mrkve, krmných luštěnin, semena řepky, sójových bobů a cukrové řepy; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že haloxyfop-P je herbicid používaný mimo jiné při pěstování mrkve, krmných luštěnin, semena řepky, sójových bobů a cukrové řepy;

| F. | vzhledem k tomu, že haloxyfop-P je na základě klasifikace agentury ECHA škodlivý při požití a způsobuje dlouhotrvající újmu vodním organismům; vzhledem k tomu, že haloxyfop-P vykazuje účinky hepatotoxicity, nefrotoxicity a oxidačního stresu u potkanů po expozici haloxyfop-P-methylu (10); |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že haloxyfop-P je na základě klasifikace agentury ECHA škodlivý při požití a způsobuje dlouhotrvající újmu vodním organismům; vzhledem k tomu, že haloxyfop-P vykazuje účinky hepatotoxicity, nefrotoxicity a oxidačního stresu u potkanů po expozici haloxyfop-P-methylu (10);

| G. | vzhledem k tomu, že výroba, distribuce a používání látky haloxyfop-P jsou ve Francii od 4. září 2007 zakázány pro všechny zemědělské i nezemědělské účely (11); vzhledem k tomu, že na základě nařízení Komise (ES) č. 1376/2007 byla látka haloxyfop-P na čtyři roky v celé Unii zakázána (12); |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že výroba, distribuce a používání látky haloxyfop-P jsou ve Francii od 4. září 2007 zakázány pro všechny zemědělské i nezemědělské účely (11); vzhledem k tomu, že na základě nařízení Komise (ES) č. 1376/2007 byla látka haloxyfop-P na čtyři roky v celé Unii zakázána (12);

| H. | vzhledem k tomu, že haloxyfop-P byl schválen jako účinná látka v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (13) s velmi omezeným použitím (14) a přísnými podmínkami pro členské státy, pokud jde o ochranu podzemních vod, ochranu vodních organismů a bezpečnost obsluhy; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že haloxyfop-P byl schválen jako účinná látka v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (13) s velmi omezeným použitím (14) a přísnými podmínkami pro členské státy, pokud jde o ochranu podzemních vod, ochranu vodních organismů a bezpečnost obsluhy;

| I. | vzhledem k tomu, že v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/2233 (15) dospěla Komise k závěru, že pokud jde o použití látky haloxyfop-P jako účinné látky, „další požadované potvrzující informace nebyly plně poskytnuty a že nepřijatelné riziko pro podzemní vody lze vyloučit pouze tak, že budou uložena další omezení“; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/2233 (15) dospěla Komise k závěru, že pokud jde o použití látky haloxyfop-P jako účinné látky, „další požadované potvrzující informace nebyly plně poskytnuty a že nepřijatelné riziko pro podzemní vody lze vyloučit pouze tak, že budou uložena další omezení“;

| J. | vzhledem k tomu, že v prováděcím nařízení (EU) 2015/2233 Komise rovněž dospěla k závěru, že je „vhodné změnit podmínky použití této účinné látky, zejména stanovením limitů pro dávky a frekvenci jejích aplikací“; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v prováděcím nařízení (EU) 2015/2233 Komise rovněž dospěla k závěru, že je „vhodné změnit podmínky použití této účinné látky, zejména stanovením limitů pro dávky a frekvenci jejích aplikací“;

| K. | vzhledem k tomu, že Komise dne 30. dubna 2018 rozhodla o prodloužení doby platnosti schválení účinné látky haloxyfop-P do 31. prosince 2023 (16); |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Komise dne 30. dubna 2018 rozhodla o prodloužení doby platnosti schválení účinné látky haloxyfop-P do 31. prosince 2023 (16);

| L. | vzhledem k tomu, že čl. 191 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) uvádí zásadu obezřetnosti jako jednu z hlavních zásad Unie; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že čl. 191 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) uvádí zásadu obezřetnosti jako jednu z hlavních zásad Unie;

| M. | vzhledem k tomu, že čl. 168 odst. 1 SFEU stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Unie je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví“; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že čl. 168 odst. 1 SFEU stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Unie je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví“;

| N. | vzhledem k tomu, že cílem směrnice 2009/128/ES je dosažení udržitelného používání pesticidů v Unii snižováním rizik a omezováním vlivu používání pesticidů na lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí a podporováním používání integrované ochrany rostlin a alternativních přístupů nebo postupů, jako jsou nechemické alternativy pesticidů; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že cílem směrnice 2009/128/ES je dosažení udržitelného používání pesticidů v Unii snižováním rizik a omezováním vlivu používání pesticidů na lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí a podporováním používání integrované ochrany rostlin a alternativních přístupů nebo postupů, jako jsou nechemické alternativy pesticidů;

| O. | vzhledem k tomu, že při stanovování maximálních limitů reziduí (MLR) je třeba vzít v úvahu kumulativní a synergické účinky a je nanejvýš důležité urychleně vypracovat vhodné metody pro toto posouzení; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že při stanovování maximálních limitů reziduí (MLR) je třeba vzít v úvahu kumulativní a synergické účinky a je nanejvýš důležité urychleně vypracovat vhodné metody pro toto posouzení;

| P. | vzhledem k tomu, že zvýšení maximálního limitu reziduí haloxyfopu-P u lněných semen a mandestrobinu u jahod a hroznů vyplývá ze žádostí třetích zemí o sladění norem; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že zvýšení maximálního limitu reziduí haloxyfopu-P u lněných semen a mandestrobinu u jahod a hroznů vyplývá ze žádostí třetích zemí o sladění norem;

| Q. | vzhledem k tomu, že podle žadatelů vede povolené použití haloxyfopu-P a mandestrobinu k ošetření uvedených plodin v Austrálii a Kanadě k překročení maximálních limitů reziduí uvedených v nařízení (ES) č. 396/2005 a že účelem zvýšení MLR je odstranit obchodní překážky pro dovoz uvedených plodin; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že podle žadatelů vede povolené použití haloxyfopu-P a mandestrobinu k ošetření uvedených plodin v Austrálii a Kanadě k překročení maximálních limitů reziduí uvedených v nařízení (ES) č. 396/2005 a že účelem zvýšení MLR je odstranit obchodní překážky pro dovoz uvedených plodin;

| 1. | zamítá přijetí návrhu nařízení Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že návrh nařízení Komise není v souladu s cílem a obsahem nařízení (ES) č. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že Unie a Komise by měly dodržovat zásadu environmentální odpovědnosti a neměly by ve třetích zemích podporovat používání produktů, které některé členské státy na svém území zakazují a jejichž používání se Unie snaží omezit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že pravidla volného obchodu by nikdy neměla vést ke snížení ochranných norem Unie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je si vědomo toho, že úřad EFSA pracuje na metodách posuzování kumulativních rizik, nicméně také konstatuje, že o problému ohledně posuzování kumulativních účinků pesticidů a reziduí se ví již několik desetiletí; žádá proto úřad EFSA a Komisi, aby tento problém řešily jako naprosto bezodkladnou záležitost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že podle návrhu nařízení by se maximální limity reziduí flonikamidu zvýšily z 0,03 mg/kg na 0,5 mg/kg u jahod, z 0,03 na 1 mg/kg u ostružin a malin, z 0,03 na 0,7 mg/kg u ostatního drobného ovoce a bobulovin, z 0,03 na 0,3 mg/kg u ostatních kořenových a hlíznatých druhů zeleniny obecně, ale z 0,03 na 0,6 mg/kg u ředkviček, z 0,03 na 0,7 mg/kg u salátu a ostatních salátových rostlin a z 0,03 na 0,8 mg/kg u luštěnin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | navrhuje, aby maximální limit reziduí flonikamidu zůstal na úrovni 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatuje, že podle návrhu nařízení by se maximální limit reziduí haloxyfopu-P u lněných semen zvýšil z 0,01 na 0,05 mg/kg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navrhuje, aby maximální limit reziduí haloxyfopu-P zůstal na úrovni 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že podle návrhu nařízení by se maximální limit reziduí mandestrobinu zvýšil u hroznů z 0,01 na 5 mg/kg a u jahod z 0,01 na 3 mg/kg; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje, aby maximální limit reziduí mandestrobinu zůstal na úrovni 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá Komisi, aby návrh nařízení stáhla a předložila výboru návrh nový; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71.

(3)  Odůvodněné stanovisko EFSA ke změně stávajících maximálních limitů reziduí flonikamidu v jahodách a jiných bobulovinách, EFSA Journal 2019; 17(7):5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745

(4)  Závěr úřadu EFSA o přezkumu posouzení rizik účinné látky flonikamid z hlediska jejího použití jako pesticidu, EFSA Journal 2010; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445

(5)  Odůvodněné stanovisko EFSA ke stanovení přípustných dovozních odchylek pro haloxyfop-P u lněných semen a řepky olejky, EFSA Journal 2018; 16(11):5470, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5470

(6)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2069 ze dne 13. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek flonikamid (IKI-220), metalaxyl, penoxsulam a proquinazid (Úř. věst. L 295, 14.11.2017, s. 51).

(8)  Stanovisko Výboru pro posuzování rizik ze dne 5. června 2013 s návrhem harmonizace pro klasifikaci a označování flonikamidu na úrovni EU, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95

(9)  https://oag.ca.gov/news/press-releases/attorney-general-becerra-warns-against-expanded-use-pesticide-found-harm-bees

(10)  Olayinka, E.T. a Ore, A., „Hepatotoxicita, nefrotoxicita a oxidativní stres postihující varlata potkanů po expozici haloxyfop-p-methyl esteru, herbicidu na bázi aryloxyfenoxypropionátu“, Toxics., prosinec 2015, 3(4), s. 373-389, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606644/

(11)  https://www.legifrance.gouv.fr/affichTexte.do;jsessionid=235653D01B24A4B694A6C342E7323D6F.tplgfr38s_1?cidTexte=JORFTEXT000000464899&dateTexte=&oldAction=rechJO&categorieLien=id&idJO=JORFCONT000000005119

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 1376/2007 ze dne 23. listopadu 2007, kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 304/2003 o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (Úř. věst. L 307, 24.11.2007, s. 14).

(13)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

(14)  Povolena mohou být pouze použití jako herbicid v dávkách nepřesahujících 0,052 kg účinné látky na hektar a aplikaci a lze povolit pouze jednu aplikaci jednou za tři roky.

(15)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2233 ze dne 2. prosince 2015, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky haloxyfop-P (Úř. věst. L 317, 3.12.2015, s. 26).

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/670 ze dne 30. dubna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek bromuconazol, buprofezin, haloxyfop-P a napropamid (Úř. věst. L 113, 3.5.2018, s. 1).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/152

---

P9_TA(2020)0239

Kulturní oživení Evropy

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o kulturním oživení Evropy (2020/2708(RSP))

(2021/C 385/18)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na preambuli a na články 2, 3 a 4 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na preambuli a na články 2, 3 a 4 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na články 6 a 167 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 3 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 6 a 167 Smlouvy o fungování Evropské unie a článek 3 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, a zejména na článek 19 tohoto paktu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, a zejména na článek 19 tohoto paktu,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 22 této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 22 této listiny,

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury“ (COM(2018)0268),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Nová evropská agenda pro kulturu“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Nová evropská agenda pro kulturu“ (COM(2018)0267),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. listopadu 2017 nazvané „Posílení evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. listopadu 2017 nazvané „Posílení evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ (COM(2017)0673),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. prosince 2016 o soudržné politice EU pro kulturní a kreativní odvětví (1),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2020 o dopravě a cestovním ruchu v roce 2020 a v dalších letech (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2020 o dopravě a cestovním ruchu v roce 2020 a v dalších letech (3),

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (4) (dále jen „nařízení“), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (4) (dále jen „nařízení“),

| — | s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které se uskutečnilo ve dnech 17., 18., 19., 20. a 21. července 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, které se uskutečnilo ve dnech 17., 18., 19., 20. a 21. července 2020,

| — | s ohledem na závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu na období let 2019 až 2022 ze dne 15. listopadu 2018 (2018/C 460/10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu na období let 2019 až 2022 ze dne 15. listopadu 2018 (2018/C 460/10),

| — | s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Zjišťování potřeb Evropy v oblasti oživení“, který doplňuje sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise nazvaný „Zjišťování potřeb Evropy v oblasti oživení“, který doplňuje sdělení Komise ze dne 27. května 2020 nazvané „Chvíle pro Evropu: náprava škod a příprava na příští generaci“ (COM(2020)0456),

| — | s ohledem na zprávu z roku 2015 nazvanou „Evropa počítá s kulturním dědictvím“, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu z roku 2015 nazvanou „Evropa počítá s kulturním dědictvím“,

| — | s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že kultura je pro Evropskou unii strategickým odvětvím a představuje nejen důležitou součást naší ekonomiky, ale také přispívá k demokratické, udržitelné, svobodné a inkluzívní společnosti a odráží naši evropskou rozmanitost, hodnoty, historii, svobody a způsob života; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že kultura je pro Evropskou unii strategickým odvětvím a představuje nejen důležitou součást naší ekonomiky, ale také přispívá k demokratické, udržitelné, svobodné a inkluzívní společnosti a odráží naši evropskou rozmanitost, hodnoty, historii, svobody a způsob života;

| B. | vzhledem k tomu, že kultura a svoboda umění významně přispívají k dynamičnosti společnosti a umožňují všem segmentům společnosti, aby vyjádřily svou identitu, což přispívá k sociální soudržnosti a mezikulturnímu dialogu, a tím ke stále propojenější Evropské unii; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že kultura a svoboda umění významně přispívají k dynamičnosti společnosti a umožňují všem segmentům společnosti, aby vyjádřily svou identitu, což přispívá k sociální soudržnosti a mezikulturnímu dialogu, a tím ke stále propojenější Evropské unii;

| C. | vzhledem k tomu, že kultura má vnitřní hodnotu jakožto vyjádření lidskosti, demokracie a občanské angažovanosti, jež mohou být klíčové pro podporu udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že kultura má vnitřní hodnotu jakožto vyjádření lidskosti, demokracie a občanské angažovanosti, jež mohou být klíčové pro podporu udržitelného rozvoje;

| D. | vzhledem k tomu, že kultura posiluje sociální kapitál společností, napomáhá demokratickému občanství, podporuje kreativitu, dobré životní podmínky a kritické myšlení, přispívá k integraci a soudržnosti a podporuje rozmanitost, rovnost a pluralismus; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že kultura posiluje sociální kapitál společností, napomáhá demokratickému občanství, podporuje kreativitu, dobré životní podmínky a kritické myšlení, přispívá k integraci a soudržnosti a podporuje rozmanitost, rovnost a pluralismus;

| E. | vzhledem k tomu, že účast na kulturním životě se považuje za jeden z hlavních faktorů urychlujících sociální změnu a vybudování inkluzívních a odolných společností; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že účast na kulturním životě se považuje za jeden z hlavních faktorů urychlujících sociální změnu a vybudování inkluzívních a odolných společností;

| F. | vzhledem k tomu, že kultura a kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl jsou důležitým prostředkem v boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou platformou pro svobodu projevu; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že kultura a kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl jsou důležitým prostředkem v boji proti všem formám diskriminace, včetně rasismu a xenofobie, a jsou platformou pro svobodu projevu;

| G. | vzhledem k tomu, že pandemie ukázala skutečnou společenskou hodnotu pro evropskou společnost a ekonomickou váhu kulturního a tvůrčího odvětví a průmyslu; vzhledem k tomu, že ekonomická část kultury je pro Evropskou unii a její ekonomiku strategickým odvětvím, neboť zajišťuje smysluplná pracovní místa pro miliony Evropanů a udržitelné financování pro evropskou rozmanitost a zároveň odráží naše evropské hodnoty, historii a svobody; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že pandemie ukázala skutečnou společenskou hodnotu pro evropskou společnost a ekonomickou váhu kulturního a tvůrčího odvětví a průmyslu; vzhledem k tomu, že ekonomická část kultury je pro Evropskou unii a její ekonomiku strategickým odvětvím, neboť zajišťuje smysluplná pracovní místa pro miliony Evropanů a udržitelné financování pro evropskou rozmanitost a zároveň odráží naše evropské hodnoty, historii a svobody;

| H. | vzhledem k tomu, že evropští aktéři na poli kultury a kreativity zachovávají a podporují kulturní a jazykovou rozmanitost v Evropě a podílejí se na posilování evropské identity na všech úrovních; vzhledem k tomu, že tito aktéři jsou neocenitelnou silou sociální soudržnosti a udržitelného rozvoje a hospodářského růstu v Evropské unii a jejích členských státech a důležitým zdrojem celosvětové konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že evropští aktéři na poli kultury a kreativity zachovávají a podporují kulturní a jazykovou rozmanitost v Evropě a podílejí se na posilování evropské identity na všech úrovních; vzhledem k tomu, že tito aktéři jsou neocenitelnou silou sociální soudržnosti a udržitelného rozvoje a hospodářského růstu v Evropské unii a jejích členských státech a důležitým zdrojem celosvětové konkurenceschopnosti;

| I. | vzhledem k tomu, že evropské kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl představuje přibližně 4 % evropského hrubého domácího produktu, což je podobné jako ve sféře IKT a v oblasti ubytovacích a gastronomických služeb; vzhledem k tomu, že v roce 2019 bylo v celé EU-27 zaměstnáno v kultuře 7,4 milionu lidí, což představuje 3,7 % z celkové zaměstnanosti EU-27; vzhledem k tomu, že podíl osob samostatně výdělečně činných v oblasti kultury v roce 2019 v EU-27 byl více než dvojnásobný oproti průměru v hospodářství jako celku (5); |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že evropské kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl představuje přibližně 4 % evropského hrubého domácího produktu, což je podobné jako ve sféře IKT a v oblasti ubytovacích a gastronomických služeb; vzhledem k tomu, že v roce 2019 bylo v celé EU-27 zaměstnáno v kultuře 7,4 milionu lidí, což představuje 3,7 % z celkové zaměstnanosti EU-27; vzhledem k tomu, že podíl osob samostatně výdělečně činných v oblasti kultury v roce 2019 v EU-27 byl více než dvojnásobný oproti průměru v hospodářství jako celku (5);

| J. | vzhledem k tomu, že podle odhadů, které provedla Komise, zaznamenají kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl (jež představují 509 miliard EUR přidané hodnoty v rámci HDP) v důsledku krize COVID-19 a opatření spojených s omezením pohybu na veřejnosti ve druhém čtvrtletí roku 2020 pravděpodobně ztrátu 80 % svého obratu; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že podle odhadů, které provedla Komise, zaznamenají kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl (jež představují 509 miliard EUR přidané hodnoty v rámci HDP) v důsledku krize COVID-19 a opatření spojených s omezením pohybu na veřejnosti ve druhém čtvrtletí roku 2020 pravděpodobně ztrátu 80 % svého obratu;

| K. | vzhledem k tomu, že v odvětví kulturního dědictví je v Evropě zaměstnáno více než 300 000 osob a 7,8 milionu pracovních míst v Evropě je s ním spojeno nepřímo; vzhledem k tomu, že evropští pracovníci v kulturním a tvůrčím odvětví a průmyslu jsou v současné době ve statistických systémech nedostatečně zastoupeni; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že v odvětví kulturního dědictví je v Evropě zaměstnáno více než 300 000 osob a 7,8 milionu pracovních míst v Evropě je s ním spojeno nepřímo; vzhledem k tomu, že evropští pracovníci v kulturním a tvůrčím odvětví a průmyslu jsou v současné době ve statistických systémech nedostatečně zastoupeni;

| L. | vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl jsou vzájemně úzce provázány a představují prokazatelný přínos pro jiná odvětví, jako je cestovní ruch a doprava; vzhledem k tomu, že podle Světové organizace cestovního ruchu si čtyři z deseti turistů vybírají destinaci na základě kulturní nabídky a dvě třetiny Evropanů se domnívají, že přítomnost kulturního dědictví má vliv na výběr jejich prázdninové destinace; vzhledem k tomu, že Evropa zůstává nejoblíbenější kulturní turistickou destinací na světě; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl jsou vzájemně úzce provázány a představují prokazatelný přínos pro jiná odvětví, jako je cestovní ruch a doprava; vzhledem k tomu, že podle Světové organizace cestovního ruchu si čtyři z deseti turistů vybírají destinaci na základě kulturní nabídky a dvě třetiny Evropanů se domnívají, že přítomnost kulturního dědictví má vliv na výběr jejich prázdninové destinace; vzhledem k tomu, že Evropa zůstává nejoblíbenější kulturní turistickou destinací na světě;

| M. | vzhledem k tomu, že rozmanité kulturní prostředí v Evropě bylo vážně zasaženo pandemií COVID-19 a řada aktérů v kulturním a tvůrčím odvětví a průmyslu bude bez veřejných investic a pomoci čelit finančnímu krachu; vzhledem k tomu, že přerušení činnosti v tomto odvětví mělo dopad i na další odvětví, jako je doprava, cestovní ruch a vzdělávání; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že rozmanité kulturní prostředí v Evropě bylo vážně zasaženo pandemií COVID-19 a řada aktérů v kulturním a tvůrčím odvětví a průmyslu bude bez veřejných investic a pomoci čelit finančnímu krachu; vzhledem k tomu, že přerušení činnosti v tomto odvětví mělo dopad i na další odvětví, jako je doprava, cestovní ruch a vzdělávání;

| N. | vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl představuje atypické odvětví, které funguje na základě specifického ekonomického modelu, potřeb a velikosti, ale povětšinou se skládá z malých subjektů (malé a střední podniky, mikroorganizace a osoby samostatně výdělečně činné), které mají omezený nebo nulový přístup na finanční trhy a často mají nepravidelné a smíšené příjmy pocházející z různých zdrojů, jako jsou veřejné dotace, soukromé sponzorství, příjmy z publika nebo autorská práva; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl představuje atypické odvětví, které funguje na základě specifického ekonomického modelu, potřeb a velikosti, ale povětšinou se skládá z malých subjektů (malé a střední podniky, mikroorganizace a osoby samostatně výdělečně činné), které mají omezený nebo nulový přístup na finanční trhy a často mají nepravidelné a smíšené příjmy pocházející z různých zdrojů, jako jsou veřejné dotace, soukromé sponzorství, příjmy z publika nebo autorská práva;

| O. | vzhledem k tomu, že krize způsobená pandemií COVID-19 také zvýraznila již existující zranitelná místa kulturního a tvůrčího odvětví a průmyslu, např. nejisté životní podmínky umělců a pracovníků v kulturním odvětví a napjaté rozpočty mnoha kulturních institucí; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že krize způsobená pandemií COVID-19 také zvýraznila již existující zranitelná místa kulturního a tvůrčího odvětví a průmyslu, např. nejisté životní podmínky umělců a pracovníků v kulturním odvětví a napjaté rozpočty mnoha kulturních institucí;

| P. | vzhledem k tomu, že plné důsledky pandemie COVID-19 pro kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl se ukazují teprve nyní a její celkový střednědobý a dlouhodobý dopad je stále neznámý; vzhledem k tomu, že to má vliv na sociální práva umělců a pracovníků v kulturním odvětví, kteří mají právo na spravedlivou finanční odměnu za svou práci, a na ochranu rozmanitosti kulturních projevů; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že plné důsledky pandemie COVID-19 pro kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl se ukazují teprve nyní a její celkový střednědobý a dlouhodobý dopad je stále neznámý; vzhledem k tomu, že to má vliv na sociální práva umělců a pracovníků v kulturním odvětví, kteří mají právo na spravedlivou finanční odměnu za svou práci, a na ochranu rozmanitosti kulturních projevů;

| Q. | vzhledem k tomu, že koronavirová krize již má a i nadále bude mít trvalý negativní dopad na kulturní a tvůrčí produkci, šíření a příjmy, a tím i na kulturní rozmanitost Evropy; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že koronavirová krize již má a i nadále bude mít trvalý negativní dopad na kulturní a tvůrčí produkci, šíření a příjmy, a tím i na kulturní rozmanitost Evropy;

| R. | vzhledem k tomu, že divadla, operní domy, kina, koncertní sály, muzea, památky kulturního dědictví a jiné umělecké prostory byly mezi prvními, které kvůli opatřením k potlačení šíření viru zastavily svou činnost a obnovily ji mezi posledními; vzhledem k tomu, že mnoho kulturních a uměleckých akcí, jako jsou veletrhy, festivaly, koncerty a představení, bylo zrušeno nebo na dlouhou dobu odloženo; vzhledem k tomu, že zdravotní a bezpečnostní opatření zavedená s cílem zabránit dalšímu šíření nákazy jim znemožňují přejít v dohledné budoucnosti na plný provoz; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že divadla, operní domy, kina, koncertní sály, muzea, památky kulturního dědictví a jiné umělecké prostory byly mezi prvními, které kvůli opatřením k potlačení šíření viru zastavily svou činnost a obnovily ji mezi posledními; vzhledem k tomu, že mnoho kulturních a uměleckých akcí, jako jsou veletrhy, festivaly, koncerty a představení, bylo zrušeno nebo na dlouhou dobu odloženo; vzhledem k tomu, že zdravotní a bezpečnostní opatření zavedená s cílem zabránit dalšímu šíření nákazy jim znemožňují přejít v dohledné budoucnosti na plný provoz;

| S. | vzhledem k tomu, že během pandemie, kdy se řada Evropanů ocitla doma bez možnosti volného pohybu, představovalo sdílení kulturního a tvůrčího obsahu pro mnoho občanů podporu; vzhledem k tomu, že se objevila řada nových možností přístupu ke kulturnímu obsahu on-line, čímž se tento obsah stal dostupnějším a díky autorům, umělcům a jiným tvůrcům byl často nabízen zdarma; vzhledem k tomu, že to ještě více snižuje příjmy tvůrců; vzhledem k tomu, že dostupnost kulturního obsahu on-line se nijak nepromítla do zvýšení příjmů držitelů práv a výkonných umělců; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že během pandemie, kdy se řada Evropanů ocitla doma bez možnosti volného pohybu, představovalo sdílení kulturního a tvůrčího obsahu pro mnoho občanů podporu; vzhledem k tomu, že se objevila řada nových možností přístupu ke kulturnímu obsahu on-line, čímž se tento obsah stal dostupnějším a díky autorům, umělcům a jiným tvůrcům byl často nabízen zdarma; vzhledem k tomu, že to ještě více snižuje příjmy tvůrců; vzhledem k tomu, že dostupnost kulturního obsahu on-line se nijak nepromítla do zvýšení příjmů držitelů práv a výkonných umělců;

| T. | vzhledem k tomu, že nerovnost v přístupu k digitální infrastruktuře omezila základní práva na přístup ke kultuře, právo na účast na kultuře a právo na umělecké vyjádření; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že nerovnost v přístupu k digitální infrastruktuře omezila základní práva na přístup ke kultuře, právo na účast na kultuře a právo na umělecké vyjádření;

| U. | vzhledem k tomu, že jednotlivé návrhy rozpočtu programu Kreativní Evropa v rámci příštího víceletého finančního rámce (VFR) již před krizí spojenou s COVID-19 zjevně nesplňovaly očekávání ani tohoto odvětví, ani Parlamentu, který požadoval, aby se objem finančních prostředků ve srovnání s VFR na období 2014–2020 zdvojnásobil; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že jednotlivé návrhy rozpočtu programu Kreativní Evropa v rámci příštího víceletého finančního rámce (VFR) již před krizí spojenou s COVID-19 zjevně nesplňovaly očekávání ani tohoto odvětví, ani Parlamentu, který požadoval, aby se objem finančních prostředků ve srovnání s VFR na období 2014–2020 zdvojnásobil;

| V. | vzhledem k tomu, že v revidovaném návrhu VFR, který předložila Komise, bylo seškrtáno 20 % prostředků pro Evropský sbor solidarity, 13 % na program Kreativní Evropa a 7 % na program Erasmus+ oproti návrhu VFR, který Komise předložila v roce 2018; vzhledem k tomu, že stanovisko Evropské rady ze dne 17. července 2020 návrh Komise z roku 2018 pouze potvrdilo; vzhledem k tomu, že program Kreativní Evropa je jediný program EU poskytující přímou podporu kulturnímu a tvůrčímu odvětví a průmyslu v celé Evropě; vzhledem k tomu, že ani iniciativy, které má program Kreativní Evropa pokrývat, ani jeho rozpočet neposkytují potřebnou podporu, neboť poptávka v tomto programu už tak vysoce převyšuje nabídku a objem finančních prostředků je nedostatečný; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že v revidovaném návrhu VFR, který předložila Komise, bylo seškrtáno 20 % prostředků pro Evropský sbor solidarity, 13 % na program Kreativní Evropa a 7 % na program Erasmus+ oproti návrhu VFR, který Komise předložila v roce 2018; vzhledem k tomu, že stanovisko Evropské rady ze dne 17. července 2020 návrh Komise z roku 2018 pouze potvrdilo; vzhledem k tomu, že program Kreativní Evropa je jediný program EU poskytující přímou podporu kulturnímu a tvůrčímu odvětví a průmyslu v celé Evropě; vzhledem k tomu, že ani iniciativy, které má program Kreativní Evropa pokrývat, ani jeho rozpočet neposkytují potřebnou podporu, neboť poptávka v tomto programu už tak vysoce převyšuje nabídku a objem finančních prostředků je nedostatečný;

| W. | vzhledem k tomu, že pandemie představuje příležitost k přehodnocení budoucnosti kultury, a vzhledem k tomu, že vytvoření odolnějšího kulturního ekosystému vyžaduje širší úvahy o budoucnosti planety a o naléhavosti reakce na klimatickou krizi; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že pandemie představuje příležitost k přehodnocení budoucnosti kultury, a vzhledem k tomu, že vytvoření odolnějšího kulturního ekosystému vyžaduje širší úvahy o budoucnosti planety a o naléhavosti reakce na klimatickou krizi;

| X. | vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl mají zásadní význam pro dosažení udržitelnosti životního prostředí; vzhledem k tomu, že je nutné, aby tato odvětví zůstala řádně financována a aby byla uznána jako bezpečná investice s cílem připravit se na přechod k uhlíkově neutrálnímu hospodářství, v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl mají zásadní význam pro dosažení udržitelnosti životního prostředí; vzhledem k tomu, že je nutné, aby tato odvětví zůstala řádně financována a aby byla uznána jako bezpečná investice s cílem připravit se na přechod k uhlíkově neutrálnímu hospodářství, v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a s cíli udržitelného rozvoje;

| 1. | vyjadřuje upřímnou solidaritu s interprety, umělci, tvůrci, autory, vydavateli, jejich společnostmi a ostatními tvůrci kultury a kulturními pracovníky včetně amatérských tvůrců, kteří byli globální pandemií COVID-19 těžce postiženi, a vzdává hold jejich činnosti a solidaritě v časech, které jsou těžké pro miliony Evropanů; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že popandemická obnova a revitalizace evropské kulturní politiky jsou úzce propojeny s ostatními výzvami, jimž Evropská unie a svět čelí, počínaje klimatickou krizí; je přesvědčen, že budoucí politika v oblasti kultury musí být hluboce propojena se sociálními výzvami, jakož i s ekologickou a digitální transformací; |
| --- | --- |

2.

| 3. | považuje za zásadní věnovat kulturním a tvůrčím odvětvím a průmyslu významnou část opatření na podporu hospodářského oživení plánovaných evropskými orgány a institucemi a spojit je s rozsáhlými a rychlými opatřeními ve prospěch kulturních a tvůrčích sil Evropy, která jim umožní pokračovat v jejich činnosti i v nadcházejících měsících a přežít tuto dobu krize a která zajistí odolnost v tomto odvětví; vyzývá členské státy a Komisi, aby koordinovaly svou činnost při podpoře kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá úsilí Komise a Evropské rady o vypracování plánu na podporu oživení „Next Generation EU“; je však vážně znepokojen skutečností, že nebyla jednoznačně vyčleněna žádná konkrétní částka, která by přinesla přímý prospěch kulturním a kreativním odvětvím a průmyslu; zdůrazňuje v této souvislosti, že by se cílená opatření členských států měla jasně zaměřit na kulturní a tvůrčí subjekty a že by tyto subjekty měly čerpat rozsáhlou a rychlou podporu ze všech fondů na podporu oživení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá Komisi a členské státy, aby pro kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl vyčlenily podle svých specifických potřeb alespoň 2 % facility na podporu oživení a odolnosti určené na oživení; zdůrazňuje, že by tento procentní podíl měl odrážet význam kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu pro HDP EU, neboť představují 7,8 milionu pracovních míst a 4 % HDP; opakuje, že jsou nezbytné přesné programové a finanční plány určené k zajištění kontinuity činnosti v kulturních a tvůrčích odvětvích a průmyslu a k zajištění předvídatelnosti pro lidi působící v této oblasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá vytvoření programu REACT-EU jako přímého akčního plánu, jehož cílem je poskytnout dodatečné finanční prostředky výrazně postiženým regionům a hospodářským odvětvím; vítá skutečnost, že kultura byla označena za důležité a postižené odvětví; je však znepokojen tím, že nebyla přijata žádná opatření, která by kulturním a tvůrčím odvětvím a průmyslu zajistila prospěch z této iniciativy; naléhavě vyzývá členské státy, aby kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl považovaly za strategická odvětví a prioritu v rámci plánu oživení EU a aby stanovily jasný rozpočet spolu s rychlými a konkrétními opatřeními zaměřenými na obnovu těchto subjektů, což by mělo být přínosem pro všechny zúčastněné strany, včetně nezávislých umělců, nejen za účelem hospodářského oživení, ale také s cílem zlepšit pracovní podmínky lidí pracujících v kulturních a tvůrčích odvětvích a průmyslu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kritizuje skutečnost, že program Kreativní Evropa neobdržel žádné dodatečné finanční prostředky z fondu „Next Generation EU“, a žádá, aby byl celkový rozpočet programu Kreativní EU navýšen na 2,8 miliardy EUR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá členské státy k zajištění toho, aby se zvláštní domácí sociální, fiskální a hospodářská pravidla, která se běžně uplatňují na subjekty působící v kulturních a kreativních odvětvích, dala rozšířit na období krize i po ní; žádá členské státy, aby do svých specifických plánů obnovy MSP, které již provádějí, zahrnuly MSP působící v kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu; vyzývá členské státy, aby zvážily nabídku finanční pomoci kulturním centrům a akcím při provádění nových opatření v oblasti zdraví a bezpečnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá k větší koordinaci s cílem určit osvědčené postupy a konkrétní řešení, která mohou podpořit kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl během současné situace a při jakémkoli budoucím oživení; vítá kampaně #saveEUculture a #double4culture, jakož i úsilí Komise o propagaci kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu prostřednictvím kampaně #CreativeEuropeAtHome; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se znepokojením konstatuje, že sociální záchranné sítě jsou často nepřístupné tvůrčím pracovníkům v nestandardních formách zaměstnání; vyzývá členské státy, aby zajistily přístup k sociálním dávkám pro všechny tvůrčí profese včetně pracovníků v nestandardních formách zaměstnání; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Komisi, aby zavedla evropský rámec pro pracovní podmínky v kulturních a tvůrčích odvětvích a průmyslu na úrovni EU, který by odrážel specifika tohoto odvětví a zavedl pokyny a zásady s cílem zlepšit pracovní podmínky, se zvláštním důrazem na nadnárodní zaměstnanost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že cestovní omezení i nadále brání evropské kulturní spolupráci a mají závažný dopad na mezinárodní mobilitu a umělecké zájezdy, které představují významný zdroj příjmů pro kulturní subjekty; konstatuje, že financování mezinárodní spolupráce, uměleckých zájezdů a koprodukce bylo často omezeno a přesměrováno do finančních prostředků na zmírnění následků pandemie; je znepokojen škodlivými dopady těchto opatření na evropskou kulturní spolupráci; vyzývá členské státy, aby omezily bezdůvodná schengenská omezení, a vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny pro členské státy pro bezpečné přeshraniční umělecké zájezdy, živé kulturní akce a kulturní aktivity; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby podpořila mobilitu umělců tak, aby si mohli vyměňovat postupy a techniky, a aby významně podporovala jejich začlenění na trh práce; důrazně podporuje souběžné vzájemné uznávání uměleckých kompetencí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá vytvoření nástroje EU pro dočasnou podporu na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE), který má podpořit opatření zavedená členskými státy ohledně zkrácené pracovní doby, zejména opatření týkající se malých a středních podniků a osob samostatně výdělečně činných; domnívá se, že tento nástroj, který se vztahuje na co největší počet kulturních subjektů, včetně autorů ve svobodném povolání, interpretů, umělců a dalších tvůrců, by mohl kulturním a tvůrčím subjektům umožnit, aby zůstaly v oblasti své činnosti, a zároveň kompenzovat ztrátu jejich příjmů a zajistit, aby nedošlo ke ztrátě odborných znalostí; vyzývá v této souvislosti členské státy, aby poskytly dostatečné záruky, tak aby nástroj SURE mohl být rychle funkční a dostupný pro všechny právní subjekty, včetně neformálních subjektů v kulturních a tvůrčích odvětvích a průmyslu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zastává názor, že současná pandemie a její dopad na naše ekonomiky by neměly být využívány jako argument pro další snižování vnitrostátních nebo evropských veřejných výdajů na kulturu; zdůrazňuje klíčovou úlohu programu Kreativní Evropa a jeho podprogramu MEDIA, Kultura a meziodvětvových složek při zajišťování evropské spolupráce a spravedlivého stupně stability v tomto odvětví prostřednictvím přístupu k evropskému financování tím, že umožňuje, aby se v projektech rozvíjelo dlouhodobé partnerství; vyzývá Komisi, aby kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl začlenila do všech aspektů VFR; připomíná v této souvislosti, že Parlament požádal o nezbytné zdvojnásobení rozpočtu přiděleného na program Kreativní Evropa pro příští VFR, a důrazně potvrzuje svůj postoj, pokud jde o podporu kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu a jejich pracovníků; domnívá se, že je nanejvýš důležité, aby byly tyto programy co nejdříve dokončeny a schváleny, aby bylo možné zajistit hladký přechod od předchozích programů; zdůrazňuje, že pokud se začátek nového období financování zpozdí, musí Komise zajistit přechod s cílem překlenout propast mezi stávajícím programem Kreativní Evropa a novým programem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá Komisi, aby určila širokou škálu smíšených zdrojů financování, z nichž mohou kulturní a tvůrčí odvětví a průmysl čerpat podporu, a aby o nich jasně informovala; trvá na tom, že by v této souvislosti mělo hrát vedoucí úlohu budoucí znalostní a inovační společenství zaměřené na kulturní a tvůrčí průmysl v rámci Evropského inovačního a technologického institutu; vyzývá Komisi, aby do programu Horizont Evropa zahrnula financování pro kulturní a tvůrčí subjekty působící v oblasti kulturního experimentování, inovací a uměleckého výzkumu; znovu opakuje, že je třeba rozvíjet součinnost na evropské úrovni a zároveň podporovat nová inovativní a digitální řešení, která mohou tomuto odvětví pomoci v současné době i později; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznává význam digitalizace při tvorbě, produkci, šíření a dostupnosti kulturních a tvůrčích děl a vyzývá Komisi, aby dále určila financování digitalizace evropských kulturních děl a usnadnila přístup malých a středních podniků a organizací k digitálním dovednostem a infrastruktuře; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že většina doposud navržených podpůrných opatření byla založena na zadlužení – variantě, která není udržitelná pro všechny zainteresované subjekty v kulturních ekosystémech; požaduje pro kulturní a kreativní odvětví a průmysl primární, na grantech založenou podporu značného objemu, která by zajistila zdroje živobytí místních komunit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá nová podpůrná opatření v rámci Záručního nástroje pro kulturní a kreativní odvětví, která mají zlepšit přístup malých a středních podniků v kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu k finančně dostupnému dluhovému financování; zdůrazňuje, že je třeba, aby byl tento nástroj šířeji dostupný, přičemž snahou by mělo být, aby zahrnoval všechny členské státy a regiony a malé a střední podniky všech velikostí; vyzývá k intenzivnějšímu využívání záručního nástroje v rámci programu InvestEU, což by kulturním a kreativním odvětvím a průmyslu přineslo větší flexibilitu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že kulturním a kreativním MSP bude poskytnuta větší podpora formou dluhového financování, a to prostřednictvím budoucích záručních nástrojů v rámci programu InvestEU na období 2021–2027; |
| --- | --- |

20.

| 21. | lituje, že nedošlo k žádnému dalšímu pokroku, který by nevládním a menším organizacím umožnil přístup k finančním zdrojům; žádá proto členské státy a Komisi, aby přezkoumaly svá stávající kritéria a politiky, pokud jde o záruky, zejména pro malé a střední podniky, které mají rizikovější profily s nízkým nebo žádným přístupem na finanční trhy a vytvářejí nehmotná aktiva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Komisi, aby přijala opatření ke zmírnění stále se prohlubujícího dopadu krize na kulturní a kreativní odvětví a průmysl v době, kdy pokračující rušení velkých festivalů a kulturních akcí má katastrofální finanční důsledky, zejména pro odvětví hudby a scénického umění a pro nezávislé umělce; domnívá se, že by měly být vytvořeny evropské digitální platformy věnované scénickému umění s cílem sdílet co nejvíce evropský kulturní obsah a kreativní produkty; žádá, aby takové platformy byly navrženy s ohledem na spravedlivé odměňování umělců, tvůrců a společností; žádá, aby byl ve spolupráci s příslušnými aktéry výrazněji zapojen do hledání řešení, jak podpořit uvedené činnosti a zejména umělce a tvůrce, jež postihlo rušení velkých festivalů a kulturních akcí; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Komisi, aby určila, zda jsou vnitrostátní metody rozdělování finančních prostředků v rámci kulturního financování dostupné všem tvůrcům a zda je jejich přidělování nezávislé, svobodné a spravedlivé; vyzývá Komisi, aby pracovala na lepších kvantitativních a kvalitativních ukazatelích, které by zajistily spolehlivý a stabilní tok údajů týkajících se kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | připomíná členským státům, že na pomoc kulturním a kreativním odvětvím a průmyslu, aby se mohly zotavit z krize, mohou být využita další opatření, jako jsou snížené sazby DPH na všechny kulturní statky a služby, lepší oceňování nehmotných aktiv a daňové úlevy na kulturní produkci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje, že cestovní ruch vytváří 10,3 % HDP Evropské unie a z toho více než 40 % souvisí s kulturní nabídkou; domnívá se, že postupné oživení cestovního ruchu je příležitostí k aktivní podpoře evropské kultury a dědictví a zároveň k položení základů udržitelného evropského cestovního ruchu; vyzývá v této souvislosti k zahájení každoročního programu tvorby hodnot evropské kultury a dědictví, který by odrážel evropskou kulturní rozmanitost; žádá, aby strukturální fondy v co největší míře zahrnovaly do projektů, které podporují, zachování kultury a uměleckou tvorbu; zdůrazňuje významnou přidanou hodnotu historického a kulturního cestovního ruchu; vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly integrovanou politiku na podporu oživení tohoto odvětví; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že bychom měli využít této příležitosti k propagaci evropského kulturního obsahu po celém světě podporou evropské produkce a rozvíjením evropských vysílacích sítí; vyzývá Komisi, aby spolupracovala s členskými státy na zajištění co nejhladšího provedení souvisejících právních předpisů, jako je revize směrnice o audiovizuálních mediálních službách (6), směrnice o autorském právu na jednotném digitálním trhu (7) a směrnice o družicovém vysílání a kabelovém přenosu (8); zdůrazňuje potenciál filmového a audiovizuálního průmyslu a vyzývá k vytvoření celoevropského partnerství, které by podporovalo evropské tvůrce v této oblasti; zdůrazňuje, že provádění těchto směrnic a připravovaných legislativních návrhů musí zachovávat a podporovat kolektivní mechanismy k zajištění odpovídající ochrany jednotlivých tvůrců; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznává, že došlo k oslabení mediálního ekosystému a že se místní a regionální zpravodajská média i média působící na malých trzích nacházejí v tíživé situaci; domnívá se, že vzhledem k tomu, že svobodná, nezávislá a dostatečně financovaná média jsou také obranou proti šíření a účinnosti dezinformací, měla by Komise v tomto ohledu předložit střednědobé a dlouhodobé strategie, včetně konkrétních iniciativ na podporu místních a regionálních médií a médií působících na malých trzích; domnívá se, že by se mělo zvážit zřízení fondu pro zpravodajská média, který by byl založen na zásadě obvyklých tržních podmínek; podporuje připravované návrhy Komise v rámci balíčku aktu o digitálních službách, zejména nová a revidovaná pravidla týkající se on-line platforem a internetové reklamy; je toho názoru, že je třeba věnovat pozornost koncentraci vlastnictví sdělovacích prostředků, která často oslabuje pluralitu a rozmanitost zpravodajství a může mít rovněž negativní dopad na informační trh; podporuje plánovaný akční plán pro média a audiovizuální odvětví a v něm uvedené cíle zvýšit konkurenceschopnost a napomoci digitální transformaci tohoto odvětví; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly a prosazovaly svobodu uměleckého projevu, která má zásadní význam pro rozvoj demokracie a úspěšné zotavení společnosti z nebývalé krize; zdůrazňuje význam evropského financování pro podporu a zachování svobody a rozmanitosti kultury a médií; domnívá se, že kulturní a kreativní odvětví a průmysl patří k nejdynamičtějším odvětvím ekonomiky, že by měly podporovat rovnost mezi muži a ženami a mohly by působit jako silný katalyzátor udržitelného rozvoje a spravedlivé transformace; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje potenciál kulturní rozmanitosti, pokud jde o celosvětový dosah evropských kulturních a tvůrčích odvětví a průmyslu, a vyzývá k vyváženému přístupu, do něhož bude zapojena široká škála aktérů různé velikosti a z různých regionů; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby řádně vyhodnotila stávající programy a opatření EU, jako je označení „Evropské dědictví“, a aby toto označení zahrnovalo finanční hodnocení, které by umožnilo lepší komunikaci o dědictví a kulturních trasách, aby občané měli možnost lépe porozumět opatřením EU; dále vyzývá Komisi, aby navrhla ambiciózní a inkluzivní komunikační a propagační politiku pro kulturu v Evropě, která by evropskému kulturnímu obsahu, akcím a místům umožnila získat skutečně evropský a celosvětový dosah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že opatření přijatá členskými státy a Komisí na pomoc aktérům evropských kulturních a kreativních odvětví by měla podporovat subjekty a iniciativy, které odrážejí kulturní a jazykovou rozmanitost Evropy, včetně menšinových a malých jazyků; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Komisi, aby s evropskými hlavními městy kultury, zejména s městy, která jsou držiteli titulu v letech 2020 a 2021, společně hledala praktická řešení a pomohla jim co nejvíce zmírnit komplikace způsobené pandemií a aby tak činila prostřednictvím zevrubného dialogu s organizátory; zdůrazňuje, že je důležité, aby měla tato města k dispozici více podpůrných mechanismů a finančních řešení; opakuje, že vzhledem k současným okolnostem byly v harmonogramu evropských hlavních měst kultury provedeny změny, a vyzývá činitele s rozhodovací pravomocí, aby posoudili možnost prodloužení období pro nadcházející pořádající města; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá k většímu úsilí o navázání na dynamiku Evropského roku kulturního dědictví s cílem učinit z něj trvalý politický odkaz; naléhavě vyzývá Komisi, aby zaujala integrovanější přístup ke kulturnímu dědictví a aby hmotné, nehmotné, přírodní a digitální dědictví považovala za vzájemně propojené a neoddělitelné; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit stálou platformu, jejíž jádro bude tvořit organizovaná občanská společnost a která se bude zaměřovat na spolupráci a koordinaci politik v oblasti kulturního dědictví na úrovni EU; vyzývá rovněž k vytvoření komplexního rámce pro digitální kulturní dědictví, který by se zaměřil zejména na digitalizaci stávajícího dědictví a na širokou dostupnost digitalizovaného kulturního materiálu; v této souvislosti poukazuje na důležitost interoperability a norem; vyzývá k důkladné revizi doporučení Komise ze dne 27. října 2011 o digitalizaci kulturního materiálu a jeho dostupnosti on-line a o uchovávání digitálních záznamů (9); |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že během omezení volného pohybu osob zůstalo mnoho míst kulturního dědictví bez dohledu a bez řádné údržby a následkem toho došlo k jejich poškození, a že tato místa jsou již tak ohrožena zhoršováním životního prostředí, přírodními katastrofami a změnou klimatu, případně dochází k jejich plenění nebo jsou předmětem nezákonného obchodu; zdůrazňuje, že je potřeba chránit zaměstnanost v sektoru kulturního dědictví, podporovat pracovníky vykonávající obnovovací práce a odborníky na kulturní dědictví a dát jim potřebné nástroje, jimiž by evropská místa kulturního dědictví ochránili; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnívá se, že kulturní rozměr musí být součástí dialogu s občany, zejména během nadcházející konference o budoucnosti Evropy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  Úř. věst. C 238, 6.7.2018, s. 28.

(2)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(3)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0169.

(4)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Culture_statistics_-_cultural_employment#Self-employment

(6)  Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 69.

(7)  Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92.

(8)  Úř. věst. L 248, 6.10.1993, s. 15.

(9)  Úř. věst. L 283, 29.10.2011, s. 39.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/159

---

P9_TA(2020)0240

COVID-19: Koordinace zdravotních posudků a klasifikace rizik na úrovni EU a dopady na schengenský prostor a jednotný trh

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o COVID-19: Koordinace zdravotních posouzení a klasifikace rizik na úrovni EU a dopady na schengenský prostor a jednotný trh (2020/2780(RSP))

(2021/C 385/19)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii,

| — | s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a na články 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 a 191 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 168 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) a na články 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 a 191 této smlouvy,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na články 35 a 45 této listiny, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na články 35 a 45 této listiny,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (1) (Schengenský hraniční kodex), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (1) (Schengenský hraniční kodex),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (2) (směrnice o volném pohybu) a na zásadu nediskriminace v ní zakotvenou, |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států (2) (směrnice o volném pohybu) a na zásadu nediskriminace v ní zakotvenou,

| — | s ohledem na pokyny Komise týkající se opatření v oblasti správy hranic za účelem ochrany zdraví a zajištění dostupnosti zboží a základních služeb (3) a týkající se výkonu volného pohybu pracovníků během pandemie COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na pokyny Komise týkající se opatření v oblasti správy hranic za účelem ochrany zdraví a zajištění dostupnosti zboží a základních služeb (3) a týkající se výkonu volného pohybu pracovníků během pandemie COVID-19 (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (5),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. května 2020 o onemocnění COVID-19 – směrem k rozfázovanému a koordinovanému přístupu k obnově volného pohybu a zrušení kontrol na vnitřních hranicích (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. května 2020 o onemocnění COVID-19 – směrem k rozfázovanému a koordinovanému přístupu k obnově volného pohybu a zrušení kontrol na vnitřních hranicích (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. června 2020 o třetím hodnocení uplatňování dočasného omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné (COM(2020)0399), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. června 2020 o třetím hodnocení uplatňování dočasného omezení cest do EU, jež nejsou nezbytně nutné (COM(2020)0399),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2020 o situaci v schengenském prostoru po rozšíření onemocnění COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2020 o situaci v schengenském prostoru po rozšíření onemocnění COVID-19 (7),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2020 o strategii EU v oblasti veřejného zdraví po skončení pandemie COVID-19 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2020 o strategii EU v oblasti veřejného zdraví po skončení pandemie COVID-19 (8),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. července 2020 o krátkodobé připravenosti EU na šíření onemocnění COVID-19 (COM(2020)0318), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. července 2020 o krátkodobé připravenosti EU na šíření onemocnění COVID-19 (COM(2020)0318),

| — | s ohledem na návrh doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 předložený Komisí dne 4. září 2020 (COM(2020)0499), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19 předložený Komisí dne 4. září 2020 (COM(2020)0499),

| — | s ohledem na nejnovější zprávu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o hrozbách přenosných nemocí (CDTR) a na pokyny ECDC týkající se veřejného zdraví a protokoly pro vykazování údajů v souvislosti s onemocněním COVID-19, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nejnovější zprávu Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o hrozbách přenosných nemocí (CDTR) a na pokyny ECDC týkající se veřejného zdraví a protokoly pro vykazování údajů v souvislosti s onemocněním COVID-19,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91 (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91 (9),

| — | s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 132 odst. 2 a 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 se posunula z akutní fáze do fáze řízení chronických rizik; vzhledem k tomu, že se jeví jako pravděpodobné, že virus zůstane aktivní, dokud nebude nalezena a vyrobena v dostatečném množství účinná a bezpečná očkovací látka, aby byla zajištěna potřebná ochrana značné části světové populace; vzhledem k tomu, že to znamená, že budeme nadále žít v obtížných podmínkách alespoň po několik nadcházejících měsíců; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 se posunula z akutní fáze do fáze řízení chronických rizik; vzhledem k tomu, že se jeví jako pravděpodobné, že virus zůstane aktivní, dokud nebude nalezena a vyrobena v dostatečném množství účinná a bezpečná očkovací látka, aby byla zajištěna potřebná ochrana značné části světové populace; vzhledem k tomu, že to znamená, že budeme nadále žít v obtížných podmínkách alespoň po několik nadcházejících měsíců;

| B. | vzhledem k tomu, že výskyt, intenzita šíření a doba šíření COVID-19 se značně liší nejen mezi jednotlivými členskými státy, ale i mezi regiony téhož státu; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že výskyt, intenzita šíření a doba šíření COVID-19 se značně liší nejen mezi jednotlivými členskými státy, ale i mezi regiony téhož státu;

| C. | vzhledem k tomu, že několik očkovacích látek se nachází v pokročilé fázi testování, avšak žádná očkovací látka dosud nedokončila postup EU pro registraci; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že několik očkovacích látek se nachází v pokročilé fázi testování, avšak žádná očkovací látka dosud nedokončila postup EU pro registraci;

| D. | vzhledem k tomu, že pravidelná chřipková sezóna s největší pravděpodobností zvýší počet osob s mírnými příznaky, které by měly být testovány; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že pravidelná chřipková sezóna s největší pravděpodobností zvýší počet osob s mírnými příznaky, které by měly být testovány;

| E. | vzhledem k tomu, že testovací kapacity v některých členských státech stále nejsou dostačující; vzhledem k tomu, že někdy musí lidé čekat na výsledky testů na COVID-19 řadu dnů; vzhledem k tomu, že to značně ovlivňuje jejich možnost pracovat a cestovat; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že testovací kapacity v některých členských státech stále nejsou dostačující; vzhledem k tomu, že někdy musí lidé čekat na výsledky testů na COVID-19 řadu dnů; vzhledem k tomu, že to značně ovlivňuje jejich možnost pracovat a cestovat;

| F. | vzhledem k tomu, že některé členské státy odmítají uznávat testy na COVID-19, které byly provedeny v jiném členském státě; vzhledem k tomu, že tato nedůvěra značně komplikuje životy lidí; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že některé členské státy odmítají uznávat testy na COVID-19, které byly provedeny v jiném členském státě; vzhledem k tomu, že tato nedůvěra značně komplikuje životy lidí;

| G. | vzhledem k tomu, že kvůli rozdílným přístupům ke sběru údajů o COVID-19 v EU je obtížné údaje srovnávat; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že kvůli rozdílným přístupům ke sběru údajů o COVID-19 v EU je obtížné údaje srovnávat;

| H. | vzhledem k tomu, že dosud neexistuje harmonizovaná metodika pro sběr a hodnocení počtu nakažených osob ani harmonizovaná metodika týkající se „semaforů“ COVID-19; vzhledem k tomu, že kvůli této nedostatečné harmonizaci jsou údaje o nakažených osobách v jednotlivých členských státech často vykládány velmi různě, což může vést k nedůvodné diskriminaci občanů jiných členských států; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že dosud neexistuje harmonizovaná metodika pro sběr a hodnocení počtu nakažených osob ani harmonizovaná metodika týkající se „semaforů“ COVID-19; vzhledem k tomu, že kvůli této nedostatečné harmonizaci jsou údaje o nakažených osobách v jednotlivých členských státech často vykládány velmi různě, což může vést k nedůvodné diskriminaci občanů jiných členských států;

| I. | vzhledem k tomu, že reakce EU na pandemii COVID-19 se dosud vyznačovala nedostatečnou koordinací mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a orgány EU, pokud jde o koordinaci opatření v oblasti veřejného zdraví, a to včetně omezování pohybu osob v rámci jednotlivých států i přes státní hranice; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že reakce EU na pandemii COVID-19 se dosud vyznačovala nedostatečnou koordinací mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a orgány EU, pokud jde o koordinaci opatření v oblasti veřejného zdraví, a to včetně omezování pohybu osob v rámci jednotlivých států i přes státní hranice;

| J. | vzhledem k tomu, že členské státy vzhledem k nedávnému nárůstu nových případů COVID-19 v celé EU opět přijaly odlišná, nekoordinovaná opatření v oblasti volného pohybu pro osoby, které přijíždějí z jiných zemí EU, a v některých případech uzavřely své hranice; vzhledem k tomu, že každý členský stát zavedl vlastní vnitrostátní opatření bez koordinace na úrovni EU, včetně povinné nebo doporučené karantény (v různé délce), negativních testů pomocí polymerázové řetězové reakce (PCR) při příjezdu s různou maximální délkou platnosti, využívání různých formulářů pro lokalizaci cestujících, různého uplatňování kritérií pro vymezení rizikových oblastí a různých pravidel pro používání roušek; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že členské státy vzhledem k nedávnému nárůstu nových případů COVID-19 v celé EU opět přijaly odlišná, nekoordinovaná opatření v oblasti volného pohybu pro osoby, které přijíždějí z jiných zemí EU, a v některých případech uzavřely své hranice; vzhledem k tomu, že každý členský stát zavedl vlastní vnitrostátní opatření bez koordinace na úrovni EU, včetně povinné nebo doporučené karantény (v různé délce), negativních testů pomocí polymerázové řetězové reakce (PCR) při příjezdu s různou maximální délkou platnosti, využívání různých formulářů pro lokalizaci cestujících, různého uplatňování kritérií pro vymezení rizikových oblastí a různých pravidel pro používání roušek;

| K. | vzhledem k tomu, že mnozí Evropané jsou podrobováni rozdílným pravidlům nejen podle své státní příslušnosti či svého místa bydliště, ale také podle toho, kam cestovali; vzhledem k tomu, že tato nekoordinace v letním období způsobila, že kontroly a opatření na hranicích, letištích a železničních stanicích byly chaotické; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že mnozí Evropané jsou podrobováni rozdílným pravidlům nejen podle své státní příslušnosti či svého místa bydliště, ale také podle toho, kam cestovali; vzhledem k tomu, že tato nekoordinace v letním období způsobila, že kontroly a opatření na hranicích, letištích a železničních stanicích byly chaotické;

| L. | vzhledem k tomu, že krize COVID-19 má závažné zdravotní důsledky a v řadě případů také značný negativní vliv na základní práva a na hospodářské, společenské, vědecké, turistické a kulturní styky; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že krize COVID-19 má závažné zdravotní důsledky a v řadě případů také značný negativní vliv na základní práva a na hospodářské, společenské, vědecké, turistické a kulturní styky;

| M. | vzhledem k tomu, že ačkoli je poskytování zdravotní péče v prvé řadě v kompetenci jednotlivých států, veřejné zdraví spadá do sdílené pravomoci členských států a Unie; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že ačkoli je poskytování zdravotní péče v prvé řadě v kompetenci jednotlivých států, veřejné zdraví spadá do sdílené pravomoci členských států a Unie;

| N. | vzhledem k tomu, že stále existuje prostor, aby Evropská unie v rámci stávajících ustanovení Smluv ve zdravotní politice činila více; vzhledem k tomu, že ustanovení Smluv týkající se veřejného zdraví jsou stále nedostatečně uplatňována, pokud jde o cíle, jichž by díky nim mohlo být dosaženo; vzhledem k tomu, že je v této souvislosti relevantní zopakovat požadavek Parlamentu na vytvoření evropské zdravotní unie, jejž vyjádřil ve svém usnesení ze dne 10. července 2020; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že stále existuje prostor, aby Evropská unie v rámci stávajících ustanovení Smluv ve zdravotní politice činila více; vzhledem k tomu, že ustanovení Smluv týkající se veřejného zdraví jsou stále nedostatečně uplatňována, pokud jde o cíle, jichž by díky nim mohlo být dosaženo; vzhledem k tomu, že je v této souvislosti relevantní zopakovat požadavek Parlamentu na vytvoření evropské zdravotní unie, jejž vyjádřil ve svém usnesení ze dne 10. července 2020;

| O. | vzhledem k tomu, že přeshraniční hrozby lze řešit pouze společným postupem, a vyžadují tudíž spolupráci a solidaritu v rámci Unie a společný evropský přístup; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že přeshraniční hrozby lze řešit pouze společným postupem, a vyžadují tudíž spolupráci a solidaritu v rámci Unie a společný evropský přístup;

| P. | vzhledem k tomu, že od okamžiku, kdy se v EU začal šířit COVID-19, Parlament opakovaně vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly koordinovaná opatření pro volný pohyb osob, zboží a služeb na vnitřním trhu; vzhledem k tomu, že volný pohyb osob, zboží a služeb jsou třemi základními pilíři čtyř svobod, na nichž je založeno řádné fungování vnitřního trhu; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že od okamžiku, kdy se v EU začal šířit COVID-19, Parlament opakovaně vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly koordinovaná opatření pro volný pohyb osob, zboží a služeb na vnitřním trhu; vzhledem k tomu, že volný pohyb osob, zboží a služeb jsou třemi základními pilíři čtyř svobod, na nichž je založeno řádné fungování vnitřního trhu;

| Q. | vzhledem k tomu, že opatření přijatá členskými státy, včetně kontrol na vnitřních hranicích, ovlivňují práva a svobody občanů zakotvené v právních předpisech Unie; vzhledem k tomu, že opatření přijímaná členskými státy nebo Unií by měla být vždy v souladu se základními právy; vzhledem k tomu, že tato opatření by měla být nezbytná, přiměřená, dočasná a svým rozsahem omezená; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že opatření přijatá členskými státy, včetně kontrol na vnitřních hranicích, ovlivňují práva a svobody občanů zakotvené v právních předpisech Unie; vzhledem k tomu, že opatření přijímaná členskými státy nebo Unií by měla být vždy v souladu se základními právy; vzhledem k tomu, že tato opatření by měla být nezbytná, přiměřená, dočasná a svým rozsahem omezená;

| R. | vzhledem k tomu, že solidarita mezi členskými státy není věcí volby, nýbrž je povinností vyplývající ze Smlouvy a součástí našich evropských hodnot; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že solidarita mezi členskými státy není věcí volby, nýbrž je povinností vyplývající ze Smlouvy a součástí našich evropských hodnot;

| S. | vzhledem k tomu, že nekoordinovaná omezení volného pohybu osob v rámci EU závažným způsobem tříští vnitřní trh; |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že nekoordinovaná omezení volného pohybu osob v rámci EU závažným způsobem tříští vnitřní trh;

| T. | vzhledem k tomu, že Komise již vyvinula různé iniciativy ke zlepšení koordinace, například přijala různé pokyny, sdělení a administrativní dopisy, jakož i návrh doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezování volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že Komise již vyvinula různé iniciativy ke zlepšení koordinace, například přijala různé pokyny, sdělení a administrativní dopisy, jakož i návrh doporučení Rady o koordinovaném přístupu k omezování volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19;

| U. | vzhledem k tomu, že Rada by měla toto doporučení podpořit a stanovit nezbytná opatření k tomu, aby členské státy svá rozhodnutí a kroky, kterými se snaží zastavit nebo omezit šíření viru, vzájemně koordinovaly; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že Rada by měla toto doporučení podpořit a stanovit nezbytná opatření k tomu, aby členské státy svá rozhodnutí a kroky, kterými se snaží zastavit nebo omezit šíření viru, vzájemně koordinovaly;

| V. | vzhledem k tomu, že návrat k plně funkčnímu schengenskému prostoru je nanejvýš důležitý pro zajištění zásady svobody pohybu a fungování vnitřního trhu jako dvou hlavních úspěchů evropské integrace a klíčového předpokladu pro hospodářské oživení EU po pandemii COVID-19; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že návrat k plně funkčnímu schengenskému prostoru je nanejvýš důležitý pro zajištění zásady svobody pohybu a fungování vnitřního trhu jako dvou hlavních úspěchů evropské integrace a klíčového předpokladu pro hospodářské oživení EU po pandemii COVID-19;

| W. | vzhledem k tomu, že různá omezení cestování způsobila, že mnoha Evropanům byly zrušeny lety a dosud jim nebyly proplaceny; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že různá omezení cestování způsobila, že mnoha Evropanům byly zrušeny lety a dosud jim nebyly proplaceny;

| X. | vzhledem k tomu, že Parlament jako spolunormotvůrce a jediný orgán přímo volený občany EU musí být nedílnou a podstatnou součástí všech jednání o unijní koordinaci, jejichž cílem je vyrovnat se s touto zdravotní krizí; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že Parlament jako spolunormotvůrce a jediný orgán přímo volený občany EU musí být nedílnou a podstatnou součástí všech jednání o unijní koordinaci, jejichž cílem je vyrovnat se s touto zdravotní krizí;

| Y. | vzhledem k tomu, že členské státy zjevně nevyvodily dostatečné ponaučení ze situace na počátku krize; vzhledem k tomu, že neexistuje společná evropská zdravotní politika, nýbrž jen soubor vnitrostátních politik; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že členské státy zjevně nevyvodily dostatečné ponaučení ze situace na počátku krize; vzhledem k tomu, že neexistuje společná evropská zdravotní politika, nýbrž jen soubor vnitrostátních politik;

| Z. | vzhledem k tomu, že EU musí mít plány do budoucna, aby dokázala čelit možnému pokračování pandemie COVID-19 nebo jiné podobné krizi; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že EU musí mít plány do budoucna, aby dokázala čelit možnému pokračování pandemie COVID-19 nebo jiné podobné krizi;

| 1. | vyjadřuje své znepokojení nad důsledky epidemie COVID-19 a jejími dlouhodobými dopady na kvalitu života lidí na celém světě, zejména příslušníků nejzranitelnějších skupin a osob ve zranitelném postavení, jako jsou senioři a lidé, kteří již nyní mají zhoršený zdravotní stav; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadřuje znepokojení nad zvýšením počtu případů COVID-19, k němuž od června dochází v několika členských státech, a klade velký důraz na to, že pokud mají být opatření proti této pandemii efektivní, musí být řízení zdravotních politik sdílené a koordinované; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že je důležité ubezpečit občany o tom, že opatření přijímaná jednotlivými členskými státy jsou ve vzájemném souladu, neboť tak bude snazší občany přesvědčit, aby se těmito opatřeními řídili; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že svoboda pohybu občanů Unie je jedním ze základních práv zakotvených ve Smlouvách a v Listině základních práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že toto právo lze omezit pouze ze specifických a omezených důvodů veřejného zájmu, konkrétně z důvodů ochrany veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti; trvá na tom, že tato omezení by měla být uplatňována v souladu se Schengenským hraničním kodexem a s obecnými principy práva EU, zejména se zásadou proporcionality a nediskriminace; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje na to, že kontroly na vnitřních hranicích jsou krajním opatřením, a připomíná, že členské státy by měly ověřovat, zda by k dosažení daného cíle mohla být stejně vhodná nebo i vhodnější jiná opatření; naléhavě vyzývá členské státy, aby připustily, že zavedení minimálních zdravotních kontrol či přiměřených policejních kontrol by bylo vhodnější alternativou k zavedení kontrol na vnitřních hranicích a aby přijímaly pouze ta opatření, která jsou nezbytně nutná, koordinovaná a přiměřená; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že je nezbytné ponechat vnitřní hranice EU otevřené pohybu zboží a služeb v rámci EU a Evropského hospodářského prostoru, neboť uzavření vnitřních hranic by mohlo mít negativní dopad na vnitřní trh; poukazuje na to, že je velmi důležité zavázat se k přijetí společných opatření, která obnoví důvěru mezi členskými státy, a umožní tak obnovení volného pohybu zboží a služeb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znovu opakuje svou naléhavou výzvu Komisi a členským státům, aby v tomto ohledu usilovaly o cílenou, strukturovanou a účinnou spolupráci v zájmu definování a anticipování nutnosti společných opatření; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) stále upozorňuje na to, že členské státy používají při shromažďování údajů a jejich vykazování nejednotné postupy; vyjadřuje politování nad tím, že v důsledku nedostatečné harmonizace si nemůžeme nikdy utvořit jasný a úplný obraz o šíření viru v Evropě; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že středisko ECDC odvádí nedocenitelnou práci a měly by mu být okamžitě poskytnuty větší zdroje, včetně zvýšení počtu stálých zaměstnanců, aby mohlo pokračovat v práci na pandemii COVID-19 a současně pokračovat nebo se vrátit k práci na jiných chorobách; vyzývá Komisi, aby pro středisko ECDC navrhla revidovaný mandát, v němž výrazně zvýší jeho dlouhodobý rozpočet, personální obsazení a kompetence, aby mohlo nepřetržitě zajišťovat ochranu veřejného zdraví na světové úrovni, a to i během epidemií; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že každý členský stát se řídí doporučeními své vědecké rady, která jsou jen v omezené míře koordinována s ostatními členskými státy nebo Komisí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnívá se, že ECDC by mělo být schopno adekvátně a účinně posuzovat riziko šíření viru a každý týden zveřejňovat aktualizovanou mapu rizika, která by využívala společné barevné kódy a byla vypracována na základě informací shromážděných a poskytnutých členskými státy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje barevné kódy, které navrhla Komise ve svém nedávném návrhu doporučení Rady; domnívá se, že navrhovaná kategorizace (zelená, oranžová, červená a šedá) usnadní pohyb v rámci EU a zlepší transparentnost informací vůči našim občanům. |
| --- | --- |

13.

| 14. | důrazně proto žádá Radu, aby urychleně přijala a provedla návrh Rady doporučení o koordinovaném přístupu k omezení volného pohybu v reakci na pandemii COVID-19, který předložila Komise trvá na tom, že tento společný rámec je nezbytný k tomu, aby se zamezilo jakémukoli narušení vnitřního trhu, v neposlední řadě proto, že stanovuje jednoznačná pravidla pro osoby, které v souvislosti se svým povoláním musí cestovat a plní přitom nepostradatelné úkoly, jako jsou pracovníci v dopravě, poskytovatelé přeshraničních služeb, například služeb zdravotní péče a péče o seniory, a sezónní pracovníci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že společná metodika a kritéria přijatá ECDC a mapy, které ECDC vypracovává, by měly usnadnit koordinovaný přístup k rozhodovacím procesům členských států a zajistit, aby veškerá rozhodnutí přijímaná členskými státy byla jednotná a řádně koordinovaná; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznává význam míry kumulativní incidence a míry pozitivních testů při hodnocení šíření viru, je však přesvědčen, že by měla být zohledněna i další kritéria, jako je míra hospitalizace a míra obsazenosti jednotek intenzivní péče; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Komisi, aby prosazovala společnou metodiku pro shromažďování zdravotních údajů a pro počítání a hlášení počtu úmrtí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naléhavě vyzývá členské státy, aby přijaly stejnou definici pozitivního případu onemocnění COVID-19, úmrtí v důsledku onemocnění COVID-19 a vyléčení z infekce; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že společné definice, zdravotní kritéria a metody umožní členským státům a Komisi provádět společnou analýzu epidemiologického rizika na úrovni EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | velmi vítá regionální přístup navržený Komisí; domnívá se, že mapování rizik, které provádí ECDC, by mělo probíhat na regionální úrovni, a nikoli pouze na vnitrostátní úrovni; vyzývá proto členské státy, aby údaje, které shromáždily regionální veřejné orgány, předaly středisku ECDC; |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná, že ECDC doporučilo, aby se členské státy řídily minimálními základními opatřeními, aby se zabránilo šíření viru, jako jsou hygienická opatření, omezení fyzického kontaktu a shromažďování, používání ochranných roušek v konkrétních prostředích, práce z domova, rozsáhlé testování, izolace případů, karanténa úzkých kontaktů a ochrana zranitelných skupin obyvatelstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá členské státy, aby se řídily výše uvedenými doporučeními ECDC a definovaly společný rámec zdravotních opatření, která by měly přijmout veřejné orgány v postižených oblastech, aby zastavily šíření pandemie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznává, že pokud se zvýší míra přenosu, měly by orgány veřejné moci zvážit a sdílet dodatečná opatření, včetně zásahů omezujících pohyb obyvatelstva, snížení počtu kontaktů na osobu a zákazu masového shromažďování, se zvláštním zřetelem k vysoce rizikovým oblastem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že takový rámec by posílil vzájemnou důvěru mezi členskými státy a mezi zasaženými oblastmi a zamezil by zavádění omezujících opatření; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že uzavření hranic má neúměrně negativní dopad na ekonomiku a každodenní život lidí v přeshraničních regionech a že několik členských států pro tyto regiony zavedlo specifické výjimky a upravená pravidla; vyzývá proto členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost specifikům přeshraničních regionů, v nichž je přeshraniční dojíždění za prací běžné, a aby trvaly na potřebě spolupráce na místní a regionální úrovni v těchto oblastech, aby společně zřídily zdravotnické mechanismy pro koordinaci a výměnu informací v reálném čase a zavedly tzv. zelené jízdní pruhy pro pracovníky v klíčových odvětvích; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá k přijetí a provádění společné strategie testování, v rámci níž by se uznávaly výsledky testů ve všech členských státech a byly k dispozici dostatečné testovací kapacity, aby se zajistilo, že každý, kdo potřebuje podstoupit test, tak může učinit bez nepřiměřených čekacích lhůt; domnívá se, že testování pro účely cestování by mělo být v případě potřeby prováděno v zemi původu; dále se domnívá, že členské státy a Komise by měly vypracovat seznam pověřených orgánů, které pro tyto účely poskytují osvědčení o testu, aby tento proces nebyl zneužíván; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi a ECDC, aby posoudila možnost využívání spolehlivých, ale nenákladných 15minutových testů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | připomíná, že většina členských států vyvinula aplikace pro vysledování kontaktů v souvislosti s COVID-19, které využívají stejnou decentralizovanou architekturu; očekává, že do října bude na úrovni EU zajištěna interoperabilita těchto aplikací, které umožní vysledování kontaktů v souvislosti s COVID-19 v celé EU; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby občany dále vybízely k používání těchto aplikací, a to při plném souladu s obecným nařízením o ochraně údajů; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá členské státy a Komisi, aby se při zohlednění stanoviska ECDC dohodly na jednotném trvání karantény, pokud jde o nezbytné a ostatní cesty uvnitř EU a nezbytné a ostatní cesty do EU ze třetích zemí; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá členské státy, aby přijaly společný protokol pro sledování asymptomatických pacientů a pro opatření týkající se izolování pacientů s pozitivním nálezem COVID-19 a osob, s nimiž byli ve styku; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vítá, že občané používají formuláře pro lokalizaci cestujících; domnívá se, že přednostně by se měla používat digitální verze harmonizovaného formuláře pro lokalizaci cestujících, aby se zjednodušilo zpracování, a formulář by měl být k dispozici v analogovém formátu, aby byl zajištěn přístup pro všechny Evropany; vyzývá Komisi, aby vytvořila harmonizovaný formulář pro lokalizaci cestujících s cílem vybudovat důvěru v celounijní monitorovací systém; |
| --- | --- |

31.

| 32. | trvá na tom, že veškerá opatření omezující naše soukromí a ochranu údajů musí být zákonná, účinná pro řešení rizika ohrožujícího život a veřejné zdraví, důsledně přiměřená a striktně časově omezena a že smí být používána pouze pro účely ochrany veřejného zdraví; zdůrazňuje, že mimořádné iniciativy nesmí po krizi vést k hromadnému sledování, a požaduje v tomto ohledu záruky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | trvá na tom, že formuláře pro lokalizaci cestujících a jejich používání musí být v plném souladu s pravidly pro ochranu údajů, zejména se zásadou integrity a důvěrnosti; trvá na tom, že zaznamenané údaje by měly být v souladu se zásadou omezení účelu používány pouze k vysledování kontaktů v souvislosti s COVID-19 a k žádnému jinému účelu; naléhavě vyzývá členské státy, aby náležitě aktualizovaly své příslušné právní předpisy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opakuje svou výzvu Komisi ze svého usnesení o strategii EU v oblasti veřejného zdraví po skončení pandemie COVID-19, aby navrhla vytvoření evropského mechanismu pro přijímání opatření ve zdravotnictví (EHRM), který by reagoval na všechny typy zdravotních krizí, posílil operační koordinaci na úrovni EU a sledoval vytváření strategických zásob léků a zdravotnického vybavení a jejich distribuci a zajistil jejich řádné fungování; domnívá se, že tento mechanismus by měl formalizovat pracovní metody zavedené během zdravotní krize COVID-19 a navazovat na opatření stanovená ve směrnici o přeshraniční zdravotní péči, v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách (10) a v mechanismu civilní ochrany Unie; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žádá, aby byla v rámci mechanismu EHRM zřízena pracovní skupina pro COVID-19, kterou by vedla Komise; domnívá se, že v této pracovní skupině by měly být zastoupeny všechny členské státy a každý z nich by měl určit kontaktní místo v rámci svých vnitrostátních výkonných orgánů; navrhuje, aby hlavním cílem této pracovní skupiny bylo pravidelné šíření doporučení předávaných na evropské a vnitrostátní úrovni; je toho názoru, že Parlament by měl mít stálý mandát pro hodnocení práce této pracovní skupiny; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že poskytování jasných, včasných a úplných informací veřejnosti má zásadní význam pro omezení dopadů zavedeného omezení volného pohybu a pro zajištění předvídatelnosti, právní jistoty a dodržování předpisů občany; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje význam jasných, dostupných a srozumitelných informací o počtu infekcí na evropské, národní, regionální a místní úrovni, systémech zdravotní péče, zavedených opatřeních a cestovních omezeních; zdůrazňuje, že tyto klíčové informace musí být dostupné ve všech úředních jazycích a v jazycích, jimiž hovoří významná část obyvatelstva, aby se dostaly k osobám s migračním původem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že veškeré informace musejí být snadno srozumitelné pro všechny obyvatele, včetně osob s nízkou úrovní gramotnosti, a to za použití jasných a harmonizovaných barev a srozumitelných symbolů v informacích pro veřejnost, a zdůrazňuje, že tyto informace by měly být poskytovány v analogovém formátu na vhodných místech tak, aby zahrnovaly osoby bez přístupu k internetu nebo osoby s omezeným přístupem k internetu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá letecké společnosti, aby co nejdříve cestujícím, jejichž lety byly v důsledku pandemie zrušeny, tyto lety proplatily a aby splnily své povinnosti stanovené v nařízení (ES) č. 261/2004; žádá Komisi, aby prošetřila porušování práv cestujících během této pandemie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná, že během pandemie COVID-19 došlo k masivnímu narušení několika kritických odvětví, jako je potravinářství, farmaceutický průmysl a zdravotnictví i jejich dodavatelských řetězců; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že třeba zajistit účinný, odolný a perspektivní vnitřní trh, na němž budou nadále vyráběny produkty a poskytovány služby, které jsou pro občany nepostradatelné a které by měly být distribuovány do celé EU a nabízeny všem občanům; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá Komisi, aby spolu s členskými státy provedla komplexní a meziodvětvovou analýzu hospodářství EU s cílem pochopit hloubku důsledků pandemie COVID-19 a posoudit rozsah narušení přeshraničních hodnotových řetězců; považuje to za hlavní důkazní základnu pro Komisi, aby mohla vydávat aktualizovaná doporučení a stanovit klíčové politiky, které budou usilovat o posílení kolektivního dlouhodobého oživení v rámci jednotného trhu, kde nikdo nebude opomenut; |
| --- | --- |

42.

| 43. | znovu opakuje, že pro každodenní život lidí je zásadní, aby byly v EU zajištěny nepřetržité dodávky základního zboží, jako jsou potraviny nebo zdravotnické a ochranné prostředky; vyzývá Komisi, aby předložila návrh aktualizované směrnice o kritické infrastruktuře s cílem zajistit nepřetržitý volný pohyb základního zboží a služeb na vnitřním trhu i v krizových situacích, jako např. během pandemie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že by v tomto ohledu měla být vypracována komplexní strategie s cílem zajistit nepřetržitý volný pohyb zboží a vyhnout se jednostranným omezujícím opatřením při současném zohlednění opatření v oblasti veřejné bezpečnosti a veřejného zdraví a podpořit hospodářské oživení s cílem posílit odolnost vnitřního trhu a připravit se na novou krizi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | silně podporuje výzvu Komise, aby se členské státy zdržely od zavádění vnitrostátních opatření zakazujících vývoz osobních ochranných prostředků či jiných důležitých lékařských nástrojů v rámci EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je důležité, aby členské státy mohly společně sdružovat zdroje, včetně výrobních kapacit, s cílem zajistit, aby v rámci EU bylo možné uspokojit zvýšenou poptávku po osobních ochranných prostředcích, ventilátorech a dalších zdravotnických zařízeních, laboratorních prostředcích a dezinfekčních prostředcích, a to i s cílem pomoci posílit rezervy strategických zásob rescEU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá členské státy, aby využily současný legislativní rámec v oblasti zadávání veřejných zakázek s cílem maximalizovat potenciál stávajících ustanovení z hlediska jednoduššího, rychlejšího a pružnějšího postupu řízení, přičemž poukazuje na význam společných zakázek na léčiva, zdravotnické vybavení a osobních ochranných pomůcek v zájmu jejich dostupnosti ve všech regionech, včetně venkovských a okrajových oblastí; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vzhledem k tomu, že krize COVID-19 poukázala na nedostatky v ochraně spotřebitelů v souvislosti se šířením neověřených zpráv a závadných produktů, zejména prostřednictvím internetu; poukazuje na to, že je třeba se zabývat těmito nedostatky, a zajistit, aby jednotný digitální trh byl pro každého spravedlivý a bezpečný, čehož bude dosaženo připravovaným aktem o digitálních službách, takže online platformy budou moci činit proti těmto produktům patřičné kroky; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdůrazňuje, že spotřebitelé musí být dobře informováni o svých právech a o možnostech, které mají při nákupu zboží a služeb, a to zejména v době krize; naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření s cílem poskytnout spolehlivé a adekvátní informací způsobem, který bude pro spotřebitele v celé Unii snadno přístupný; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá členské státy a Komisi, aby co nejrychleji plně provedly opatření EU příští generace tím, že učiní nezbytné vnitrostátní postupy co nejjednodušší a nebyrokratické, aby se zajistilo, že hospodářské oživení EU bude účinné při řešení nejhlubší krize, kterou EU v poslední době řešila; zdůrazňuje, že krize COVID-19 by neměla sloužit jako záminka k odložení, oslabení či zrušení implementace různých produktových a průmyslových norem, včetně těch, jejichž cílem je zvyšovat udržitelnost, ale že by měla být spíše chápána jako příležitost ke zdokonalení jednotného trhu způsobem, který bude napomáhat udržitelné výrobě a spotřebě; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnívá se, že je nesmírně důležité, abychom se rychle navrátili k plně funkčnímu schengenskému prostoru, a naléhavě vyzývá členské státy, aby s Parlamentem, Radou a Komisí diskutovaly o plánu obnovy pro Schengen, včetně způsobů a prostředků k zajištění co nejrychlejšího návratu k plně funkčnímu schengenskému prostoru bez kontrol na vnitřních hranicích a s pohotovostními plány s cílem zabránit tomu, aby se z dočasných kontrol na vnitřních hranicích staly ve střednědobém horizontu kontroly částečně trvalými; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzývá členské státy, aby zintenzívnily své úsilí o dokončení procesu integrace všech členských států do schengenského prostoru, tak aby v celé Unii platila stejná koordinovaná a harmonizovaná opatření a všichni občané Unie z nich měli stejný prospěch; |
| --- | --- |

52.

| 53. | připomíná, že byla zavedena dočasná cestovní omezení vztahující se na všechny cesty z třetích zemí do schengenského prostoru, které nejsou nezbytně nutné; zdůrazňuje, že veškerá rozhodnutí o zamítnutí vstupu na vnějších hranicích musí být v souladu s ustanoveními Schengenského hraničního kodexu, včetně zejména dodržování základních práv, jak je stanoveno v jeho článku 4; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá Komisi a vnitrostátní orgány, aby proaktivně sledovaly trh během krize i po ní, aby nedocházelo k poškozování spotřebitelů v souvislosti se situací v důsledku COVID-19, a aby pomáhaly spotřebitelům prosazovat jejich práva vyplývající z právních předpisů EU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že veškerá omezující opatření uložená vnitrostátními orgány v důsledku pandemie COVID-19 by měla být ze své podstaty časově omezená, neboť jsou odůvodněná pouze k řešení pandemie; očekává, že Komise bude pečlivě dohlížet na to, aby se z dočasných opatření nestaly neoprávněné trvalé překážky volného pohybu zboží, služeb a osob na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzývá Komisi, aby vytvořila strategii pro „odolnou Evropu“, která se bude skládat ze souboru posouzení rizik a možností v oblasti řádné správy a investic do systémů zdravotní péče a reakce na pandemii na úrovni EU, včetně odolných dodavatelských řetězců v EU, a tím zabezpečila výrobu klíčových výrobků, jako jsou farmaceutické látky, léky a zdravotnické vybavení; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 77.

(3)  Úř. věst. C 86 I , 16.3.2020, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 102 I , 30.3.2020, s. 12.

(5)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(6)  Úř. věst. C 169, 15.5.2020, s. 30.

(7)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0175.

(8)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0205.

(9)  Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s. 1.

(10)  Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/167

---

P9_TA(2020)0241

Význam městské a zelené infrastruktury – Evropský rok zelenějších měst 2022

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o Evropském roce zelenějších měst 2022 (2019/2805(RSP))

(2021/C 385/20)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (1),

| — | s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (2),

| — | s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2013 o zelené infrastruktuře – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 12. prosince 2013 o zelené infrastruktuře – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (4),

| — | s ohledem na sedmý akční program pro životní prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na sedmý akční program pro životní prostředí,

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ (COM(2011)0244),

| — | s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvané „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2020 nazvané „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života“ (COM(2020)0380),

| — | s ohledem na strategii EU pro zelenou infrastrukturu (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na strategii EU pro zelenou infrastrukturu (5),

| — | s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 24. května 2019 s názvem Přezkum pokroku při provádění strategie EU pro zelenou infrastrukturu (COM(2019) 0236), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 24. května 2019 s názvem Přezkum pokroku při provádění strategie EU pro zelenou infrastrukturu (COM(2019) 0236),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. května 2013 s názvem Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM(2013)0249), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. května 2013 s názvem Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM(2013)0249),

| — | s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 8. října 2013 ke sdělení Komise „Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy“ (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 8. října 2013 ke sdělení Komise „Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy“ (6),

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. října 2013 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. října 2013 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (7),

| — | s ohledem na otázku pro Komisi ze dne 19. září 2013 o rozvíjení politiky EU na podporu zelené infrastruktury (O-000094/2013 – B7-0525/2013), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku pro Komisi ze dne 19. září 2013 o rozvíjení politiky EU na podporu zelené infrastruktury (O-000094/2013 – B7-0525/2013),

| — | s ohledem na Aarhuskou úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Aarhuskou úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí,

| — | s ohledem na udílení ceny „Evropské zelené město“ (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na udílení ceny „Evropské zelené město“ (8),

| — | s ohledem na Pakt starostů a primátorů pro klima a energii (9), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Pakt starostů a primátorů pro klima a energii (9),

| — | s ohledem na otázku pro Komisi o významu městské a zelené infrastruktury – Evropský rok zelenějších měst 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na otázku pro Komisi o významu městské a zelené infrastruktury – Evropský rok zelenějších měst 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020),

| — | s ohledem na čl. 136 odst. 5 a čl. 132 odst. 2 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 136 odst. 5 a čl. 132 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že zelenou infrastrukturou se rozumí strategicky plánovaná síť přírodních a polopřírodních oblastí zahrnujících environmentální prvky, jež byla navržena a je řízena tak, aby poskytovala širokou škálu ekosystémových služeb a zahrnovala zelené plochy (nebo modré plochy, jedná-li se o vodní ekosystémy) a další fyzické charakteristiky na pevnině (včetně pobřeží) a na moři ve venkovském i městském prostředí; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zelenou infrastrukturou se rozumí strategicky plánovaná síť přírodních a polopřírodních oblastí zahrnujících environmentální prvky, jež byla navržena a je řízena tak, aby poskytovala širokou škálu ekosystémových služeb a zahrnovala zelené plochy (nebo modré plochy, jedná-li se o vodní ekosystémy) a další fyzické charakteristiky na pevnině (včetně pobřeží) a na moři ve venkovském i městském prostředí;

| B. | vzhledem k tomu, že 72 % obyvatelstva EU žije ve velkoměstech, městech a na předměstích a že podíl městské populace nadále roste a v roce 2020 by mohl dosáhnout 80 % (10); vzhledem k tomu, že z těchto údajů vyplývá, že zelená města jsou významnější než kdykoliv dříve při řešení hlavních problémů, kterým čelí naše planeta, a že mají rostoucí potenciál jakožto důležitá střediska pro provádění globálních programů i pro zapojení občanů do politického rozhodování; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 72 % obyvatelstva EU žije ve velkoměstech, městech a na předměstích a že podíl městské populace nadále roste a v roce 2020 by mohl dosáhnout 80 % (10); vzhledem k tomu, že z těchto údajů vyplývá, že zelená města jsou významnější než kdykoliv dříve při řešení hlavních problémů, kterým čelí naše planeta, a že mají rostoucí potenciál jakožto důležitá střediska pro provádění globálních programů i pro zapojení občanů do politického rozhodování;

| C. | vzhledem k tomu, že města čelí celé řadě problémů od dopadu změny klimatu na zdraví obyvatel po otázky týkající se životního prostředí, a vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura má velký potenciál nabídnout přírodní ekologická, ekonomická a sociální řešení řady těchto problémů, která jsou zpravidla nenákladná a udržitelná a vytváří pracovní místa; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že města čelí celé řadě problémů od dopadu změny klimatu na zdraví obyvatel po otázky týkající se životního prostředí, a vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura má velký potenciál nabídnout přírodní ekologická, ekonomická a sociální řešení řady těchto problémů, která jsou zpravidla nenákladná a udržitelná a vytváří pracovní místa;

| D. | vzhledem k tomu, že je důležité zvyšovat povědomí o zelené infrastruktuře a jejích četných pozitivních dopadech na ekosystémy a služby, které poskytují obyvatelstvu, s cílem lépe při územním a prostorovém plánování a při vytváření a obnově zelených ploch podporovat přírodní řešení v zájmu rychlejšího přechodu ze standardu šedé infrastruktury na standard zelené infrastruktury v rámci městského územního plánování a rozvoje a za účelem umožnění lepší adaptace měst na nepříznivé dopady změny klimatu; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je důležité zvyšovat povědomí o zelené infrastruktuře a jejích četných pozitivních dopadech na ekosystémy a služby, které poskytují obyvatelstvu, s cílem lépe při územním a prostorovém plánování a při vytváření a obnově zelených ploch podporovat přírodní řešení v zájmu rychlejšího přechodu ze standardu šedé infrastruktury na standard zelené infrastruktury v rámci městského územního plánování a rozvoje a za účelem umožnění lepší adaptace měst na nepříznivé dopady změny klimatu;

| E. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura zajišťuje ekosystémové služby, které jsou nezbytné pro naši pohodu, produkci potravin pro města, koloběh vody a její zadržování, zajišťují větší filtraci a omezení znečištění prostřednictvím přírodních procesů, regulují teplotu v okolí, podporují biologickou rozmanitost (včetně opylovačů), zlepšují koloběh živin a vizuální stránku rezidenčních oblastí a usnadňují obyvatelům fyzickou aktivitu a zlepšují jejich životní podmínky; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura zajišťuje ekosystémové služby, které jsou nezbytné pro naši pohodu, produkci potravin pro města, koloběh vody a její zadržování, zajišťují větší filtraci a omezení znečištění prostřednictvím přírodních procesů, regulují teplotu v okolí, podporují biologickou rozmanitost (včetně opylovačů), zlepšují koloběh živin a vizuální stránku rezidenčních oblastí a usnadňují obyvatelům fyzickou aktivitu a zlepšují jejich životní podmínky;

| F. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá k rozvoji sítí Natura 2000 v městských oblastech, zlepšuje propojení mezi ekologickými zelenými a modrými koridory, posiluje ochranu těch druhů a přírodních stanovišť, jež jsou pro ekosystémy nezbytností, a pomáhá zachovávat poskytování ekosystémových služeb v městských oblastech; vzhledem k tomu, že hodnota ročního přínosu ekosystémových služeb poskytovaných v celé EU sítí Natura 2000 se odhaduje na 300 miliard EUR, přičemž přínosy zelené infrastruktury tuto částku ještě podstatně převyšují; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá k rozvoji sítí Natura 2000 v městských oblastech, zlepšuje propojení mezi ekologickými zelenými a modrými koridory, posiluje ochranu těch druhů a přírodních stanovišť, jež jsou pro ekosystémy nezbytností, a pomáhá zachovávat poskytování ekosystémových služeb v městských oblastech; vzhledem k tomu, že hodnota ročního přínosu ekosystémových služeb poskytovaných v celé EU sítí Natura 2000 se odhaduje na 300 miliard EUR, přičemž přínosy zelené infrastruktury tuto částku ještě podstatně převyšují;

| G. | vzhledem k tomu, že ekologizace měst zahrnuje více než jen provádění iniciativ zaměřených na to, aby byla města zelenější, a to s ohledem na význam čistého ovzduší, vody a půdy a městského prostředí, které podporuje biologickou rozmanitost s cílem zajistit ozeleněným plochám udržitelnost; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že ekologizace měst zahrnuje více než jen provádění iniciativ zaměřených na to, aby byla města zelenější, a to s ohledem na význam čistého ovzduší, vody a půdy a městského prostředí, které podporuje biologickou rozmanitost s cílem zajistit ozeleněným plochám udržitelnost;

| H. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura je stěžejní součástí strategie v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2020 a strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura je stěžejní součástí strategie v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2020 a strategie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030;

| I. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá ke zmírnění změny klimatu, jelikož posiluje odolnost ekosystémů vůči změně klimatu a pomáhá snižovat objem CO2 v atmosféře prostřednictvím přímého pohlcování uhlíku, především v rašeliništích, oceánech a lesích; vzhledem k tomu, že také pomáhá omezovat čerpání čisté vody a přečerpávání a čištění odpadních vod a související poptávky po energii a snižovat spotřebu energie a emise budov díky tomu, že „inteligentní budovy“ mají zelené prvky na střechách a zdech a zahrnují nové materiály, čímž se zvyšuje účinné využívání zdrojů; vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura také pomáhá snižovat poptávku po energii a znečištění spojené s dopravou, protože usnadňuje prosazování alternativních, čistých způsobů dopravy, jako je jízda na kole, chůze a čistá veřejná doprava, včetně vodní; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá ke zmírnění změny klimatu, jelikož posiluje odolnost ekosystémů vůči změně klimatu a pomáhá snižovat objem CO2 v atmosféře prostřednictvím přímého pohlcování uhlíku, především v rašeliništích, oceánech a lesích; vzhledem k tomu, že také pomáhá omezovat čerpání čisté vody a přečerpávání a čištění odpadních vod a související poptávky po energii a snižovat spotřebu energie a emise budov díky tomu, že „inteligentní budovy“ mají zelené prvky na střechách a zdech a zahrnují nové materiály, čímž se zvyšuje účinné využívání zdrojů; vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura také pomáhá snižovat poptávku po energii a znečištění spojené s dopravou, protože usnadňuje prosazování alternativních, čistých způsobů dopravy, jako je jízda na kole, chůze a čistá veřejná doprava, včetně vodní;

| J. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá k adaptaci na změnu klimatu prostřednictvím ochrany přírodního bohatství, ochrany přírodních stanovišť a druhů, zlepšování ekologického stavu, řízení vodních útvarů a bezpečnosti potravin; vzhledem k tomu, že její rozvoj patří k nejúčinnějším opatřením v oblasti adaptace na změnu klimatu, jež lze přijmout ve městech, protože zmírňují negativní dopady změny klimatu a stále častějších extrémních povětrnostních jevů, jako jsou vlny veder, lesní požáry, extrémní dešťové srážky, záplavy a sucha, vyrovnávají extrémní teploty a zlepšují kvalitu života obyvatelům EU žijícím v městských oblastech; |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura přispívá k adaptaci na změnu klimatu prostřednictvím ochrany přírodního bohatství, ochrany přírodních stanovišť a druhů, zlepšování ekologického stavu, řízení vodních útvarů a bezpečnosti potravin; vzhledem k tomu, že její rozvoj patří k nejúčinnějším opatřením v oblasti adaptace na změnu klimatu, jež lze přijmout ve městech, protože zmírňují negativní dopady změny klimatu a stále častějších extrémních povětrnostních jevů, jako jsou vlny veder, lesní požáry, extrémní dešťové srážky, záplavy a sucha, vyrovnávají extrémní teploty a zlepšují kvalitu života obyvatelům EU žijícím v městských oblastech;

| K. | vzhledem k tomu, že podle Červeného seznamu ohrožených druhů IUCN hrozí v současnosti více než 22 % evropských druhů vyhynutí; vzhledem k tomu, že zelená města přispívají k podpoře biologické rozmanitosti a mohou hrát důležitou úlohu při zmírňování krize biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že podpora biologické rozmanitosti ve městech může mít sekundární přínosy v podobě zvyšování odolnosti ekosystémů a potenciálu ukládání uhlíku; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že podle Červeného seznamu ohrožených druhů IUCN hrozí v současnosti více než 22 % evropských druhů vyhynutí; vzhledem k tomu, že zelená města přispívají k podpoře biologické rozmanitosti a mohou hrát důležitou úlohu při zmírňování krize biologické rozmanitosti; vzhledem k tomu, že podpora biologické rozmanitosti ve městech může mít sekundární přínosy v podobě zvyšování odolnosti ekosystémů a potenciálu ukládání uhlíku;

| L. | vzhledem k tomu, že dobré územní plánování měst, osázená půda a propustné chodníky lépe než asfalt a beton zadržují vodu, řídí její prosakování, brání erozi půdy a bojují proti odtoku dešťové vody; vzhledem k tomu, že kvalitní zelená infrastruktura snižuje riziko záplav; |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že dobré územní plánování měst, osázená půda a propustné chodníky lépe než asfalt a beton zadržují vodu, řídí její prosakování, brání erozi půdy a bojují proti odtoku dešťové vody; vzhledem k tomu, že kvalitní zelená infrastruktura snižuje riziko záplav;

| M. | vzhledem k tomu, že dobře navržená zelená infrastruktura je jedním z nejlepších způsobů, jak zvýšit počet ekologických zelených a modrých koridorů, a tím chránit biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že dobře navržená zelená infrastruktura je jedním z nejlepších způsobů, jak zvýšit počet ekologických zelených a modrých koridorů, a tím chránit biologickou rozmanitost;

| N. | vzhledem k tomu, že rostliny čistí vzduch, neboť filtrují malé částice a produkují kyslík; vzhledem k tomu, že kvalita ovzduší v našich městech se stala jedním z největších zdravotních problémů, kterým EU v současné době čelí; vzhledem k tomu, že čistší ovzduší by zlepšilo kvalitu života milionů lidí, kteří trpí mimo jiné astmatem nebo onemocněním dýchacích cest; vzhledem k tomu, že v EU každý rok předčasně zemře 430 000 lidí v důsledku vdechování znečištěného vzduchu; vzhledem k tomu, že prioritou EU, členských států, regionů a obcí musí být zlepšení kvality ovzduší, aby byli lidé a ekosystémy před dopady znečištěného ovzduší chráněni; vzhledem k tomu, že zlepšení kvality ovzduší by mohlo výrazně snížit počet předčasných úmrtí; |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že rostliny čistí vzduch, neboť filtrují malé částice a produkují kyslík; vzhledem k tomu, že kvalita ovzduší v našich městech se stala jedním z největších zdravotních problémů, kterým EU v současné době čelí; vzhledem k tomu, že čistší ovzduší by zlepšilo kvalitu života milionů lidí, kteří trpí mimo jiné astmatem nebo onemocněním dýchacích cest; vzhledem k tomu, že v EU každý rok předčasně zemře 430 000 lidí v důsledku vdechování znečištěného vzduchu; vzhledem k tomu, že prioritou EU, členských států, regionů a obcí musí být zlepšení kvality ovzduší, aby byli lidé a ekosystémy před dopady znečištěného ovzduší chráněni; vzhledem k tomu, že zlepšení kvality ovzduší by mohlo výrazně snížit počet předčasných úmrtí;

| O. | vzhledem k tomu, že využití stromů a vegetace může snížit hlukové znečištění v městských oblastech; vzhledem k tomu, že hluk je po špatné kvalitě ovzduší druhou největší environmentální příčinou zdravotních problémů; vzhledem k tomu, že v rámci výzkumného projektu HOSANNA financovaného EU se zjistilo, že přírodní rostlinné protihlukové stěny jsou při ochraně obyvatel před hlukem z dopravy lepší než běžně používané rovnostranné zvukové bariéry; vzhledem k tomu, že na biologickou rozmanitost a přírodu negativně působí hluk a úsilí zaměřené na budování zelených měst by mělo zahrnovat iniciativy ke snížení hlukového znečištění; |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že využití stromů a vegetace může snížit hlukové znečištění v městských oblastech; vzhledem k tomu, že hluk je po špatné kvalitě ovzduší druhou největší environmentální příčinou zdravotních problémů; vzhledem k tomu, že v rámci výzkumného projektu HOSANNA financovaného EU se zjistilo, že přírodní rostlinné protihlukové stěny jsou při ochraně obyvatel před hlukem z dopravy lepší než běžně používané rovnostranné zvukové bariéry; vzhledem k tomu, že na biologickou rozmanitost a přírodu negativně působí hluk a úsilí zaměřené na budování zelených měst by mělo zahrnovat iniciativy ke snížení hlukového znečištění;

| P. | vzhledem k tomu, že v pobřežních městech, která obvykle sousedí s mokřady, by měla být zelená infrastruktura také podporována za účelem zachování přímořské a pobřežní biologické rozmanitosti a ekosystémů a posílení udržitelného rozvoje pobřežního hospodářství, cestovního ruchu a krajiny, což je pozitivní vývoj, který pak na oplátku zlepší odolnost vůči dopadům změny klimatu v těchto zranitelných oblastech, které jsou obzvláště postiženy vzestupem hladiny moře; |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že v pobřežních městech, která obvykle sousedí s mokřady, by měla být zelená infrastruktura také podporována za účelem zachování přímořské a pobřežní biologické rozmanitosti a ekosystémů a posílení udržitelného rozvoje pobřežního hospodářství, cestovního ruchu a krajiny, což je pozitivní vývoj, který pak na oplátku zlepší odolnost vůči dopadům změny klimatu v těchto zranitelných oblastech, které jsou obzvláště postiženy vzestupem hladiny moře;

| Q. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura by měla být podporována v přístavních oblastech, protože se jedná o důležitou součást pobřežních měst a obvykle zahrnuje obrovské územní plochy, které jsou také součástí sítě Natura 2000; vzhledem k tomu, že se tím zajistí lepší řešení environmentálních problémů, jako je znečištění a ztráta biologické rozmanitosti, a přispěje se k podpoře rozvoje nových infrastrukturních projektů, jako je elektrifikace přístavů; |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura by měla být podporována v přístavních oblastech, protože se jedná o důležitou součást pobřežních měst a obvykle zahrnuje obrovské územní plochy, které jsou také součástí sítě Natura 2000; vzhledem k tomu, že se tím zajistí lepší řešení environmentálních problémů, jako je znečištění a ztráta biologické rozmanitosti, a přispěje se k podpoře rozvoje nových infrastrukturních projektů, jako je elektrifikace přístavů;

| R. | vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura nabízí kontakt s přírodou populaci, která s ní jinak přijde do styku jen velmi omezeně, jako jsou děti, starší osoby nebo osoby se zdravotním postižením, a přispívá k jejich vzdělávání a povědomí o přírodě a ekologických problémech; |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že zelená infrastruktura nabízí kontakt s přírodou populaci, která s ní jinak přijde do styku jen velmi omezeně, jako jsou děti, starší osoby nebo osoby se zdravotním postižením, a přispívá k jejich vzdělávání a povědomí o přírodě a ekologických problémech;

| S. | vzhledem k tomu, že zelenější města mohou přinášet významný zdravotní užitek, neboť zlepšují kvalitu ovzduší, povzbuzují obyvatele k pohybu a fyzické aktivitě a pomáhají při prevenci a léčbě deprese, zlepšují imunitní systém a v konečném důsledku zvyšují spokojenost a pohodu lidí (11); |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že zelenější města mohou přinášet významný zdravotní užitek, neboť zlepšují kvalitu ovzduší, povzbuzují obyvatele k pohybu a fyzické aktivitě a pomáhají při prevenci a léčbě deprese, zlepšují imunitní systém a v konečném důsledku zvyšují spokojenost a pohodu lidí (11);

| T. | vzhledem k tomu, že vyšší počet městských parků a zahrad, zelenější ulice, zelené střechy na budovách, autobusové zastávky pokryté vegetací a zelenější dětská hřiště mimo jiné zvyšují atraktivitu a příjemnost čtvrtí a měst; vzhledem k tomu, že tyto prvky rovněž zlepšují sociální kontakty mezi obyvateli, stimulují k pozitivním změnám v chování a vytváří silnější pocit sounáležitosti; vzhledem k tomu, že veřejné zelené prostory mohou obyvatelům měst přinést nevyčíslitelné přínosy; |
| --- | --- |

T.

vzhledem k tomu, že vyšší počet městských parků a zahrad, zelenější ulice, zelené střechy na budovách, autobusové zastávky pokryté vegetací a zelenější dětská hřiště mimo jiné zvyšují atraktivitu a příjemnost čtvrtí a měst; vzhledem k tomu, že tyto prvky rovněž zlepšují sociální kontakty mezi obyvateli, stimulují k pozitivním změnám v chování a vytváří silnější pocit sounáležitosti; vzhledem k tomu, že veřejné zelené prostory mohou obyvatelům měst přinést nevyčíslitelné přínosy;

| U. | vzhledem k tomu, že o zelenějších čtvrtích se prokázalo, že zvyšují ekonomickou hodnotu pozemků, jelikož činí dané oblasti žádanějšími ze strany případných kupujících, a proto je zásadní přijmout opatření ke zmírnění gentrifikace a zajištění rovného přístupu k zelenějším čtvrtím; |
| --- | --- |

U.

vzhledem k tomu, že o zelenějších čtvrtích se prokázalo, že zvyšují ekonomickou hodnotu pozemků, jelikož činí dané oblasti žádanějšími ze strany případných kupujících, a proto je zásadní přijmout opatření ke zmírnění gentrifikace a zajištění rovného přístupu k zelenějším čtvrtím;

| V. | vzhledem k tomu, že vysazování zeleně ve městech může usnadnit udržitelnější malovýrobu potravin a snížit ekologickou stopu potravin posílením krátkých dodavatelských řetězců, což by umožnilo vznik nových mikropodniků a povzbudilo obyvatele, aby byli v této oblasti aktivnější a lépe porozuměli potravinovému řetězci, zejména pak ekologickému a environmentálně udržitelnému zemědělství; |
| --- | --- |

V.

vzhledem k tomu, že vysazování zeleně ve městech může usnadnit udržitelnější malovýrobu potravin a snížit ekologickou stopu potravin posílením krátkých dodavatelských řetězců, což by umožnilo vznik nových mikropodniků a povzbudilo obyvatele, aby byli v této oblasti aktivnější a lépe porozuměli potravinovému řetězci, zejména pak ekologickému a environmentálně udržitelnému zemědělství;

| W. | vzhledem k tomu, že 80 % odpadu v moři pochází z měst, včetně odpadu z měst v povodí řek dále proti jejich proudu; vzhledem k tomu, že je důležité zlepšit systémy odpadového hospodářství v městských oblastech, zejména řízení difúzního znečištění, odpadků a makroodpadu, například posílením filtrace v čistírnách odpadních vod, a to s cílem zajistit ekologizaci měst a řešit znečištění oceánů; |
| --- | --- |

W.

vzhledem k tomu, že 80 % odpadu v moři pochází z měst, včetně odpadu z měst v povodí řek dále proti jejich proudu; vzhledem k tomu, že je důležité zlepšit systémy odpadového hospodářství v městských oblastech, zejména řízení difúzního znečištění, odpadků a makroodpadu, například posílením filtrace v čistírnách odpadních vod, a to s cílem zajistit ekologizaci měst a řešit znečištění oceánů;

| X. | vzhledem k tomu, že je třeba, aby byli občané zapojeni do městského plánování a navrhování zelené infrastruktury a cítili se oprávnění k předkládání podnětů k oběma těmto činnostem, přičemž by měly být zohledňovány místní environmentální, sociální, hospodářské a technologické charakteristiky; |
| --- | --- |

X.

vzhledem k tomu, že je třeba, aby byli občané zapojeni do městského plánování a navrhování zelené infrastruktury a cítili se oprávnění k předkládání podnětů k oběma těmto činnostem, přičemž by měly být zohledňovány místní environmentální, sociální, hospodářské a technologické charakteristiky;

| Y. | vzhledem k tomu, že rozvoj zelené infrastruktury jde ruku v ruce s udržitelným řízením, zejména pokud jde o vodní zdroje; vzhledem k tomu, že je důležité propojit zelenou a modrou infrastrukturu způsobem šetrným k životnímu prostředí, včetně opětovného využívání vody a dešťové vody a účinného hospodaření s vodou; |
| --- | --- |

Y.

vzhledem k tomu, že rozvoj zelené infrastruktury jde ruku v ruce s udržitelným řízením, zejména pokud jde o vodní zdroje; vzhledem k tomu, že je důležité propojit zelenou a modrou infrastrukturu způsobem šetrným k životnímu prostředí, včetně opětovného využívání vody a dešťové vody a účinného hospodaření s vodou;

| Z. | vzhledem k tomu, že ekosystémové služby stromů s jejich stářím nabývají na významu; vzhledem k tomu, že zdravé a integrované řízení a plánování městských oblastí je zásadní pro maximalizaci jejich rozvojového potenciálu a pro to, aby občané mohli plně využívat potenciál a služby poskytované zelenou infrastrukturou; |
| --- | --- |

Z.

vzhledem k tomu, že ekosystémové služby stromů s jejich stářím nabývají na významu; vzhledem k tomu, že zdravé a integrované řízení a plánování městských oblastí je zásadní pro maximalizaci jejich rozvojového potenciálu a pro to, aby občané mohli plně využívat potenciál a služby poskytované zelenou infrastrukturou;

| 1. | bere na vědomí příspěvek, který zelenější města mohou přinést pro účely dosahování cílů stanovených v Pařížské dohodě a posílení odolnosti EU vůči změně klimatu a její schopnosti se jí přizpůsobit; zdůrazňuje významnou úlohu, kterou zelenější města mohou mít při dosahování cílů udržitelného rozvoje OSN a plnění závazků v rámci nové městské agendy, zejména pokud jde o lepší využívání vodních zdrojů a zlepšení biologické rozmanitosti v městském prostředí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby navrhla novou strategii EU pro zelenější města a zelenou infrastrukturu, která pomůže městům posílit jejich úlohu při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a při zlepšování životních podmínek lidí žijících ve městech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Komisi, aby v rámci Zelené dohody pro Evropu přijala opatření, která by se zaměřovala zejména na úlohu měst a podporovala investice do zelené infrastruktury; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje význam účinného začleňování hledisek ochrany klimatu a životního prostředí do tvorby městské politiky na místní, regionální, vnitrostátní a globální úrovni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že je třeba přijmout adaptační strategii pro města, jež jsou vystavena důsledkům změny klimatu, založenou na novém inovativním ekosystémovém přístupu k prevenci a řízení rizik zejména prostřednictvím identifikace oblastí, kam ustoupí voda, oblastí, které vstřebávají povodňovou vodu, oblastí s přírodní ochranou a v nezbytných případech oblastí, které vyžadují umělou ochranu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá členské státy a místní a regionální orgány, aby ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně občanské společnosti, vypracovaly akční plány a aktivně se zapojily do činností zaměřených na podporu a údržbu zelených městských oblastí; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznává, že veřejné zelené plochy jsou velmi důležité pro dobrý tělesný i duševní stav obyvatel měst, a to zejména s ohledem na pandemii COVID-19; vyzývá místní, regionální a vnitrostátní orgány, aby zelené plochy ve městech chránily a podporovaly, zlepšovaly jejich kvalitu a zajistily, aby obyvatelé měli k veřejným zeleným plochám ve svém okolí snadný přístup; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zastává názor, že potenciál měst, pokud jde o pomoc při ochraně biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, je podceňován; připomíná, že posilování biologické rozmanitosti, ekosystémových služeb a městské zelené infrastruktury ve městech a v příměstských oblastech zlepšuje lidské zdraví; připomíná, že vypracování a provádění přírodních řešení na ochranu biologické rozmanitosti a začleňování a další integrace biologické rozmanitosti a funkcí ekosystému do navrhování měst, městské politiky a plánování mohou plnit klíčovou úlohu při zmírňování změny klimatu ve městech a přizpůsobování se jí, a vyzývá Komisi a členské státy, aby tyto postupy podporovaly; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá skutečnost, že strategie v oblasti biologické rozmanitosti pro rok 2030, která je součástí Zelené dohody pro Evropu, se detailně věnuje vytváření zelených ploch v městských a příměstských oblastech a zvyšování biologické rozmanitosti ve městech; zejména vítá nové plány pro městskou zeleň a vyzývá Komisi, aby zajistila, aby evropská města měla při vypracovávání těchto plánů velké ambice a aby tyto plány byly účinně prováděny; vyzývá členské státy, aby podporovaly vznik zelených ploch také v městských oblastech s méně než 20 000 obyvateli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | navrhuje, aby byl rok 2022 vyhlášen za Evropský rok zelenějších měst; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje tyto cíle Evropského roku zelenějších měst 2022:






  a. | zvýšit povědomí o výhodách zelených ploch v zastavěném prostředí; zavést iniciativy pro lepší zajišťování zelených ploch, zejména v blízkosti rezidenčních oblastí; |
| --- | --- | --- |

11.

a.

zvýšit povědomí o výhodách zelených ploch v zastavěném prostředí; zavést iniciativy pro lepší zajišťování zelených ploch, zejména v blízkosti rezidenčních oblastí;

| b. | zvýšit objem a kvalitu výzkumu a vývoje inovací v různých oblastech odbornosti, které vytvářejí zelenější přidanou hodnotu a zlepšují kvalitu života ve městech; poskytnout cílenou podporu udržitelné digitalizaci v EU, a tím i začínajícím podnikům a digitálním inovacím; zajistit provádění projektů v oblasti zelené infrastruktury ve větším měřítku; |
| --- | --- |

b.

zvýšit objem a kvalitu výzkumu a vývoje inovací v různých oblastech odbornosti, které vytvářejí zelenější přidanou hodnotu a zlepšují kvalitu života ve městech; poskytnout cílenou podporu udržitelné digitalizaci v EU, a tím i začínajícím podnikům a digitálním inovacím; zajistit provádění projektů v oblasti zelené infrastruktury ve větším měřítku;

| c. | povzbudit místní orgány a občany, aby jednali a zlepšovali své čtvrti a životní prostředí a aby se stmelili jako komunita, čímž se zvýší jejich odolnost a změní se budoucnost jejich měst; posílit zapojení občanů do jiných opatření a rozhodování o životním prostředí a celkovém životě města; |
| --- | --- |

c.

povzbudit místní orgány a občany, aby jednali a zlepšovali své čtvrti a životní prostředí a aby se stmelili jako komunita, čímž se zvýší jejich odolnost a změní se budoucnost jejich měst; posílit zapojení občanů do jiných opatření a rozhodování o životním prostředí a celkovém životě města;

| d. | vytvořit kulturu, která oceňuje zelené plochy a modro-zelenou infrastrukturu; podporovat rozvoj měst, který respektuje potřebu zelenějších ploch jako důležitého aspektu kvality života ve městech; |
| --- | --- |

d.

vytvořit kulturu, která oceňuje zelené plochy a modro-zelenou infrastrukturu; podporovat rozvoj měst, který respektuje potřebu zelenějších ploch jako důležitého aspektu kvality života ve městech;

| e. | podporovat využívání materiálů a služeb šetrných ke klimatu prostřednictvím veřejných zakázek; |
| --- | --- |

e.

podporovat využívání materiálů a služeb šetrných ke klimatu prostřednictvím veřejných zakázek;

| f. | zvýšit počet projektů zelené infrastruktury; nadále poskytovat a doplňovat zdroje pro strategii EU pro zelenou infrastrukturu; |
| --- | --- |

f.

zvýšit počet projektů zelené infrastruktury; nadále poskytovat a doplňovat zdroje pro strategii EU pro zelenou infrastrukturu;

| g. | propojit stávající iniciativy a sdílet osvědčené postupy mezi členskými státy, jak je rovněž stanoveno v řadě iniciativ a strategií, mimo jiné v oblasti územního plánování, udržitelného urbanismu a infrastruktury, přírodních řešení, zelené architektury, čistší energie, mobility pro pěší a cyklisty, účinného hospodáření s vodními zdroji a udržitelného a oběhového nakládání s odpady na základě hierarchie způsobů nakládání s odpady, jehož cílem je dosáhnout cíle nulového množství odpadů nebo omezit množství odpadu na minimum, a sice maximálním využíváním recyklace; |
| --- | --- |

g.

propojit stávající iniciativy a sdílet osvědčené postupy mezi členskými státy, jak je rovněž stanoveno v řadě iniciativ a strategií, mimo jiné v oblasti územního plánování, udržitelného urbanismu a infrastruktury, přírodních řešení, zelené architektury, čistší energie, mobility pro pěší a cyklisty, účinného hospodáření s vodními zdroji a udržitelného a oběhového nakládání s odpady na základě hierarchie způsobů nakládání s odpady, jehož cílem je dosáhnout cíle nulového množství odpadů nebo omezit množství odpadu na minimum, a sice maximálním využíváním recyklace;

| h. | vytvořit plán pro vysazování a údržbu zeleně ve městech EU do roku 2030, který bude prosazovat zásadu ekologického urbanismu coby prostředku k harmonickému propojení mezi venkovským a městským prostředím a zohlední jejich provázanost a potřebu obousměrného vztahu; |
| --- | --- |

h.

vytvořit plán pro vysazování a údržbu zeleně ve městech EU do roku 2030, který bude prosazovat zásadu ekologického urbanismu coby prostředku k harmonickému propojení mezi venkovským a městským prostředím a zohlední jejich provázanost a potřebu obousměrného vztahu;

| i. | provádět vzdělávací činnosti zaměřené na různé publikum s obsahem přizpůsobeným dané cílové skupině, zejména dětem; |
| --- | --- |

i.

provádět vzdělávací činnosti zaměřené na různé publikum s obsahem přizpůsobeným dané cílové skupině, zejména dětem;

| j. | podněcovat iniciativy zaměřené na snížení dopravy ve městech a podporovat veřejnou dopravu a investice do ní; |
| --- | --- |

j.

podněcovat iniciativy zaměřené na snížení dopravy ve městech a podporovat veřejnou dopravu a investice do ní;

| k. | postupně ukončit používání pesticidů a herbicidů v městských oblastech s cílem chránit jejich obyvatele a biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

k.

postupně ukončit používání pesticidů a herbicidů v městských oblastech s cílem chránit jejich obyvatele a biologickou rozmanitost;

| l. | zajistit co nejširší účast nevládních ekologických organizací na ochraně životního prostředí a vzdělávacích činnostech; |
| --- | --- |

l.

zajistit co nejširší účast nevládních ekologických organizací na ochraně životního prostředí a vzdělávacích činnostech;

| m. | výrazně zvýšit plochy zelených střech a fasád ve městech s cílem zlepšit městské podnebí, kvalitu ovzduší a tepelnou izolaci; |
| --- | --- |

m.

výrazně zvýšit plochy zelených střech a fasád ve městech s cílem zlepšit městské podnebí, kvalitu ovzduší a tepelnou izolaci;

| n. | podporovat zahradničení ve městech a chránit a rozvíjet zahrádkářské plochy a zařízení městských škol v celé EU, protože jsou důležitým pilířem výchovy žáků v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

n.

podporovat zahradničení ve městech a chránit a rozvíjet zahrádkářské plochy a zařízení městských škol v celé EU, protože jsou důležitým pilířem výchovy žáků v oblasti životního prostředí;

| 12. | vyzývá Komisi, aby urychleně přijala opatření ke zlepšení kvality ovzduší ve městech, zejména snížením emisí prostřednictvím nových řešení městské mobility, která upřednostňují efektivní a z hlediska životního prostředí udržitelné způsoby veřejné dopravy; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat a umožnit účast občanů na vysazování zeleně v městských oblastech a udržování zelených ploch prostřednictvím odpovídajícího zapojení do udržitelného územního plánování a realizace, aby se docílilo řešení udržitelného městského plánování, aby byla přebírána odpovědnost za příslušné činnosti a bylo dosaženo sociálně inkluzivních, odolných a nízkoemisních měst, která budou pro své občany atraktivní; považuje za důležité zajistit, aby byli členové veřejnosti informováni o způsobech, jimiž občané mohou přispívat k vysazování zeleně ve svých městech, k udržování zelených ploch a k jejich přeměně ve zdravější prostředí; vybízí obce a regiony, aby v co největší možné míře podporovaly zelené iniciativy navržené občany a rozvíjely sponzorské projekty týkající se ploch veřejné zeleně; naléhavě vyzývá obce a regiony, aby přijaly a prováděly ambiciózní iniciativy zaměřené na zelená města; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naléhavě žádá Komisi, aby i nadále podporovala ambiciózní opatření pro zlepšení účinného využívání energie a zdrojů; naléhavě žádá Komisi, aby pomáhala zajistit odpovídající finanční prostředky pro opatření, která podporují udržitelný rozvoj měst a zelenou infrastrukturu, například inovační partnerství a společné systémy zadávání veřejných zakázek mezi městy v EU; vyzývá Komisi, aby pomohla rozšířit kolektivní pravomoc měst v zájmu rychlého zintenzivnění zavádění účinných řešení; vyzývá Komisi, aby podporovala účast veřejného sektoru prostřednictvím partnerství soukromého a veřejného sektoru, ambicióznějšího programu Evropské investiční banky a pobídek pro malé a střední podniky, které mohou plnit klíčovou úlohu při vývoji inovativních udržitelných řešení; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7.

(2)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 27.

(4)  Úř. věst. C 468, 15.12.2016, s. 190.

(5)  která je nastíněna ve strategii EU pro zelenou infrastrukturu předložené Komisí: http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/strategy/index_en.htm

(6)  Úř. věst. C 356, 5.12.2013, s. 43.

(7)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 153.

(8)  https://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

(9)  https://www.covenantofmayors.eu/en/

(10)  Evropská agentura pro životní prostředí, Analysing and managing urban growth (Analýza a řízení růstu měst), Evropská agentura pro životní prostředí, Kodaň, 2019, https://www.eea.europa.eu/articles/analysing-and-managing-urban-growth

(11)  Evropská komise, Urban Green Spaces Increase Happiness (Městské zelené plochy zvyšují pocit štěstí), Evropská komise, Brusel, http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/space-increase-happiness/

---

III Přípravné akty

Evropský parlament

Úterý 15. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/173

---

P9_TA(2020)0207

Výbor ESMA pro dohled nad ústředními protistranami – jmenování předsedy

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování předsedy výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

(Souhlas)

(2021/C 385/21)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0276/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0276/2020),

| — | s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1),

| — | s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4),

| — | s ohledem na článek 131 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 131 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0152/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0152/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byl Klaus Löber jmenován předsedou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byl Klaus Löber jmenován předsedou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012;

| B. | vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Klausem Löberem, během kterého tento kandidát pronesl úvodní prohlášení a poté odpovídal na otázky členů výboru; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Klausem Löberem, během kterého tento kandidát pronesl úvodní prohlášení a poté odpovídal na otázky členů výboru;

| 1. | uděluje souhlas se jmenováním Klause Löbera předsedou výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/174

---

P9_TA(2020)0208

Výbor ESMA pro dohled nad ústředními protistranami – jmenování nezávislého člena

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

(Souhlas)

(2021/C 385/22)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0277/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0277/2020),

| — | s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1),

| — | s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4),

| — | s ohledem na článek 131 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 131 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0151/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byla Nicoletta Giustová jmenována nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byla Nicoletta Giustová jmenována nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012;

| B. | vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Nicolettou Giustovou, během kterého tato kandidátka pronesla úvodní prohlášení a poté odpovídala na otázky členů výboru; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Nicolettou Giustovou, během kterého tato kandidátka pronesla úvodní prohlášení a poté odpovídala na otázky členů výboru;

| 1. | uděluje souhlas se jmenováním Nicoletty Giustové nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, jakož i vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/175 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/175

---

P9_TA(2020)0209

Výbor ESMA pro dohled nad ústředními protistranami – jmenování nezávislého člena

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu na jmenování nezávislého člena výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

(Souhlas)

(2021/C 385/23)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0278/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rady orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy ze dne 27. srpna 2020 (C9-0278/2020),

| — | s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 41 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (1),

| — | s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 24a odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. března 2019 o genderové vyváženosti při navrhování kandidátů v oblasti hospodářských a měnových záležitostí EU (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o orgánech a institucích hospodářské a měnové unie: prevence střetu zájmů po ukončení pracovního poměru ve veřejném sektoru (4),

| — | s ohledem na článek 131 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 131 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A9-0153/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byla Froukelien Wendtová jmenována nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 27. srpna 2020 rada orgánů dohledu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy navrhla na základě otevřeného výběrového řízení, aby byla Froukelien Wendtová jmenována nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami v souladu s čl. 24a odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012;

| B. | vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Froukelien Wendtovou, během kterého tato kandidátka pronesla úvodní prohlášení a poté odpovídala na otázky členů výboru; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Hospodářský a měnový výbor dne 2. září 2020 uspořádal slyšení s Froukelien Wendtovou, během kterého tato kandidátka pronesla úvodní prohlášení a poté odpovídala na otázky členů výboru;

| 1. | uděluje souhlas se jmenováním Froukelien Wendtové nezávislou členkou výboru pro dohled nad ústředními protistranami Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi, Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy a vládám členských států. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/176

---

P9_TA(2020)0210

Snížené sazby spotřební daně na některé alkoholické výrobky vyráběné v autonomních oblastech Madeira a Azory *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady, kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na některé alkoholické výrobky vyráběné v autonomních oblastech Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2021/C 385/24)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2020)0240), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (COM(2020)0240),

| — | s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C9-0190/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C9-0190/2020),

| — | s ohledem na článek 82 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 82 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A9-0140/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A9-0140/2020),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit znění schválené Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

---

Středa 16. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/177 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/177

---

P9_TA(2020)0214

Nevyslovení námitky vůči aktu v přenesené pravomoci: poplatky účtované orgánem ESMA protistranám usazeným v třetích zemích

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o poplatky účtované Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy ústředním protistranám usazeným v třetích zemích (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

(2021/C 385/25)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení v přenesené pravomoci Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4891), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení v přenesené pravomoci Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4891),

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, kterým Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku proti nařízení v přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru předsedovi Konference předsedů výborů ze dne 2. září 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru předsedovi Konference předsedů výborů ze dne 2. září 2020,

| — | s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25d odst. 3 a čl. 82 odst. 6 tohoto rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25d odst. 3 a čl. 82 odst. 6 tohoto rozhodnutí,

| — | s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení k rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení k rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru,

| — | s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku,

| A. | vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro unijní ústřední protistrany a byla zachována stabilita finančního systému Unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro unijní ústřední protistrany a byla zachována stabilita finančního systému Unie;

| B. | vzhledem k tomu, že článek 25d svěřuje Komisi pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, který dále upřesní podrobnosti ohledně poplatků, které by orgán ESMA měl účtovat ústředním protistranám třetích zemí, aby pokryl všechny náklady spojené s jejich uznáváním a prováděním úkolů, které jsou s ústředními protistranami třetích stran spojeny; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že článek 25d svěřuje Komisi pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci, který dále upřesní podrobnosti ohledně poplatků, které by orgán ESMA měl účtovat ústředním protistranám třetích zemí, aby pokryl všechny náklady spojené s jejich uznáváním a prováděním úkolů, které jsou s ústředními protistranami třetích stran spojeny;

| C. | vzhledem k tomu, že by toto nařízení v přenesené pravomoci mělo vstoupit v platnost co nejdříve, aby se zajistilo, že ústřední protistrany třetích zemí budou včas a přiměřeně přispívat k financování orgánu ESMA; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že by toto nařízení v přenesené pravomoci mělo vstoupit v platnost co nejdříve, aby se zajistilo, že ústřední protistrany třetích zemí budou včas a přiměřeně přispívat k financování orgánu ESMA;

| 1. | prohlašuje, že nevysloví námitku vůči nařízení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/178

---

P9_TA(2020)0215

Nevyslovení námitky vůči aktu v přenesené pravomoci: kritéria pro rozhodnutí o systémové významnosti ústředních protistran usazených v třetí zemi

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o kritéria, která by orgán ESMA měl vzít v úvahu, aby mohl rozhodnout, zda ústřední protistrana usazená v třetí zemi je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

(2021/C 385/26)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4892), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4892),

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, v němž Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, v němž Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů,

| — | s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1) a zejména na čl. 25 odst. 2a a čl. 82 odst. 6 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1) a zejména na čl. 25 odst. 2a a čl. 82 odst. 6 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru,

| — | s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku,

| A. | vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro ústřední protistrany z EU a byla zachována stabilita finančního systému Unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro ústřední protistrany z EU a byla zachována stabilita finančního systému Unie;

| B. | vzhledem k tomu, že čl. 25 odst. 2a Komisi zplnomocňuje přijmout akt v přenesené pravomoci stanovující další kritéria, jež mají být uplatňována orgánem ESMA při určování toho, zda ústřední protistrana třetí země je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že čl. 25 odst. 2a Komisi zplnomocňuje přijmout akt v přenesené pravomoci stanovující další kritéria, jež mají být uplatňována orgánem ESMA při určování toho, zda ústřední protistrana třetí země je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států;

| C. | vzhledem k tomu, že toto nařízení v přenesené pravomoci by mělo vstoupit v platnost co nejrychleji, aby byla Unie připravena na to, až ve Spojeném království přestanou po uplynutí přechodného období platit právní předpisy EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že toto nařízení v přenesené pravomoci by mělo vstoupit v platnost co nejrychleji, aby byla Unie připravena na to, až ve Spojeném království přestanou po uplynutí přechodného období platit právní předpisy EU;

| 1. | prohlašuje, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/179 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/179

---

P9_TA(2020)0216

Nevyslovení námitky vůči aktu v přenesené pravomoci: minimální prvky při posuzování žádostí ústředních protistran z třetích zemí o srovnatelný soulad a způsoby

Rozhodnutí Evropského parlamentu nevyslovit námitku vůči nařízení Komise v přenesené pravomoci ze dne 14. července 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o minimální prvky, jež má orgán ESMA posoudit při posuzování žádostí ústředních protistran z třetích zemí o srovnatelný soulad, a způsoby a podmínky tohoto posuzování (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

(2021/C 385/27)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4895), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (C(2020)4895),

| — | s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, v němž Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Komise ze dne 14. července 2020, v němž Komise žádá Evropský parlament, aby uvedl, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci,

| — | s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na dopis Hospodářského a měnového výboru ze dne 2. září 2020 adresovaný předsedovi Konference předsedů výborů,

| — | s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1) a zejména na čl. 25a odst. 3 a čl. 82 odst. 6 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1) a zejména na čl. 25a odst. 3 a čl. 82 odst. 6 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 111 odst. 6 jednacího řádu,

| — | s ohledem na doporučení rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení rozhodnutí Hospodářského a měnového výboru,

| — | s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že ve lhůtě stanovené v čl. 111 odst. 6 třetí a čtvrté odrážce jednacího řádu, která uplynula dne 15. září 2020, nevyslovil námitku,

| A. | vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro unijní ústřední protistrany a byla zachována stabilita finančního systému Unie; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že několik aktů v přenesené pravomoci, které mají být přijaty v rámci nedávno pozměněného nařízení (EU) č. 648/2012 (EMIR), specifikuje, jakým způsobem se pravidla nařízení EMIR budou uplatňovat na ústřední protistrany třetích zemí, které poskytují služby unijním firmám; vzhledem k tomu, že tyto akty v přenesené pravomoci poskytnou posílené pravomoci Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA); vzhledem k tomu, že ústřední protistrany třetích zemí, které jsou považovány za systémově významné pro finanční stabilitu Unie nebo kteréhokoli jejího členského státu, by měly podléhat zvláštním požadavkům a posílenému dohledu ze strany orgány ESMA, aby byly zajištěny rovnocenné podmínky pro unijní ústřední protistrany a byla zachována stabilita finančního systému Unie;

| B. | vzhledem k tomu, že článek 25a stanoví, že ústřední protistrana třetí země, která je považována za systémově významnou nebo u níž se předpokládá, že se stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států (ústřední protistrana „tier2“), může požádat, aby orgán ESMA posoudil její srovnatelný soulad, tedy zda může být dodržování příslušného rámce třetí země považováno za dodržování příslušných požadavků stanovených v nařízení EMIR; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že článek 25a stanoví, že ústřední protistrana třetí země, která je považována za systémově významnou nebo u níž se předpokládá, že se stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo jednoho či více jejích členských států (ústřední protistrana „tier2“), může požádat, aby orgán ESMA posoudil její srovnatelný soulad, tedy zda může být dodržování příslušného rámce třetí země považováno za dodržování příslušných požadavků stanovených v nařízení EMIR;

| C. | vzhledem k tomu, že toto nařízení v přenesené pravomoci by mělo vstoupit v platnost co nejrychleji, aby byla Unie připravena na to, až ve Spojeném království přestanou po uplynutí přechodného období platit právní předpisy EU; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že toto nařízení v přenesené pravomoci by mělo vstoupit v platnost co nejrychleji, aby byla Unie připravena na to, až ve Spojeném království přestanou po uplynutí přechodného období platit právní předpisy EU;

| 1. | prohlašuje, že nevysloví námitku vůči nařízení v přenesené pravomoci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/180

---

P9_TA(2020)0218

Změna rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2021/C 385/28)

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Právní východisko 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196
  a čl. 322 odst. 1 písm. a)
  této smlouvy, | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy, |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196
  a čl. 322 odst. 1 písm. a)
  této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 196 této smlouvy,

Pozměňovací návrh 2

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Změna klimatu vede na celém světě ke zvýšení četnosti, intenzity a složitosti přírodních katastrof a rozvojové země, zejména nejméně rozvinuté země a malé ostrovní rozvojové státy jsou obzvláště zranitelné, a to na jedné straně z důvodu omezené schopnosti přizpůsobit se dopadům změny klimatu a zajistit jejich zmírnění a nedostatečné schopnosti reagovat na katastrofy související s klimatem a na druhé straně kvůli tomu, že jsou v důsledku své zeměpisné polohy vystaveny povodním, suchu a lesním požárům. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1a)

Změna klimatu vede na celém světě ke zvýšení četnosti, intenzity a složitosti přírodních katastrof a rozvojové země, zejména nejméně rozvinuté země a malé ostrovní rozvojové státy jsou obzvláště zranitelné, a to na jedné straně z důvodu omezené schopnosti přizpůsobit se dopadům změny klimatu a zajistit jejich zmírnění a nedostatečné schopnosti reagovat na katastrofy související s klimatem a na druhé straně kvůli tomu, že jsou v důsledku své zeměpisné polohy vystaveny povodním, suchu a lesním požárům.

Pozměňovací návrh 3

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Ačkoli
  se uznává přímá
  odpovědnost
  členských států
  za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně, mechanismus Unie
  podporuje
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Ačkoli
  se uznává přímá
  odpovědnost
  členských států
  za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně, mechanismus Unie
  podporuje
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

| (2) | Ačkoli
  přímou
  odpovědnost za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně
  mají nadále členské státy
  , mechanismus Unie
  , a zejména pak kapacity rescEU, podporují
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii
  tím, že doplňují stávající kapacity členských států a zajišťují účinnější připravenost a odezvu tam, kde jsou kapacity na vnitrostátní úrovni nedostatečné
  . |
| --- | --- |

(2)

Ačkoli
  přímou
  odpovědnost za předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám i za připravenost a odezvu na ně
  mají nadále členské státy
  , mechanismus Unie
  , a zejména pak kapacity rescEU, podporují
  solidaritu mezi členskými státy v souladu s čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii
  tím, že doplňují stávající kapacity členských států a zajišťují účinnější připravenost a odezvu tam, kde jsou kapacity na vnitrostátní úrovni nedostatečné
  .

Pozměňovací návrh 4

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Lesní požáry ohrožují lidské životy, živobytí a biologickou rozmanitost, způsobují uvolnění vysokých množství emisí uhlíku a snižují schopnost planety absorbovat uhlík, což dále zhoršuje změnu klimatu. Obzvláště znepokojivé jsou situace, kdy jsou požárem zničeny primární lesní porosty nebo radioaktivně kontaminované oblasti. Nárůst katastrof souvisejících s klimatem, včetně lesních požárů, vyžaduje posílení operací mechanismu civilní ochrany Unie mimo Unii, včetně činností zaměřených na prevenci a připravenost na katastrofy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2a)

Lesní požáry ohrožují lidské životy, živobytí a biologickou rozmanitost, způsobují uvolnění vysokých množství emisí uhlíku a snižují schopnost planety absorbovat uhlík, což dále zhoršuje změnu klimatu. Obzvláště znepokojivé jsou situace, kdy jsou požárem zničeny primární lesní porosty nebo radioaktivně kontaminované oblasti. Nárůst katastrof souvisejících s klimatem, včetně lesních požárů, vyžaduje posílení operací mechanismu civilní ochrany Unie mimo Unii, včetně činností zaměřených na prevenci a připravenost na katastrofy.

Pozměňovací návrh 5

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Bezprecedentní zkušenost s pandemií COVID-19 ukázala, že účinnost Unie při zvládání krizí je omezena jednak rozsahem jejího rámce řízení, jednak mírou připravenosti Unie v případě katastrof postihujících většinu členských států. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Bezprecedentní zkušenost s pandemií COVID-19 ukázala, že účinnost Unie při zvládání krizí je omezena jednak rozsahem jejího rámce řízení, jednak mírou připravenosti Unie v případě katastrof postihujících většinu členských států.

| (3) | Bezprecedentní zkušenost s pandemií COVID-19 ukázala, že účinnost Unie při zvládání krizí je omezena jednak rozsahem jejího rámce řízení, jednak mírou připravenosti Unie v případě katastrof postihujících většinu členských států.
  Kromě toho je zřejmé, že Unie a členské státy nejsou dostatečně připraveny na extrémnější a komplexnější katastrofy s dalekosáhlými a dlouhodobějšími globálními následky, jako je rozsáhlá pandemie. Je proto nezbytné, aby opatření členských států v oblasti civilní ochrany byla lépe koordinována a aby byl posílen systém rescEU. |
| --- | --- |

(3)

Bezprecedentní zkušenost s pandemií COVID-19 ukázala, že účinnost Unie při zvládání krizí je omezena jednak rozsahem jejího rámce řízení, jednak mírou připravenosti Unie v případě katastrof postihujících většinu členských států.
  Kromě toho je zřejmé, že Unie a členské státy nejsou dostatečně připraveny na extrémnější a komplexnější katastrofy s dalekosáhlými a dlouhodobějšími globálními následky, jako je rozsáhlá pandemie. Je proto nezbytné, aby opatření členských států v oblasti civilní ochrany byla lépe koordinována a aby byl posílen systém rescEU.

Pozměňovací návrh 6

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Zkušenosti s krizí COVID-19 ukázaly, že Unie a členské státy nejsou dostatečně připraveny reagovat na mimořádné události velkého rozsahu a že stávající právní rámec není pro daný účel dostatečně vhodný. Krize COVID-19 rovněž poukázala na to, jak nebývalého rozsahu mohou nabýt důsledky katastrof pro lidské zdraví, životní prostředí, společnost a hospodářství. Vzhledem k tomu, že je třeba posílit schopnost a činnost Unie v oblasti ochrany zdraví a civilní ochrany je nezbytné, aby kapacity rescEU byly posíleny a staly se flexibilnějšími a rychlejšími a aby byly lépe koordinovány s vnitrostátními orgány civilní ochrany. Je rovněž nezbytné, aby členské státy poskytovaly dostatečné informace o tom, jak předcházejí mimořádným událostem a jak jsou na ně připraveny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Zkušenosti s krizí COVID-19 ukázaly, že Unie a členské státy nejsou dostatečně připraveny reagovat na mimořádné události velkého rozsahu a že stávající právní rámec není pro daný účel dostatečně vhodný. Krize COVID-19 rovněž poukázala na to, jak nebývalého rozsahu mohou nabýt důsledky katastrof pro lidské zdraví, životní prostředí, společnost a hospodářství. Vzhledem k tomu, že je třeba posílit schopnost a činnost Unie v oblasti ochrany zdraví a civilní ochrany je nezbytné, aby kapacity rescEU byly posíleny a staly se flexibilnějšími a rychlejšími a aby byly lépe koordinovány s vnitrostátními orgány civilní ochrany. Je rovněž nezbytné, aby členské státy poskytovaly dostatečné informace o tom, jak předcházejí mimořádným událostem a jak jsou na ně připraveny.

Pozměňovací návrh 7

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | S cílem zajistit co největší transparentnost a odpovědnost vůči občanům Unie by měla Komise poskytnout pokyny, jak měřit podíl výdajů v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, který by měl být kvalifikován jako oficiální rozvojová pomoc. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3b)

S cílem zajistit co největší transparentnost a odpovědnost vůči občanům Unie by měla Komise poskytnout pokyny, jak měřit podíl výdajů v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, který by měl být kvalifikován jako oficiální rozvojová pomoc.

Pozměňovací návrh 8

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 3 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | Vzhledem ke zkušenostem s pandemií COVID-19 a s ohledem na potřebu posílit schopnost Unie reagovat v oblasti zdraví a civilní ochrany by měly být kapacity rescEU výrazně posíleny, aby se zlepšila jejich výkonnost v každém ze tří pilířů mechanismu Unie: prevenci, připravenosti a reakci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3c)

Vzhledem ke zkušenostem s pandemií COVID-19 a s ohledem na potřebu posílit schopnost Unie reagovat v oblasti zdraví a civilní ochrany by měly být kapacity rescEU výrazně posíleny, aby se zlepšila jejich výkonnost v každém ze tří pilířů mechanismu Unie: prevenci, připravenosti a reakci.

Pozměňovací návrh 9

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Abychom byli v budoucnu lépe připraveni čelit takovýmto událostem, je třeba naléhavého zásahu s cílem posílit mechanismus Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Abychom byli v budoucnu lépe připraveni čelit takovýmto událostem, je třeba naléhavého zásahu s cílem posílit mechanismus Unie.

| (5) | Abychom byli v budoucnu lépe připraveni čelit takovýmto událostem, je třeba naléhavého zásahu s cílem posílit mechanismus Unie.
  Posílení mechanismu Unie by mělo doplňovat politiky a fondy Unie, ale nemělo by nahrazovat začlenění zásady odolnosti vůči katastrofám do těchto politik a fondů. |
| --- | --- |

(5)

Abychom byli v budoucnu lépe připraveni čelit takovýmto událostem, je třeba naléhavého zásahu s cílem posílit mechanismus Unie.
  Posílení mechanismu Unie by mělo doplňovat politiky a fondy Unie, ale nemělo by nahrazovat začlenění zásady odolnosti vůči katastrofám do těchto politik a fondů.

Pozměňovací návrh 88

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla
  i nadále prosazovat
  investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi
  a s
  klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti. Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Pro zlepšení plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla
  i nadále prosazovat
  investice do prevence katastrof napříč odvětvími a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi
  a s
  klíčovými hospodářskými subjekty. Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové přístupy zohledňující všechna rizika a založené na cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti. Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy.

| (6) | Pro zlepšení
  odolnosti a
  plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla
  posílit
  investice do prevence katastrof
  přeshraničně a napříč odvětvími – včetně katastrof, k nimž dochází z důvodu seismické činnosti, jako jsou zemětřesení, nebo z důvodu povodní či hydrogeologické nestability, jako jsou sesuvy půdy –
  a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi, klíčovými hospodářskými subjekty
  a regionálními a místními orgány, které jsou klíčovými aktéry v cyklu zvládání katastrof, a také s organizacemi třetího sektoru a dobrovolnickými organizacemi působícími v této oblasti, a nesmí ohrozit vytvořené koordinační mechanismy Unie
  . Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové
  přeshraniční
  přístupy zohledňující všechna rizika a založené na cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti. Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy
  a Evropským parlamentem a zohledňovat veškeré operativní plány reakce na mimořádné události, které již existují na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni
  . |
| --- | --- |

(6)

Pro zlepšení
  odolnosti a
  plánování v oblasti prevence a připravenosti by Unie měla
  posílit
  investice do prevence katastrof
  přeshraničně a napříč odvětvími – včetně katastrof, k nimž dochází z důvodu seismické činnosti, jako jsou zemětřesení, nebo z důvodu povodní či hydrogeologické nestability, jako jsou sesuvy půdy –
  a komplexní přístupy k řízení rizik, které podporují prevenci a připravenost, přičemž by měla zohlednit přístup zohledňující širokou škálu rizik, přístup založený na ekosystémech a pravděpodobné dopady změny klimatu, a to v úzké spolupráci s příslušnými vědeckými obcemi, klíčovými hospodářskými subjekty
  a regionálními a místními orgány, které jsou klíčovými aktéry v cyklu zvládání katastrof, a také s organizacemi třetího sektoru a dobrovolnickými organizacemi působícími v této oblasti, a nesmí ohrozit vytvořené koordinační mechanismy Unie
  . Proto by se pozornost měla soustředit na meziodvětvové
  přeshraniční
  přístupy zohledňující všechna rizika a založené na cílech odolnosti platných pro celou Unii, které by sloužily jako podklad pro základní definici kapacit a připravenosti. Při definování cílů odolnosti platných pro celou Unii musí Komise spolupracovat s členskými státy
  a Evropským parlamentem a zohledňovat veškeré operativní plány reakce na mimořádné události, které již existují na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni
  .

Pozměňovací návrh 11

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | S cílem zajistit účinné předcházení katastrofám by měly být za klíčové považovány zátěžové testy a proces certifikace kapacit v oblasti reakce. Pravidelná posouzení rizik na regionální a místní úrovni jsou nezbytná k tomu, aby mohly vnitrostátní orgány v případě potřeby přijmout opatření k posílení odolnosti, a to i s využitím stávajících finančních prostředků Unie. Tato posouzení rizik by se měla zaměřit na zvláštnosti jednotlivých regionů, jako je seismická činnost, časté povodně nebo lesní požáry. Posouzení by měla rovněž zahrnovat úroveň přeshraniční spolupráce, aby měl mechanismus Unie podrobné informace o místně dostupných kapacitách, což umožní cílenější zásah. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

S cílem zajistit účinné předcházení katastrofám by měly být za klíčové považovány zátěžové testy a proces certifikace kapacit v oblasti reakce. Pravidelná posouzení rizik na regionální a místní úrovni jsou nezbytná k tomu, aby mohly vnitrostátní orgány v případě potřeby přijmout opatření k posílení odolnosti, a to i s využitím stávajících finančních prostředků Unie. Tato posouzení rizik by se měla zaměřit na zvláštnosti jednotlivých regionů, jako je seismická činnost, časté povodně nebo lesní požáry. Posouzení by měla rovněž zahrnovat úroveň přeshraniční spolupráce, aby měl mechanismus Unie podrobné informace o místně dostupných kapacitách, což umožní cílenější zásah.

Pozměňovací návrh 12

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | Příprava cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám na podporu opatření v oblasti prevence a připravenosti by měla zahrnovat přesné posouzení a zohledňovat dlouhodobé sociální dopady zaznamenané v první fázi po odeznění mimořádných událostí, které jsou řízeny agenturami civilní ochrany, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována nejzranitelnějším osobám. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6b)

Příprava cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám na podporu opatření v oblasti prevence a připravenosti by měla zahrnovat přesné posouzení a zohledňovat dlouhodobé sociální dopady zaznamenané v první fázi po odeznění mimořádných událostí, které jsou řízeny agenturami civilní ochrany, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována nejzranitelnějším osobám.

Pozměňovací návrh 89

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6c) | Významnou úlohu při prevenci a zvládání katastrof hrají regionální a místní orgány a v zájmu minimalizace překrývání činnosti a podpory interoperability je třeba, aby jejich kapacity pro odezvu byly náležitě zapojeny do veškeré koordinace a nasazení podle tohoto rozhodnutí, a to v souladu s institucionálními a právními rámci členských států. Tyto orgány mohou hrát důležitou úlohu při prevenci a jsou rovněž prvním subjektem, který bezprostředně po katastrofě reaguje, a to s využitím kapacit svých dobrovolníků. Je proto zapotřebí, aby na místní, regionální i přeshraniční úrovni fungovala trvalá spolupráce s cílem vytvořit společné systémy varování pro rychlý zásah ještě před mobilizací kapacit rescEU a rovněž organizovat pravidelné osvětové kampaně týkající se počátečních opatření pro odezvu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6c)

Významnou úlohu při prevenci a zvládání katastrof hrají regionální a místní orgány a v zájmu minimalizace překrývání činnosti a podpory interoperability je třeba, aby jejich kapacity pro odezvu byly náležitě zapojeny do veškeré koordinace a nasazení podle tohoto rozhodnutí, a to v souladu s institucionálními a právními rámci členských států. Tyto orgány mohou hrát důležitou úlohu při prevenci a jsou rovněž prvním subjektem, který bezprostředně po katastrofě reaguje, a to s využitím kapacit svých dobrovolníků. Je proto zapotřebí, aby na místní, regionální i přeshraniční úrovni fungovala trvalá spolupráce s cílem vytvořit společné systémy varování pro rychlý zásah ještě před mobilizací kapacit rescEU a rovněž organizovat pravidelné osvětové kampaně týkající se počátečních opatření pro odezvu.

Pozměňovací návrh 13

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Sdruží-li se zdroje, dojde k propojení na úrovni záchranných týmů, odborníků a vybavení, které členské státy vždy udržují v pohotovostním režimu pro mise Unie v oblasti civilní ochrany. Tyto týmy musí nezbytně splňovat náročná kritéria kvality a spolehlivosti, aby byla zajištěna jejich interoperabilita. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

Sdruží-li se zdroje, dojde k propojení na úrovni záchranných týmů, odborníků a vybavení, které členské státy vždy udržují v pohotovostním režimu pro mise Unie v oblasti civilní ochrany. Tyto týmy musí nezbytně splňovat náročná kritéria kvality a spolehlivosti, aby byla zajištěna jejich interoperabilita.

Pozměňovací návrh 14

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Mechanismus Unie by měl využívat vesmírných infrastruktur Unie, jako je například Evropský program monitorování Země (Copernicus), Galileo, evropský systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), které poskytují důležité nástroje na úrovni Unie umožňující reagovat na vnitřní a vnější mimořádné události. Systémy řízení mimořádných situací v rámci programu Copernicus poskytují středisku podporu v jednotlivých fázích mimořádných situací, od včasného varování a prevence katastrof až po obnovu. Úkolem družicové komunikace v rámci státní správy je poskytovat bezpečnou možnost satelitní komunikace konkrétně přizpůsobenou potřebám uživatelů z řad vládních institucí při řízení mimořádných situací. Program Galileo je první infrastruktura družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely v Evropě i ve světě a již lze využívat i v jiných oblastech, jako je například řízení mimořádných situací, včetně činností v oblasti včasného varování. Příslušné služby systému Galileo zahrnují zásahovou službu, která prostřednictvím signálů vysílá varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných mimořádných událostí v určitých oblastech. Členské státy
  by měly mít možnost
  tuto službu
  využívat
  . Pokud se k tomu rozhodnou, měly by za účelem ověření platnosti systému určit vnitrostátní orgány oprávněné k využívání této zásahové služby a informovat o tom Komisi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Mechanismus Unie by měl využívat vesmírných infrastruktur Unie, jako je například Evropský program monitorování Země (Copernicus), Galileo, evropský systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), které poskytují důležité nástroje na úrovni Unie umožňující reagovat na vnitřní a vnější mimořádné události. Systémy řízení mimořádných situací v rámci programu Copernicus poskytují středisku podporu v jednotlivých fázích mimořádných situací, od včasného varování a prevence katastrof až po obnovu. Úkolem družicové komunikace v rámci státní správy je poskytovat bezpečnou možnost satelitní komunikace konkrétně přizpůsobenou potřebám uživatelů z řad vládních institucí při řízení mimořádných situací. Program Galileo je první infrastruktura družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely v Evropě i ve světě a již lze využívat i v jiných oblastech, jako je například řízení mimořádných situací, včetně činností v oblasti včasného varování. Příslušné služby systému Galileo zahrnují zásahovou službu, která prostřednictvím signálů vysílá varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných mimořádných událostí v určitých oblastech. Členské státy
  by měly mít možnost
  tuto službu
  využívat
  . Pokud se k tomu rozhodnou, měly by za účelem ověření platnosti systému určit vnitrostátní orgány oprávněné k využívání této zásahové služby a informovat o tom Komisi.

| (9) | Mechanismus Unie by měl využívat vesmírných infrastruktur Unie, jako je například Evropský program monitorování Země (Copernicus), Galileo, evropský systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), které poskytují důležité nástroje na úrovni Unie umožňující reagovat na vnitřní a vnější mimořádné události. Systémy řízení mimořádných situací v rámci programu Copernicus poskytují středisku podporu v jednotlivých fázích mimořádných situací, od včasného varování a prevence katastrof až po obnovu. Úkolem družicové komunikace v rámci státní správy je poskytovat bezpečnou možnost satelitní komunikace konkrétně přizpůsobenou potřebám uživatelů z řad vládních institucí při řízení mimořádných situací. Program Galileo je první infrastruktura družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely v Evropě i ve světě a již lze využívat i v jiných oblastech, jako je například řízení mimořádných situací, včetně činností v oblasti včasného varování. Příslušné služby systému Galileo zahrnují zásahovou službu, která prostřednictvím signálů vysílá varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných mimořádných událostí v určitých oblastech. 
  S ohledem na její potenciál zachraňovat životy by
  členské státy
  měly být rozhodně nabádány k tomu, aby
  tuto službu
  využívaly
  . Pokud se k tomu rozhodnou, měly by za účelem ověření platnosti systému určit vnitrostátní orgány oprávněné k využívání této zásahové služby a informovat o tom Komisi. |
| --- | --- |

(9)

Mechanismus Unie by měl využívat vesmírných infrastruktur Unie, jako je například Evropský program monitorování Země (Copernicus), Galileo, evropský systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru a družicová komunikace v rámci státní správy (GOVSATCOM), které poskytují důležité nástroje na úrovni Unie umožňující reagovat na vnitřní a vnější mimořádné události. Systémy řízení mimořádných situací v rámci programu Copernicus poskytují středisku podporu v jednotlivých fázích mimořádných situací, od včasného varování a prevence katastrof až po obnovu. Úkolem družicové komunikace v rámci státní správy je poskytovat bezpečnou možnost satelitní komunikace konkrétně přizpůsobenou potřebám uživatelů z řad vládních institucí při řízení mimořádných situací. Program Galileo je první infrastruktura družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely v Evropě i ve světě a již lze využívat i v jiných oblastech, jako je například řízení mimořádných situací, včetně činností v oblasti včasného varování. Příslušné služby systému Galileo zahrnují zásahovou službu, která prostřednictvím signálů vysílá varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných mimořádných událostí v určitých oblastech. 
  S ohledem na její potenciál zachraňovat životy by
  členské státy
  měly být rozhodně nabádány k tomu, aby
  tuto službu
  využívaly
  . Pokud se k tomu rozhodnou, měly by za účelem ověření platnosti systému určit vnitrostátní orgány oprávněné k využívání této zásahové služby a informovat o tom Komisi.

Pozměňovací návrh 15

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Mechanismus Unie a kapacity rescEU by měly být koncipovány tak, aby Unii umožňovaly účinně reagovat na širokou škálu mimořádných událostí. Změna klimatu vede ke zvýšení četnosti, intenzity a komplexnosti přírodních katastrof v Unii i jinde ve světě a vyžaduje vysokou míru solidarity mezi zeměmi. Mnohé členské státy jsou každoročně sužovány lesními požáry, které zničí tisíce hektarů půdy a vyžádají si mnoho lidských životů. Tato situace byla obzvláště patrná během období lesních požárů v Portugalsku v roce 2017, které vedlo k návrhu kapacit rescEU, který předložila Komise v listopadu 2017. Členské státy, včetně těch, které byly nejvíce zasaženy lesními požáry, mají často nedostatečnou kapacitu v oblasti prevence a reakce. Je proto zásadní, aby byla posílena prevence katastrof a připravenost a reakce na ně a aby mechanismus Unie zahrnoval dostatečné kapacity, a to i během přechodného období rescEU, a sice na to, aby bylo možné zasáhnout v případě, že dojde k lesním požárům a jiným přírodním katastrofám. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9a)

Mechanismus Unie a kapacity rescEU by měly být koncipovány tak, aby Unii umožňovaly účinně reagovat na širokou škálu mimořádných událostí. Změna klimatu vede ke zvýšení četnosti, intenzity a komplexnosti přírodních katastrof v Unii i jinde ve světě a vyžaduje vysokou míru solidarity mezi zeměmi. Mnohé členské státy jsou každoročně sužovány lesními požáry, které zničí tisíce hektarů půdy a vyžádají si mnoho lidských životů. Tato situace byla obzvláště patrná během období lesních požárů v Portugalsku v roce 2017, které vedlo k návrhu kapacit rescEU, který předložila Komise v listopadu 2017. Členské státy, včetně těch, které byly nejvíce zasaženy lesními požáry, mají často nedostatečnou kapacitu v oblasti prevence a reakce. Je proto zásadní, aby byla posílena prevence katastrof a připravenost a reakce na ně a aby mechanismus Unie zahrnoval dostatečné kapacity, a to i během přechodného období rescEU, a sice na to, aby bylo možné zasáhnout v případě, že dojde k lesním požárům a jiným přírodním katastrofám.

Pozměňovací návrh 16

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Během pandemie COVID-19 vycházela Komise ze stávajících ustanovení rozhodnutí č. 1313/2013/EU, která jí umožnila zahrnout do kapacit rescEU zdravotnické zásoby sestávající z lékařských protiopatření, např. zdravotnického vybavení pro intenzivní péči, osobních ochranných prostředků, laboratorního vybavení, vakcín a terapeutik, aby byla připravena a mohla reagovat na závažné přeshraniční zdravotní hrozby. Z tohoto zdravotnického vybavení byly osobní ochranné prostředky dodány do členských států a kandidátských zemí. Nicméně protože kapacity rescEU mohou pořizovat, pronajímat nebo pronajímat formou leasingu pouze členské státy, uplynul od přijetí prováděcího aktu pro vytvoření výše uvedených zásob do prvního nasazení příslušného zdravotnického vybavení a dodávek více než měsíc. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9b)

Během pandemie COVID-19 vycházela Komise ze stávajících ustanovení rozhodnutí č. 1313/2013/EU, která jí umožnila zahrnout do kapacit rescEU zdravotnické zásoby sestávající z lékařských protiopatření, např. zdravotnického vybavení pro intenzivní péči, osobních ochranných prostředků, laboratorního vybavení, vakcín a terapeutik, aby byla připravena a mohla reagovat na závažné přeshraniční zdravotní hrozby. Z tohoto zdravotnického vybavení byly osobní ochranné prostředky dodány do členských států a kandidátských zemí. Nicméně protože kapacity rescEU mohou pořizovat, pronajímat nebo pronajímat formou leasingu pouze členské státy, uplynul od přijetí prováděcího aktu pro vytvoření výše uvedených zásob do prvního nasazení příslušného zdravotnického vybavení a dodávek více než měsíc.

Pozměňovací návrh 17

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Aby měla Unie operativní schopnost rychle reagovat na
  mimořádnou událost
  velkého rozsahu nebo na
  událost
  s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, jako je pandemie COVID-19, měla by mít možnost pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo smluvně zajišťovat kapacity rescEU, aby tak byla schopna pomáhat členským státům přetíženým mimořádnými událostmi velkého rozsahu
  v
  souladu s podpůrnými pravomocemi v oblasti civilní ochrany
  a se zvláštním důrazem na zranitelné osoby
  . Tyto kapacity musí být předem umístěny v logistických střediscích uvnitř Unie
  nebo ze strategických důvodů rozmístěny prostřednictvím důvěryhodných sítí středisek
  ,
  jako jsou humanitární pohotovostní sklady Spojených národů
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Aby měla Unie operativní schopnost rychle reagovat na
  mimořádnou událost
  velkého rozsahu nebo na
  událost
  s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, jako je pandemie COVID-19, měla by mít možnost pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo smluvně zajišťovat kapacity rescEU, aby tak byla schopna pomáhat členským státům přetíženým mimořádnými událostmi velkého rozsahu
  v
  souladu s podpůrnými pravomocemi v oblasti civilní ochrany
  a se zvláštním důrazem na zranitelné osoby
  . Tyto kapacity musí být předem umístěny v logistických střediscích uvnitř Unie
  nebo ze strategických důvodů rozmístěny prostřednictvím důvěryhodných sítí středisek
  ,
  jako jsou humanitární pohotovostní sklady Spojených národů
  .

| (10) | Aby měla Unie operativní schopnost rychle
  a účinně
  reagovat na
  mimořádné události
  velkého rozsahu
  a rovněž přeshraničního charakteru
  nebo na
  události
  s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, jako je pandemie COVID-19, měla by mít možnost
  samostatně
  pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo smluvně zajišťovat kapacity rescEU, aby tak byla schopna pomáhat členským státům přetíženým mimořádnými událostmi velkého rozsahu
  a v
   souladu s podpůrnými pravomocemi v oblasti civilní ochrany. Tyto kapacity musí být předem umístěny v logistických střediscích uvnitř Unie
  . Agentury EMA a ECDC by měly být v případě potřeby konzultovány při vymezování, řízení a distribuci kapacit určených k reakci na mimořádné situace v oblasti zdravotní péče. |
| --- | --- |

(10)

Aby měla Unie operativní schopnost rychle
  a účinně
  reagovat na
  mimořádné události
  velkého rozsahu
  a rovněž přeshraničního charakteru
  nebo na
  události
  s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, jako je pandemie COVID-19, měla by mít možnost
  samostatně
  pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo smluvně zajišťovat kapacity rescEU, aby tak byla schopna pomáhat členským státům přetíženým mimořádnými událostmi velkého rozsahu
  a v
   souladu s podpůrnými pravomocemi v oblasti civilní ochrany. Tyto kapacity musí být předem umístěny v logistických střediscích uvnitř Unie
  . Agentury EMA a ECDC by měly být v případě potřeby konzultovány při vymezování, řízení a distribuci kapacit určených k reakci na mimořádné situace v oblasti zdravotní péče.

Pozměňovací návrh 18

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Při provádění činností mechanismu Unie je třeba věnovat zvláštní pozornost ochraně zranitelných osob. S cílem zabránit genderově podmíněnému násilí, včetně domácího násilí v době krize, měla by Komise spolu s členskými státy vypracovat v rámci mechanismu civilní ochrany Unie pokyny založené na osvědčených postupech na podporu obětí genderově podmíněného násilí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10a)

Při provádění činností mechanismu Unie je třeba věnovat zvláštní pozornost ochraně zranitelných osob. S cílem zabránit genderově podmíněnému násilí, včetně domácího násilí v době krize, měla by Komise spolu s členskými státy vypracovat v rámci mechanismu civilní ochrany Unie pokyny založené na osvědčených postupech na podporu obětí genderově podmíněného násilí.

Pozměňovací návrh 19

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 10 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | Na základě zásad solidarity a všeobecně dostupných kvalitních služeb v oblasti zdravotní péče a rovněž ústřední úlohy Unie při urychlování pokroku v oblasti celosvětových problémů týkajících se zdraví by měl mechanismus civilní ochrany Unie v součinnosti s dalšími příslušnými programy Unie, které by měl doplňovat, zejména s programem „EU pro zdraví“, zajistit lepší kapacity v oblasti prevence, připravenosti a reakce na mimořádné události v oblasti zdravotní péče. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10b)

Na základě zásad solidarity a všeobecně dostupných kvalitních služeb v oblasti zdravotní péče a rovněž ústřední úlohy Unie při urychlování pokroku v oblasti celosvětových problémů týkajících se zdraví by měl mechanismus civilní ochrany Unie v součinnosti s dalšími příslušnými programy Unie, které by měl doplňovat, zejména s programem „EU pro zdraví“, zajistit lepší kapacity v oblasti prevence, připravenosti a reakce na mimořádné události v oblasti zdravotní péče.

Pozměňovací návrh 20

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy lze využívat pro vnitrostátní účely, avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie.

| (11) | Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy
  nebo Komisí
  lze využívat pro vnitrostátní účely
  v členských státech, ve kterých jsou umístěny
  , avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie
  , přičemž přednostně se kapacity využívají k řešení mimořádných situací přeshraničního charakteru
  . |
| --- | --- |

(11)

Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné členskými státy
  nebo Komisí
  lze využívat pro vnitrostátní účely
  v členských státech, ve kterých jsou umístěny
  , avšak jen tehdy, pokud nejsou využívány nebo nejsou zapotřebí pro účely operací odezvy v rámci mechanismu Unie
  , přičemž přednostně se kapacity využívají k řešení mimořádných situací přeshraničního charakteru
  .

Pozměňovací návrh 21

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | V případě potřeby má Unie zájem reagovat na mimořádné události ve třetích zemích. Ačkoli primárním důvodem pro vytvoření kapacit rescEU bylo jejich využití jako záchranné sítě v rámci Unie, v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k humanitárním zásadám by mohly být rozmístěny i mimo Unii. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

V případě potřeby má Unie zájem reagovat na mimořádné události ve třetích zemích. Ačkoli primárním důvodem pro vytvoření kapacit rescEU bylo jejich využití jako záchranné sítě v rámci Unie, v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k humanitárním zásadám by mohly být rozmístěny i mimo Unii.

| (12) | V případě potřeby má Unie zájem reagovat na mimořádné události ve třetích zemích. Ačkoli primárním důvodem pro vytvoření kapacit rescEU bylo jejich využití jako záchranné sítě v rámci Unie, v řádně odůvodněných případech
  , po konzultacích s humanitárními subjekty před zásahy,
  a s přihlédnutím k humanitárním zásadám by mohly být rozmístěny i mimo Unii. |
| --- | --- |

(12)

V případě potřeby má Unie zájem reagovat na mimořádné události ve třetích zemích. Ačkoli primárním důvodem pro vytvoření kapacit rescEU bylo jejich využití jako záchranné sítě v rámci Unie, v řádně odůvodněných případech
  , po konzultacích s humanitárními subjekty před zásahy,
  a s přihlédnutím k humanitárním zásadám by mohly být rozmístěny i mimo Unii.

Pozměňovací návrh 22

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Je
  třeba dále posílit Evropský soubor civilní ochrany spolufinancováním provozních nákladů vyčleněných kapacit
  při nasazení mimo Unii s cílem podpořit členské státy při poskytování pomoci
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Je
  třeba dále posílit Evropský soubor civilní ochrany spolufinancováním provozních nákladů vyčleněných kapacit
  při nasazení mimo Unii s cílem podpořit členské státy při poskytování pomoci
  .

| (13) | S cílem podpořit členské státy při poskytování pomoci rovněž mimo Unii je
  třeba dále posílit Evropský soubor civilní ochrany spolufinancováním provozních nákladů vyčleněných kapacit
  na stejné úrovni bez ohledu na to, zda jsou nasazeny uvnitř Unie, nebo mimo ni
  . |
| --- | --- |

(13)

S cílem podpořit členské státy při poskytování pomoci rovněž mimo Unii je
  třeba dále posílit Evropský soubor civilní ochrany spolufinancováním provozních nákladů vyčleněných kapacit
  na stejné úrovni bez ohledu na to, zda jsou nasazeny uvnitř Unie, nebo mimo ni
  .

Pozměňovací návrh 23

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 14 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | Pro posílení spolupráce v boji s požáry ze vzduchu a v reakci na další katastrofy by měl být administrativní postup co nejhladší, aby byl zajištěn rychlý zásah. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14a)

Pro posílení spolupráce v boji s požáry ze vzduchu a v reakci na další katastrofy by měl být administrativní postup co nejhladší, aby byl zajištěn rychlý zásah.

Pozměňovací návrh 24

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 16

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (16) | Vzhledem k tomu, že rozmístění kapacit rescEU za účelem operací odezvy v rámci mechanismu Unie poskytuje významnou přidanou hodnotu Unie zajištěním účinné a rychlé pomoci osobám v mimořádných situacích, měly by být stanoveny další povinnosti v oblasti zviditelnění, aby se tak zvýraznila úloha Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(16)

Vzhledem k tomu, že rozmístění kapacit rescEU za účelem operací odezvy v rámci mechanismu Unie poskytuje významnou přidanou hodnotu Unie zajištěním účinné a rychlé pomoci osobám v mimořádných situacích, měly by být stanoveny další povinnosti v oblasti zviditelnění, aby se tak zvýraznila úloha Unie.

| (16) | Vzhledem k tomu, že rozmístění kapacit rescEU za účelem operací odezvy v rámci mechanismu Unie poskytuje významnou přidanou hodnotu Unie zajištěním účinné a rychlé pomoci osobám v mimořádných situacích, měly by být stanoveny další povinnosti v oblasti zviditelnění, aby
  byli občané Unie a sdělovací prostředky informováni a aby
  se tak zvýraznila úloha Unie.
  Vnitrostátní orgány by měly obdržet komunikační pokyny Komise pro každý konkrétní zásah, aby bylo zajištěno vhodné zveřejnění role Unie. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k tomu, že rozmístění kapacit rescEU za účelem operací odezvy v rámci mechanismu Unie poskytuje významnou přidanou hodnotu Unie zajištěním účinné a rychlé pomoci osobám v mimořádných situacích, měly by být stanoveny další povinnosti v oblasti zviditelnění, aby
  byli občané Unie a sdělovací prostředky informováni a aby
  se tak zvýraznila úloha Unie.
  Vnitrostátní orgány by měly obdržet komunikační pokyny Komise pro každý konkrétní zásah, aby bylo zajištěno vhodné zveřejnění role Unie.

Pozměňovací návrh 25

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 17

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (17) | Pro
  zvýšení flexibility a dosažení optimálního plnění rozpočtu by mělo
  být do metod
  plnění rozpočtu
  zahrnuto i nepřímé řízení
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17)

Pro
  zvýšení flexibility a dosažení optimálního plnění rozpočtu by mělo
  být do metod
  plnění rozpočtu
  zahrnuto i nepřímé řízení
  .

| (17) | V zájmu
  zvýšení flexibility a dosažení optimálního plnění rozpočtu by
  toto rozhodnutí
  mělo
  stanovit nepřímé řízení jako metodu
  plnění rozpočtu
  , která se má použít, je-li to odůvodněno povahou a obsahem dotčeného opatření
  . |
| --- | --- |

(17)

V zájmu
  zvýšení flexibility a dosažení optimálního plnění rozpočtu by
  toto rozhodnutí
  mělo
  stanovit nepřímé řízení jako metodu
  plnění rozpočtu
  , která se má použít, je-li to odůvodněno povahou a obsahem dotčeného opatření
  .

Pozměňovací návrh 26

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 17 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | V souladu s článkem 155 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (dále jen „finanční nařízení“) by subjekty uvedené v čl. 62 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a v čl. 25 odst. 2 tohoto rozhodnutí měly každoročně plnit své oznamovací povinnosti. Požadavky na podávání zpráv pro tyto subjekty jsou stanoveny v dohodě o ověření uvedené v čl. 130 odst. 3 finančního nařízení. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(17a)

V souladu s článkem 155 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (dále jen „finanční nařízení“) by subjekty uvedené v čl. 62 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a v čl. 25 odst. 2 tohoto rozhodnutí měly každoročně plnit své oznamovací povinnosti. Požadavky na podávání zpráv pro tyto subjekty jsou stanoveny v dohodě o ověření uvedené v čl. 130 odst. 3 finančního nařízení.

Pozměňovací návrh 27

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 18

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (18) | Aby Komise podpořila předvídatelnost a dlouhodobou účinnost při provádění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, měla by přijímat roční nebo víceleté pracovní programy s uvedením plánovaných přídělů finančních prostředků. To by mělo Unii pomoci získat při plnění rozpočtu větší flexibilitu a tím posílit opatření na podporu prevence a připravenosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18)

Aby Komise podpořila předvídatelnost a dlouhodobou účinnost při provádění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, měla by přijímat roční nebo víceleté pracovní programy s uvedením plánovaných přídělů finančních prostředků. To by mělo Unii pomoci získat při plnění rozpočtu větší flexibilitu a tím posílit opatření na podporu prevence a připravenosti.

vypouští se

Pozměňovací návrh 28

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 18 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (18a) | Posílené kompetence hlavních agentur Unie k řízení kapacit rescEU, vedení zadávacího řízení a poskytování doporučení ohledně konkrétních množství a produktů, jež mají být umístěny v zeměpisně rozptýlených logistických střediscích, by měly vymezovat akty v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18a)

Posílené kompetence hlavních agentur Unie k řízení kapacit rescEU, vedení zadávacího řízení a poskytování doporučení ohledně konkrétních množství a produktů, jež mají být umístěny v zeměpisně rozptýlených logistických střediscích, by měly vymezovat akty v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 29

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 18 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (18b) | Vytvoření, řízení a distribuce strategických unijních rezerv a zásobních kapacit určených k reakci na zdravotní krize v rámci programu „EU pro zdraví“ by mělo doplnit rezervy v rámci kapacit rescEU. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(18b)

Vytvoření, řízení a distribuce strategických unijních rezerv a zásobních kapacit určených k reakci na zdravotní krize v rámci programu „EU pro zdraví“ by mělo doplnit rezervy v rámci kapacit rescEU.

Pozměňovací návrh 30

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 22 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (22a) | Mechanismus Unie by měl rovněž umožnit dodatečné dobrovolné příspěvky členských států. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(22a)

Mechanismus Unie by měl rovněž umožnit dodatečné dobrovolné příspěvky členských států.

Pozměňovací návrh 31

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 23

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | Opatření v oblasti prevence a připravenosti jsou sice zásadní pro zvýšení odolnosti Unie při zvládání přírodních a člověkem způsobených katastrof, avšak výskyt katastrof, jejich četnost a rozsah jsou ze své povahy nepředvídatelné. Jak se ve stávající krizi v souvislosti s COVID-19 ukázalo, výše finančních zdrojů požadovaných k zajištění odpovídající odezvy se může rok od roku významně lišit a tyto zdroje by měly být k dispozici okamžitě. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobit finanční provádění programů. Je proto vhodné vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení povolit přenos nevyužitých prostředků, přičemž tyto prostředky bude možné využít pouze v následujícím roce a budou určeny
  výhradně
  na opatření v oblasti odezvy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(23)

Opatření v oblasti prevence a připravenosti jsou sice zásadní pro zvýšení odolnosti Unie při zvládání přírodních a člověkem způsobených katastrof, avšak výskyt katastrof, jejich četnost a rozsah jsou ze své povahy nepředvídatelné. Jak se ve stávající krizi v souvislosti s COVID-19 ukázalo, výše finančních zdrojů požadovaných k zajištění odpovídající odezvy se může rok od roku významně lišit a tyto zdroje by měly být k dispozici okamžitě. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobit finanční provádění programů. Je proto vhodné vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení povolit přenos nevyužitých prostředků, přičemž tyto prostředky bude možné využít pouze v následujícím roce a budou určeny
  výhradně
  na opatření v oblasti odezvy.

| (23) | Opatření v oblasti prevence a připravenosti jsou sice zásadní pro zvýšení odolnosti Unie při zvládání přírodních a člověkem způsobených katastrof, avšak výskyt katastrof, jejich četnost a rozsah jsou ze své povahy nepředvídatelné. Jak se ve stávající krizi v souvislosti s COVID-19 ukázalo, výše finančních zdrojů požadovaných k zajištění odpovídající odezvy se může rok od roku významně lišit a tyto zdroje by měly být k dispozici okamžitě. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobit finanční provádění programů. Je proto vhodné vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení povolit přenos nevyužitých prostředků, přičemž tyto prostředky bude možné využít pouze v následujícím roce a budou určeny na opatření v oblasti
  prevence, připravenosti a
  odezvy. |
| --- | --- |

(23)

Opatření v oblasti prevence a připravenosti jsou sice zásadní pro zvýšení odolnosti Unie při zvládání přírodních a člověkem způsobených katastrof, avšak výskyt katastrof, jejich četnost a rozsah jsou ze své povahy nepředvídatelné. Jak se ve stávající krizi v souvislosti s COVID-19 ukázalo, výše finančních zdrojů požadovaných k zajištění odpovídající odezvy se může rok od roku významně lišit a tyto zdroje by měly být k dispozici okamžitě. Sladění zásady předvídatelnosti s nutností rychle reagovat na nové potřeby tedy znamená přizpůsobit finanční provádění programů. Je proto vhodné vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení povolit přenos nevyužitých prostředků, přičemž tyto prostředky bude možné využít pouze v následujícím roce a budou určeny na opatření v oblasti
  prevence, připravenosti a
  odezvy.

Pozměňovací návrh 32

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 25

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Příloha I rozhodnutí č. 1313/2013/EU není dostatečně pružná, aby Unii umožnila řádně upravit investice do prevence, připravenosti a reakce, a proto se vypouští. Úrovně investic, které mají být přiděleny na jednotlivé fáze cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami, je třeba stanovit předem. Tato nepružnost brání Unii v tom, aby byla schopna reagovat na nepředvídatelnou povahu katastrof. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25)

Příloha I rozhodnutí č. 1313/2013/EU není dostatečně pružná, aby Unii umožnila řádně upravit investice do prevence, připravenosti a reakce, a proto se vypouští. Úrovně investic, které mají být přiděleny na jednotlivé fáze cyklu zvládání rizik souvisejících s katastrofami, je třeba stanovit předem. Tato nepružnost brání Unii v tom, aby byla schopna reagovat na nepředvídatelnou povahu katastrof.

vypouští se

Pozměňovací návrh 33

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 25 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | S cílem zajistit funkční kapacity rescEU a zaručit, aby mechanismus Unie mohl účinně reagovat na potřeby jejích občanů, byly během pandemie COVID-19 zpřístupněny dodatečné finanční prostředky na financování opatření v rámci mechanismu Unie. Je důležité poskytnout Unii nezbytnou flexibilitu, aby mohla účinně reagovat na nepředvídatelnost katastrof, a zároveň zachovat určitou předvídatelnost při plnění cílů stanovených v tomto rozhodnutí. Při plnění těchto cílů je důležité dosáhnout nezbytné rovnováhy. Za účelem aktualizace procentních podílů uvedených v příloze I v souladu s prioritami reformovaného mechanismu Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(25a)

S cílem zajistit funkční kapacity rescEU a zaručit, aby mechanismus Unie mohl účinně reagovat na potřeby jejích občanů, byly během pandemie COVID-19 zpřístupněny dodatečné finanční prostředky na financování opatření v rámci mechanismu Unie. Je důležité poskytnout Unii nezbytnou flexibilitu, aby mohla účinně reagovat na nepředvídatelnost katastrof, a zároveň zachovat určitou předvídatelnost při plnění cílů stanovených v tomto rozhodnutí. Při plnění těchto cílů je důležité dosáhnout nezbytné rovnováhy. Za účelem aktualizace procentních podílů uvedených v příloze I v souladu s prioritami reformovaného mechanismu Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pozměňovací návrh 34

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 1 – odst. 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1) | V článku 1 se odstavec 2 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Pozměňovací návrh

-1)

2.   Ochrana, která má být zajišťována v rámci mechanismu Unie, se týká především ochrany obyvatelstva, ale také životního prostředí a majetku včetně kulturního dědictví, před všemi druhy přírodních a člověkem způsobených katastrof, včetně důsledků aktů terorismu, technologických, radiologických nebo ekologických katastrof, znečištění moří a mimořádných akutních zdravotních událostí, ke kterým došlo uvnitř nebo vně Unie. V případě důsledků aktů terorismu nebo radiologických katastrof může mechanismus Unie zahrnovat pouze opatření v oblasti připravenosti a odezvy.

„2.   Ochrana, která má být zajišťována v rámci mechanismu Unie, se týká především ochrany obyvatelstva, ale také životního prostředí a majetku včetně kulturního dědictví, před všemi druhy přírodních a člověkem způsobených katastrof, včetně důsledků aktů terorismu, technologických, radiologických nebo ekologických katastrof, znečištění moří
  , hydrogeologické nestability
  a mimořádných akutních zdravotních událostí, ke kterým došlo uvnitř nebo vně Unie. V případě důsledků aktů terorismu nebo radiologických katastrof může mechanismus Unie zahrnovat pouze opatření v oblasti připravenosti a odezvy.“

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 1 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1a) | V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-1a)

-1a)

V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

3.   Mechanismus Unie podporuje solidaritu mezi členskými státy prostřednictvím praktické spolupráce a koordinace, aniž je dotčena primární odpovědnost členských států za ochranu obyvatelstva, životního prostředí a majetku včetně kulturního dědictví na jejich území před katastrofami a za vybavení svých systémů pro zvládání katastrof dostatečnými schopnostmi, aby tyto systémy mohly odpovídajícím způsobem a konzistentně
  zvládat katastrofy
  takové povahy a rozsahu, které lze důvodně předpokládat a na něž je možné se připravit.

„3.   Mechanismus Unie podporuje solidaritu mezi členskými státy prostřednictvím praktické spolupráce a koordinace, aniž je dotčena primární odpovědnost členských států za ochranu obyvatelstva, životního prostředí
  , půdy
  a majetku včetně kulturního dědictví na jejich území před katastrofami a za vybavení svých systémů pro zvládání katastrof dostatečnými schopnostmi, aby tyto systémy mohly odpovídajícím způsobem a konzistentně
  předcházet katastrofám
  takové povahy a rozsahu, které lze důvodně předpokládat a na něž je možné se připravit
  , a tyto katastrofy zvládat
  .“

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod - 1 b (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 3 – odst. 1 – písm. c

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1b) | V čl. 3 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-1b)

-1b)

V čl. 3 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

| c) | usnadnění rychlé a účinné odezvy v případě katastrof nebo jejich hrozby, mimo jiné
  přijetím opatření ke zmírnění bezprostředních následků těchto katastrof; |
| --- | --- |

c)

usnadnění rychlé a účinné odezvy v případě katastrof nebo jejich hrozby, mimo jiné
  přijetím opatření ke zmírnění bezprostředních následků těchto katastrof;

přijetím opatření ke zmírnění bezprostředních následků těchto katastrof;

| „c) | usnadnění rychlé a účinné odezvy v případě katastrof nebo jejich hrozby, mimo jiné
  odstraněním veškerých byrokratických překážek.“ |
| --- | --- |

„c)

„c)

usnadnění rychlé a účinné odezvy v případě katastrof nebo jejich hrozby, mimo jiné
  odstraněním veškerých byrokratických překážek.“

odstraněním veškerých byrokratických překážek.“

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 4 – odst. 1 – bod 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a) | V článku 4 se vkládá nové písmeno, které zní: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a)

1a)

V článku 4 se vkládá nové písmeno, které zní:

„4a.
     
  ‚cíli Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám‘ cíle na podporu opatření v oblasti prevence a připravenosti za účelem zlepšování kapacit Unie a jejích členských států, pokud jde o zvládání dopadů katastrofy, která přesahuje nebo je schopna přesahovat hranice států, poskytování společného výchozího scénáře týkajícího se zachování – bez ohledu na dopady dotyčné katastrofy – kritických funkcí společnosti a zajištění toho, aby vnitřní trh v tomto kontextu řádně fungoval;“

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 b (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1b) | V čl. 5 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1b)

1b)

V čl. 5 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

| c) | stanoví a pravidelně aktualizuje meziodvětvový přehled a mapu týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof, kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu; |
| --- | --- |

c)

stanoví a pravidelně aktualizuje meziodvětvový přehled a mapu týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof, kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu;

| „c) | stanoví a pravidelně aktualizuje meziodvětvový přehled a mapu týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof,
  včetně katastrof přesahujících nebo schopných přesahovat hranice,
  kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu;“ |
| --- | --- |

„c)

„c)

stanoví a pravidelně aktualizuje meziodvětvový přehled a mapu týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof,
  včetně katastrof přesahujících nebo schopných přesahovat hranice,
  kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu;“

včetně katastrof přesahujících nebo schopných přesahovat hranice,

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 c (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 1 c (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 5 – odst. 1 – písm. h

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1c) | V čl. 5 odst. 1 se písmeno h) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1c)

1c)

V čl. 5 odst. 1 se písmeno h) nahrazuje tímto:

| h) | podporuje využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof, a vybízí členské státy a regiony, aby těchto možností financování využívaly; |
| --- | --- |

h)

podporuje využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof, a vybízí členské státy a regiony, aby těchto možností financování využívaly;

| „h) | podporuje využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof,
  včetně prevence katastrof, které jsou způsobeny hydrogeologickou nestabilitou,
  a vybízí členské státy a regiony, aby těchto možností financování využívaly;“ |
| --- | --- |

„h)

podporuje využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof,
  včetně prevence katastrof, které jsou způsobeny hydrogeologickou nestabilitou,
  a vybízí členské státy a regiony, aby těchto možností financování využívaly;“

včetně prevence katastrof, které jsou způsobeny hydrogeologickou nestabilitou,

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. -a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. -a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 6 – odst. 1 – písm. c

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -a) | V odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-a)

-a)

V odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

| c) | dále rozvíjejí a zdokonalují plánování zvládání rizik katastrof na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni; |
| --- | --- |

c)

dále rozvíjejí a zdokonalují plánování zvládání rizik katastrof na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni;

| | „c) | dále rozvíjejí a zdokonalují plánování zvládání rizik katastrof na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni
  včetně přeshraniční spolupráce a při zohlednění cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám uvedených v čl. 6 odst. 5 a rizik souvisejících s katastrofami, které přesahují nebo jsou schopny přesahovat hranice
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„c)

„c)

dále rozvíjejí a zdokonalují plánování zvládání rizik katastrof na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni
  včetně přeshraniční spolupráce a při zohlednění cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám uvedených v čl. 6 odst. 5 a rizik souvisejících s katastrofami, které přesahují nebo jsou schopny přesahovat hranice
  ;“

včetně přeshraniční spolupráce a při zohlednění cílů Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám uvedených v čl. 6 odst. 5 a rizik souvisejících s katastrofami, které přesahují nebo jsou schopny přesahovat hranice

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. -a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. -a a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 6 – odst. 1 – písm. d

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | V odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-aa)

-aa)

V odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

V odstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

| d) | zpřístupní Komisi souhrn relevantních prvků posouzení podle písm. a) a b), přičemž se zaměří na klíčová rizika. V případě klíčových rizik s přeshraničním dopadem a případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem členské státy uvedou prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti. Tento souhrn Komisi poskytnou do 31. prosince 2020 a poté každé tři roky, jakož i v případě jakýchkoli významných změn; |
| --- | --- |

d)

zpřístupní Komisi souhrn relevantních prvků posouzení podle písm. a) a b), přičemž se zaměří na klíčová rizika. V případě klíčových rizik s přeshraničním dopadem a případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem členské státy uvedou prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti. Tento souhrn Komisi poskytnou do 31. prosince 2020 a poté každé tři roky, jakož i v případě jakýchkoli významných změn;

| | „d) | zpřístupní Komisi souhrn relevantních prvků posouzení podle písm. a) a b), přičemž se zaměří na klíčová rizika. V případě klíčových rizik s přeshraničním dopadem a 
  rizik souvisejících s katastrofami přesahujícími nebo schopnými přesahovat hranice a
   případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem členské státy uvedou prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti. Tento souhrn Komisi poskytnou do 31. prosince 2020 a poté každé tři roky, jakož i v případě jakýchkoli významných změn;“ |
| --- | --- | --- |

„d)

zpřístupní Komisi souhrn relevantních prvků posouzení podle písm. a) a b), přičemž se zaměří na klíčová rizika. V případě klíčových rizik s přeshraničním dopadem a 
  rizik souvisejících s katastrofami přesahujícími nebo schopnými přesahovat hranice a
   případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem členské státy uvedou prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti. Tento souhrn Komisi poskytnou do 31. prosince 2020 a poté každé tři roky, jakož i v případě jakýchkoli významných změn;“

rizik souvisejících s katastrofami přesahujícími nebo schopnými přesahovat hranice a

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. b

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 6 – odst. 1 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | zlepšují shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof na příslušné celostátní nebo odpovídající nižší úrovni s cílem zajistit vytváření scénářů založených na důkazech, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1.; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

zlepšují shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof na příslušné celostátní nebo odpovídající nižší úrovni s cílem zajistit vytváření scénářů založených na důkazech, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1.;

| f) | zlepšují shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof na příslušné celostátní nebo odpovídající nižší úrovni s cílem zajistit vytváření scénářů založených na důkazech, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1
  , zejména pokud jde o zjišťování nedostatků v rámci kapacit pro přeshraniční odezvu na katastrofy“
  ; |
| --- | --- |

f)

zlepšují shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof na příslušné celostátní nebo odpovídající nižší úrovni s cílem zajistit vytváření scénářů založených na důkazech, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1
  , zejména pokud jde o zjišťování nedostatků v rámci kapacit pro přeshraniční odezvu na katastrofy“
  ;

, zejména pokud jde o zjišťování nedostatků v rámci kapacit pro přeshraniční odezvu na katastrofy“

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. c

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 6 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Komise
  stanoví cíle
  Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby. | 5.   
  Do... [18 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího rozhodnutí v platnost] přijme
  Komise
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30 za účelem doplnění toto rozhodnutí stanovením cílů
  Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu
  a ztráty biologické rozmanitosti
  na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu
  a posouzení dlouhodobého sociálního dopadu na postižené regiony,
  se zvláštním důrazem na zranitelné osoby.
  Při návrhu cílů v oblasti odolnosti proti katastrofám se Komise zaměří zejména na opakující se katastrofy, které postihly regiony členských států, a navrhne vnitrostátním orgánům přijmout konkrétní opatření, včetně opatření, která mají být prováděna s využitím finančních prostředků Unie, s cílem posílit odolnost vůči krizím. |
| Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám. | |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Komise
  stanoví cíle
  Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu se zvláštním důrazem na zranitelné osoby.

5.   
  Do... [18 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího rozhodnutí v platnost] přijme
  Komise
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30 za účelem doplnění toto rozhodnutí stanovením cílů
  Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám s cílem podporovat opatření v oblasti prevence a připravenosti. Cíle v oblasti odolnosti vůči katastrofám zajistí společný základ, který umožní zachování zásadních společenských funkcí při kaskádovém efektu katastrofy s velkým dopadem a zajištění fungování vnitřního trhu. Tyto cíle jsou založeny na výhledových scénářích, které zahrnují dopady změny klimatu
  a ztráty biologické rozmanitosti
  na riziko katastrof, údaje o minulých událostech a meziodvětvové posouzení dopadu
  a posouzení dlouhodobého sociálního dopadu na postižené regiony,
  se zvláštním důrazem na zranitelné osoby.
  Při návrhu cílů v oblasti odolnosti proti katastrofám se Komise zaměří zejména na opakující se katastrofy, které postihly regiony členských států, a navrhne vnitrostátním orgánům přijmout konkrétní opatření, včetně opatření, která mají být prováděna s využitím finančních prostředků Unie, s cílem posílit odolnost vůči krizím.

Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.

Je-li to nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby vymezila cíle Unie v oblasti odolnosti vůči katastrofám.

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 7 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Středisko zejména koordinuje, sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány civilní ochrany a příslušnými subjekty Unie. | Středisko zejména koordinuje, sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány civilní ochrany
  , dobrovolnickými skupinami na úrovni komunity
  a příslušnými subjekty Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Středisko zejména koordinuje, sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány civilní ochrany a příslušnými subjekty Unie.

Středisko zejména koordinuje, sleduje a podporuje odezvu na mimořádné události na úrovni Unie v reálném čase. Středisko úzce spolupracuje s vnitrostátními krizovými systémy, orgány civilní ochrany
  , dobrovolnickými skupinami na úrovni komunity
  a příslušnými subjekty Unie.

, dobrovolnickými skupinami na úrovni komunity

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 8 – písm. c – odrážka 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| — | na rozvoji nadnárodních systémů detekce a varování v zájmu Unie, |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

na rozvoji nadnárodních systémů detekce a varování v zájmu Unie,

| — | na rozvoji nadnárodních systémů detekce a 
  včasného
  varování v zájmu Unie,
  aby se zmírnily bezprostřední dopady katastrof nebo pandemií na lidské životy; |
| --- | --- |

—

na rozvoji nadnárodních systémů detekce a 
  včasného
  varování v zájmu Unie,
  aby se zmírnily bezprostřední dopady katastrof nebo pandemií na lidské životy;

včasného

aby se zmírnily bezprostřední dopady katastrof nebo pandemií na lidské životy;

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 8 – písm. c – odrážka 3 a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | — | poskytovat pomoc v podobě odborného výcviku místním komunitám za účelem posílit jejich kapacity pro případ, kdy budou muset poprvé reagovat na krizi samostatně; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

—

poskytovat pomoc v podobě odborného výcviku místním komunitám za účelem posílit jejich kapacity pro případ, kdy budou muset poprvé reagovat na krizi samostatně;

poskytovat pomoc v podobě odborného výcviku místním komunitám za účelem posílit jejich kapacity pro případ, kdy budou muset poprvé reagovat na krizi samostatně;

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 5 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 9 – odst. 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a) | V článku 9 se doplňuje nový odstavec, který zní:




  „10a.
     
  členské státy přijmou vhodná opatření s cílem zajistit, aby osoby, které reagují jako první, byly řádně vybaveny a připraveny reagovat na všechny katastrofy uvedené v článku 1.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a)

5a)

V článku 9 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„10a.
     
  členské státy přijmou vhodná opatření s cílem zajistit, aby osoby, které reagují jako první, byly řádně vybaveny a připraveny reagovat na všechny katastrofy uvedené v článku 1.“

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 10 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu. Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5. | 1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu
  a stále častějšího výskytu přeshraničních požárů
  . Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu. Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5.

1.   Komise a členské státy spolupracují s cílem zlepšit meziodvětvové plánování odolnosti vůči přírodním katastrofám i katastrofám způsobeným člověkem, u nichž je pravděpodobný přeshraniční dopad, včetně nepříznivých účinků změny klimatu
  a stále častějšího výskytu přeshraničních požárů
  . Plánování odolnosti zahrnuje vytváření scénářů prevence katastrof a odezvy na ně na úrovni Unie na základě posouzení rizik uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) a přehledu rizik uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. c), plánování zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. c), údajů o ztrátách v důsledku katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. f) a mapování prostředků a vypracovávání plánů pro nasazení kapacit pro odezvu se zohledněním cílů Unie v oblasti odolnosti proti katastrofám podle čl. 6 odst. 5.

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 10 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Při plánování operací odezvy na humanitární krizi mimo Unii v rámci odolnosti vůči katastrofám Komise a členské státy určí a podpoří součinnost mezi financováním pomoci v oblasti civilní ochrany a humanitární pomoci ze strany Unie a členských států. | 2.   Při plánování operací odezvy na humanitární krizi mimo Unii v rámci odolnosti vůči katastrofám Komise a členské státy určí a podpoří součinnost mezi financováním pomoci v oblasti civilní ochrany a humanitární pomoci ze strany Unie a členských států
  , a to po konzultaci s humanitárními subjekty, včetně místních subjektů, a místními orgány, kdykoli je to možné
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Při plánování operací odezvy na humanitární krizi mimo Unii v rámci odolnosti vůči katastrofám Komise a členské státy určí a podpoří součinnost mezi financováním pomoci v oblasti civilní ochrany a humanitární pomoci ze strany Unie a členských států.

2.   Při plánování operací odezvy na humanitární krizi mimo Unii v rámci odolnosti vůči katastrofám Komise a členské státy určí a podpoří součinnost mezi financováním pomoci v oblasti civilní ochrany a humanitární pomoci ze strany Unie a členských států
  , a to po konzultaci s humanitárními subjekty, včetně místních subjektů, a místními orgány, kdykoli je to možné
  .

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 11 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise na základě zjištěných rizik, cílů v oblasti odolnosti uvedených v čl. 6 odst. 5, vytváření scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1
  a celkových kapacit a nedostatků
  stanoví prostřednictvím prováděcích aktů
  v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2
  druhy a množství klíčových kapacit pro odezvu potřebných pro Evropský soubor civilní ochrany (dále jen „cíle kapacity“). | 2.   Komise na základě zjištěných rizik,
  celkových kapacit, nedostatků a veškerých stávajících
  cílů
  Unie
  v oblasti odolnosti
  vůči katastrofám
  uvedených v čl. 6 odst. 5
  a veškerého stávajícího
  vytváření scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1 stanoví prostřednictvím prováděcích aktů druhy a 
  upřesní
  množství klíčových kapacit pro odezvu potřebných pro Evropský soubor civilní ochrany (dále jen „cíle kapacity“).
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise na základě zjištěných rizik, cílů v oblasti odolnosti uvedených v čl. 6 odst. 5, vytváření scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1
  a celkových kapacit a nedostatků
  stanoví prostřednictvím prováděcích aktů
  v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2
  druhy a množství klíčových kapacit pro odezvu potřebných pro Evropský soubor civilní ochrany (dále jen „cíle kapacity“).

2.   Komise na základě zjištěných rizik,
  celkových kapacit, nedostatků a veškerých stávajících
  cílů
  Unie
  v oblasti odolnosti
  vůči katastrofám
  uvedených v čl. 6 odst. 5
  a veškerého stávajícího
  vytváření scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1 stanoví prostřednictvím prováděcích aktů druhy a 
  upřesní
  množství klíčových kapacit pro odezvu potřebných pro Evropský soubor civilní ochrany (dále jen „cíle kapacity“).
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise
  vymezí prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu
  s 
  přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst
  . 
  2
  kapacity, z nichž se mají kapacity rescEU skládat, v souladu s cíli v oblasti odolnosti uvedenými v čl. 6 odst. 5 a 
  s
  vytvářením scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1, přičemž zohlední zjištěná i nově vznikající rizika a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Unie, zejména pokud jde o letecké hašení lesních požárů, chemické, biologické, radioaktivní a jaderné incidenty a rychlou zdravotnickou pomoc při mimořádných událostech. | 2.   
  Komise zřídí v logistických střediscích evropské zásoby lékařských protiopatření a vybavení, které by zahrnovaly lékařská protiopatření pro odezvu na mimořádné události s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Komise vymezí prostřednictvím prováděcích aktů
  kapacity, z nichž se mají kapacity rescEU skládat,
  mimo jiné
  v souladu s 
  veškerými stávajícími
  cíli
  Unie
  v oblasti odolnosti uvedenými v čl. 6 odst. 5 a 
  veškerým stávajícím
  vytvářením scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1, přičemž zohlední zjištěná i nově vznikající rizika a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Unie, zejména pokud jde o letecké hašení lesních požárů,
  záchranné práce v případě zemětřesení a povodní,
  chemické, biologické, radioaktivní a jaderné incidenty a rychlou zdravotnickou pomoc při mimořádných událostech.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2. Komise pravidelně aktualizuje informace o počtu a klasifikaci kapacit rescEU a přímo je zpřístupní ostatním orgánům a institucím EU. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise
  vymezí prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu
  s 
  přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst
  . 
  2
  kapacity, z nichž se mají kapacity rescEU skládat, v souladu s cíli v oblasti odolnosti uvedenými v čl. 6 odst. 5 a 
  s
  vytvářením scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1, přičemž zohlední zjištěná i nově vznikající rizika a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Unie, zejména pokud jde o letecké hašení lesních požárů, chemické, biologické, radioaktivní a jaderné incidenty a rychlou zdravotnickou pomoc při mimořádných událostech.

2.   
  Komise zřídí v logistických střediscích evropské zásoby lékařských protiopatření a vybavení, které by zahrnovaly lékařská protiopatření pro odezvu na mimořádné události s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Komise vymezí prostřednictvím prováděcích aktů
  kapacity, z nichž se mají kapacity rescEU skládat,
  mimo jiné
  v souladu s 
  veškerými stávajícími
  cíli
  Unie
  v oblasti odolnosti uvedenými v čl. 6 odst. 5 a 
  veškerým stávajícím
  vytvářením scénářů uvedených v čl. 10 odst. 1, přičemž zohlední zjištěná i nově vznikající rizika a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Unie, zejména pokud jde o letecké hašení lesních požárů,
  záchranné práce v případě zemětřesení a povodní,
  chemické, biologické, radioaktivní a jaderné incidenty a rychlou zdravotnickou pomoc při mimořádných událostech.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 33 odst. 2. Komise pravidelně aktualizuje informace o počtu a klasifikaci kapacit rescEU a přímo je zpřístupní ostatním orgánům a institucím EU.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 2 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | U kapacit týkajících se reakce na mimořádné události v oblasti zdraví, jako jsou strategické zásoby, zdravotnické záchranné týmy a veškeré další příslušné kapacity, zajistí Komise účinnou koordinaci a synergie s dalšími programy a fondy Unie, a zejména s programem EU pro zdraví (EU4Health)

   (1a)

  , a s příslušnými unijními a mezinárodními subjekty. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

U kapacit týkajících se reakce na mimořádné události v oblasti zdraví, jako jsou strategické zásoby, zdravotnické záchranné týmy a veškeré další příslušné kapacity, zajistí Komise účinnou koordinaci a synergie s dalšími programy a fondy Unie, a zejména s programem EU pro zdraví (EU4Health)

   (1a)

  , a s příslušnými unijními a mezinárodními subjekty.

U kapacit týkajících se reakce na mimořádné události v oblasti zdraví, jako jsou strategické zásoby, zdravotnické záchranné týmy a veškeré další příslušné kapacity, zajistí Komise účinnou koordinaci a synergie s dalšími programy a fondy Unie, a zejména s programem EU pro zdraví (EU4Health)

1a

, a s příslušnými unijními a mezinárodními subjekty.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 3 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie. Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů. | Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce
  kvalitních
  dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie
  . Pokud Komise pořizuje kapacity rescEU, ponechá si vlastnictví těchto kapacit i poté, co budou rozděleny mezi členské státy. Pokud Komise kapacity rescEU pronajímá, pronajímá je formou leasingu nebo je jinak smluvně zajišťuje, ponechá si nad nimi plnou kontrolu. Pokud Komise pořizuje kapacity, které nelze znovu použít, může jejich vlastnictví převést na členský stát, který o to požádá.
  Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie. Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů.

Kapacity rescEU pořizuje, pronajímá, pronajímá formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťuje Komise nebo členské státy. Komise může pořizovat, pronajímat, pronajímat formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťovat kapacity rescEU pro účely skladování a distribuce
  kvalitních
  dodávek nebo poskytování služeb členským státům prostřednictvím zadávacích řízení v souladu s finančními pravidly Unie
  . Pokud Komise pořizuje kapacity rescEU, ponechá si vlastnictví těchto kapacit i poté, co budou rozděleny mezi členské státy. Pokud Komise kapacity rescEU pronajímá, pronajímá je formou leasingu nebo je jinak smluvně zajišťuje, ponechá si nad nimi plnou kontrolu. Pokud Komise pořizuje kapacity, které nelze znovu použít, může jejich vlastnictví převést na členský stát, který o to požádá.
  Pokud kapacity rescEU pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jinak smluvně zajišťují členské státy, může Komise členským státům udělovat přímé granty bez výzvy k podávání návrhů.

kvalitních

. Pokud Komise pořizuje kapacity rescEU, ponechá si vlastnictví těchto kapacit i poté, co budou rozděleny mezi členské státy. Pokud Komise kapacity rescEU pronajímá, pronajímá je formou leasingu nebo je jinak smluvně zajišťuje, ponechá si nad nimi plnou kontrolu. Pokud Komise pořizuje kapacity, které nelze znovu použít, může jejich vlastnictví převést na členský stát, který o to požádá.

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 3 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie.
  Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi. | Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie.
  Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.

Po konzultaci s členskými státy by mohly být kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí umístěny rovněž ve třetích zemích prostřednictvím důvěryhodných sítí spravovaných příslušnými mezinárodními organizacemi.

Kapacity rescEU by měly být umístěny v členských státech, které je pořizují, pronajímají, pronajímají formou leasingu nebo jiným způsobem smluvně zajišťují. Kapacity rescEU pořízené, pronajaté, pronajaté formou leasingu nebo jinak smluvně zajištěné Komisí musí být strategicky předem rozmístěny v rámci Unie za účelem zvýšení odolnosti Unie.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. a a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 5

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | odstavec 5 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

5.   Členský stát, který vlastní, pronajímá
  nebo
  pronajímá formou leasingu kapacity rescEU zajistí registraci těchto kapacit v systému CECIS a dostupnost a možnost nasazení těchto kapacit pro účely operací v rámci mechanismu Unie.

„5.
     
  Komise nebo
  členský stát, který vlastní, pronajímá, pronajímá formou leasingu
  nebo jinak smluvně zajišťuje
  kapacity rescEU, zajistí registraci těchto kapacit v systému CECIS a dostupnost a možnost nasazení těchto kapacit pro účely operací v rámci mechanismu Unie.

Kapacity rescEU mohou být využívány pro vnitrostátní účely podle čl. 23 odst. 4a pouze v případě, že nejsou využívány nebo jich není zapotřebí pro operace v oblasti odezvy v rámci mechanismu Unie.

Kapacity rescEU mohou být využívány pro vnitrostátní účely podle čl. 23 odst. 4a pouze v případě, že nejsou využívány nebo jich není zapotřebí pro operace v oblasti odezvy v rámci mechanismu Unie.

Kapacity rescEU jsou využívány v souladu s prováděcími akty přijatými podle čl. 32 odst. 1 písm. g) a s operačními smlouvami uzavřenými mezi Komisí a členským státem, který tyto kapacity vlastní, pronajímá nebo pronajímá formou leasingu, v nichž jsou podrobněji uvedeny podmínky nasazení kapacit rescEU, včetně zúčastněného personálu.

Kapacity rescEU jsou využívány v souladu s prováděcími akty přijatými podle čl. 32 odst. 1 písm. g) a s operačními smlouvami uzavřenými mezi Komisí a členským státem, který tyto kapacity vlastní, pronajímá nebo pronajímá formou leasingu, v nichž jsou podrobněji uvedeny podmínky nasazení kapacit rescEU, včetně zúčastněného personálu.

Podmínky stanovené v operačních smlouvách rovněž zajistí, aby byly kapacity rescEU využívány v souladu s tímto rozhodnutím, zejména s požadavkem zajistit dostupnost kapacit rescEU, jak je stanoveno v odstavci 6 tohoto článku, a s obecnými cíli stanovenými v článku 1. V těchto podmínkách jsou uvedena i opatření, která mají být přijata v případě nedodržení pravidel, aby se zajistilo náležité využívání finančních prostředků Unie.“

Podmínky stanovené v operačních smlouvách rovněž zajistí, aby byly kapacity rescEU využívány v souladu s tímto rozhodnutím, zejména s požadavkem zajistit dostupnost kapacit rescEU, jak je stanoveno v odstavci 6 tohoto článku, a s obecnými cíli stanovenými v článku 1. V těchto podmínkách jsou uvedena i opatření, která mají být přijata v případě nedodržení pravidel, aby se zajistilo náležité využívání finančních prostředků Unie.“

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 – písm. b

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 12 – odst. 10 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU lze nasadit mimo Unii v souladu s odstavci 6 až 9 tohoto článku. | Kapacity rescEU lze nasadit mimo Unii v souladu s odstavci 6 až 9 tohoto článku.
  Je třeba zavést zvláštní ustanovení, která zaručí odpovědnost a správné využívání kapacit rescEU ve třetích zemích, včetně možnosti přístupu řídících pracovníků EU. Viditelnost mechanismu Unie ve třetích zemích je zajištěna v souladu s čl. 20a odst. 1 a 2 tohoto rozhodnutí. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kapacity rescEU lze nasadit mimo Unii v souladu s odstavci 6 až 9 tohoto článku.

Kapacity rescEU lze nasadit mimo Unii v souladu s odstavci 6 až 9 tohoto článku.
  Je třeba zavést zvláštní ustanovení, která zaručí odpovědnost a správné využívání kapacit rescEU ve třetích zemích, včetně možnosti přístupu řídících pracovníků EU. Viditelnost mechanismu Unie ve třetích zemích je zajištěna v souladu s čl. 20a odst. 1 a 2 tohoto rozhodnutí.

Je třeba zavést zvláštní ustanovení, která zaručí odpovědnost a správné využívání kapacit rescEU ve třetích zemích, včetně možnosti přístupu řídících pracovníků EU. Viditelnost mechanismu Unie ve třetích zemích je zajištěna v souladu s čl. 20a odst. 1 a 2 tohoto rozhodnutí.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 8 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 13 – odst. 1 – pododstavec 2 – písm. f a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 8a) | v čl. 13 odst. 1 druhém pododstavci se vkládá nové písmeno, které zní:









  „fa) | vytvoření kapacit týkajících se odborných zkušeností v oblasti odezvy na specifické události, které mohou být využity v případě katastrof s dopadem na kulturní dědictví.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

8a)

8a)

v čl. 13 odst. 1 druhém pododstavci se vkládá nové písmeno, které zní:

„fa)

„fa)

vytvoření kapacit týkajících se odborných zkušeností v oblasti odezvy na specifické události, které mohou být využity v případě katastrof s dopadem na kulturní dědictví.“

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 15 – odst. 3 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | ve spolupráci se zasaženým členským státem shromáždí a analyzuje ověřené informace o situaci s cílem získat společné
  situační
  povědomí a rozešle je členským státům; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

ve spolupráci se zasaženým členským státem shromáždí a analyzuje ověřené informace o situaci s cílem získat společné
  situační
  povědomí a rozešle je členským státům;

situační

| b) | ve spolupráci se zasaženým členským státem shromáždí a analyzuje ověřené informace o situaci s cílem získat společné povědomí
  o situaci a odezvě na ni
  a rozešle je
  přímo
  členským státům; |
| --- | --- |

b)

ve spolupráci se zasaženým členským státem shromáždí a analyzuje ověřené informace o situaci s cílem získat společné povědomí
  o situaci a odezvě na ni
  a rozešle je
  přímo
  členským státům;

o situaci a odezvě na ni

přímo

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 9 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 16 – odst. 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 9a) | V článku 16 se odstavec 2 nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

9a)

9a)

V článku 16 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

2.   Zásahy podle tohoto článku se mohou provádět formou autonomního asistenčního zásahu nebo jako příspěvek k zásahu vedeného mezinárodní organizací. Koordinace Unie je plně začleněna do celkové koordinace zajišťované Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (OCHA) a respektuje jeho vedoucí úlohu. V případě katastrof způsobených člověkem nebo komplexních mimořádných událostí Komise zajistí soulad s Evropským konsensem o humanitární pomoci a dodržování humanitárních zásad.

| | „2.
     Zásahy podle tohoto článku se mohou provádět formou autonomního asistenčního zásahu nebo jako příspěvek k zásahu vedeného mezinárodní organizací. Koordinace Unie je plně začleněna do celkové koordinace zajišťované Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (OCHA) a respektuje jeho vedoucí úlohu. V případě katastrof způsobených člověkem nebo komplexních mimořádných událostí
  vede
  Komise
  , kdykoli je to možné, konzultace s humanitárními subjekty, včetně místních subjektů, a
   zajistí soulad s Evropským konsensem o humanitární pomoci a dodržování humanitárních zásad.“ |
| --- | --- |

„2.
     Zásahy podle tohoto článku se mohou provádět formou autonomního asistenčního zásahu nebo jako příspěvek k zásahu vedeného mezinárodní organizací. Koordinace Unie je plně začleněna do celkové koordinace zajišťované Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (OCHA) a respektuje jeho vedoucí úlohu. V případě katastrof způsobených člověkem nebo komplexních mimořádných událostí
  vede
  Komise
  , kdykoli je to možné, konzultace s humanitárními subjekty, včetně místních subjektů, a
   zajistí soulad s Evropským konsensem o humanitární pomoci a dodržování humanitárních zásad.“

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 17 – odst. 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti prevence v souladu s čl. 5 odst. 2; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti prevence v souladu s čl. 5 odst. 2;

| a) | na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti prevence v souladu s čl. 5 odst. 2
  , zejména v případě pandemie
  ; |
| --- | --- |

a)

na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti prevence v souladu s čl. 5 odst. 2
  , zejména v případě pandemie
  ;

, zejména v případě pandemie

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 17 – odst. 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti připravenosti v souladu s čl. 13 odst. 3; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti připravenosti v souladu s čl. 13 odst. 3;

| b) | na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti připravenosti v souladu s čl. 13 odst. 3
  , zejména v případě pandemie
  ; |
| --- | --- |

b)

na základě žádosti o odborné poradenství v oblasti připravenosti v souladu s čl. 13 odst. 3
  , zejména v případě pandemie
  ;

, zejména v případě pandemie

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Čl. 1 – odst. 1 – bod 11

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 18 – odst. 1 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | rozvojem kartografických podkladů pro rychlé použití a mobilizaci zdrojů, zejména s ohledem na specifika přeshraničních regionů kvůli přeshraničním rizikům, jako je riziko vzniku požárů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

rozvojem kartografických podkladů pro rychlé použití a mobilizaci zdrojů, zejména s ohledem na specifika přeshraničních regionů kvůli přeshraničním rizikům, jako je riziko vzniku požárů;

rozvojem kartografických podkladů pro rychlé použití a mobilizaci zdrojů, zejména s ohledem na specifika přeshraničních regionů kvůli přeshraničním rizikům, jako je riziko vzniku požárů;

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. b a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. b a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 3 – pododstavec 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

v odstavci 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

Příděl
  finančních prostředků uvedený v 
  odstavci
  1 může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení mechanismu Unie a k dosažení jeho cílů.

Příděl

odstavci

| | „Příděl
  finančních prostředků uvedený v 
  odstavcích 1 a 1a tohoto článku a v článku 19a
  může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení mechanismu Unie a k dosažení jeho cílů.“ |
| --- | --- |

„Příděl
  finančních prostředků uvedený v 
  odstavcích 1 a 1a tohoto článku a v článku 19a
  může zahrnovat rovněž výdaje vztahující se na přípravu, sledování, kontrolu, audit a hodnocení přímo nezbytné k řízení mechanismu Unie a k dosažení jeho cílů.“

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. b b (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. b b (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bb) | vkládá se nový odstavec, který zní:





  „3a.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavcích 1 a 1a tohoto článku a v článku 19a se přiděluje na opatření na předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem, přípravu na ně a odezvu na ně.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bb)

bb)

vkládá se nový odstavec, který zní:

vkládá se nový odstavec, který zní:

„3a.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavcích 1 a 1a tohoto článku a v článku 19a se přiděluje na opatření na předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem, přípravu na ně a odezvu na ně.“

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

vypouští se

vypouští se

| | „4.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavcích 1 a 1a se přiděluje na opatření na předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem, přípravu na ně a odezvu na ně.“; |
| --- | --- |

„4.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavcích 1 a 1a se přiděluje na opatření na předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem, přípravu na ně a odezvu na ně.“;

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 4

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | odstavec 4 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ca)

ca)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

4.   Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se v období let 2014 až 2020 přiděluje v souladu s procentními podíly uvedenými v 
  příloze
  I.

| | „4.
     Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se v období let 2014 až 2020 přiděluje v souladu s procentními podíly uvedenými v 
  bodě 1 přílohy
  I 
  a se zásadami uvedenými v bodě 3 této přílohy
  .“ |
| --- | --- |

„4.
     Finanční krytí uvedené v odstavci 1 se v období let 2014 až 2020 přiděluje v souladu s procentními podíly uvedenými v 
  bodě 1 přílohy
  I 
  a se zásadami uvedenými v bodě 3 této přílohy
  .“

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c b (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. c b (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | vkládá se nový odstavec, který zní:





  „4a.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavci 1a tohoto článku a v článku 19a se v období let 2021 až 2027 přiděluje v souladu s procentními podíly uvedenými v bodě 2 přílohy I a se zásadami uvedenými v bodě 3 této přílohy.“; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

cb)

cb)

vkládá se nový odstavec, který zní:

vkládá se nový odstavec, který zní:

„4a.
     
  Finanční krytí uvedené v odstavci 1a tohoto článku a v článku 19a se v období let 2021 až 2027 přiděluje v souladu s procentními podíly uvedenými v bodě 2 přílohy I a se zásadami uvedenými v bodě 3 této přílohy.“;

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 5 a 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | odstavce 5 a 6 se zrušují. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

d)

odstavce 5 a 6 se zrušují.

odstavce 5 a 6 se zrušují.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 5

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | odstavec 5 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

5.   Komise rozdělení uvedené v příloze I přezkoumá s ohledem na výsledek
  průběžného
  hodnocení podle čl. 34 odst.
  2 písm. a)
  . Je-li to v návaznosti na výsledky tohoto hodnocení nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby
  upravila
  jednotlivé číselné údaje v příloze I o více než
  8 a nejvýše o 16
  procentních bodů.
  Tyto akty v přenesené pravomoci přijme do 30. června 2017.

| | „5.   Komise rozdělení uvedené v příloze I přezkoumá s ohledem na výsledek hodnocení podle čl. 34 odst.
  3
  . Je-li to v návaznosti na
  nepředvídané události ovlivňující plnění rozpočtu nebo s ohledem na zřízení kapacit rescEU
  nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby
  změnila přílohu I s cílem upravit
  jednotlivé číselné údaje v 
  bodech 1 a 2 přílohy
  I o více než
  10
  procentních bodů.“; |
| --- | --- |

„5.   Komise rozdělení uvedené v příloze I přezkoumá s ohledem na výsledek hodnocení podle čl. 34 odst.
  3
  . Je-li to v návaznosti na
  nepředvídané události ovlivňující plnění rozpočtu nebo s ohledem na zřízení kapacit rescEU
  nezbytné, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby
  změnila přílohu I s cílem upravit
  jednotlivé číselné údaje v 
  bodech 1 a 2 přílohy
  I o více než
  10
  procentních bodů.“;

Pozměňovací návrh 70

Pozměňovací návrh 70

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d b (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d b (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 6

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | odstavec 6 se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

6.   V závažných naléhavých případech, kdy je nutné provést revizi rozpočtových zdrojů vyčleněných na opatření v oblasti odezvy, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
  31
  , aby
  mohla v rámci dostupných rozpočtových prostředků
  upravit jednotlivé číselné údaje
  uvedené v příloze
  I o více než
  8
  a 
  nejvýše o 16 procentních bodů
  .

| | „6.
     V závažných naléhavých případech, kdy je nutné provést revizi rozpočtových zdrojů vyčleněných na opatření v oblasti odezvy, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
  30
  , aby
  změnila přílohu I s cílem
  upravit jednotlivé číselné údaje
  v bodech 1 a 2 přílohy
  I o více než
  10 procentních bodů,
  a 
  to v rámci dostupných rozpočtových prostředků v souladu s postupem uvedeným v článku 31
  .“; |
| --- | --- |

„6.
     V závažných naléhavých případech, kdy je nutné provést revizi rozpočtových zdrojů vyčleněných na opatření v oblasti odezvy, je Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
  30
  , aby
  změnila přílohu I s cílem
  upravit jednotlivé číselné údaje
  v bodech 1 a 2 přílohy
  I o více než
  10 procentních bodů,
  a 
  to v rámci dostupných rozpočtových prostředků v souladu s postupem uvedeným v článku 31
  .“;

Pozměňovací návrh 71

Pozměňovací návrh 71

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d c (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 12 – písm. d c (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | dc) | V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:





  „6a.
     
  Evropský parlament a Rada schvalují dostupné roční prostředky, aniž by byla dotčena ustanovení nařízení Rady (EU, Euratom) č. ... /..., kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021-2027, a interinstitucionální dohody ze dne ... 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

dc)

dc)

V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:

V článku 19 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6a.
     
  Evropský parlament a Rada schvalují dostupné roční prostředky, aniž by byla dotčena ustanovení nařízení Rady (EU, Euratom) č. ... /..., kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021-2027, a interinstitucionální dohody ze dne ... 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení.“

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13

Čl. 1 – odst. 1 – bod 13

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 19a – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o evropském nástroji na podporu oživení] se provádějí podle tohoto rozhodnutí
  prostřednictvím částek uvedených
  v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iv) uvedeného nařízení, s výhradou jeho čl. 4 odst. 4 a 8. | Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o evropském nástroji na podporu oživení] se provádějí podle tohoto rozhodnutí
  částkou 2 187 620 000  EUR v běžných cenách, jak je uvedeno
  v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iv) uvedeného nařízení, s výhradou jeho čl. 4 odst. 4 a 8. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o evropském nástroji na podporu oživení] se provádějí podle tohoto rozhodnutí
  prostřednictvím částek uvedených
  v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iv) uvedeného nařízení, s výhradou jeho čl. 4 odst. 4 a 8.

prostřednictvím částek uvedených

Opatření uvedená v článku 2 nařízení [o evropském nástroji na podporu oživení] se provádějí podle tohoto rozhodnutí
  částkou 2 187 620 000  EUR v běžných cenách, jak je uvedeno
  v čl. 3 odst. 2 písm. a) bodě iv) uvedeného nařízení, s výhradou jeho čl. 4 odst. 4 a 8.

částkou 2 187 620 000  EUR v běžných cenách, jak je uvedeno

Pozměňovací návrh 73

Pozměňovací návrh 73

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 20a – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie: | Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny
  v souladu se zvláštními pokyny Komise pro konkrétní zásah
  . Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie: |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny. Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie:

Veškerá pomoc nebo financování poskytované podle tohoto rozhodnutí musí být náležitě zviditelněny
  v souladu se zvláštními pokyny Komise pro konkrétní zásah
  . Členské státy zajistí zejména to, aby veřejná komunikace v oblasti operací financovaných v rámci mechanismu Unie:

v souladu se zvláštními pokyny Komise pro konkrétní zásah

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14

Čl. 1 – odst. 1 – bod 14

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 20a – odst. 1 – pododstavec 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Při použití kapacit rescEU pro vnitrostátní účely podle čl. 12 odst. 5 členské státy potvrdí stejným způsobem, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce, původ těchto kapacit a zajistí viditelnost financování z prostředků Unie, které bylo použito k získání těchto kapacit. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Při použití kapacit rescEU pro vnitrostátní účely podle čl. 12 odst. 5 členské státy potvrdí stejným způsobem, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce, původ těchto kapacit a zajistí viditelnost financování z prostředků Unie, které bylo použito k získání těchto kapacit.

Při použití kapacit rescEU pro vnitrostátní účely podle čl. 12 odst. 5 členské státy potvrdí stejným způsobem, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce, původ těchto kapacit a zajistí viditelnost financování z prostředků Unie, které bylo použito k získání těchto kapacit.

Pozměňovací návrh 75

Pozměňovací návrh 75

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. a a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 21 – odst. 1 – písm. h

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | V čl. 21 odst. 1 se písmeno h) nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

V čl. 21 odst. 1 se písmeno h) nahrazuje tímto:

V čl. 21 odst. 1 se písmeno h) nahrazuje tímto:

| h) | podporování činností v rámci připravenosti popsaných v článku 13; |
| --- | --- |

h)

podporování činností v rámci připravenosti popsaných v článku 13;

| | „h) | podporování činností v rámci připravenosti popsaných v článku 13
  , zejména posílením stávajících vzdělávacích sítí, součinností mezi nimi a podporou vytváření nových sítí se zaměřením na inovativní řešení a nová rizika a výzvy
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„h)

„h)

podporování činností v rámci připravenosti popsaných v článku 13
  , zejména posílením stávajících vzdělávacích sítí, součinností mezi nimi a podporou vytváření nových sítí se zaměřením na inovativní řešení a nová rizika a výzvy
  ;“

, zejména posílením stávajících vzdělávacích sítí, součinností mezi nimi a podporou vytváření nových sítí se zaměřením na inovativní řešení a nová rizika a výzvy

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 15 – písm. b

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 21 – odst. 3 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek. | vypouští se |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.

Finanční pomoc podle tohoto odstavce lze provádět prostřednictvím víceletých pracovních programů. V případě opatření přesahujících délku jednoho roku lze rozpočtové závazky rozdělit do ročních splátek.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 25 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komise provádí finanční podporu Unie
  v souladu s finančním nařízením v přímém
  nebo nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. | 2.   Komise provádí finanční podporu Unie
  v přímém řízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046
  nebo v nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) 
  uvedeného
  nařízení.
  Při výběru způsobu provádění finanční podpory se upřednostní přímé řízení. Je-li to odůvodněno povahou a obsahem dotčené činnosti, může Komise použít nepřímé řízení. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby doplnila toto rozhodnutí, pokud jde o činnosti prováděné v rámci mechanismu Unie, které mohou být prováděny nepřímým řízením. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Komise provádí finanční podporu Unie
  v souladu s finančním nařízením v přímém
  nebo nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.

2.   Komise provádí finanční podporu Unie
  v přímém řízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) 2018/1046
  nebo v nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) 
  uvedeného
  nařízení.
  Při výběru způsobu provádění finanční podpory se upřednostní přímé řízení. Je-li to odůvodněno povahou a obsahem dotčené činnosti, může Komise použít nepřímé řízení. Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, aby doplnila toto rozhodnutí, pokud jde o činnosti prováděné v rámci mechanismu Unie, které mohou být prováděny nepřímým řízením.

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 25 – odst. 4 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Za účelem provádění tohoto rozhodnutí přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční
  nebo víceleté
  pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2. Roční
  nebo víceleté
  pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku programu. Obsahují také popis financovaných opatření, určení částky přidělené na každé opatření a orientační harmonogram provádění. Pokud jde o finanční podporu podle čl. 28 odst. 2, jsou v ročních
  nebo víceletých
  pracovních programech popsána opatření plánovaná pro každou uvedenou zemi. | Za účelem provádění tohoto rozhodnutí přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku programu. Obsahují také popis financovaných opatření, určení částky přidělené na každé opatření a orientační harmonogram provádění. Pokud jde o finanční podporu podle čl. 28 odst. 2, jsou v ročních pracovních programech popsána opatření plánovaná pro každou uvedenou zemi. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Za účelem provádění tohoto rozhodnutí přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční
  nebo víceleté
  pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2. Roční
  nebo víceleté
  pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku programu. Obsahují také popis financovaných opatření, určení částky přidělené na každé opatření a orientační harmonogram provádění. Pokud jde o finanční podporu podle čl. 28 odst. 2, jsou v ročních
  nebo víceletých
  pracovních programech popsána opatření plánovaná pro každou uvedenou zemi.

nebo víceleté

nebo víceleté

nebo víceletých

Za účelem provádění tohoto rozhodnutí přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 33 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku programu. Obsahují také popis financovaných opatření, určení částky přidělené na každé opatření a orientační harmonogram provádění. Pokud jde o finanční podporu podle čl. 28 odst. 2, jsou v ročních pracovních programech popsána opatření plánovaná pro každou uvedenou zemi.

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 25 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| U opatření spadajících do odezvy na katastrofy podle kapitoly IV, která nelze stanovit předem, se však roční
  nebo víceleté
  pracovní
  programy nevyžadují
  . | U opatření spadajících do odezvy na katastrofy podle kapitoly IV, která nelze stanovit předem, se však roční pracovní
  program nevyžaduje
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

U opatření spadajících do odezvy na katastrofy podle kapitoly IV, která nelze stanovit předem, se však roční
  nebo víceleté
  pracovní
  programy nevyžadují
  .

nebo víceleté

programy nevyžadují

U opatření spadajících do odezvy na katastrofy podle kapitoly IV, která nelze stanovit předem, se však roční pracovní
  program nevyžaduje
  .

program nevyžaduje

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Čl. 1 – odst. 1 – bod 18

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 25 – odst. 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 5.   Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí
  výhradně na
  opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce. | 5.   Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí
  na prevenci, připravenost a
  opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5.   Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí
  výhradně na
  opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce.

5.   Vedle ustanovení čl. 12 odst. 4 finančního nařízení platí, že se prostředky na závazky a platby, které nebyly využity do konce rozpočtového roku, na nějž byly zapsány do ročního rozpočtu, přenášejí automaticky a mohou být přiděleny na závazky a vyplaceny do 31. prosince následujícího roku. Přenesené prostředky se využijí
  na prevenci, připravenost a
  opatření v oblasti odezvy. Přenesené prostředky se poprvé využijí v následujícím rozpočtovém roce.

Pozměňovací návrh 81

Pozměňovací návrh 81

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. a

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 30 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 5 a 
  v
  čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci je svěřena Komisi do 31. prosince 2027. | 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 5
  , čl. 19 odst. 5
  a 
  6,
  čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci
  a čl. 25 odst. 2
  je svěřena Komisi do 31. prosince 2027. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 5 a 
  v
  čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6 odst. 5
  , čl. 19 odst. 5
  a 
  6,
  čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci
  a čl. 25 odst. 2
  je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.

Pozměňovací návrh 82

Pozměňovací návrh 82

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. a a (nové)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 30 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | odstavec 3 se zrušuje; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

odstavec 3 se zrušuje;

odstavec 3 se zrušuje;

Pozměňovací návrh 83

Pozměňovací návrh 83

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. b

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 30 – odst. 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl.
  6
  odst. 5 a v čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. | 4.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v 
  čl. 6 odst. 5,
  čl.
  19
  odst. 5 a 
  6,
  v čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci
  a v čl. 25 odst. 2
  kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl.
  6
  odst. 5 a v čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v 
  čl. 6 odst. 5,
  čl.
  19
  odst. 5 a 
  6,
  v čl. 21 odst. 3 druhém pododstavci
  a v čl. 25 odst. 2
  kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

Pozměňovací návrh 84

Pozměňovací návrh 84

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. c

Čl. 1 – odst. 1 – bod 20 – písm. c

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 30 – odst. 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 7.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5
  nebo podle
  čl. 21. odst. 3 druhého pododstavce vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. | 7.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5
  , čl. 19 odst. 5 a 6,
  čl. 21 odst. 3 druhého pododstavce
  nebo čl. 25 odst. 2
  vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

7.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5
  nebo podle
  čl. 21. odst. 3 druhého pododstavce vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

7.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 6 odst. 5
  , čl. 19 odst. 5 a 6,
  čl. 21 odst. 3 druhého pododstavce
  nebo čl. 25 odst. 2
  vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Pozměňovací návrh 85

Pozměňovací návrh 85

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 22 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Čl. 34 – odst. 2 – pododstavec 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 22a) | v čl. 34 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:



  „Do ... [24 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího rozhodnutí v platnost] posoudí Komise fungování mechanismu Unie a koordinaci a synergie dosažené s programem ‚EU pro zdraví‘ a dalšími právními předpisy Unie v oblasti zdraví s cílem předložit legislativní návrh, který by zahrnoval vytvoření zvláštního evropského mechanismu pro přijímání opatření v oblasti zdravotnictví.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

22a)

22a)

v čl. 34 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Do ... [24 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího rozhodnutí v platnost] posoudí Komise fungování mechanismu Unie a koordinaci a synergie dosažené s programem ‚EU pro zdraví‘ a dalšími právními předpisy Unie v oblasti zdraví s cílem předložit legislativní návrh, který by zahrnoval vytvoření zvláštního evropského mechanismu pro přijímání opatření v oblasti zdravotnictví.“

„Do ... [24 měsíců od vstupu tohoto pozměňujícího rozhodnutí v platnost] posoudí Komise fungování mechanismu Unie a koordinaci a synergie dosažené s programem ‚EU pro zdraví‘ a dalšími právními předpisy Unie v oblasti zdraví s cílem předložit legislativní návrh, který by zahrnoval vytvoření zvláštního evropského mechanismu pro přijímání opatření v oblasti zdravotnictví.“

Pozměňovací návrh 86

Pozměňovací návrh 86

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 23

Čl. 1 – odst. 1 – bod 23

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Příloha I

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (23) | Příloha I se zrušuje. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(23)

(23)

Příloha I se zrušuje.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 87

Pozměňovací návrh 87

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 1 – odst. 1 – bod 23 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 23 a (nový)

Rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Příloha I

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 23a) | Příloha I se mění takto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

23a)

23a)

Příloha I se mění takto:

Příloha
  I

Příloha

„Příloha
  I

„Příloha

Procentní podíly a zásady pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1 a 1a a článku 19a

Procentní podíly a zásady pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1 a 1a a článku 19a

Procentní
  podíly pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1

Procentní

| 1. | Procentní
  podíly pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1
  na období 2014 až 2020 |
| --- | --- |

1.

1.

Procentní
  podíly pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1
  na období 2014 až 2020

Procentní

na období 2014 až 2020

Prevence:
  20
  % +/–
  8
  procentních bodů

20

8

Prevence:
  10
  % +/–
  10
  procentních bodů

10

10

Připravenost:
  50
  % +/–
  8
  procentních bodů

50

8

Připravenost:
  65
  % +/–
  10
  procentních bodů

65

10

Odezva:
  30
  % +/–
  8
  procentních bodů

30

8

Odezva:
  25
  % +/–
  10
  procentních bodů

25

10

| 2. | Procentní podíly pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1a a článku 19a na období 2021 až 2027 |
| --- | --- |

2.

2.

Procentní podíly pro účely rozdělení finančního krytí na provádění mechanismu Unie podle čl. 19 odst. 1a a článku 19a na období 2021 až 2027

Prevence: 8 % +/– 10 procentních bodů

Prevence: 8 % +/– 10 procentních bodů

Připravenost: 80 % +/– 10 procentních bodů

Připravenost: 80 % +/– 10 procentních bodů

Odezva: 12 % +/– 10 procentních bodů

Odezva: 12 % +/– 10 procentních bodů

Zásady

Zásady

| 3. | Zásady |
| --- | --- |

3.

3.

Zásady

Komise při provádění tohoto rozhodnutí upřednostňuje opatření, pro něž je tímto nařízením stanovena lhůta, v době před uplynutím uvedené lhůty s cílem danou lhůtu zachovat.

Komise při provádění tohoto rozhodnutí upřednostňuje opatření, pro něž je tímto nařízením stanovena lhůta, v době před uplynutím uvedené lhůty s cílem danou lhůtu zachovat.“

---

(1)  Věc byla vrácena k interinstitucionálnímu jednání příslušnému výboru podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A9-0148/2020).

1

(1a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

1a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1a)  
  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“) (COM(2020)0405).

1a

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“) (COM(2020)0405).

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/217

---

P9_TA(2020)0219

Celosvětový systém shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 16. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2015/757 za účelem náležitého zohlednění celosvětového systému shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2021/C 385/29)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Bezprecedentní hrozba vyplývající ze změny klimatu vyžaduje posílení ambicí a zintenzivnění opatření v oblasti klimatu ze strany Unie a na celosvětové úrovni. Unie je odhodlána zvýšit úsilí v boji proti změně klimatu a dosáhnout plnění Pařížské dohody

   (1a)

  v souladu s nejnovějšími dostupnými vědeckými poznatky. Zvláštní zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) z roku 2018 s názvem „Globální oteplení o 1,5  oC“ potvrdila, že k omezení globálního oteplování pod 1,5  oC je nezbytné výrazně snížit emise ve všech odvětvích. IPCC ve své zvláštní zprávě z roku 2019 s názvem „Oceány a kryosféra v měnícím se klimatu“ dále uvedl, že klimatické mechanismy jsou závislé na zdraví oceánů a mořských ekosystémů, které v současnosti čelí globálnímu oteplování, znečištění, nadměrnému využívání mořských zdrojů, přikyselování, odkysličování a erozi pobřeží. IPCC připomíná, že oceány je součástí řešení, jak zmírnit dopady změny klimatu a přizpůsobit se těmto změnám, a zdůrazňuje, že je třeba snížit emise skleníkových plynů a znečištění ekosystémů a posílit přirozené propady uhlíku. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(-1)

Bezprecedentní hrozba vyplývající ze změny klimatu vyžaduje posílení ambicí a zintenzivnění opatření v oblasti klimatu ze strany Unie a na celosvětové úrovni. Unie je odhodlána zvýšit úsilí v boji proti změně klimatu a dosáhnout plnění Pařížské dohody

   (1a)

  v souladu s nejnovějšími dostupnými vědeckými poznatky. Zvláštní zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) z roku 2018 s názvem „Globální oteplení o 1,5  oC“ potvrdila, že k omezení globálního oteplování pod 1,5  oC je nezbytné výrazně snížit emise ve všech odvětvích. IPCC ve své zvláštní zprávě z roku 2019 s názvem „Oceány a kryosféra v měnícím se klimatu“ dále uvedl, že klimatické mechanismy jsou závislé na zdraví oceánů a mořských ekosystémů, které v současnosti čelí globálnímu oteplování, znečištění, nadměrnému využívání mořských zdrojů, přikyselování, odkysličování a erozi pobřeží. IPCC připomíná, že oceány je součástí řešení, jak zmírnit dopady změny klimatu a přizpůsobit se těmto změnám, a zdůrazňuje, že je třeba snížit emise skleníkových plynů a znečištění ekosystémů a posílit přirozené propady uhlíku.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Námořní doprava má dopad na
  globální klima
  v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2)
  z lodní dopravy
  . V roce 2015 se na celkových emisích skleníkových plynů z odvětví dopravy v Unii
  podílelo
  13 % (15). Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Námořní doprava má dopad na
  globální klima
  v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2)
  z lodní dopravy
  . V roce 2015 se na celkových emisích skleníkových plynů z odvětví dopravy v Unii
  podílelo
  13 % (15). Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů.

| (1) | Námořní doprava má dopad na
  změnu klimatu, mořskou biologickou rozmanitost, kvalitu ovzduší a veřejné zdraví
  v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2)
  a dalších emisí, které produkuje, jako jsou emise metanu, oxidů dusíku, oxidů síry, částic a černého uhlíku
  . V roce 2015 se na celkových emisích skleníkových plynů z odvětví dopravy v Unii
  podílela
  13 % (15).
  Očekává se, že do roku 2050 vzrostou emise z celosvětové lodní dopravy o 50 % až 250 %

   (15a)

  . Pokud nebudou přijata další opatření, předpokládá se, že navzdory tomu, že Mezinárodní námořní organizace (IMO) přijala minimální standardy pro účinnost lodí, se do roku 2050 zvýší emise z námořní dopravy související s EHP o 86 % nad úroveň z roku 1990.
  Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů.
  IMO přijala dne 13. dubna 2018 výchozí strategii pro snížení emisí skleníkových plynů z lodí. K provádění této strategie jsou naléhavě potřebná opatření na celosvětové úrovni i na úrovni Unie, která zajistí okamžité přijetí opatření ke snížení emisí z lodní dopravy, přispějí k provádění Pařížské dohody a dosažení cíle klimatické neutrality v celé Unii, aniž by bylo ohroženo úsilí, které v oblasti klimatu vyvíjejí další odvětví. |
| --- | --- |

(1)

Námořní doprava má dopad na
  změnu klimatu, mořskou biologickou rozmanitost, kvalitu ovzduší a veřejné zdraví
  v důsledku emisí oxidu uhličitého (CO2)
  a dalších emisí, které produkuje, jako jsou emise metanu, oxidů dusíku, oxidů síry, částic a černého uhlíku
  . V roce 2015 se na celkových emisích skleníkových plynů z odvětví dopravy v Unii
  podílela
  13 % (15).
  Očekává se, že do roku 2050 vzrostou emise z celosvětové lodní dopravy o 50 % až 250 %

   (15a)

  . Pokud nebudou přijata další opatření, předpokládá se, že navzdory tomu, že Mezinárodní námořní organizace (IMO) přijala minimální standardy pro účinnost lodí, se do roku 2050 zvýší emise z námořní dopravy související s EHP o 86 % nad úroveň z roku 1990.
  Mezinárodní námořní doprava zůstává jediným dopravním odvětvím, které není zahrnuto do unijních závazků ke snižování emisí skleníkových plynů.
  IMO přijala dne 13. dubna 2018 výchozí strategii pro snížení emisí skleníkových plynů z lodí. K provádění této strategie jsou naléhavě potřebná opatření na celosvětové úrovni i na úrovni Unie, která zajistí okamžité přijetí opatření ke snížení emisí z lodní dopravy, přispějí k provádění Pařížské dohody a dosažení cíle klimatické neutrality v celé Unii, aniž by bylo ohroženo úsilí, které v oblasti klimatu vyvíjejí další odvětví.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Ke
  snižování emisí
  skleníkových plynů v souladu se
  závazkem spoluzákonodárců vyjádřeným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842

   (16) a 
  směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410

   (17) by měla přispívat všechna odvětví ekonomiky. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Ke
  snižování emisí
  skleníkových plynů v souladu se
  závazkem spoluzákonodárců vyjádřeným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842

   (16) a 
  směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410

   (17) by měla přispívat všechna odvětví ekonomiky.

| (2) | Ke
  společnému úsilí o dokončení přechodu na nulové čisté emise
  skleníkových plynů
  co nejdříve a nejpozději do roku 2050
  v souladu se
  závazky Unie v rámci Pařížské dohody
  a 
  se závěry Evropské rady o změně klimatu ze dne 12. prosince 2019
  by měla přispívat všechna odvětví ekonomiky. |
| --- | --- |

(2)

Ke
  společnému úsilí o dokončení přechodu na nulové čisté emise
  skleníkových plynů
  co nejdříve a nejpozději do roku 2050
  v souladu se
  závazky Unie v rámci Pařížské dohody
  a 
  se závěry Evropské rady o změně klimatu ze dne 12. prosince 2019
  by měla přispívat všechna odvětví ekonomiky.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | V usnesení Evropského parlamentu
  z února 2014
  o 
  rámci politiky v oblasti
  klimatu
  a energetiky do roku 2030 byly
  Komise a členské státy
  vyzvány k tomu
  , aby
  stanovily
  závazný cíl Unie do roku 2030 pro snížení emisí skleníkových plynů
  nejméně o 40 %
  v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž konstatoval, že pokud má Unie spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí,
  budou
  ke snižování emisí skleníkových plynů
  muset
  přispět všechna hospodářská odvětví. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

V usnesení Evropského parlamentu
  z února 2014
  o 
  rámci politiky v oblasti
  klimatu
  a energetiky do roku 2030 byly
  Komise a členské státy
  vyzvány k tomu
  , aby
  stanovily
  závazný cíl Unie do roku 2030 pro snížení emisí skleníkových plynů
  nejméně o 40 %
  v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž konstatoval, že pokud má Unie spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí,
  budou
  ke snižování emisí skleníkových plynů
  muset
  přispět všechna hospodářská odvětví.

| (3) | V usnesení Evropského parlamentu
  ze dne 14. března 2019
  o 
  změně
  klimatu
  byl velkou většinou podpořen cíl dosažení klimatické neutrality co nejdříve, nejpozději však do roku 2050. Evropský parlament rovněž opakovaně vyzval
  Komisi a členské státy, aby
  zvýšily
  závazný cíl Unie do roku 2030 pro snížení emisí skleníkových plynů
  o 55 %
  v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž konstatoval, že pokud má Unie
  dosáhnout svých cílů v oblasti klimatu a
  spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí,
  musí
  ke snižování emisí skleníkových plynů přispět všechna hospodářská odvětví
  , včetně mezinárodní letecké a námořní dopravy
  .
  Rychlé úsilí o dekarbonizaci odvětví námořní dopravy je obzvláště důležité s ohledem na prohlášení Parlamentu ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze. |
| --- | --- |

(3)

V usnesení Evropského parlamentu
  ze dne 14. března 2019
  o 
  změně
  klimatu
  byl velkou většinou podpořen cíl dosažení klimatické neutrality co nejdříve, nejpozději však do roku 2050. Evropský parlament rovněž opakovaně vyzval
  Komisi a členské státy, aby
  zvýšily
  závazný cíl Unie do roku 2030 pro snížení emisí skleníkových plynů
  o 55 %
  v porovnání s úrovní v roce 1990. Evropský parlament rovněž konstatoval, že pokud má Unie
  dosáhnout svých cílů v oblasti klimatu a
  spravedlivým podílem přispět k celosvětovému úsilí,
  musí
  ke snižování emisí skleníkových plynů přispět všechna hospodářská odvětví
  , včetně mezinárodní letecké a námořní dopravy
  .
  Rychlé úsilí o dekarbonizaci odvětví námořní dopravy je obzvláště důležité s ohledem na prohlášení Parlamentu ze dne 28. listopadu 2019 o stavu klimatické a environmentální nouze.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Ve svém usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2019 v Madridu (COP25) zdůraznil Evropský parlament potřebu dalších opatření Unie k řešení emisí skleníkových plynů z námořního odvětví vzhledem k pomalému a nedostatečnému pokroku na úrovni IMO. Evropský parlament podpořil zejména začlenění námořní dopravy do systému Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (dále jen „systém EU ETS“), jakož i zavedení standardů pro účinnost lodí na úrovni Unie. Politiky zaměřené na snižování emisí založené na trhu nemohou samy splnit cíle Unie v oblasti snižování emisí a měly by být doplněny závaznými regulačními požadavky v oblasti snižování emisí, které budou řádně prosazovány. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Ve svém usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o konferenci OSN o změně klimatu konané v roce 2019 v Madridu (COP25) zdůraznil Evropský parlament potřebu dalších opatření Unie k řešení emisí skleníkových plynů z námořního odvětví vzhledem k pomalému a nedostatečnému pokroku na úrovni IMO. Evropský parlament podpořil zejména začlenění námořní dopravy do systému Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů (dále jen „systém EU ETS“), jakož i zavedení standardů pro účinnost lodí na úrovni Unie. Politiky zaměřené na snižování emisí založené na trhu nemohou samy splnit cíle Unie v oblasti snižování emisí a měly by být doplněny závaznými regulačními požadavky v oblasti snižování emisí, které budou řádně prosazovány.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Ve svých závěrech ze dne
  24. října 2014
  Evropská rada potvrdila
  závazný
  cíl
  Unie, jímž je snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 1990
  . Evropská rada také zmínila
  důležitost snižování emisí skleníkových plynů a rizik souvisejících se závislostí na fosilních palivech v odvětví dopravy a vyzvala Komisi, aby zkoumala další nástroje a opatření pro účely komplexního a technologicky neutrálního přístupu, mimo jiné v zájmu podpory snížení emisí, obnovitelných zdrojů energie a zvýšení energetické účinnosti v dopravě
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Ve svých závěrech ze dne
  24. října 2014
  Evropská rada potvrdila
  závazný
  cíl
  Unie, jímž je snížit do roku 2030 domácí emise skleníkových plynů alespoň o 40 % oproti roku 1990
  . Evropská rada také zmínila
  důležitost snižování emisí skleníkových plynů a rizik souvisejících se závislostí na fosilních palivech v odvětví dopravy a vyzvala Komisi, aby zkoumala další nástroje a opatření pro účely komplexního a technologicky neutrálního přístupu, mimo jiné v zájmu podpory snížení emisí, obnovitelných zdrojů energie a zvýšení energetické účinnosti v dopravě
  .

| (4) | Ve svých závěrech ze dne
  12. prosince 2019

   (1a) Evropská rada potvrdila cíl
  dosažení klimaticky neutrální EU do roku 2050
  . Evropská rada také zmínila
  , že veškeré příslušné právní předpisy a politiky EU musí být v souladu s plněním cíle dosáhnout klimatické neutrality a přispívat k němu při současném respektování rovných podmínek
  . |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech ze dne
  12. prosince 2019

   (1a) Evropská rada potvrdila cíl
  dosažení klimaticky neutrální EU do roku 2050
  . Evropská rada také zmínila
  , že veškeré příslušné právní předpisy a politiky EU musí být v souladu s plněním cíle dosáhnout klimatické neutrality a přispívat k němu při současném respektování rovných podmínek
  .

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Námořní doprava je v současnosti jediným odvětvím, na které se výslovně nevztahuje cíl Unie v oblasti snižování emisí ani konkrétní zmírňující opatření. Komise ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu uvedla, že má v úmyslu přijmout dodatečná opatření k řešení emisí skleníkových plynů z námořního odvětví, a zejména rozšířit systém EU ETS na odvětví námořní dopravy, regulovat přístup nejvíce znečišťujících lodí do přístavů Unie a zavést povinnost, aby kotvící lodě používaly pobřežní elektřinu. Ve svém návrhu nařízení ze dne 4. března 2020, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima)

   (1a)

  , Komise zdůrazňuje, že pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050 je třeba přijmout další opatření, na nichž se budou muset podílet všechna odvětví, neboť se očekává, že stávající politiky sníží do roku 2050 emise skleníkových plynů pouze o 60 %. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4a)

Námořní doprava je v současnosti jediným odvětvím, na které se výslovně nevztahuje cíl Unie v oblasti snižování emisí ani konkrétní zmírňující opatření. Komise ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu uvedla, že má v úmyslu přijmout dodatečná opatření k řešení emisí skleníkových plynů z námořního odvětví, a zejména rozšířit systém EU ETS na odvětví námořní dopravy, regulovat přístup nejvíce znečišťujících lodí do přístavů Unie a zavést povinnost, aby kotvící lodě používaly pobřežní elektřinu. Ve svém návrhu nařízení ze dne 4. března 2020, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima)

   (1a)

  , Komise zdůrazňuje, že pro dosažení klimatické neutrality do roku 2050 je třeba přijmout další opatření, na nichž se budou muset podílet všechna odvětví, neboť se očekává, že stávající politiky sníží do roku 2050 emise skleníkových plynů pouze o 60 %.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Odstranění tržních překážek v námořní dopravě, včetně využívání transparentního a spolehlivého systému monitorování, vykazování a ověřování, má za cíl přispět k zavádění technologií zaměřených na energetickou účinnost a tím ke snížení emisí z námořní dopravy přibližně o 2 % do roku 2030. Aby mohlo námořní odvětví plně přispět k úsilí celého hospodářství o dosažení cíle Unie v oblasti klimatické neutrality, jakož i cílů stanovených pro rok 2030 a dalších případných střednědobých cílů, je nezbytné přijmout další opatření. Nařízení EU o monitorování, vykazování a ověřování je jakožto primární nástroj Unie pro monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší v námořní dopravě základem pro další opatření. Oblast působnosti uvedeného nařízení by proto měla být rozšířena tak, aby zahrnovala závazné požadavky na společnosti ke snížení jejich emisí skleníkových plynů na dopravu, a je rovněž nezbytné rozšířit systém EU ETS na odvětví námořní dopravy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4b)

Odstranění tržních překážek v námořní dopravě, včetně využívání transparentního a spolehlivého systému monitorování, vykazování a ověřování, má za cíl přispět k zavádění technologií zaměřených na energetickou účinnost a tím ke snížení emisí z námořní dopravy přibližně o 2 % do roku 2030. Aby mohlo námořní odvětví plně přispět k úsilí celého hospodářství o dosažení cíle Unie v oblasti klimatické neutrality, jakož i cílů stanovených pro rok 2030 a dalších případných střednědobých cílů, je nezbytné přijmout další opatření. Nařízení EU o monitorování, vykazování a ověřování je jakožto primární nástroj Unie pro monitorování, vykazování a ověřování emisí skleníkových plynů a znečištění ovzduší v námořní dopravě základem pro další opatření. Oblast působnosti uvedeného nařízení by proto měla být rozšířena tak, aby zahrnovala závazné požadavky na společnosti ke snížení jejich emisí skleníkových plynů na dopravu, a je rovněž nezbytné rozšířit systém EU ETS na odvětví námořní dopravy.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Evropský parlament a Rada přijaly v dubnu 2015 nařízení (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (20) (dále jen „nařízení o monitorování, vykazování a ověřování“), což bylo završeno v roce 2016 přijetím dvou nařízení (21) v přenesené pravomoci a dvou prováděcích nařízení (22). Cílem nařízení o monitorování, vykazování a ověřování je shromažďovat údaje o emisích z lodní dopravy za účelem další tvorby politik a na podporu snižování emisí poskytováním informací o účinnosti lodí příslušným trhům. Nařízení o monitorování, vykazování a ověřování ukládá společnostem povinnost od roku 2018 monitorovat, každoročně vykazovat a ověřovat spotřebu paliva, emise CO2 a energetickou účinnost svých lodí plavících se do přístavů a z přístavů Evropského hospodářského prostoru (EHP).
  Vztahuje se
  i na emise CO2 v přístavech EHP. První výkazy emisí
  mají
  být předloženy do 30. dubna 2019. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Evropský parlament a Rada přijaly v dubnu 2015 nařízení (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (20) (dále jen „nařízení o monitorování, vykazování a ověřování“), což bylo završeno v roce 2016 přijetím dvou nařízení (21) v přenesené pravomoci a dvou prováděcích nařízení (22). Cílem nařízení o monitorování, vykazování a ověřování je shromažďovat údaje o emisích z lodní dopravy za účelem další tvorby politik a na podporu snižování emisí poskytováním informací o účinnosti lodí příslušným trhům. Nařízení o monitorování, vykazování a ověřování ukládá společnostem povinnost od roku 2018 monitorovat, každoročně vykazovat a ověřovat spotřebu paliva, emise CO2 a energetickou účinnost svých lodí plavících se do přístavů a z přístavů Evropského hospodářského prostoru (EHP).
  Vztahuje se
  i na emise CO2 v přístavech EHP. První výkazy emisí
  mají
  být předloženy do 30. dubna 2019.

| (6) | Evropský parlament a Rada přijaly v dubnu 2015 nařízení (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (20) (dále jen „nařízení o monitorování, vykazování a ověřování“), což bylo završeno v roce 2016 přijetím dvou nařízení (21) v přenesené pravomoci a dvou prováděcích nařízení (22). Cílem nařízení o monitorování, vykazování a ověřování je shromažďovat údaje o emisích z lodní dopravy za účelem další tvorby politik a na podporu snižování emisí poskytováním informací o účinnosti lodí příslušným trhům.
  Nařízení EU o monitorování, vykazování a ověřování bylo přijato jako první krok odstupňovaného přístupu k začlenění emisí z námořní dopravy do rámce závazků Unie ke snížení emisí skleníkových plynů a následnému stanovení ceny těchto emisí v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“. Při přijímání nařízení o monitorování, vykazování a ověřování se Komise zavázala, že v souvislosti s budoucími legislativními návrhy týkajícími se emisí z námořní dopravy zváží, jaká další opatření by byla vhodná k zajištění toho, aby toto odvětví spravedlivě přispělo k cílům Unie v oblasti snižování emisí, zejména k možnosti rozšíření systému EU ETS na námořní dopravu.
  Nařízení o monitorování, vykazování a ověřování ukládá společnostem povinnost od roku 2018 monitorovat, každoročně vykazovat a ověřovat spotřebu paliva, emise CO2 a energetickou účinnost svých lodí plavících se do přístavů a z přístavů Evropského hospodářského prostoru (EHP).
  Tato povinnost se vztahuje
  i na emise CO2 v přístavech EHP. První výkazy emisí
  měly
  být předloženy do 30. dubna 2019
  a Komise je zveřejnila dne 30. června 2019
  . |
| --- | --- |

(6)

Evropský parlament a Rada přijaly v dubnu 2015 nařízení (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (20) (dále jen „nařízení o monitorování, vykazování a ověřování“), což bylo završeno v roce 2016 přijetím dvou nařízení (21) v přenesené pravomoci a dvou prováděcích nařízení (22). Cílem nařízení o monitorování, vykazování a ověřování je shromažďovat údaje o emisích z lodní dopravy za účelem další tvorby politik a na podporu snižování emisí poskytováním informací o účinnosti lodí příslušným trhům.
  Nařízení EU o monitorování, vykazování a ověřování bylo přijato jako první krok odstupňovaného přístupu k začlenění emisí z námořní dopravy do rámce závazků Unie ke snížení emisí skleníkových plynů a následnému stanovení ceny těchto emisí v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“. Při přijímání nařízení o monitorování, vykazování a ověřování se Komise zavázala, že v souvislosti s budoucími legislativními návrhy týkajícími se emisí z námořní dopravy zváží, jaká další opatření by byla vhodná k zajištění toho, aby toto odvětví spravedlivě přispělo k cílům Unie v oblasti snižování emisí, zejména k možnosti rozšíření systému EU ETS na námořní dopravu.
  Nařízení o monitorování, vykazování a ověřování ukládá společnostem povinnost od roku 2018 monitorovat, každoročně vykazovat a ověřovat spotřebu paliva, emise CO2 a energetickou účinnost svých lodí plavících se do přístavů a z přístavů Evropského hospodářského prostoru (EHP).
  Tato povinnost se vztahuje
  i na emise CO2 v přístavech EHP. První výkazy emisí
  měly
  být předloženy do 30. dubna 2019
  a Komise je zveřejnila dne 30. června 2019
  .

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Snižování emisí z lodní dopravy a jejich dopadu na globální oteplování a znečištění ovzduší by nemělo být uskutečňováno tak, aby při něm docházelo k poškozování biologické rozmanitosti moří, ale mělo by být doprovázeno opatřeními zaměřenými na obnovu mořských a pobřežních ekosystémů postižených odvětvím lodní dopravy, například látkami vypouštěnými do moře, včetně balastové vody, uhlovodíků, těžkých kovů a chemických látek, kontejnery ztracenými v moři a srážkami kytovců. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Snižování emisí z lodní dopravy a jejich dopadu na globální oteplování a znečištění ovzduší by nemělo být uskutečňováno tak, aby při něm docházelo k poškozování biologické rozmanitosti moří, ale mělo by být doprovázeno opatřeními zaměřenými na obnovu mořských a pobřežních ekosystémů postižených odvětvím lodní dopravy, například látkami vypouštěnými do moře, včetně balastové vody, uhlovodíků, těžkých kovů a chemických látek, kontejnery ztracenými v moři a srážkami kytovců.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | V odvětví námořní dopravy není majitelem lodi vždy osoba nebo subjekt, který loď komerčně provozuje. Veškeré údaje požadované podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly být shromažďovány osobou odpovědnou za komerční provoz lodi, jako je provozovatel, nájemce časově pronajímaných plavidel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, a této osobě přiřazeny. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6b)

V odvětví námořní dopravy není majitelem lodi vždy osoba nebo subjekt, který loď komerčně provozuje. Veškeré údaje požadované podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly být shromažďovány osobou odpovědnou za komerční provoz lodi, jako je provozovatel, nájemce časově pronajímaných plavidel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, a této osobě přiřazeny.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6c) | Údaje shromážděné podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by měly být využívány k podpoře přechodu na lodě s nulovými emisemi zavedením osvědčení energetické účinnosti pro lodě a ratingové stupnice s cílem umožnit transparentní srovnávání lodí, zejména za účelem prodeje nebo pronájmu, vybízet členské státy k propagování osvědčených postupů a podpoře nejúčinnějších lodí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6c)

Údaje shromážděné podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by měly být využívány k podpoře přechodu na lodě s nulovými emisemi zavedením osvědčení energetické účinnosti pro lodě a ratingové stupnice s cílem umožnit transparentní srovnávání lodí, zejména za účelem prodeje nebo pronájmu, vybízet členské státy k propagování osvědčených postupů a podpoře nejúčinnějších lodí.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6d) | Komise by měla ve spolupráci s vlastníky lodí, dalšími zúčastněnými stranami a nezávislými odborníky vytvořit evropskou etiketu lodní dopravy pro produkty s cílem informovat spotřebitele o dopadu námořní dopravy na životní prostředí v souvislosti s produkty, které zakupují. Tato etiketa by podpořila environmentální a energetickou transformaci odvětví lodní dopravy tím, že by spolehlivě a transparentně informovala spotřebitele o dobrovolných iniciativách. Podporovala by spotřebitele v tom, aby zakupovali produkty převážené vlastníky lodí, kteří snížili svůj dopad na životní prostředí, například pokud jde o emise skleníkových plynů a znečišťujících látek, hlukové znečištění, nakládání s odpady a vodohospodářství. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6d)

Komise by měla ve spolupráci s vlastníky lodí, dalšími zúčastněnými stranami a nezávislými odborníky vytvořit evropskou etiketu lodní dopravy pro produkty s cílem informovat spotřebitele o dopadu námořní dopravy na životní prostředí v souvislosti s produkty, které zakupují. Tato etiketa by podpořila environmentální a energetickou transformaci odvětví lodní dopravy tím, že by spolehlivě a transparentně informovala spotřebitele o dobrovolných iniciativách. Podporovala by spotřebitele v tom, aby zakupovali produkty převážené vlastníky lodí, kteří snížili svůj dopad na životní prostředí, například pokud jde o emise skleníkových plynů a znečišťujících látek, hlukové znečištění, nakládání s odpady a vodohospodářství.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 e (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6e) | Směrnice Rady 92/106/EHS

   (1a)

  přispívá k omezování emisí z dopravy tím, že podporuje přechod ze silniční nákladní dopravy na druhy dopravy s nižšími emisemi, včetně říčních koridorů s nulovými emisemi. V zájmu zintenzivnění úsilí o podporu multimodální dopravy a zvýšení účinnosti a alternativ s nízkými emisemi je nutné provést revizi této směrnice. Vodní doprava s nulovými emisemi je klíčem k vytvoření udržitelného modálního přechodu ze silničních na vodní cesty, a proto je třeba podpořit investice do infrastruktury pro doplňování paliva a nabíjení ve vnitrozemských přístavech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6e)

Směrnice Rady 92/106/EHS

   (1a)

  přispívá k omezování emisí z dopravy tím, že podporuje přechod ze silniční nákladní dopravy na druhy dopravy s nižšími emisemi, včetně říčních koridorů s nulovými emisemi. V zájmu zintenzivnění úsilí o podporu multimodální dopravy a zvýšení účinnosti a alternativ s nízkými emisemi je nutné provést revizi této směrnice. Vodní doprava s nulovými emisemi je klíčem k vytvoření udržitelného modálního přechodu ze silničních na vodní cesty, a proto je třeba podpořit investice do infrastruktury pro doplňování paliva a nabíjení ve vnitrozemských přístavech.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 f (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6f) | Unijní přístavy představují díky svému zeměpisnému umístění a hospodářským činnostem strategické uzly v energetické transformaci. Jsou hlavními vstupními body energetických komodit (z hlediska dovozu, skladování nebo distribuce), čím dál častěji se podílejí na rozvoji míst produkce obnovitelné energie a vyvíjejí nové strategie v oblasti hospodaření s energií a oběhového hospodářství. Unie by proto měla v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu doplnit dekarbonizaci odvětví námořní dopravy strategickým přístupem k přístavům Unie s cílem podpořit jejich úlohu coby prostředníků energetické transformace. Členské státy by měly být vybízeny ke stimulaci rozvoje přístavů s nulovými emisemi a investovat do infrastruktur pro doplňování paliva a nabíjení. To by zajistilo všem občanům žijícím v přístavních a pobřežních oblastech okamžitý zdravotní přínos a omezilo by to negativní dopady na biologickou rozmanitost moře a pobřeží v těchto oblastech, které jsou také rozsáhlými částmi pevniny a některé jsou součástí sítě Natura 2000. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6f)

Unijní přístavy představují díky svému zeměpisnému umístění a hospodářským činnostem strategické uzly v energetické transformaci. Jsou hlavními vstupními body energetických komodit (z hlediska dovozu, skladování nebo distribuce), čím dál častěji se podílejí na rozvoji míst produkce obnovitelné energie a vyvíjejí nové strategie v oblasti hospodaření s energií a oběhového hospodářství. Unie by proto měla v souladu s cíli Zelené dohody pro Evropu doplnit dekarbonizaci odvětví námořní dopravy strategickým přístupem k přístavům Unie s cílem podpořit jejich úlohu coby prostředníků energetické transformace. Členské státy by měly být vybízeny ke stimulaci rozvoje přístavů s nulovými emisemi a investovat do infrastruktur pro doplňování paliva a nabíjení. To by zajistilo všem občanům žijícím v přístavních a pobřežních oblastech okamžitý zdravotní přínos a omezilo by to negativní dopady na biologickou rozmanitost moře a pobřeží v těchto oblastech, které jsou také rozsáhlými částmi pevniny a některé jsou součástí sítě Natura 2000.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Článek 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování stanoví, že bude-li dosaženo mezinárodní dohody o globálním systému pro monitorování, vykazování a ověřování, Komise nařízení o monitorování, vykazování a ověřování přezkoumá a případně navrhne změny s cílem zajistit
  soulad
  s takovou mezinárodní dohodou. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Článek 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování stanoví, že bude-li dosaženo mezinárodní dohody o globálním systému pro monitorování, vykazování a ověřování, Komise nařízení o monitorování, vykazování a ověřování přezkoumá a případně navrhne změny s cílem zajistit
  soulad
  s takovou mezinárodní dohodou.

| (7) | Článek 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování stanoví, že bude-li dosaženo mezinárodní dohody o globálním systému pro monitorování, vykazování a ověřování
  nebo o globálních opatřeních ke snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy
  , Komise nařízení o monitorování, vykazování a ověřování přezkoumá a případně navrhne změny s cílem zajistit
  soudržnost
  s takovou mezinárodní dohodou.
  Je třeba, aby bez ohledu na jakákoli globální opatření byla Unie i nadále ambiciózní a prokázala vedoucí postavení v oblasti klimatu tím, že na svém území zachová nebo přijme přísnější opatření. |
| --- | --- |

(7)

Článek 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování stanoví, že bude-li dosaženo mezinárodní dohody o globálním systému pro monitorování, vykazování a ověřování
  nebo o globálních opatřeních ke snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy
  , Komise nařízení o monitorování, vykazování a ověřování přezkoumá a případně navrhne změny s cílem zajistit
  soudržnost
  s takovou mezinárodní dohodou.
  Je třeba, aby bez ohledu na jakákoli globální opatření byla Unie i nadále ambiciózní a prokázala vedoucí postavení v oblasti klimatu tím, že na svém území zachová nebo přijme přísnější opatření.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Podle Pařížské dohody, jež byla přijata na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (23) konané v prosinci 2015, se Unie a členské státy zavázaly k cíli snížení emisí v rámci celého hospodářství. Úsilí o omezení emisí z mezinárodní námořní dopravy je vynakládáno prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO) a mělo by se podporovat. Organizace IMO přijala (24) v říjnu 2016 systém shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (dále jen „celosvětový systém shromažďování údajů IMO“). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Podle Pařížské dohody, jež byla přijata na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (23) konané v prosinci 2015, se Unie a členské státy zavázaly k cíli snížení emisí v rámci celého hospodářství. Úsilí o omezení emisí z mezinárodní námořní dopravy je vynakládáno prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO) a mělo by se podporovat. Organizace IMO přijala (24) v říjnu 2016 systém shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (dále jen „celosvětový systém shromažďování údajů IMO“).

| (8) | Podle Pařížské dohody, jež byla přijata na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (23) konané v prosinci 2015, se Unie a členské státy zavázaly k cíli snížení emisí v rámci celého hospodářství. Úsilí o omezení emisí z mezinárodní námořní dopravy je vynakládáno prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO) a mělo by se podporovat. Organizace IMO přijala (24) v říjnu 2016 systém shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (dále jen „celosvětový systém shromažďování údajů IMO“).
  Dne 13. dubna 2018 přijala IMO rovněž výchozí strategii týkající se snižování emisí skleníkových plynů z lodí (dále jen „výchozí strategie IMO“), jejímž cílem je co nejdříve


  omezit zvýšení těchto emisí a snížit je nejméně o 50 % do roku 2050 v porovnání s rokem 2008, a usilovat o to, aby tyto emise byly postupně zcela odstraněny. Současně se členské státy a přidružení členové IMO, včetně všech členských států Unie, zavázali snížit v mezinárodní námořní lodní dopravě do roku 2030 emise CO2 za jednotku přepravního výkonu v průměru o nejméně 40 % a usilovat o snížení o 70 % do roku 2050. Je proto vhodné zahrnout hlavní prvky původní strategie IMO do práva Unie a nadále konstruktivně spolupracovat s členskými státy IMO s cílem dosáhnout celosvětové dohody o opatřeních ke snížení emisí skleníkových plynů. Společnosti by měly být povinny snížit do roku 2030 své roční emise CO2 za jednotku přepravního výkonu lineárně o nejméně 40 % na všech lodích, za které odpovídají, ve srovnání s průměrným výkonem podle kategorie lodí stejné velikosti a typu podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování. Základní úroveň pro opatření ke snížení emisí skleníkových plynů by měla být stanovena na základě údajů z databáze THETIS-MVO a systému shromažďování údajů IMO, přičemž by mělo být plně uznáno snížení emisí, které již provedly průkopnické společnosti v oblasti dekarbonizace. Komise by měla přijmout akty v přenesené pravomoci, v nichž vymezí podrobná pravidla pro stanovení základní úrovně, roční faktor snížení pro každou kategorii lodí, pravidla a prostředky pro výpočet a výběr pokut za překročení emisí a jakékoli další pravidlo nezbytné pro plnění a ověřování plnění této povinnosti. |
| --- | --- |

(8)

Podle Pařížské dohody, jež byla přijata na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (23) konané v prosinci 2015, se Unie a členské státy zavázaly k cíli snížení emisí v rámci celého hospodářství. Úsilí o omezení emisí z mezinárodní námořní dopravy je vynakládáno prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO) a mělo by se podporovat. Organizace IMO přijala (24) v říjnu 2016 systém shromažďování údajů o spotřebě topných olejů u lodí (dále jen „celosvětový systém shromažďování údajů IMO“).
  Dne 13. dubna 2018 přijala IMO rovněž výchozí strategii týkající se snižování emisí skleníkových plynů z lodí (dále jen „výchozí strategie IMO“), jejímž cílem je co nejdříve


  omezit zvýšení těchto emisí a snížit je nejméně o 50 % do roku 2050 v porovnání s rokem 2008, a usilovat o to, aby tyto emise byly postupně zcela odstraněny. Současně se členské státy a přidružení členové IMO, včetně všech členských států Unie, zavázali snížit v mezinárodní námořní lodní dopravě do roku 2030 emise CO2 za jednotku přepravního výkonu v průměru o nejméně 40 % a usilovat o snížení o 70 % do roku 2050. Je proto vhodné zahrnout hlavní prvky původní strategie IMO do práva Unie a nadále konstruktivně spolupracovat s členskými státy IMO s cílem dosáhnout celosvětové dohody o opatřeních ke snížení emisí skleníkových plynů. Společnosti by měly být povinny snížit do roku 2030 své roční emise CO2 za jednotku přepravního výkonu lineárně o nejméně 40 % na všech lodích, za které odpovídají, ve srovnání s průměrným výkonem podle kategorie lodí stejné velikosti a typu podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování. Základní úroveň pro opatření ke snížení emisí skleníkových plynů by měla být stanovena na základě údajů z databáze THETIS-MVO a systému shromažďování údajů IMO, přičemž by mělo být plně uznáno snížení emisí, které již provedly průkopnické společnosti v oblasti dekarbonizace. Komise by měla přijmout akty v přenesené pravomoci, v nichž vymezí podrobná pravidla pro stanovení základní úrovně, roční faktor snížení pro každou kategorii lodí, pravidla a prostředky pro výpočet a výběr pokut za překročení emisí a jakékoli další pravidlo nezbytné pro plnění a ověřování plnění této povinnosti.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | S ohledem na současnou existenci těchto dvou systémů monitorování, vykazování a ověřování Komise posoudila podle článku 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jak oba tyto systémy sladit, aby se snížila administrativní zátěž pro lodě při zachování cílů nařízení o monitorování, vykazování a ověřování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

S ohledem na současnou existenci těchto dvou systémů monitorování, vykazování a ověřování Komise posoudila podle článku 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jak oba tyto systémy sladit, aby se snížila administrativní zátěž pro lodě při zachování cílů nařízení o monitorování, vykazování a ověřování.

| (9) | S ohledem na současnou existenci těchto dvou systémů monitorování, vykazování a ověřování Komise posoudila podle článku 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jak oba tyto systémy sladit, aby se snížila administrativní zátěž pro lodě,
  zejména lodě vlastněné malými a středními podniky,
  při zachování cílů nařízení o monitorování, vykazování a ověřování. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na současnou existenci těchto dvou systémů monitorování, vykazování a ověřování Komise posoudila podle článku 22 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jak oba tyto systémy sladit, aby se snížila administrativní zátěž pro lodě,
  zejména lodě vlastněné malými a středními podniky,
  při zachování cílů nařízení o monitorování, vykazování a ověřování.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Z posouzení dopadu vyplynulo, že částečné sladění obou systémů monitorování, vykazování a ověřování by mohlo přispět ke snížení administrativní zátěže pro společnosti provozující lodní dopravu, přičemž hlavní cíle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou zachovány. Takové částečné sladění by však nemělo měnit správu, oblast působnosti, ověřování, transparentnost ani požadavky na vykazování CO2 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jelikož by to vážně ohrozilo jeho cíle a ovlivnilo jeho schopnost poskytovat informace pro budoucí politická rozhodnutí a podpořit zavádění opatření energetické účinnosti a chování v oblasti lodní dopravy. Jakékoli změny nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly omezit sladění s celosvětovým systémem shromažďování informací IMO na
  oblast definic
  ,
  parametrů
  monitorování,
  plánů
  monitorování a 
  šablon
  k nim. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Z posouzení dopadu vyplynulo, že částečné sladění obou systémů monitorování, vykazování a ověřování by mohlo přispět ke snížení administrativní zátěže pro společnosti provozující lodní dopravu, přičemž hlavní cíle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou zachovány. Takové částečné sladění by však nemělo měnit správu, oblast působnosti, ověřování, transparentnost ani požadavky na vykazování CO2 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jelikož by to vážně ohrozilo jeho cíle a ovlivnilo jeho schopnost poskytovat informace pro budoucí politická rozhodnutí a podpořit zavádění opatření energetické účinnosti a chování v oblasti lodní dopravy. Jakékoli změny nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly omezit sladění s celosvětovým systémem shromažďování informací IMO na
  oblast definic
  ,
  parametrů
  monitorování,
  plánů
  monitorování a 
  šablon
  k nim.

| (10) | Z posouzení dopadu vyplynulo, že částečné sladění obou systémů monitorování, vykazování a ověřování by mohlo přispět ke snížení administrativní zátěže pro společnosti provozující lodní dopravu, přičemž hlavní cíle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou zachovány. Takové částečné sladění by však nemělo měnit správu, oblast působnosti, ověřování, transparentnost ani požadavky na vykazování CO2 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jelikož by to vážně ohrozilo jeho cíle a ovlivnilo jeho schopnost poskytovat informace pro budoucí politická rozhodnutí a podpořit zavádění opatření energetické účinnosti a chování v oblasti lodní dopravy. Jakékoli změny nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly omezit sladění s celosvětovým systémem shromažďování informací IMO na
  lodě, na něž se vztahuje nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, a na definice
  ,
  parametry
  monitorování,
  plány
  monitorování a 
  šablony
  k nim. |
| --- | --- |

(10)

Z posouzení dopadu vyplynulo, že částečné sladění obou systémů monitorování, vykazování a ověřování by mohlo přispět ke snížení administrativní zátěže pro společnosti provozující lodní dopravu, přičemž hlavní cíle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou zachovány. Takové částečné sladění by však nemělo měnit správu, oblast působnosti, ověřování, transparentnost ani požadavky na vykazování CO2 nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, jelikož by to vážně ohrozilo jeho cíle a ovlivnilo jeho schopnost poskytovat informace pro budoucí politická rozhodnutí a podpořit zavádění opatření energetické účinnosti a chování v oblasti lodní dopravy. Jakékoli změny nařízení o monitorování, vykazování a ověřování by proto měly omezit sladění s celosvětovým systémem shromažďování informací IMO na
  lodě, na něž se vztahuje nařízení o monitorování, vykazování a ověřování, a na definice
  ,
  parametry
  monitorování,
  plány
  monitorování a 
  šablony
  k nim.

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | Měla by být zohledněna ustanovení celosvětového systému shromažďování údajů IMO o údajích, jež mají být monitorovány a každoročně vykazovány, aby se zajistilo, že o činnostech lodí spadajících pod oba systémy budou shromažďovány zjednodušené údaje. Za tímto účelem by měl být vykazován parametr „hrubá nosnost“,
  avšak
  „množství přepravovaného nákladu“
  by mělo zůstat na dobrovolném základě
  . „Doba strávená na moři“ by měla být nahrazena definicí „doby plavby“ stanovenou v rámci celosvětového systému shromažďování údajů IMO. Výpočet „vzdálenosti, kterou loď urazila“ by pak měl být založen na celosvětovém systému shromažďování údajů IMO (25), což umožní snížit administrativní zátěž. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

Měla by být zohledněna ustanovení celosvětového systému shromažďování údajů IMO o údajích, jež mají být monitorovány a každoročně vykazovány, aby se zajistilo, že o činnostech lodí spadajících pod oba systémy budou shromažďovány zjednodušené údaje. Za tímto účelem by měl být vykazován parametr „hrubá nosnost“,
  avšak
  „množství přepravovaného nákladu“
  by mělo zůstat na dobrovolném základě
  . „Doba strávená na moři“ by měla být nahrazena definicí „doby plavby“ stanovenou v rámci celosvětového systému shromažďování údajů IMO. Výpočet „vzdálenosti, kterou loď urazila“ by pak měl být založen na celosvětovém systému shromažďování údajů IMO (25), což umožní snížit administrativní zátěž.

| (12) | Měla by být zohledněna ustanovení celosvětového systému shromažďování údajů IMO o údajích, jež mají být monitorovány a každoročně vykazovány, aby se zajistilo, že o činnostech lodí spadajících pod oba systémy budou shromažďovány zjednodušené údaje. Za tímto účelem by měl být vykazován parametr „hrubá nosnost“
  spolu s parametrem
  „množství přepravovaného nákladu“. „Doba strávená na moři“ by měla být nahrazena definicí „doby plavby“ stanovenou v rámci celosvětového systému shromažďování údajů IMO. Výpočet „vzdálenosti, kterou loď urazila“ by pak měl být založen na celosvětovém systému shromažďování údajů IMO (25), což umožní snížit administrativní zátěž. |
| --- | --- |

(12)

Měla by být zohledněna ustanovení celosvětového systému shromažďování údajů IMO o údajích, jež mají být monitorovány a každoročně vykazovány, aby se zajistilo, že o činnostech lodí spadajících pod oba systémy budou shromažďovány zjednodušené údaje. Za tímto účelem by měl být vykazován parametr „hrubá nosnost“
  spolu s parametrem
  „množství přepravovaného nákladu“. „Doba strávená na moři“ by měla být nahrazena definicí „doby plavby“ stanovenou v rámci celosvětového systému shromažďování údajů IMO. Výpočet „vzdálenosti, kterou loď urazila“ by pak měl být založen na celosvětovém systému shromažďování údajů IMO (25), což umožní snížit administrativní zátěž.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Obsah plánů monitorování by měl být zjednodušen, aby zohledňoval celosvětový systém shromažďování údajů IMO, s výjimkou částí plánu, jež jsou nezbytné pro zajištění toho, že podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou monitorovány a vykazovány pouze údaje související s Unií. Součástí plánu monitorování by proto měla zůstat veškerá ustanovení týkající se jednotlivých plaveb. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Obsah plánů monitorování by měl být zjednodušen, aby zohledňoval celosvětový systém shromažďování údajů IMO, s výjimkou částí plánu, jež jsou nezbytné pro zajištění toho, že podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou monitorovány a vykazovány pouze údaje související s Unií. Součástí plánu monitorování by proto měla zůstat veškerá ustanovení týkající se jednotlivých plaveb.

| (13) | Obsah plánů monitorování by měl být zjednodušen, aby zohledňoval celosvětový systém shromažďování údajů IMO, s výjimkou částí plánu, jež jsou nezbytné pro zajištění toho, že podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou monitorovány a vykazovány pouze údaje související s Unií. Součástí plánu monitorování by proto měla zůstat veškerá ustanovení týkající se jednotlivých plaveb.
  Komise by měla také pomáhat členským státům sdílením znalostí a osvědčených postupů, stejně jako zaváděním nových technologií s cílem snížit administrativní překážky a účinně a bezpečně získávat údaje. |
| --- | --- |

(13)

Obsah plánů monitorování by měl být zjednodušen, aby zohledňoval celosvětový systém shromažďování údajů IMO, s výjimkou částí plánu, jež jsou nezbytné pro zajištění toho, že podle nařízení o monitorování, vykazování a ověřování budou monitorovány a vykazovány pouze údaje související s Unií. Součástí plánu monitorování by proto měla zůstat veškerá ustanovení týkající se jednotlivých plaveb.
  Komise by měla také pomáhat členským státům sdílením znalostí a osvědčených postupů, stejně jako zaváděním nových technologií s cílem snížit administrativní překážky a účinně a bezpečně získávat údaje.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Posouzení dopadu, které Komise provedla v roce 2013, připojené k návrhu nařízení o monitorování, vykazování a ověřování prokázalo účinnost systému EU ETS pro emise z námořní dopravy a stanovilo, že systém EU ETS nebo vyrovnávací fond založený na cíli by mohly představovat možnosti, jak zajistit nezbytné snížení emisí v tomto odvětví. Má-li úsilí Unie v oblasti snižování emisí zahrnovat i námořní lodní dopravu, měla by být směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES1a pozměněna tak, aby zahrnovala i emise z námořní dopravy. Komise by měla přijmout akty v přenesené pravomoci, kterými by stanovila celkové množství povolenek pro námořní dopravu v souladu s ostatními odvětvími a metody přidělování povolenek pro námořní dopravu formou úplné dražby. Při přípravě těchto aktů v přenesené pravomoci by Komise měla aktualizovat posouzení dopadu z roku 2013, zejména s ohledem na cíl snížení emisí skleníkových plynů ve všech odvětvích hospodářství Unie do roku 2030 a cíl klimatické neutrality, jak je stanoveno v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima], a ekonomické dopady z hlediska možných rizik neúmyslného přechodu na jiné druhy dopravy a úniku uhlíku. Komise by měla výsledky tohoto posouzení zveřejnit. Je důležité, aby Unie a její členské státy podporovaly opatření na mezinárodní úrovni zaměřená na snížení dopadu námořní dopravy na změnu klimatu. Komise by měla průběžně sledovat jakýkoli pokrok, kterého IMO dosáhla při přijímání tržního opatření, a v případě přijetí celosvětového tržního opatření by měla zvážit, jak zajistit soulad mezi opatřeními Unie a celosvětovými opatřeními způsobem, který zachovává environmentální integritu a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13a)

Posouzení dopadu, které Komise provedla v roce 2013, připojené k návrhu nařízení o monitorování, vykazování a ověřování prokázalo účinnost systému EU ETS pro emise z námořní dopravy a stanovilo, že systém EU ETS nebo vyrovnávací fond založený na cíli by mohly představovat možnosti, jak zajistit nezbytné snížení emisí v tomto odvětví. Má-li úsilí Unie v oblasti snižování emisí zahrnovat i námořní lodní dopravu, měla by být směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES1a pozměněna tak, aby zahrnovala i emise z námořní dopravy. Komise by měla přijmout akty v přenesené pravomoci, kterými by stanovila celkové množství povolenek pro námořní dopravu v souladu s ostatními odvětvími a metody přidělování povolenek pro námořní dopravu formou úplné dražby. Při přípravě těchto aktů v přenesené pravomoci by Komise měla aktualizovat posouzení dopadu z roku 2013, zejména s ohledem na cíl snížení emisí skleníkových plynů ve všech odvětvích hospodářství Unie do roku 2030 a cíl klimatické neutrality, jak je stanoveno v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima], a ekonomické dopady z hlediska možných rizik neúmyslného přechodu na jiné druhy dopravy a úniku uhlíku. Komise by měla výsledky tohoto posouzení zveřejnit. Je důležité, aby Unie a její členské státy podporovaly opatření na mezinárodní úrovni zaměřená na snížení dopadu námořní dopravy na změnu klimatu. Komise by měla průběžně sledovat jakýkoli pokrok, kterého IMO dosáhla při přijímání tržního opatření, a v případě přijetí celosvětového tržního opatření by měla zvážit, jak zajistit soulad mezi opatřeními Unie a celosvětovými opatřeními způsobem, který zachovává environmentální integritu a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Úspěšný přechod na lodní dopravu s nulovými emisemi vyžaduje integrovaný přístup a odpovídající příznivé prostředí pro stimulaci inovací, a to jak na lodích, tak v přístavech. Toto příznivé prostředí zahrnuje veřejné a soukromé investice do výzkumu a inovací, technologická a provozní opatření ke zlepšení energetické účinnosti lodí a zavádění udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a amoniak, které jsou vyráběny z obnovitelných zdrojů energie, a technologií pohonu s nulovými emisemi, včetně nezbytné infrastruktury pro doplňování paliva a dobíjení v přístavech. Z příjmů získaných z dražby námořních povolenek v rámci systému EU ETS by měl být zřízen oceánský fond s cílem zlepšit energetickou účinnost lodí a podpořit investice zaměřené na dekarbonizaci námořní dopravy, včetně námořní dopravy na krátké vzdálenosti a přístavů. Komise by měla rovněž vypracovat opatření pro regulaci přístupu lodí, které nejvíce znečišťují životní prostředí, do přístavů Unie a povinnost zakotvených lodí na fosilní paliva využívat pobřežní elektřinu nebo alternativní možnosti nulových emisí. Komise by rovněž měla posoudit možnost vyžadovat, aby přístavy zavedly poplatky za prostoje v závislosti na emisích. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13b)

Úspěšný přechod na lodní dopravu s nulovými emisemi vyžaduje integrovaný přístup a odpovídající příznivé prostředí pro stimulaci inovací, a to jak na lodích, tak v přístavech. Toto příznivé prostředí zahrnuje veřejné a soukromé investice do výzkumu a inovací, technologická a provozní opatření ke zlepšení energetické účinnosti lodí a zavádění udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a amoniak, které jsou vyráběny z obnovitelných zdrojů energie, a technologií pohonu s nulovými emisemi, včetně nezbytné infrastruktury pro doplňování paliva a dobíjení v přístavech. Z příjmů získaných z dražby námořních povolenek v rámci systému EU ETS by měl být zřízen oceánský fond s cílem zlepšit energetickou účinnost lodí a podpořit investice zaměřené na dekarbonizaci námořní dopravy, včetně námořní dopravy na krátké vzdálenosti a přístavů. Komise by měla rovněž vypracovat opatření pro regulaci přístupu lodí, které nejvíce znečišťují životní prostředí, do přístavů Unie a povinnost zakotvených lodí na fosilní paliva využívat pobřežní elektřinu nebo alternativní možnosti nulových emisí. Komise by rovněž měla posoudit možnost vyžadovat, aby přístavy zavedly poplatky za prostoje v závislosti na emisích.

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (13c) | Úspěšný přechod k lodím s nulovými emisemi a ekologickým lodím vyžaduje integrovaný přístup v zájmu podpory inovativních opatření zaměřených na ekologické lodě, například pokud jde o konstrukci trupu, nové motory a udržitelná alternativní paliva a větrný pohon, a provozní opatření na snížení spotřeby paliva a tím i emisí, jako je snížení rychlosti nebo lepší plánování trasy, která lze provést v krátkodobém horizontu. Snížení rychlosti, také označováno jako pomalá plavba, bylo v letech 2006 až 2012 testováno v širokém měřítku z důvodu prudkého nárůstu cen paliva: snížení rychlosti o 10 % vedlo ke snížení spotřeby paliva o přibližně 19 %

   (1a)

  a k odpovídajícímu snížení emisí. Tržní opatření, jako je systém EU ETS, podpoří snižování emisí, investice do výzkumu a inovací, zvyšování energetické účinnosti lodí a zavádění udržitelných alternativních paliv a technologií pohonu, včetně nezbytné infrastruktury pro doplňování paliva a dobíjení v přístavech a ve vnitrozemských přístavech. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13c)

Úspěšný přechod k lodím s nulovými emisemi a ekologickým lodím vyžaduje integrovaný přístup v zájmu podpory inovativních opatření zaměřených na ekologické lodě, například pokud jde o konstrukci trupu, nové motory a udržitelná alternativní paliva a větrný pohon, a provozní opatření na snížení spotřeby paliva a tím i emisí, jako je snížení rychlosti nebo lepší plánování trasy, která lze provést v krátkodobém horizontu. Snížení rychlosti, také označováno jako pomalá plavba, bylo v letech 2006 až 2012 testováno v širokém měřítku z důvodu prudkého nárůstu cen paliva: snížení rychlosti o 10 % vedlo ke snížení spotřeby paliva o přibližně 19 %

   (1a)

  a k odpovídajícímu snížení emisí. Tržní opatření, jako je systém EU ETS, podpoří snižování emisí, investice do výzkumu a inovací, zvyšování energetické účinnosti lodí a zavádění udržitelných alternativních paliv a technologií pohonu, včetně nezbytné infrastruktury pro doplňování paliva a dobíjení v přístavech a ve vnitrozemských přístavech.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | V zájmu zachování vysoké kvality údajů vykazovaných v registru THETIS-MRV by měly být Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) uděleny nezbytné pravomoci a zdroje, aby byla schopna kontrolovat zprávy o emisích, které ověřovatel potvrdil jako uspokojivé. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14a)

V zájmu zachování vysoké kvality údajů vykazovaných v registru THETIS-MRV by měly být Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) uděleny nezbytné pravomoci a zdroje, aby byla schopna kontrolovat zprávy o emisích, které ověřovatel potvrdil jako uspokojivé.

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (14b) | Komise by měla přezkoumat fungování nařízení (EU) 2015/757, přičemž zohlední další zkušenosti získané během provádění tohoto nařízení a celosvětového systému shromažďování údajů IMO a také další relevantní opatření zaměřená na snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14b)

Komise by měla přezkoumat fungování nařízení (EU) 2015/757, přičemž zohlední další zkušenosti získané během provádění tohoto nařízení a celosvětového systému shromažďování údajů IMO a také další relevantní opatření zaměřená na snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (14c) | Námořní doprava je rovněž zdrojem látek znečišťujících ovzduší, jako jsou oxidy síry (SOx), oxidy dusíku (NOx), částice (PM), látky poškozující ozonovou vrstvu nebo těkavé organické látky1a. Emise látek znečišťujících ovzduší mají negativní dopad jak na životní prostředí, tak i na zdraví občanů, zejména těch, kteří žijí nebo pracují v pobřežních oblastech či v blízkosti přístavů. Komise by do června 2021 měla přezkoumat příslušné právní předpisy a předložit konkrétní návrhy na řešení problému emisí znečišťujících ovzduší pocházejících z námořní dopravy. Komise by rovněž měla pracovat na rozšíření kontrolních oblastí emisí oxidů síry (SECA) a kontrolních oblastí emisí oxidů dusíku (NECA) ve všech evropských mořích, včetně Středozemního moře, a dále řešit problém vypouštění odpadní vody z praček plynů a vypouštění jiných látek, jako je balastová voda, uhlovodíky, těžké kovy a chemické látky, do otevřených vod, a problém dopadu těchto látek na biologickou rozmanitost moří. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14c)

Námořní doprava je rovněž zdrojem látek znečišťujících ovzduší, jako jsou oxidy síry (SOx), oxidy dusíku (NOx), částice (PM), látky poškozující ozonovou vrstvu nebo těkavé organické látky1a. Emise látek znečišťujících ovzduší mají negativní dopad jak na životní prostředí, tak i na zdraví občanů, zejména těch, kteří žijí nebo pracují v pobřežních oblastech či v blízkosti přístavů. Komise by do června 2021 měla přezkoumat příslušné právní předpisy a předložit konkrétní návrhy na řešení problému emisí znečišťujících ovzduší pocházejících z námořní dopravy. Komise by rovněž měla pracovat na rozšíření kontrolních oblastí emisí oxidů síry (SECA) a kontrolních oblastí emisí oxidů dusíku (NECA) ve všech evropských mořích, včetně Středozemního moře, a dále řešit problém vypouštění odpadní vody z praček plynů a vypouštění jiných látek, jako je balastová voda, uhlovodíky, těžké kovy a chemické látky, do otevřených vod, a problém dopadu těchto látek na biologickou rozmanitost moří.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | Cílem nařízení (EU) 2015/757 je monitorovat, vykazovat a ověřovat emise
  CO2

  z lodí vplouvajících do přístavů EHP jako
  první krok v rámci přístupu postupného snižování emisí
  skleníkových plynů. Toho nemohou v dostatečné míře dosáhnout členské státy, ale může toho být z důvodu rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie. Měl by být zohledněn celosvětový systém shromažďování údajů IMO a toto nařízení zajišťuje nepřetržitou srovnatelnost a spolehlivost shromážděných údajů na základě jediného souboru požadavků. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

Cílem nařízení (EU) 2015/757 je monitorovat, vykazovat a ověřovat emise
  CO2

  z lodí vplouvajících do přístavů EHP jako
  první krok v rámci přístupu postupného snižování emisí
  skleníkových plynů. Toho nemohou v dostatečné míře dosáhnout členské státy, ale může toho být z důvodu rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie. Měl by být zohledněn celosvětový systém shromažďování údajů IMO a toto nařízení zajišťuje nepřetržitou srovnatelnost a spolehlivost shromážděných údajů na základě jediného souboru požadavků. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (15) | Cílem nařízení (EU) 2015/757 je monitorovat, vykazovat a ověřovat emise
  skleníkových plynů
  z lodí vplouvajících do přístavů EHP
  za účelem snížení průměrné intenzity uhlíku na přepravní výkon, včetně významného snížení jejich emisí v kotvišti, a stanovení ceny těchto emisí tak, aby byly emise
  skleníkových plynů
  z námořního odvětví snižovány
  . Toho nemohou v dostatečné míře dosáhnout členské státy, ale může toho být z důvodu rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie. Měl by být zohledněn celosvětový systém shromažďování údajů IMO a toto nařízení zajišťuje nepřetržitou srovnatelnost a spolehlivost shromážděných údajů na základě jediného souboru požadavků. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(15)

Cílem nařízení (EU) 2015/757 je monitorovat, vykazovat a ověřovat emise
  skleníkových plynů
  z lodí vplouvajících do přístavů EHP
  za účelem snížení průměrné intenzity uhlíku na přepravní výkon, včetně významného snížení jejich emisí v kotvišti, a stanovení ceny těchto emisí tak, aby byly emise
  skleníkových plynů
  z námořního odvětví snižovány
  . Toho nemohou v dostatečné míře dosáhnout členské státy, ale může toho být z důvodu rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie. Měl by být zohledněn celosvětový systém shromažďování údajů IMO a toto nařízení zajišťuje nepřetržitou srovnatelnost a spolehlivost shromážděných údajů na základě jediného souboru požadavků. Unie proto může přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Přechod na klimaticky neutrální lodní dopravu zatím nebyl dokončen a související regulační opatření byla prozatím nedostatečná. Přístavy mohou hrát významnou úlohu při dekarbonizaci námořní dopravy. Provozovatelé lodí vplouvajících do přístavů Unie by měli mít povinnost zajistit, například využíváním pobřežní elektřiny, že jejich lodě v kotvištích neprodukují emise skleníkových plynů ani emise znečišťujících látek. Tato povinnost by měla zásadní význam zejména v případě kotvišť v blízkosti městských oblastí, neboť by umožnila snížit dopady znečištění ovzduší na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že v souvislosti s emisemi skleníkových plynů a emisemi znečišťujících látek je dopad jednotlivých lodí rozdílný, by měly být nejvíce znečišťující lodě, včetně velkých osobních lodí, povinny splnit tento požadavek jako první. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15a)

Přechod na klimaticky neutrální lodní dopravu zatím nebyl dokončen a související regulační opatření byla prozatím nedostatečná. Přístavy mohou hrát významnou úlohu při dekarbonizaci námořní dopravy. Provozovatelé lodí vplouvajících do přístavů Unie by měli mít povinnost zajistit, například využíváním pobřežní elektřiny, že jejich lodě v kotvištích neprodukují emise skleníkových plynů ani emise znečišťujících látek. Tato povinnost by měla zásadní význam zejména v případě kotvišť v blízkosti městských oblastí, neboť by umožnila snížit dopady znečištění ovzduší na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že v souvislosti s emisemi skleníkových plynů a emisemi znečišťujících látek je dopad jednotlivých lodí rozdílný, by měly být nejvíce znečišťující lodě, včetně velkých osobních lodí, povinny splnit tento požadavek jako první.

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (15b) | Provozovatelé lodí by měli zajistit, provozování plavidla způsobem, který je energeticky co nejúčinnější a kterým se emise udrží na co nejnižší úrovni. Loďařské společnosti by měly zajistit prioritně snižování emisí při stavbě nových lodí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15b)

Provozovatelé lodí by měli zajistit, provozování plavidla způsobem, který je energeticky co nejúčinnější a kterým se emise udrží na co nejnižší úrovni. Loďařské společnosti by měly zajistit prioritně snižování emisí při stavbě nových lodí.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Čl. 1 – název (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Změny nařízení (EU) 2015/757 |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Změny nařízení (EU) 2015/757

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. - 1 (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Nařízení (EU) 2015/757 se mění takto: |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Nařízení (EU) 2015/757 se mění takto:

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. - 1 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Bod odůvodnění 23

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1a)
     
  Bod odůvodnění 23 se nahrazuje tímto: |
| (23) | Systém
  Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se
  v této fázi neměl vztahovat
  na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima
  ani
  látky znečišťující ovzduší,
  aby se zabránilo požadavku instalovat
  měřicí zařízení, které
  není
  dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné,
  což by mohlo provádění systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování narušovat
  . |

Platné znění

Pozměňovací návrh

-1a)
     
  Bod odůvodnění 23 se nahrazuje tímto:

(23)

Systém
  Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se
  v této fázi neměl vztahovat
  na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima
  ani
  látky znečišťující ovzduší,
  aby se zabránilo požadavku instalovat
  měřicí zařízení, které
  není
  dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné,
  což by mohlo provádění systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování narušovat
  .

Systém

v této fázi neměl vztahovat

ani

aby se zabránilo požadavku instalovat

není

což by mohlo provádění systému Unie pro monitorování, vykazování a ověřování narušovat

| „(23) | Systém
  Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se
  měl rozšířit, aby se vztahoval rovněž
  na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima
  a
  látky znečišťující ovzduší,
  pokud existuje
  měřicí zařízení, které
  je
  dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné,
  s cílem lépe chránit klima, životní prostředí a lidské zdraví
  .“ |
| --- | --- |

„(23)

Systém
  Unie pro monitorování, vykazování a ověřování by se
  měl rozšířit, aby se vztahoval rovněž
  na jiné skleníkové plyny, látky s dopadem na klima
  a
  látky znečišťující ovzduší,
  pokud existuje
  měřicí zařízení, které
  je
  dostatečně spolehlivé nebo komerčně dostupné,
  s cílem lépe chránit klima, životní prostředí a lidské zdraví
  .“

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. - 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. - 1 b (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Článek 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1b)
     
  Článek 1 se nahrazuje tímto: |
| Článek 1 | „Článek 1 |
| Předmět | Předmět |
| Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí
  oxidu uhličitého (CO2)
  a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají
  , aby
  se
  podpořilo nákladově efektivní
  snižování emisí CO2

  z námořní dopravy
  . | Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí
  skleníkových plynů
  a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají
  . S cílem přispět k dosažení cíle klimatické neutrality vztahujícího
  se
  na celou ekonomiku Unie, definovaného v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima], a s přihlédnutím k výchozí strategii IMO pro
  snižování emisí
  skleníkových plynů z lodí, která byla přijata dne 13. dubna 2018, ukládá toto nařízení společnostem povinnost snížit své roční průměrné emise
  CO2

  na přepravní výkon v souladu s článkem 12a
  .“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-1b)
     
  Článek 1 se nahrazuje tímto:

Článek 1

„Článek 1

Předmět

Předmět

Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí
  oxidu uhličitého (CO2)
  a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají
  , aby
  se
  podpořilo nákladově efektivní
  snižování emisí CO2

  z námořní dopravy
  .

oxidu uhličitého (CO2

, aby

podpořilo nákladově efektivní

2

z námořní dopravy

Toto nařízení stanoví pravidla pro přesné monitorování, vykazování a ověřování emisí
  skleníkových plynů
  a dalších příslušných informací pocházejících z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají
  . S cílem přispět k dosažení cíle klimatické neutrality vztahujícího
  se
  na celou ekonomiku Unie, definovaného v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima], a s přihlédnutím k výchozí strategii IMO pro
  snižování emisí
  skleníkových plynů z lodí, která byla přijata dne 13. dubna 2018, ukládá toto nařízení společnostem povinnost snížit své roční průměrné emise
  CO2

  na přepravní výkon v souladu s článkem 12a
  .“

skleníkových plynů

. S cílem přispět k dosažení cíle klimatické neutrality vztahujícího

na celou ekonomiku Unie, definovaného v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima], a s přihlédnutím k výchozí strategii IMO pro

skleníkových plynů z lodí, která byla přijata dne 13. dubna 2018, ukládá toto nařízení společnostem povinnost snížit své roční průměrné emise

2

na přepravní výkon v souladu s článkem 12a

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. - 1 c (nový)

Čl. 1 – odst. - 1 c (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 2 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -1c)
     
  V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto: |
| 1.   Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti
  přesahující
  5 000 rejstříkových tun a emise
  CO2

  , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu. | „1.
     Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti 5 000 rejstříkových tun a 
  více a
   emise
  skleníkových plynů
  , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-1c)
     
  V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

1.   Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti
  přesahující
  5 000 rejstříkových tun a emise
  CO2

  , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.

„1.
     Toto nařízení se vztahuje na lodě o hrubé prostornosti 5 000 rejstříkových tun a 
  více a
   emise
  skleníkových plynů
  , které vypouštějí při plavbách ze svého posledního přístavu určení do přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu a z přístavu určení spadajícího do jurisdikce některého členského státu do svého příštího přístavu určení, jakož i uvnitř přístavů určení spadajících do jurisdikce některého členského státu.“

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. -a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – písm. -a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 3 – odst. 1 – písm. a a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -a) | Vkládá se nové písmeno, které zní:









  „aa) | ‚emisemi skleníkových plynů‘ uvolňování skleníkových plynů z lodí, jak je uvedeno v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (*1)

  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-a)

-a)

Vkládá se nové písmeno, které zní:

„aa)

„aa)

‚emisemi skleníkových plynů‘ uvolňování skleníkových plynů z lodí, jak je uvedeno v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (*1)

  ;

‚emisemi skleníkových plynů‘ uvolňování skleníkových plynů z lodí, jak je uvedeno v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

*1

;

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. -a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – písm. -a a (nové)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 3 – odst. 1 – písm. b

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | Písmeno b) se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

-aa)

-aa)

Písmeno b) se nahrazuje tímto:

| b) | „přístavem určení“ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila
  náklad
  nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností; |
| --- | --- |

b)

„přístavem určení“ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila
  náklad
  nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;

náklad

| | „b) | ‚přístavem určení‘ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila
  podstatnou část svého nákladu
  nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;“ |
| --- | --- | --- |

„b)

‚přístavem určení‘ přístav, v němž loď zastaví, aby naložila či vyložila
  podstatnou část svého nákladu
  nebo aby se mohli nalodit či vylodit cestující; vyloučeny jsou tedy zastávky, jejichž jediným účelem je doplnění paliva, získání zásob, vystřídání posádky, přemístění do suchého doku nebo provedení oprav lodě nebo vybavení, zastávky v přístavu z důvodu, že loď potřebuje pomoc nebo je v tísni, překládky z lodě na loď prováděné mimo přístavy a zastávky, jejichž jediným účelem je nalezení útočiště před nepříznivým počasím nebo které jsou nutné z důvodu pátracích a záchranných činností;“

podstatnou část svého nákladu

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 3 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | „společností“ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal
  od vlastníka lodě
  odpovědnost za
  její
  provoz
  a zavázal se, že převezme veškeré povinnosti
  a 
  odpovědnosti uložené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006
  ; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

„společností“ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel nebo nájemce v nájmu typu „bareboat charter“, který převzal
  od vlastníka lodě
  odpovědnost za
  její
  provoz
  a zavázal se, že převezme veškeré povinnosti
  a 
  odpovědnosti uložené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006
  ;

od vlastníka lodě

její

a zavázal se, že převezme veškeré povinnosti

odpovědnosti uložené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006

| „d) | ‚společností‘ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel
  ; nájemce časově pronajímaných plavidel
  nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charter‘, který převzal odpovědnost za
  obchodní
  provoz
  lodě od vlastníka lodi
  a 
  odpovídá za uhrazení paliva spotřebovaného danou lodí
  ;“ |
| --- | --- |

„d)

‚společností‘ vlastník lodě nebo jakýkoli jiný subjekt nebo osoba, jako je provozovatel
  ; nájemce časově pronajímaných plavidel
  nebo nájemce v nájmu typu ‚bareboat charter‘, který převzal odpovědnost za
  obchodní
  provoz
  lodě od vlastníka lodi
  a 
  odpovídá za uhrazení paliva spotřebovaného danou lodí
  ;“

; nájemce časově pronajímaných plavidel

obchodní

lodě od vlastníka lodi

odpovídá za uhrazení paliva spotřebovaného danou lodí

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 1 – písm. a a (nové)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 3 – odst. 1 – písm. i

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | Písmeno i) se nahrazuje tímto: |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

Písmeno i) se nahrazuje tímto:

Písmeno i) se nahrazuje tímto:

| i) | „dalšími příslušnými informacemi“ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí; |
| --- | --- |

i)

„dalšími příslušnými informacemi“ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí;

2

| | „i) | ‚dalšími příslušnými informacemi‘ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem
  , s dodávkami energie z břehu na loď v době, kdy je loď v doku,
  a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí;“ |
| --- | --- | --- |

„i)

‚dalšími příslušnými informacemi‘ informace související s emisemi CO2 ze spotřeby paliva, s přepravním výkonem
  , s dodávkami energie z břehu na loď v době, kdy je loď v doku,
  a s energetickou účinností lodí, které umožňují analyzovat vývoj emisí a posoudit efektivitu provozu lodí;“

2

, s dodávkami energie z břehu na loď v době, kdy je loď v doku,

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 4 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1a)
     
  V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto: |
| 1.   V souladu s články 8 až 12 společnosti u každé
  své lodě
  monitorují a vykazují příslušné parametry během vykazovaného období. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb do přístavu nebo z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu. | „1.   V souladu s články 8 až 12 společnosti u každé
  z lodí, které obchodně provozují,
  monitorují a vykazují příslušné parametry během vykazovaného období. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb do přístavu nebo z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1a)
     
  V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

1.   V souladu s články 8 až 12 společnosti u každé
  své lodě
  monitorují a vykazují příslušné parametry během vykazovaného období. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb do přístavu nebo z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu.

„1.   V souladu s články 8 až 12 společnosti u každé
  z lodí, které obchodně provozují,
  monitorují a vykazují příslušné parametry během vykazovaného období. Toto monitorování a vykazování provádějí ve všech přístavech spadajících do jurisdikce některého členského státu a u veškerých plaveb do přístavu nebo z přístavu spadajícího do jurisdikce některého členského státu.“

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 b (nový)

Čl. 1 – odst. 1 b (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 5 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  V článku 5 se doplňuje nový odstavec, který zní: |
| | „2a.
     
  Do 31. prosince 2021 přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění tohoto nařízení upřesněním metod stanovení emisí metanu (CH4).




  Kromě přijetí aktů v přenesené pravomoci uvedených v prvním pododstavci Komise do 31. prosince 2021 posoudí a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jaký mají emise skleníkových plynů, jiné než CO2 a CH4, pocházející z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají, dopad na celosvětové klima. Tato zpráva bude případně doplněna o legislativní návrh, který se bude zabývat otázkou, jak s těmito emisemi naložit.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1b)
     
  V článku 5 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„2a.
     
  Do 31. prosince 2021 přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění tohoto nařízení upřesněním metod stanovení emisí metanu (CH4).

Kromě přijetí aktů v přenesené pravomoci uvedených v prvním pododstavci Komise do 31. prosince 2021 posoudí a podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jaký mají emise skleníkových plynů, jiné než CO2 a CH4, pocházející z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce některého členského státu, nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají, dopad na celosvětové klima. Tato zpráva bude případně doplněna o legislativní návrh, který se bude zabývat otázkou, jak s těmito emisemi naložit.“

Pozměňovací návrh 72

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. a – bod i a (nový)

Čl. 1 – odst. 1 – bod 2 – písm. a – bod i a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 6 – odst. 3 – písm. c a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ia) | vkládá se nové písmeno, které zní:










  „ca) | emisní faktory pro alternativní paliva, včetně zkapalněného zemního plynu, biopaliv, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu obsahující uhlík, se vyjadřují ekvivalentem CO2 a zahrnují všechny emise skleníkových plynů a vycházejí z analýzy životního cyklu. Tyto emisní faktory stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ia)

ia)

vkládá se nové písmeno, které zní:

vkládá se nové písmeno, které zní:

„ca)

„ca)

emisní faktory pro alternativní paliva, včetně zkapalněného zemního plynu, biopaliv, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu obsahující uhlík, se vyjadřují ekvivalentem CO2 a zahrnují všechny emise skleníkových plynů a vycházejí z analýzy životního cyklu. Tyto emisní faktory stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem uvedeným v čl. 24 odst. 2;“

emisní faktory pro alternativní paliva, včetně zkapalněného zemního plynu, biopaliv, paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu obsahující uhlík, se vyjadřují ekvivalentem CO2

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 3 – písm. a

Čl. 1 – odst. 3 – písm. a

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 9 – odst. 1 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | množství přepravovaného nákladu, dobrovolně; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

f)

množství přepravovaného nákladu, dobrovolně;

množství přepravovaného nákladu, dobrovolně;

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 3 a (nový)

Čl. 1 – odst. 3 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 9 – odst. 2 – písm. a

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  V čl. 9 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: |
| a) | všechny plavby
  lodě během vykazovaného období buď
  začínají
  , nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3a)
     
  V čl. 9 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

a)

všechny plavby
  lodě během vykazovaného období buď
  začínají
  , nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a

všechny plavby

začínají

| „a) | nejméně 90 % plaveb
  lodě během vykazovaného období buď
  začíná
  , nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a“ |
| --- | --- |

„a)

nejméně 90 % plaveb
  lodě během vykazovaného období buď
  začíná
  , nebo končí v přístavu spadajícím do jurisdikce některého členského státu a“

nejméně 90 % plaveb

začíná

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 4 – písm. a a (nové)

Čl. 1 – odst. 4 – písm. a a (nové)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 10 – odst. 1 – písm. j a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | aa) | Doplňuje se nové písmeno, které zní:










  „ja) | přepravovaný náklad.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

aa)

aa)

Doplňuje se nové písmeno, které zní:

Doplňuje se nové písmeno, které zní:

„ja)

„ja)

přepravovaný náklad.“

přepravovaný náklad.“

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 – písm. a

Čl. 1 – odst. 5 – písm. a

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 11 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Změní-li se společnost, předchozí společnost předloží Komisi a orgánům dotčeného státu vlajky co nejdříve po dni provedení změny, avšak nejpozději do
  tří měsíců
  zprávu, jež zahrnuje stejné prvky jako výkaz emisí, ale omezuje se na období odpovídající činnostem prováděným v rámci odpovědnosti této společnosti.; | „2.   Změní-li se společnost, předchozí společnost předloží Komisi a orgánům dotčeného státu vlajky
  v den provedení změny nebo
  co nejdříve po dni provedení změny, avšak nejpozději do
  jednoho měsíce
  zprávu, jež zahrnuje stejné prvky jako výkaz emisí, ale omezuje se na období odpovídající činnostem prováděným v rámci odpovědnosti této společnosti.
  Nová společnost zajistí, aby všechny lodě, za které odpovídá, plnily po zbývající část vykazovaného období po provedení změny požadavky podle tohoto nařízení.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Změní-li se společnost, předchozí společnost předloží Komisi a orgánům dotčeného státu vlajky co nejdříve po dni provedení změny, avšak nejpozději do
  tří měsíců
  zprávu, jež zahrnuje stejné prvky jako výkaz emisí, ale omezuje se na období odpovídající činnostem prováděným v rámci odpovědnosti této společnosti.;

„2.   Změní-li se společnost, předchozí společnost předloží Komisi a orgánům dotčeného státu vlajky
  v den provedení změny nebo
  co nejdříve po dni provedení změny, avšak nejpozději do
  jednoho měsíce
  zprávu, jež zahrnuje stejné prvky jako výkaz emisí, ale omezuje se na období odpovídající činnostem prováděným v rámci odpovědnosti této společnosti.
  Nová společnost zajistí, aby všechny lodě, za které odpovídá, plnily po zbývající část vykazovaného období po provedení změny požadavky podle tohoto nařízení.“

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 – písm. b a (nové)

Čl. 1 – odst. 5 – písm. b a (nové)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 11 – odst. 3 – písm. xi a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | V odst. 3 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:










  „xia) | přepravovaný náklad;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

V odst. 3 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:

V odst. 3 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:

„xia)

„xia)

přepravovaný náklad;“

přepravovaný náklad;“

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 – písm. b (nové)

Čl. 1 – odst. 5 – písm. b (nové)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 11 – odst. 3 – písm. xi b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bb) | V odst. 3 písm. a) se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „xib) | velikost lodě;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bb)

bb)

V odst. 3 písm. a) se doplňuje nové písmeno, které zní:

V odst. 3 písm. a) se doplňuje nové písmeno, které zní:

„xib)

„xib)

velikost lodě;“

velikost lodě;“

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 a (nový)

Čl. 1 – odst. 5 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Kapitola II a (nová) – čl. 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  Vkládá se nová kapitola, která zní:





  „KAPITOLA IIa




  SNÍŽENÍ EMISÍ




  Článek 12a




  Snížení emisí





  1.
     
  Společnosti sníží lineárně do roku 2030 roční emise CO2 na přepravní výkon alespoň o 40 % jako průměr na všech lodích, za něž nesou odpovědnost, ve srovnání s průměrným výkonem podle kategorie lodí stejné velikosti a typu, jak se vykazují podle tohoto nařízení.






  2.
     
  Pokud v daném roce společnost nedodrží roční snížení uvedené v odstavci 1, uloží Komise finanční sankci, která musí být účinná, přiměřená, odrazující a slučitelná s tržním systémem pro obchodování s emisemi, jako je systém EU ETS. Úhrada sankce za překročení emisí neosvobozuje společnost od povinnosti podle odstavce 1 na období do roku 2030. V případě společností, které nesplnily mezní hodnoty emisí stanovené podle tohoto článku, se použijí ustanovení čl. 20 odst. 3 a 4.






  3.
     
  Do ... [6 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost] přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění tohoto nařízení vymezením kategorií lodí uvedených v odstavci 1, a to stanovením základní úrovně a ročního lineárního redukčního koeficientu, který se má použít pro každou kategorii lodí s využitím údajů z rejstříku THETIS-MRV, včetně povinného parametru ‚přepravovaný náklad‘, a ze systému shromažďování údajů IMO, přičemž se plně uzná snížení emisí, které již provedly společnosti, které jsou ‚průkopníky v dekarbonizaci‘, za účelem dosažení cíle uvedeného v odstavci 1, stanovením pravidel a prostředků pro výpočet a výběr sankce za překročení emisí uvedené v odstavci 2 a stanovením případných dalších pravidel, která jsou nezbytná pro zajištění souladu s tímto článkem a jeho ověřování.






  4.
     
  Do 12 měsíců poté, co IMO přijme opatření k provedení výchozí strategie pro snižování emisí skleníkových plynů z lodí, kterou přijala dne 13. dubna 2018, a před tím, než tato opatření nabydou účinku, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí ambice a celkovou ekologickou vyváženost opatření, o nichž rozhodla IMO, včetně jejich obecného záměru vzhledem k cílům podle Pařížské dohody, k cíli Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cíli klimatické neutrality stanovenému v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima].






  5.
     
  V případě potřeby může Komise ke zprávě uvedené v odstavci 4 připojit legislativní návrh, který předloží Evropskému parlamentu a Radě, jímž změní toto nařízení způsobem, který je v souladu s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu, zejména cílem Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cílem klimatické neutrality stanoveným v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima]“. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5a)
     
  Vkládá se nová kapitola, která zní:

„KAPITOLA IIa

SNÍŽENÍ EMISÍ

Článek 12a

Snížení emisí

1.
     
  Společnosti sníží lineárně do roku 2030 roční emise CO2 na přepravní výkon alespoň o 40 % jako průměr na všech lodích, za něž nesou odpovědnost, ve srovnání s průměrným výkonem podle kategorie lodí stejné velikosti a typu, jak se vykazují podle tohoto nařízení.

2.
     
  Pokud v daném roce společnost nedodrží roční snížení uvedené v odstavci 1, uloží Komise finanční sankci, která musí být účinná, přiměřená, odrazující a slučitelná s tržním systémem pro obchodování s emisemi, jako je systém EU ETS. Úhrada sankce za překročení emisí neosvobozuje společnost od povinnosti podle odstavce 1 na období do roku 2030. V případě společností, které nesplnily mezní hodnoty emisí stanovené podle tohoto článku, se použijí ustanovení čl. 20 odst. 3 a 4.

3.
     
  Do ... [6 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost] přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění tohoto nařízení vymezením kategorií lodí uvedených v odstavci 1, a to stanovením základní úrovně a ročního lineárního redukčního koeficientu, který se má použít pro každou kategorii lodí s využitím údajů z rejstříku THETIS-MRV, včetně povinného parametru ‚přepravovaný náklad‘, a ze systému shromažďování údajů IMO, přičemž se plně uzná snížení emisí, které již provedly společnosti, které jsou ‚průkopníky v dekarbonizaci‘, za účelem dosažení cíle uvedeného v odstavci 1, stanovením pravidel a prostředků pro výpočet a výběr sankce za překročení emisí uvedené v odstavci 2 a stanovením případných dalších pravidel, která jsou nezbytná pro zajištění souladu s tímto článkem a jeho ověřování.

4.
     
  Do 12 měsíců poté, co IMO přijme opatření k provedení výchozí strategie pro snižování emisí skleníkových plynů z lodí, kterou přijala dne 13. dubna 2018, a před tím, než tato opatření nabydou účinku, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí ambice a celkovou ekologickou vyváženost opatření, o nichž rozhodla IMO, včetně jejich obecného záměru vzhledem k cílům podle Pařížské dohody, k cíli Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cíli klimatické neutrality stanovenému v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima].

5.
     
  V případě potřeby může Komise ke zprávě uvedené v odstavci 4 připojit legislativní návrh, který předloží Evropskému parlamentu a Radě, jímž změní toto nařízení způsobem, který je v souladu s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu, zejména cílem Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cílem klimatické neutrality stanoveným v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima]“.

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 b (nový)

Čl. 1 – odst. 5 b (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Článek 12 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5b)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:






  „Článek 12b




  Emise z lodí v kotvištích




  Společnosti zajistí, aby nejpozději v roce 2030 žádné lodě, které spadají pod jejich odpovědnost, nevypouštěly v kotvištích emise skleníkových plynů.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5b)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 12b

Emise z lodí v kotvištích

Společnosti zajistí, aby nejpozději v roce 2030 žádné lodě, které spadají pod jejich odpovědnost, nevypouštěly v kotvištích emise skleníkových plynů.“

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 c (nový)

Čl. 1 – odst. 5 c (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 1

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5c)
     
  V článku 21 se odstavec 1 nahrazuje tímto: |
| 1.   Do 30. června každého roku Komise zpřístupní veřejnosti informace
  o emisích CO2 vykázaných
  v souladu s článkem 11, jakož i informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku. | „1.   Do 30. června každého roku Komise zpřístupní veřejnosti informace
  vykázané
  v souladu s článkem 11, jakož i informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5c)
     
  V článku 21 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

1.   Do 30. června každého roku Komise zpřístupní veřejnosti informace
  o emisích CO2 vykázaných
  v souladu s článkem 11, jakož i informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku.

„1.   Do 30. června každého roku Komise zpřístupní veřejnosti informace
  vykázané
  v souladu s článkem 11, jakož i informace stanovené v odstavci 2 tohoto článku.“

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 5 d (nový)

Čl. 1 – odst. 5 d (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. a

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 5d)
     
  V čl. 21 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto: |
| a) | identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav); |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

5d)
     
  V čl. 21 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

a)

identifikaci lodě (název, identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);

| „a) | identifikaci lodě (název
  , společnost
  , identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);“ |
| --- | --- |

„a)

identifikaci lodě (název
  , společnost
  , identifikační číslo lodě podle IMO a rejstříkový přístav nebo domovský přístav);“

, společnost

Pozměňovací návrh 74

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 a (nový)

Čl. 1 – odst. 6 a (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. d

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6a)
     
  V čl. 21 odst. 2 se písmeno d) mění takto: |
| d) | celkovou roční spotřebu paliva během plaveb; |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6a)
     
  V čl. 21 odst. 2 se písmeno d) mění takto:

d)

celkovou roční spotřebu paliva během plaveb;

| „d) | celkovou roční spotřebu paliva během plaveb
  podle typu paliva“
  ; |
| --- | --- |

„d)

„d)

celkovou roční spotřebu paliva během plaveb
  podle typu paliva“
  ;

podle typu paliva“

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 b (nový)

Čl. 1 – odst. 6 b (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6b)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „ka) | velikost lodě.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6b)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„ka)

velikost lodě.“

Pozměňovací návrh 76

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 c (nový)

Čl. 1 – odst. 6 c (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6c)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „kb) | celková vzdálenost;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6c)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„kb)

celková vzdálenost;“

Pozměňovací návrh 77

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 d (nový)

Čl. 1 – odst. 6 d (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k c (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6d)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „kc) | celková nosnost;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6d)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„kc)

celková nosnost;“

Pozměňovací návrh 78

Pozměňovací návrh 78

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 e (nový)

Čl. 1 – odst. 6 e (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k d (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6e)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „kd) | přepravní výkon;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6e)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„kd)

přepravní výkon;“

Pozměňovací návrh 79

Pozměňovací návrh 79

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 f (nový)

Čl. 1 – odst. 6 f (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k e (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6f)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „ke) | jméno majitele lodi;“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6f)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„ke)

jméno majitele lodi;“

Pozměňovací návrh 80

Pozměňovací návrh 80

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 g (nový)

Čl. 1 – odst. 6 g (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 2 – písm. k f (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6 g)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:










  „kf) | přepravovaný náklad.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6 g)
     
  V čl. 21 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„kf)

přepravovaný náklad.“

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 h (nový)

Čl. 1 – odst. 6 h (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 21 – odst. 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6h)
     
  V článku 21 se doplňuje nový odstavec, který zní:






  „6a.
     
  EMSA provádí v souladu se svým pracovním programem pro období 2020–2022 další statistické ověřování údajů vykázaných podle čl. 11 odst. 1, aby zajistila konzistentnost poskytovaných údajů.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6h)
     
  V článku 21 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6a.
     
  EMSA provádí v souladu se svým pracovním programem pro období 2020–2022 další statistické ověřování údajů vykázaných podle čl. 11 odst. 1, aby zajistila konzistentnost poskytovaných údajů.“

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 i (nový)

Čl. 1 – odst. 6 i (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Článek 21 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6i)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:






  „Článek 21a




  Označování environmentální výkonnosti lodí





  1.
     
  Komise na podporu snižování emisí a zvyšování transparentnosti informací zavede celostní systém Unie pro označování environmentální výkonnosti lodí vztahující se na lodě zahrnuté v tomto nařízení.






  2.
     
  Komise do 1. července 2021 přijme prováděcí akty v souladu s článkem 23 doplňující toto nařízení stanovením podrobných ustanovení pro fungování systému Unie pro označování environmentální výkonnosti lodí i technické normy, na nichž je tento systém založen.“ |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6i)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 21a

Označování environmentální výkonnosti lodí

1.
     
  Komise na podporu snižování emisí a zvyšování transparentnosti informací zavede celostní systém Unie pro označování environmentální výkonnosti lodí vztahující se na lodě zahrnuté v tomto nařízení.

2.
     
  Komise do 1. července 2021 přijme prováděcí akty v souladu s článkem 23 doplňující toto nařízení stanovením podrobných ustanovení pro fungování systému Unie pro označování environmentální výkonnosti lodí i technické normy, na nichž je tento systém založen.“

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 j (nový)

Čl. 1 – odst. 6 j (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 22 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6j)
     
  V článku 22 se zrušuje odstavec 3; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6j)
     
  V článku 22 se zrušuje odstavec 3;

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 k (nový)

Čl. 1 – odst. 6 k (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Článek 22 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6k)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:






  „Článek 22a




  Přezkum





  1.
     
  Komise do 31. prosince 2022 přezkoumá fungování tohoto nařízení a zohlední přitom zkušenosti z jeho provádění, ale i další příslušná opatření zaměřená na snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a na splnění závazků Unie podle Pařížské dohody. V rámci tohoto přezkumu Komise navrhne další požadavky na snížení jiných emisí skleníkových plynů, než jsou emise CO2, jakož i na snížení látek znečišťujících ovzduší a omezení vypouštění odpadních vod, a to i z praček plynů, z lodí do otevřených vod. Přezkum rovněž zváží rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na lodě o hrubé prostornosti od 400 do 5000 rejstříkových tun. K přezkumu se v případě potřeby připojí legislativní návrh na změnu tohoto nařízení.






  2.
     
  V rámci nadcházejícího přezkumu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU

   (*2)

  a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013

   (*3)

  Komise rovněž předloží návrh na stanovení závazných cílů pro členské státy, kterými se v námořních a vnitrozemských přístavech zajistí dostatečná dodávka elektřiny z pevniny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6k)
     
  Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 22a

Přezkum

1.
     
  Komise do 31. prosince 2022 přezkoumá fungování tohoto nařízení a zohlední přitom zkušenosti z jeho provádění, ale i další příslušná opatření zaměřená na snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a na splnění závazků Unie podle Pařížské dohody. V rámci tohoto přezkumu Komise navrhne další požadavky na snížení jiných emisí skleníkových plynů, než jsou emise CO2, jakož i na snížení látek znečišťujících ovzduší a omezení vypouštění odpadních vod, a to i z praček plynů, z lodí do otevřených vod. Přezkum rovněž zváží rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na lodě o hrubé prostornosti od 400 do 5000 rejstříkových tun. K přezkumu se v případě potřeby připojí legislativní návrh na změnu tohoto nařízení.

2.
     
  V rámci nadcházejícího přezkumu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU

   (*2)

  a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013

   (*3)

  Komise rovněž předloží návrh na stanovení závazných cílů pro členské státy, kterými se v námořních a vnitrozemských přístavech zajistí dostatečná dodávka elektřiny z pevniny.

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 l (nový)

Čl. 1 – odst. 6 l (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 23 – odst. 2

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6l)
     
  V článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto: |
| 2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období. | „2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2
  , čl. 5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3
  , čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6l)
     
  V článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

„2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 2
  , čl. 5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3
  , čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. července 2015. Komise vyhotoví zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.“

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 m (nový)

Čl. 1 – odst. 6 m (nový)

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 23 – odst. 3

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6m)
     
  V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto: |
| 3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. | „3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl.
  5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3, čl.
  15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6m)
     
  V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

„3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 2, čl.
  5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3, čl.
  15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.“

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 6 n

Čl. 1 – odst. 6 n

Nařízení (EU) 2015/757

Čl. 23 – odst. 5

| Platné znění | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 6n)
     
  V článku 23 se odstavec 5 nahrazuje tímto: |
| 5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. | „5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2, čl.
  5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3, čl.
  15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“ |

Platné znění

Platné znění

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

6n)
     
  V článku 23 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

„5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 2, čl.
  5 odst. 2a, čl. 12a odst. 3, čl.
  15 odst. 5 a čl. 16 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 1 a (nový)

Článek 1 a (nový)

Směrnice 2003/87/ES

Kapitola II a (nová)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 1a




  Změny směrnice 2003/87/ES




  Směrnice 2003/87/ES se mění takto:










  1) | Vkládá se nová kapitola, která zní:




  „KAPITOLA IIa




  NÁMOŘNÍ DOPRAVA




  Článek 3ga




  Oblast působnosti




  Ustanovení této kapitoly se použijí od 1. ledna 2022 na vydání a přidělení povolenek, pokud jde o emise skleníkových plynů pocházející z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce členského státu, na který se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757

   (*4)

  , nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají. Pokud dojde ke změně společnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2015/757, je nová společnost povinna získat povolenky na emise skleníkových plynů pouze v souvislosti s obdobím, v němž byly činnosti lodi vykonávány v rámci odpovědnosti této společnosti.




  Článek 3gb




  Celkové množství a metoda přidělování povolenek pro námořní dopravu





  1.
     
  Do 31. prosince 2020 aktualizuje Komise posouzení dopadů provedené v roce 2013 a doprovodný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013

   (*5),
  který Komise předložila, a přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění této směrnice stanovením celkového množství povolenek pro námořní dopravu v souladu s ostatními odvětvími a metodu přidělování povolenek pro námořní dopravu formou úplné dražby, jakož i stanovením zvláštních ustanovení týkajících se členského státu správy. Akty v přenesené pravomoci musí vycházet z nejlepších dostupných údajů a z posouzení dopadů různých možností, včetně dopadů na emise a hospodářského dopadu.






  2.
     
  Články 12 a 16 se na povolenky pro námořní dopravu použijí stejným způsobem jako na povolenky týkající se jiných činností.






  3.
     
  Nejméně 50 % příjmů získaných z dražby povolenek uvedených v odstavci 1 tohoto článku se využije prostřednictvím fondu zřízeného podle článku 3gc.






  4.
     
  Příjmy získané z dražeb povolenek, které se nevyužijí prostřednictvím fondu definovaného v článku 3gc a které jsou přiděleny členským státům, se použijí způsobem, který je v souladu s cíli této směrnice, zejména s cílem bojovat proti změně klimatu v Unii a ve třetích zemích, chránit a obnovovat mořské ekosystémy postižené globálním oteplováním a napomoci spravedlivé transformaci v členských státech podpořením přesunů pracovníků, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativ v oblasti hledání zaměstnání a začínajících podniků, a to v dialogu se sociálními partnery. Veškeré informace o využití těchto příjmů se zveřejní.






  5.
     
  Komise monitoruje provádění této kapitoly a možné trendy ohledně společností snažících se vyhnout se tomu, aby se na ně vztahovaly požadavky této směrnice. Komise případně navrhne opatření, jimiž je možné vyhýbání se této povinnosti předcházet.





  Článek 3gc




  Fond pro oceány





  1.
     
  Na období od roku 2022 až 2030 se zřídí fond pro oceány (dále jen „fond“) s cílem zlepšit energetickou účinnost lodí a podpořit investice do inovativních technologií a infrastruktury pro dekarbonizaci námořní dopravy, a to i v pobřežní plavbě a přístavech, a zavádění


  udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a amoniak, které jsou vyráběny z obnovitelných zdrojů energie, a technologií pohonu s nulovými emisemi, včetně technologií založených na využití větru. 20 % příjmů v rámci fondu se použije jako příspěvek k ochraně, obnově a lepší správě mořských ekosystémů, na něž dopadá globální oteplování, jako jsou chráněné mořské oblasti, a na podporu průřezové udržitelné modré ekonomiky, jako je energie z obnovitelných mořských zdrojů. Veškeré investice podporované fondem se zveřejní a musí být v souladu s cíli této směrnice.






  2.
     
  Odchylně od článku 12 této směrnice mohou námořní dopravní společnosti hradit do fondu roční členský příspěvek v souladu s jejich celkovým objemem emisí vykázaným za předchozí kalendářní rok podle nařízení (EU) 2015/757, aby se omezila administrativní zátěž pro námořní společnosti, včetně malých a středních společností a společností, které v rámci působnosti této směrnice nejsou často aktivní. Fond odevzdá povolenky hromadně jménem námořních dopravních společností, které jsou členy fondu. Vždy do 28. února každého roku stanoví fond výši členského příspěvku na tunu emisí, přičemž tato výše musí být alespoň rovna nejvyšší zaznamenané ceně povolenek na primárních nebo sekundárních trzích v předchozím roce.






  3.
     
  Fond získá povolenky odpovídající celkovému souhrnnému množství příspěvků uvedených v odstavci 2 tohoto článku za předchozí kalendářní rok a odevzdá je vždy do 30. dubna každého roku do registru zřízeného podle článku 19 této směrnice za účelem jejich následného zrušení. Veškeré informace o příspěvcích se zveřejní.






  4.
     
  Fond je řízen centrálně prostřednictvím subjektu Unie, jehož struktura řízení je podobná struktuře řízení fondu podle čl. 10a odst. 8 této směrnice. Jeho struktura řízení a proces rozhodování jsou transparentní a inkluzivní, zejména při stanovování prioritních oblastí, kritérií a postupů přidělování grantů. Příslušné zúčastněné strany mají vhodnou poradní úlohu. Veškeré informace o investicích a všechny další relevantní informace o fungování fondu se zpřístupní veřejnosti.






  5.
     
  Komise jedná s třetími zeměmi o tom, jak mohou také tyto země fond využívat.






  6.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 s cílem doplnit tuto směrnici, pokud jde o provedení tohoto článku.





  Článek 3gd




  Podávání zpráv a přezkum Komise týkající se provádění opatření na zmírňování změny klimatu, jež zavedla Mezinárodní námořní organizace





  1.
     
  Do 12 měsíců od přijetí celosvětových tržních opatření IMO ke snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a před tím, než se tato opatření začnou uplatňovat, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí ambice a celkovou ekologickou vyváženost těchto opatření, včetně jejich obecného záměru vzhledem k cílům podle Pařížské dohody, k cíli Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cíli klimatické neutrality stanovenému v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima]. Tato zpráva zejména zohlední míru účasti na těchto celosvětových opatřeních, jejich vymahatelnost, transparentnost, sankce za neplnění, postupy pro zapojení veřejnosti, využívání kompenzačních kreditů, monitorování, vykazování a ověřování emisí, registry, odpovědnost a pravidla používání biopaliv.






  2.
     
  V případě potřeby připojí Komise ke zprávě uvedené v odstavci 1 legislativní návrh, který předloží Evropskému parlamentu a Radě, jímž změní tuto směrnice způsobem, který je v souladu s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu, zejména cílem Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cílem klimatické neutrality stanoveným v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 1a

Změny směrnice 2003/87/ES

Směrnice 2003/87/ES se mění takto:

1)

Vkládá se nová kapitola, která zní:

„KAPITOLA IIa

NÁMOŘNÍ DOPRAVA

Článek 3ga

Oblast působnosti

Ustanovení této kapitoly se použijí od 1. ledna 2022 na vydání a přidělení povolenek, pokud jde o emise skleníkových plynů pocházející z lodí, které připlouvají do přístavů spadajících do jurisdikce členského státu, na který se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757

   (*4)

  , nacházejí se v těchto přístavech nebo z nich odplouvají. Pokud dojde ke změně společnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2015/757, je nová společnost povinna získat povolenky na emise skleníkových plynů pouze v souvislosti s obdobím, v němž byly činnosti lodi vykonávány v rámci odpovědnosti této společnosti.

Článek 3gb

Celkové množství a metoda přidělování povolenek pro námořní dopravu

1.
     
  Do 31. prosince 2020 aktualizuje Komise posouzení dopadů provedené v roce 2013 a doprovodný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013

   (*5),
  který Komise předložila, a přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 za účelem doplnění této směrnice stanovením celkového množství povolenek pro námořní dopravu v souladu s ostatními odvětvími a metodu přidělování povolenek pro námořní dopravu formou úplné dražby, jakož i stanovením zvláštních ustanovení týkajících se členského státu správy. Akty v přenesené pravomoci musí vycházet z nejlepších dostupných údajů a z posouzení dopadů různých možností, včetně dopadů na emise a hospodářského dopadu.

2.
     
  Články 12 a 16 se na povolenky pro námořní dopravu použijí stejným způsobem jako na povolenky týkající se jiných činností.

3.
     
  Nejméně 50 % příjmů získaných z dražby povolenek uvedených v odstavci 1 tohoto článku se využije prostřednictvím fondu zřízeného podle článku 3gc.

4.
     
  Příjmy získané z dražeb povolenek, které se nevyužijí prostřednictvím fondu definovaného v článku 3gc a které jsou přiděleny členským státům, se použijí způsobem, který je v souladu s cíli této směrnice, zejména s cílem bojovat proti změně klimatu v Unii a ve třetích zemích, chránit a obnovovat mořské ekosystémy postižené globálním oteplováním a napomoci spravedlivé transformaci v členských státech podpořením přesunů pracovníků, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace pracovníků, vzdělávání, iniciativ v oblasti hledání zaměstnání a začínajících podniků, a to v dialogu se sociálními partnery. Veškeré informace o využití těchto příjmů se zveřejní.

5.
     
  Komise monitoruje provádění této kapitoly a možné trendy ohledně společností snažících se vyhnout se tomu, aby se na ně vztahovaly požadavky této směrnice. Komise případně navrhne opatření, jimiž je možné vyhýbání se této povinnosti předcházet.

Článek 3gc

Článek 3gc

Fond pro oceány

Fond pro oceány

1.
     
  Na období od roku 2022 až 2030 se zřídí fond pro oceány (dále jen „fond“) s cílem zlepšit energetickou účinnost lodí a podpořit investice do inovativních technologií a infrastruktury pro dekarbonizaci námořní dopravy, a to i v pobřežní plavbě a přístavech, a zavádění


  udržitelných alternativních paliv, jako je vodík a amoniak, které jsou vyráběny z obnovitelných zdrojů energie, a technologií pohonu s nulovými emisemi, včetně technologií založených na využití větru. 20 % příjmů v rámci fondu se použije jako příspěvek k ochraně, obnově a lepší správě mořských ekosystémů, na něž dopadá globální oteplování, jako jsou chráněné mořské oblasti, a na podporu průřezové udržitelné modré ekonomiky, jako je energie z obnovitelných mořských zdrojů. Veškeré investice podporované fondem se zveřejní a musí být v souladu s cíli této směrnice.

2.
     
  Odchylně od článku 12 této směrnice mohou námořní dopravní společnosti hradit do fondu roční členský příspěvek v souladu s jejich celkovým objemem emisí vykázaným za předchozí kalendářní rok podle nařízení (EU) 2015/757, aby se omezila administrativní zátěž pro námořní společnosti, včetně malých a středních společností a společností, které v rámci působnosti této směrnice nejsou často aktivní. Fond odevzdá povolenky hromadně jménem námořních dopravních společností, které jsou členy fondu. Vždy do 28. února každého roku stanoví fond výši členského příspěvku na tunu emisí, přičemž tato výše musí být alespoň rovna nejvyšší zaznamenané ceně povolenek na primárních nebo sekundárních trzích v předchozím roce.

3.
     
  Fond získá povolenky odpovídající celkovému souhrnnému množství příspěvků uvedených v odstavci 2 tohoto článku za předchozí kalendářní rok a odevzdá je vždy do 30. dubna každého roku do registru zřízeného podle článku 19 této směrnice za účelem jejich následného zrušení. Veškeré informace o příspěvcích se zveřejní.

4.
     
  Fond je řízen centrálně prostřednictvím subjektu Unie, jehož struktura řízení je podobná struktuře řízení fondu podle čl. 10a odst. 8 této směrnice. Jeho struktura řízení a proces rozhodování jsou transparentní a inkluzivní, zejména při stanovování prioritních oblastí, kritérií a postupů přidělování grantů. Příslušné zúčastněné strany mají vhodnou poradní úlohu. Veškeré informace o investicích a všechny další relevantní informace o fungování fondu se zpřístupní veřejnosti.

5.
     
  Komise jedná s třetími zeměmi o tom, jak mohou také tyto země fond využívat.

6.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 23 s cílem doplnit tuto směrnici, pokud jde o provedení tohoto článku.

Článek 3gd

Článek 3gd

Podávání zpráv a přezkum Komise týkající se provádění opatření na zmírňování změny klimatu, jež zavedla Mezinárodní námořní organizace

Podávání zpráv a přezkum Komise týkající se provádění opatření na zmírňování změny klimatu, jež zavedla Mezinárodní námořní organizace

1.
     
  Do 12 měsíců od přijetí celosvětových tržních opatření IMO ke snížení emisí skleníkových plynů z námořní dopravy a před tím, než se tato opatření začnou uplatňovat, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí ambice a celkovou ekologickou vyváženost těchto opatření, včetně jejich obecného záměru vzhledem k cílům podle Pařížské dohody, k cíli Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cíli klimatické neutrality stanovenému v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima]. Tato zpráva zejména zohlední míru účasti na těchto celosvětových opatřeních, jejich vymahatelnost, transparentnost, sankce za neplnění, postupy pro zapojení veřejnosti, využívání kompenzačních kreditů, monitorování, vykazování a ověřování emisí, registry, odpovědnost a pravidla používání biopaliv.

2.
     
  V případě potřeby připojí Komise ke zprávě uvedené v odstavci 1 legislativní návrh, který předloží Evropskému parlamentu a Radě, jímž změní tuto směrnice způsobem, který je v souladu s cílem zachovat ekologickou vyváženost a účinnost opatření Unie v oblasti klimatu, zejména cílem Unie v oblasti snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 v rámci celé ekonomiky a cílem klimatické neutrality stanoveným v nařízení (EU) .../... [evropský právní rámec pro klima].

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A9-0144/2020).

1

(1a)  
  Pařížská dohoda (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

1a

Pařížská dohoda (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

(15)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

(15)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

(15a)  
  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

15a

https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

(16)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).

16

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

17

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

(1a)  
  https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf

1a

https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf

(1a)  
  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1588581905912&uri=CELEX:52020PC0080

1a

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1588581905912&uri=CELEX:52020PC0080

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55).

20

(21)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2072 ze dne 22. září 2016 o ověřovacích činnostech a akreditaci ověřovatelů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 320, 26.11.2016, s. 5); nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2071 ze dne 22. září 2016, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757, pokud jde o metody monitorování emisí oxidu uhličitého a pravidla pro monitorování dalších příslušných informací (Úř. věst. L 320, 26.11.2016, s. 1).

21

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1927 ze dne 4. listopadu 2016 o šablonách pro plány monitorování, výkazy emisí a dokumenty o souladu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 299, 5.11.2016, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1928 ze dne 4. listopadu 2016 o určování přepravovaného nákladu pro jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 299, 5.11.2016, s. 22).

22

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 ze dne 29. dubna 2015 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy a o změně směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 55).

20

(21)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2072 ze dne 22. září 2016 o ověřovacích činnostech a akreditaci ověřovatelů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 320, 26.11.2016, s. 5); nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/2071 ze dne 22. září 2016, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757, pokud jde o metody monitorování emisí oxidu uhličitého a pravidla pro monitorování dalších příslušných informací (Úř. věst. L 320, 26.11.2016, s. 1).

21

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1927 ze dne 4. listopadu 2016 o šablonách pro plány monitorování, výkazy emisí a dokumenty o souladu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 299, 5.11.2016, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1928 ze dne 4. listopadu 2016 o určování přepravovaného nákladu pro jiné kategorie lodí, než jsou osobní lodě, lodě typu ro-ro a kontejnerové lodě, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/757 o monitorování, vykazování a ověřování emisí oxidu uhličitého z námořní dopravy (Úř. věst. L 299, 5.11.2016, s. 22).

22

(1a)  
  Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38).

1a

Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38).

(23)  Pařížská dohoda (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

23

(24)  Usnesení IMO MEPC.278 (70), kterým se mění příloha VI úmluvy MARPOL.

24

(23)  Pařížská dohoda (Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4).

23

(24)  Usnesení IMO MEPC.278 (70), kterým se mění příloha VI úmluvy MARPOL.

24

(25)  Usnesení IMO MEPC 282 (70).

25

(25)  Usnesení IMO MEPC 282 (70).

25

(1a)  „
  Dopad mezinárodní lodní dopravy na kvalitu ovzduší a klima v Evropě“, Evropská agentura pro životní prostředí, technická zpráva č. 4/2013.

1a

Dopad mezinárodní lodní dopravy na kvalitu ovzduší a klima v Evropě“, Evropská agentura pro životní prostředí, technická zpráva č. 4/2013.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/256 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/256

---

P9_TA(2020)0220

Návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie *

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

(Zvláštní legislativní postup – konzultace)

(2021/C 385/30)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Rady (10025/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Rady (10025/2020),

| — | s ohledem na článek 311 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterých Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C9-0215/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 311 Smlouvy o fungování Evropské unie a na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, podle kterých Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C9-0215/2020),

| — | s ohledem na svá usnesení ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 (1) a o reformě systému vlastních zdrojů Evropské unie (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na svá usnesení ze dne 14. března 2018 o příštím VFR: příprava postoje Parlamentu k VFR po roce 2020 (1) a o reformě systému vlastních zdrojů Evropské unie (2),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2018 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 30. května 2018 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích (3),

| — | s ohledem na průběžnou zprávu ze dne 14. listopadu 2018 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 – postoj Parlamentu ohledně uzavření dohody (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na průběžnou zprávu ze dne 14. listopadu 2018 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 – postoj Parlamentu ohledně uzavření dohody (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2019 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích: čas naplnit očekávání občanů (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 10. října 2019 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích: čas naplnit očekávání občanů (5),

| — | s ohledem na prohlášení Komise a Rady ze dne 10. října 2019 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích: čas naplnit očekávání občanů, |
| --- | --- |

—

s ohledem na prohlášení Komise a Rady ze dne 10. října 2019 o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a vlastních zdrojích: čas naplnit očekávání občanů,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. května 2020 o novém víceletém finančním rámci, vlastních zdrojích a plánu obnovy (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. května 2020 o novém víceletém finančním rámci, vlastních zdrojích a plánu obnovy (6),

| — | s ohledem na sdělení Komise nazvané „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“ (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“ (COM(2020)0442),

| — | s ohledem na závěrečnou zprávu a doporučení Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, která byla zveřejněna v prosinci 2016 a předložena Evropskému parlamentu a Radě v lednu 2017, |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěrečnou zprávu a doporučení Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, která byla zveřejněna v prosinci 2016 a předložena Evropskému parlamentu a Radě v lednu 2017,

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 23. července 2020 o závěrech mimořádného zasedání Evropské rady konaného ve dnech 17.–21. července 2020 (7), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 23. července 2020 o závěrech mimořádného zasedání Evropské rady konaného ve dnech 17.–21. července 2020 (7),

| — | s ohledem na článek 82 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 82 jednacího řádu,

| — | s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A9-0146/2020),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit svůj návrh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.

Pozměňovací návrh 1

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 1 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Toto rozhodnutí stanovuje právní základ pro to, aby si Komise mohla půjčovat finanční prostředky na kapitálových trzích za účelem financování výdajů v rámci balíčku EU na podporu oživení Next Generation. Související náklady na jistinu a úrok ze splátek musí být refinancovány z unijního rozpočtu v předem určeném časovém rámci v závislosti na splatnosti vydaných dluhopisů a strategii pro splácení závazků. Tyto náklady by neměly vést k nepřiměřenému snížení výdajů na programy nebo investiční nástroje v rámci víceletého finančního rámce (VFR) ani k prudkému zvýšení příspěvků členských států. Proto by v zájmu zvýšení důvěryhodnosti a udržitelnosti plánu splácení Next Generation EU měly být takové náklady zcela pokryty příjmem ze skutečných nových vlastních zdrojů. Související prostředky na výdaje by se měly započítávat nad rámec stropů VFR, jak je stanoveno v novém nařízení o VFR. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(1a)

Toto rozhodnutí stanovuje právní základ pro to, aby si Komise mohla půjčovat finanční prostředky na kapitálových trzích za účelem financování výdajů v rámci balíčku EU na podporu oživení Next Generation. Související náklady na jistinu a úrok ze splátek musí být refinancovány z unijního rozpočtu v předem určeném časovém rámci v závislosti na splatnosti vydaných dluhopisů a strategii pro splácení závazků. Tyto náklady by neměly vést k nepřiměřenému snížení výdajů na programy nebo investiční nástroje v rámci víceletého finančního rámce (VFR) ani k prudkému zvýšení příspěvků členských států. Proto by v zájmu zvýšení důvěryhodnosti a udržitelnosti plánu splácení Next Generation EU měly být takové náklady zcela pokryty příjmem ze skutečných nových vlastních zdrojů. Související prostředky na výdaje by se měly započítávat nad rámec stropů VFR, jak je stanoveno v novém nařízení o VFR.

Pozměňovací návrh 2

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 1 b (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | Veškeré částky získané z těchto nových vlastních zdrojů nad rámec toho, co je nezbytné k pokrytí závazků v oblasti splácení v daném roce, by měly zůstat v rozpočtu Unie jako obecný příjem. Po skončení plánu splácení by tyto vlastní zdroje měly i nadále plynout do rozpočtu Unie jako obecný příjem. Zavedení souboru nových vlastních zdrojů by mělo zaručit odpovídající úroveň financování výdajů Unie ve VFR a zároveň omezit převládající financování ročního rozpočtu Unie prostřednictvím příspěvků členských států založených na HND, a tím i vnímání rozpočtu Unie jako „hry s nulovým součtem“ charakterizované logikou „spravedlivé návratnosti“. To by mohlo na druhou stranu umožnit větší zaměření výdajů na úrovni Unie na prioritní oblasti a společné veřejné statky s velkými úsporami díky vyšší efektivitě v porovnání s výdaji na úrovni jednotlivých států. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(1b)

Veškeré částky získané z těchto nových vlastních zdrojů nad rámec toho, co je nezbytné k pokrytí závazků v oblasti splácení v daném roce, by měly zůstat v rozpočtu Unie jako obecný příjem. Po skončení plánu splácení by tyto vlastní zdroje měly i nadále plynout do rozpočtu Unie jako obecný příjem. Zavedení souboru nových vlastních zdrojů by mělo zaručit odpovídající úroveň financování výdajů Unie ve VFR a zároveň omezit převládající financování ročního rozpočtu Unie prostřednictvím příspěvků členských států založených na HND, a tím i vnímání rozpočtu Unie jako „hry s nulovým součtem“ charakterizované logikou „spravedlivé návratnosti“. To by mohlo na druhou stranu umožnit větší zaměření výdajů na úrovni Unie na prioritní oblasti a společné veřejné statky s velkými úsporami díky vyšší efektivitě v porovnání s výdaji na úrovni jednotlivých států.

Pozměňovací návrh 3

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 1 c (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | Nové kategorie vlastních zdrojů by měly být zavedeny od roku 2021, aby byly jejich výnosy k dispozici v okamžiku, kdy vzniknou povinnosti týkající se úroků a splácení. Nové vlastní zdroje by měly být v souladu s cíli politiky Unie a podporovat Zelenou dohodu pro Evropu i fungování jednotného trhu a úsilí o efektivnější zdanění právnických osob a posílení boje proti daňovým podvodům a únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Evropský parlament již ve své průběžné zprávě o VFR a vlastních zdrojích z listopadu 2018 schválil možný soubor nových vlastních zdrojů a jiných příjmů, které tyto vlastnosti vykazují; tento soubor by mohl být rozšířen o další možnosti. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(1c)

Nové kategorie vlastních zdrojů by měly být zavedeny od roku 2021, aby byly jejich výnosy k dispozici v okamžiku, kdy vzniknou povinnosti týkající se úroků a splácení. Nové vlastní zdroje by měly být v souladu s cíli politiky Unie a podporovat Zelenou dohodu pro Evropu i fungování jednotného trhu a úsilí o efektivnější zdanění právnických osob a posílení boje proti daňovým podvodům a únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Evropský parlament již ve své průběžné zprávě o VFR a vlastních zdrojích z listopadu 2018 schválil možný soubor nových vlastních zdrojů a jiných příjmů, které tyto vlastnosti vykazují; tento soubor by mohl být rozšířen o další možnosti.

Pozměňovací návrh 4

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 5

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Současný systém pro určení vlastního zdroje z DPH byl Účetním dvorem, Evropským parlamentem a členskými státy opakovaně kritizován jako příliš složitý.
  Evropská rada na svém zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 proto konstatovala, že
  je vhodné výpočet tohoto vlastního zdroje zjednodušit. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(5)

Současný systém pro určení vlastního zdroje z DPH byl Účetním dvorem, Evropským parlamentem a členskými státy opakovaně kritizován jako příliš složitý.
  Evropská rada na svém zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 proto konstatovala, že
  je vhodné výpočet tohoto vlastního zdroje zjednodušit.

| (5) | Vlastní zdroj založený na dani z přidané hodnoty je stabilně zavedeným zdrojem příjmů do unijního rozpočtu a měl by i nadále odrážet neodmyslitelnou vazbu mezi spotřebiteli na jednotném trhu a veřejnými financemi Unie. Nicméně
  současný systém pro určení vlastního zdroje z DPH byl Účetním dvorem, Evropským parlamentem a členskými státy opakovaně kritizován jako příliš složitý.
  Z toho důvodu
  je vhodné výpočet tohoto vlastního zdroje zjednodušit. |
| --- | --- |

(5)

Vlastní zdroj založený na dani z přidané hodnoty je stabilně zavedeným zdrojem příjmů do unijního rozpočtu a měl by i nadále odrážet neodmyslitelnou vazbu mezi spotřebiteli na jednotném trhu a veřejnými financemi Unie. Nicméně
  současný systém pro určení vlastního zdroje z DPH byl Účetním dvorem, Evropským parlamentem a členskými státy opakovaně kritizován jako příliš složitý.
  Z toho důvodu
  je vhodné výpočet tohoto vlastního zdroje zjednodušit.

Pozměňovací návrh 5

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 6

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Aby byly finanční nástroje Unie lépe sladěny s jejími politickými prioritami, aby byla lépe zohledněna role rozpočtu Unie pro účely fungování jednotného trhu, aby se lépe podporovaly cíle politik Unie a 
  snížily příspěvky členských států založené
  na 
  hrubém národním důchodu (
  HND
  ) do ročního rozpočtu Unie, dospěla Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 k závěru, že Unie bude v nadcházejících letech usilovat o reformu systému vlastních zdrojů a zavede nové vlastní zdroje
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(6)

Aby byly finanční nástroje Unie lépe sladěny s jejími politickými prioritami, aby byla lépe zohledněna role rozpočtu Unie pro účely fungování jednotného trhu, aby se lépe podporovaly cíle politik Unie a 
  snížily příspěvky členských států založené
  na 
  hrubém národním důchodu (
  HND
  ) do ročního rozpočtu Unie, dospěla Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 k závěru, že Unie bude v nadcházejících letech usilovat o reformu systému vlastních zdrojů a zavede nové vlastní zdroje
  .

| (6) | Aby
  se financovaly alespoň náklady na jistinu a úroky ze splátek v rámci evropského nástroje Unie na podporu oživení, aby
  byly finanční nástroje Unie lépe sladěny s jejími politickými prioritami, aby byla lépe zohledněna role rozpočtu Unie pro účely fungování jednotného trhu, aby se lépe podporovaly cíle politik Unie
  , jako je Zelená dohoda pro Evropu a digitální transformace,
  a 
  zároveň omezilo převládající financování ročního rozpočtu Unie prostřednictvím příspěvků členských států založených
  na HND
  , je nutné zavést nové kategorie vlastních zdrojů, které by se zakládaly na společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob, na příjmech členských států ze systému Evropské unie pro obchodování s emisemi a na příspěvku členských států vypočteném z nerecyklovaných plastových obalových odpadů, což podpoří oběhové hospodářství
  .
  Navíc by za tímto účelem, jakmile budou vytvořeny příslušné legislativní podmínky, měly být zavedeny nové vlastní zdroje založené na mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, v plném souladu s pravidly WTO, na dani z digitálních služeb a dani z finančních transakcí, které budou pokud možno zavedeny podle režimu, na němž se dohodnou všechny členské státy. Komise by měla co nejdříve předložit nezbytné legislativní návrhy týkající se těchto nových vlastních zdrojů a potenciálních dalších nových vlastních zdrojů, které by podporovaly Zelenou dohodu pro Evropu i fungování jednotného trhu a úsilí o efektivnější zdanění právnických osob. Potenciální nové vlastní zdroje, o kterých již Komise informovala, např. poplatek za přístup k jednotnému trhu, by měly být dále posouzeny předtím, než budou prezentovány Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(6)

Aby
  se financovaly alespoň náklady na jistinu a úroky ze splátek v rámci evropského nástroje Unie na podporu oživení, aby
  byly finanční nástroje Unie lépe sladěny s jejími politickými prioritami, aby byla lépe zohledněna role rozpočtu Unie pro účely fungování jednotného trhu, aby se lépe podporovaly cíle politik Unie
  , jako je Zelená dohoda pro Evropu a digitální transformace,
  a 
  zároveň omezilo převládající financování ročního rozpočtu Unie prostřednictvím příspěvků členských států založených
  na HND
  , je nutné zavést nové kategorie vlastních zdrojů, které by se zakládaly na společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob, na příjmech členských států ze systému Evropské unie pro obchodování s emisemi a na příspěvku členských států vypočteném z nerecyklovaných plastových obalových odpadů, což podpoří oběhové hospodářství
  .
  Navíc by za tímto účelem, jakmile budou vytvořeny příslušné legislativní podmínky, měly být zavedeny nové vlastní zdroje založené na mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích, v plném souladu s pravidly WTO, na dani z digitálních služeb a dani z finančních transakcí, které budou pokud možno zavedeny podle režimu, na němž se dohodnou všechny členské státy. Komise by měla co nejdříve předložit nezbytné legislativní návrhy týkající se těchto nových vlastních zdrojů a potenciálních dalších nových vlastních zdrojů, které by podporovaly Zelenou dohodu pro Evropu i fungování jednotného trhu a úsilí o efektivnější zdanění právnických osob. Potenciální nové vlastní zdroje, o kterých již Komise informovala, např. poplatek za přístup k jednotnému trhu, by měly být dále posouzeny předtím, než budou prezentovány Evropskému parlamentu a Radě.

Pozměňovací návrh 6

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 7

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Jako první krok by měla být zavedena nová kategorie vlastních zdrojů založená na příspěvku členských států vypočítaném na základě nerecyklovaných plastových obalových odpadů.
   V souladu s evropskou strategií pro plasty může rozpočet Unie přispět ke snížení znečištění z plastových obalových odpadů. Vlastní zdroj z příspěvků členských států v poměru k množství plastových obalových odpadů, které nejsou v každém členském státě recyklovány, bude pobídkou ke snížení spotřeby plastů na jedno použití a podpoří recyklaci a oběhové hospodářství. Zároveň bude členským státům ponechána volnost, aby přijaly nejvhodnější opatření k dosažení těchto cílů, a to v souladu se zásadou subsidiarity.
  Aby se zabránilo nadměrně regresivnímu dopadu, měl by se na příspěvky členských států, jejichž HND na obyvatele byl v roce 2017 pod průměrem EU, vztahovat vyrovnávací mechanismus zahrnující roční paušální snížení. Toto snížení by mělo odpovídat hmotnosti 3,8  kg vynásobené počtem obyvatel dotyčných členských států v roce 2017. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(7)

Jako první krok by měla být zavedena nová kategorie vlastních zdrojů založená na příspěvku členských států vypočítaném na základě nerecyklovaných plastových obalových odpadů.
   V souladu s evropskou strategií pro plasty může rozpočet Unie přispět ke snížení znečištění z plastových obalových odpadů. Vlastní zdroj z příspěvků členských států v poměru k množství plastových obalových odpadů, které nejsou v každém členském státě recyklovány, bude pobídkou ke snížení spotřeby plastů na jedno použití a podpoří recyklaci a oběhové hospodářství. Zároveň bude členským státům ponechána volnost, aby přijaly nejvhodnější opatření k dosažení těchto cílů, a to v souladu se zásadou subsidiarity.
  Aby se zabránilo nadměrně regresivnímu dopadu, měl by se na příspěvky členských států, jejichž HND na obyvatele byl v roce 2017 pod průměrem EU, vztahovat vyrovnávací mechanismus zahrnující roční paušální snížení. Toto snížení by mělo odpovídat hmotnosti 3,8  kg vynásobené počtem obyvatel dotyčných členských států v roce 2017.

| (7) | V souladu se strategií Unie pro plasty může rozpočet Unie přispět ke snížení znečištění z plastových obalových odpadů
  a dosáhnout cílů v oblasti recyklace odpadních obalových materiálů
  . Vlastní zdroj z příspěvků členských států v poměru k množství plastových obalových odpadů, které nejsou v každém členském státě recyklovány, bude pobídkou ke snížení spotřeby plastů na jedno použití a podpoří recyklaci a oběhové hospodářství.
  Komise by měla zavést zjednodušenou metodu výpočtu a účinné mechanismy registrace a kontroly.
  Zároveň bude členským státům ponechána volnost, aby přijaly nejvhodnější opatření k dosažení těchto cílů, a to v souladu se zásadou subsidiarity.
  Vzhledem k tomu, že tento příspěvek má představovat vlastní zdroj na základě zásady „znečišťovatel platí“, neměl by podléhat žádnému opravnému mechanismu. |
| --- | --- |

(7)

V souladu se strategií Unie pro plasty může rozpočet Unie přispět ke snížení znečištění z plastových obalových odpadů
  a dosáhnout cílů v oblasti recyklace odpadních obalových materiálů
  . Vlastní zdroj z příspěvků členských států v poměru k množství plastových obalových odpadů, které nejsou v každém členském státě recyklovány, bude pobídkou ke snížení spotřeby plastů na jedno použití a podpoří recyklaci a oběhové hospodářství.
  Komise by měla zavést zjednodušenou metodu výpočtu a účinné mechanismy registrace a kontroly.
  Zároveň bude členským státům ponechána volnost, aby přijaly nejvhodnější opatření k dosažení těchto cílů, a to v souladu se zásadou subsidiarity.
  Vzhledem k tomu, že tento příspěvek má představovat vlastní zdroj na základě zásady „znečišťovatel platí“, neměl by podléhat žádnému opravnému mechanismu.

Pozměňovací návrh 7

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 7 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Unie považuje za prioritu dosáhnout svého cíle, kterým je snížení emisí mezi léty 1990 a 2030 nejméně o 40 % v souladu se svými závazky podle Pařížské klimatické dohody. Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (systém ETS) je jedním z hlavních nástrojů, které byly zavedeny pro realizaci tohoto cíle, a vytváří příjem prostřednictvím dražby emisních povolenek. Vzhledem k harmonizované povaze systému ETS i k financování poskytovanému Unií na podporu politiky členských států v oblasti zmírňování změny klimatu a adaptace na tuto změnu je v této souvislosti vhodné zavést pro rozpočet Unie nový vlastní zdroj. Tento vlastní zdroj by měl pocházet z povolenek, které mají členské státy vydražit, včetně přechodného přidělování bezplatných povolenek v odvětví energetiky. Aby se zohlednila zvláštní ustanovení pro některé členské státy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  , neměly by se při stanovování příspěvku k tomuto vlastnímu zdroji započítávat povolenky přerozdělené pro účely solidarity, růstu a propojení, ani povolenky určené do inovačního fondu a modernizačního fondu. Vlastní zdroj založený na systému ETS by měl být rovněž vymezen tak, aby zahrnoval potenciální dodatečné příjmy, které vzniknou v důsledku budoucího rozšíření oblasti působnosti směrnice o obchodování s emisemi na nová odvětví či zeměpisné regiony, přičemž by měla být zajištěna konkurenceschopnost Unie. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(7a)

Unie považuje za prioritu dosáhnout svého cíle, kterým je snížení emisí mezi léty 1990 a 2030 nejméně o 40 % v souladu se svými závazky podle Pařížské klimatické dohody. Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (systém ETS) je jedním z hlavních nástrojů, které byly zavedeny pro realizaci tohoto cíle, a vytváří příjem prostřednictvím dražby emisních povolenek. Vzhledem k harmonizované povaze systému ETS i k financování poskytovanému Unií na podporu politiky členských států v oblasti zmírňování změny klimatu a adaptace na tuto změnu je v této souvislosti vhodné zavést pro rozpočet Unie nový vlastní zdroj. Tento vlastní zdroj by měl pocházet z povolenek, které mají členské státy vydražit, včetně přechodného přidělování bezplatných povolenek v odvětví energetiky. Aby se zohlednila zvláštní ustanovení pro některé členské státy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  , neměly by se při stanovování příspěvku k tomuto vlastnímu zdroji započítávat povolenky přerozdělené pro účely solidarity, růstu a propojení, ani povolenky určené do inovačního fondu a modernizačního fondu. Vlastní zdroj založený na systému ETS by měl být rovněž vymezen tak, aby zahrnoval potenciální dodatečné příjmy, které vzniknou v důsledku budoucího rozšíření oblasti působnosti směrnice o obchodování s emisemi na nová odvětví či zeměpisné regiony, přičemž by měla být zajištěna konkurenceschopnost Unie.

Pozměňovací návrh 8

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí, že jakožto základ pro dodatečné vlastní zdroje předloží Komise v první polovině roku 2021 návrhy týkající se mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a digitálního poplatku, aby mohly být zavedeny nejpozději od 1. ledna 2023. Evropská rada Komisi vyzvala, aby předložila revidovaný návrh týkající se systému pro obchodování s emisemi, který by se případně rozšířil i na odvětví letecké a námořní dopravy. Dospěla k závěru, že Unie bude v průběhu víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 usilovat o zavedení dalších vlastních zdrojů, mezi něž může patřit daň z finančních transakcí. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(8)

Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí, že jakožto základ pro dodatečné vlastní zdroje předloží Komise v první polovině roku 2021 návrhy týkající se mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a digitálního poplatku, aby mohly být zavedeny nejpozději od 1. ledna 2023. Evropská rada Komisi vyzvala, aby předložila revidovaný návrh týkající se systému pro obchodování s emisemi, který by se případně rozšířil i na odvětví letecké a námořní dopravy. Dospěla k závěru, že Unie bude v průběhu víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 usilovat o zavedení dalších vlastních zdrojů, mezi něž může patřit daň z finančních transakcí.

| (8) | Požadované dodatečné vlastní zdroje by měly být zavedeny nejpozději do roku 2028 podle právně závazného harmonogramu stanoveného v tomto rozhodnutí, což by mělo zajistit včasné přijetí příslušných právních předpisů a jejich uvedení do praxe tak, aby výnosy byly k dispozici v okamžiku vzniku nákladů. Komise by měla za tímto účelem předložit legislativní návrhy. Podrobnější ujednání a další ustanovení týkající se tohoto právně závazného harmonogramu, např. data vstupu v platnost nebo případné zpětné uplatnění určitých nových vlastních zdrojů, by měla být stanovena v interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí. |
| --- | --- |

(8)

Požadované dodatečné vlastní zdroje by měly být zavedeny nejpozději do roku 2028 podle právně závazného harmonogramu stanoveného v tomto rozhodnutí, což by mělo zajistit včasné přijetí příslušných právních předpisů a jejich uvedení do praxe tak, aby výnosy byly k dispozici v okamžiku vzniku nákladů. Komise by měla za tímto účelem předložit legislativní návrhy. Podrobnější ujednání a další ustanovení týkající se tohoto právně závazného harmonogramu, např. data vstupu v platnost nebo případné zpětné uplatnění určitých nových vlastních zdrojů, by měla být stanovena v interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí.

Pozměňovací návrh 9

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Jako první krok budou stávající vlastní zdroje od ledna 2021 doplněny o příspěvek vypočítaný na základě nerecyklovaných plastových obalových odpadů. Navíc bude 30 % výnosů z dražeb systému ETS od roku 2021 představovat obecný příjem do rozpočtu Unie. Jako druhý krok předloží Komise nezbytné návrhy, aby se daň z finančních transakcí stala od roku 2024 základem pro vlastní zdroj. Komise také během první poloviny roku 2021 předloží legislativní návrhy na zavedení nových vlastních zdrojů založených na mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a digitálního poplatku. Jejich výnosy budou k dispozici od roku 2023. Pokud bude mít mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích podobu dalších cel z dovozu, budou se na něj vztahovat právní předpisy pro tradiční vlastní zdroje a nebude vyžadovat samostatné rozhodnutí o vlastních zdrojích. Pokud bude mít mechanismus podobu rozšíření působnosti systému ETS, měl by být plně pokryt vlastním zdrojem založeným na systému ETS. Jako třetí krok a součást přezkumu v polovině období / revize víceletého finančního rámce v první polovině roku 2024 předloží Komise další nové či přepracované předchozí návrhy, jak ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob učinit základ vlastního zdroje. Právní předpisy by měly nabýt účinku včas, aby výnosy z těchto nových vlastních zdrojů byly k dispozici od roku 2026. Vlastní zdroje založené na daních nebudou muset být uplatňovány retroaktivně. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(8a)

Jako první krok budou stávající vlastní zdroje od ledna 2021 doplněny o příspěvek vypočítaný na základě nerecyklovaných plastových obalových odpadů. Navíc bude 30 % výnosů z dražeb systému ETS od roku 2021 představovat obecný příjem do rozpočtu Unie. Jako druhý krok předloží Komise nezbytné návrhy, aby se daň z finančních transakcí stala od roku 2024 základem pro vlastní zdroj. Komise také během první poloviny roku 2021 předloží legislativní návrhy na zavedení nových vlastních zdrojů založených na mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a digitálního poplatku. Jejich výnosy budou k dispozici od roku 2023. Pokud bude mít mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích podobu dalších cel z dovozu, budou se na něj vztahovat právní předpisy pro tradiční vlastní zdroje a nebude vyžadovat samostatné rozhodnutí o vlastních zdrojích. Pokud bude mít mechanismus podobu rozšíření působnosti systému ETS, měl by být plně pokryt vlastním zdrojem založeným na systému ETS. Jako třetí krok a součást přezkumu v polovině období / revize víceletého finančního rámce v první polovině roku 2024 předloží Komise další nové či přepracované předchozí návrhy, jak ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob učinit základ vlastního zdroje. Právní předpisy by měly nabýt účinku včas, aby výnosy z těchto nových vlastních zdrojů byly k dispozici od roku 2026. Vlastní zdroje založené na daních nebudou muset být uplatňovány retroaktivně.

Pozměňovací návrh 10

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 konstatovala, že by se úprava vlastních zdrojů měla řídit obecnými cíli jednoduchosti, transparentnosti a spravedlnosti, včetně spravedlivého rozdělení zátěže. Rovněž dospěla k závěru, že Dánsku, Nizozemsku, Rakousku a Švédsku, a v souvislosti s podporou oživení a odolnosti též Německu, mají být v období 2021–2027 přiznány paušální opravy jejich ročních příspěvků založených na HND. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(9)

Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 konstatovala, že by se úprava vlastních zdrojů měla řídit obecnými cíli jednoduchosti, transparentnosti a spravedlnosti, včetně spravedlivého rozdělení zátěže. Rovněž dospěla k závěru, že Dánsku, Nizozemsku, Rakousku a Švédsku, a v souvislosti s podporou oživení a odolnosti též Německu, mají být v období 2021–2027 přiznány paušální opravy jejich ročních příspěvků založených na HND.

| (9) | Rabaty a jiné opravné mechanismy by měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(9)

Rabaty a jiné opravné mechanismy by měly být zrušeny.

Pozměňovací návrh 11

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Unie bude pracovat na zavedení potenciálních dalších nových vlastních zdrojů během nadcházejících let, a to do roku 2028. Pokud Evropský parlament nebo Rada navrhnou nový vlastní zdroj, Komise jej zváží. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(9a)

Pozměňovací návrh 12

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 9 b (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | S ohledem na budoucí rozpravy o změnách smlouvy a využití impulzu, který poskytla Konference o budoucnosti Evropy, by měla být dále posílena demokratická legitimita, odpovědnost, odolnost a sladění příjmové stránky rozpočtu Unie s hlavními politickými cíli, a to tím, že Evropskému parlamentu budou poskytnuty větší pravomoci v legislativním rozhodování a aktivnější role při sledování využívání systému vlastních zdrojů a v souvisejících odvětvových právních předpisech. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(9b)

S ohledem na budoucí rozpravy o změnách smlouvy a využití impulzu, který poskytla Konference o budoucnosti Evropy, by měla být dále posílena demokratická legitimita, odpovědnost, odolnost a sladění příjmové stránky rozpočtu Unie s hlavními politickými cíli, a to tím, že Evropskému parlamentu budou poskytnuty větší pravomoci v legislativním rozhodování a aktivnější role při sledování využívání systému vlastních zdrojů a v souvisejících odvětvových právních předpisech.

Pozměňovací návrh 13

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 10

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Členské státy by si měly k pokrytí
  nákladů na výběr
  ponechávat 25 % z částek tradičních vlastních zdrojů, které vyberou
  . |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(10)

Členské státy by si měly k pokrytí
  nákladů na výběr
  ponechávat 25 % z částek tradičních vlastních zdrojů, které vyberou
  .

| (10) | Ponechávání si, coby
  nákladů na výběr
  , 20 % z částek vybraných členskými státy na tradiční vlastní zdroje představuje vysoký podíl vlastních zdrojů, které nejsou odváděny do unijního rozpočtu
  .
  Náklady na výběr, které si členské státy ponechávají z tradičních vlastních zdrojů, by měly být vráceny z 20 % na původní výši 10 %, aby se lépe sladila finanční podpora na celní vybavení, zaměstnance a informace se skutečnými náklady a potřebami. Tento podíl by měl být stejný pro všechny členské státy. |
| --- | --- |

(10)

Ponechávání si, coby
  nákladů na výběr
  , 20 % z částek vybraných členskými státy na tradiční vlastní zdroje představuje vysoký podíl vlastních zdrojů, které nejsou odváděny do unijního rozpočtu
  .
  Náklady na výběr, které si členské státy ponechávají z tradičních vlastních zdrojů, by měly být vráceny z 20 % na původní výši 10 %, aby se lépe sladila finanční podpora na celní vybavení, zaměstnance a informace se skutečnými náklady a potřebami. Tento podíl by měl být stejný pro všechny členské státy.

Pozměňovací návrh 14

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 11

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | V souladu s čl. 311 čtvrtým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie
  bude zavedeno nařízení Rady, kterým se stanoví
  prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Unie. Taková opatření by měla zahrnovat ustanovení obecné a technické povahy, jež jsou použitelná na všechny
  kategorie
  vlastních zdrojů. Mezi ně by měla patřit podrobná pravidla pro
  výpočet zůstatku a jeho zahrnutí do rozpočtu, jakož i
  ustanovení a opatření nezbytná pro kontrolu výběru vlastních zdrojů a dohled nad ním. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(11)

V souladu s čl. 311 čtvrtým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie
  bude zavedeno nařízení Rady, kterým se stanoví
  prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Unie. Taková opatření by měla zahrnovat ustanovení obecné a technické povahy, jež jsou použitelná na všechny
  kategorie
  vlastních zdrojů. Mezi ně by měla patřit podrobná pravidla pro
  výpočet zůstatku a jeho zahrnutí do rozpočtu, jakož i
  ustanovení a opatření nezbytná pro kontrolu výběru vlastních zdrojů a dohled nad ním.

| (11) | V souladu s čl. 311 čtvrtým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie
  má Rada stanovit
  prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Unie. Taková opatření by měla zahrnovat ustanovení obecné a technické povahy, jež jsou použitelná na všechny
  druhy
  vlastních zdrojů
  a u nichž je obzvláště důležitý odpovídající parlamentní dohled
  . Mezi ně by měla patřit podrobná pravidla pro
  určení částek vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1, které mají být poskytnuty, včetně sazeb použitelných na vlastní zdroje uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b) až e), technické otázky vztahující se k hrubému národnímu důchodu,
  ustanovení a opatření nezbytná pro kontrolu výběru vlastních zdrojů a dohled nad ním
  , včetně pravidel týkajících se kontrol a pravomocí úředníků a ostatních zaměstnanců pověřených Komisí k provádění kontrol, a veškeré příslušné požadavky na podávání zpráv
  .
  Tato opatření by měla také zahrnovat praktická ustanovení s povinností pravidelně informovat členské státy a Evropský parlament jakožto jednu ze složek rozpočtového orgánu o aktuálním stavu úvěrů, řízení dluhu, souvisejících strategiích pro řízení rizika a o splátkovém plánu. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s čl. 311 čtvrtým pododstavcem Smlouvy o fungování Evropské unie
  má Rada stanovit
  prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Unie. Taková opatření by měla zahrnovat ustanovení obecné a technické povahy, jež jsou použitelná na všechny
  druhy
  vlastních zdrojů
  a u nichž je obzvláště důležitý odpovídající parlamentní dohled
  . Mezi ně by měla patřit podrobná pravidla pro
  určení částek vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1, které mají být poskytnuty, včetně sazeb použitelných na vlastní zdroje uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b) až e), technické otázky vztahující se k hrubému národnímu důchodu,
  ustanovení a opatření nezbytná pro kontrolu výběru vlastních zdrojů a dohled nad ním
  , včetně pravidel týkajících se kontrol a pravomocí úředníků a ostatních zaměstnanců pověřených Komisí k provádění kontrol, a veškeré příslušné požadavky na podávání zpráv
  .
  Tato opatření by měla také zahrnovat praktická ustanovení s povinností pravidelně informovat členské státy a Evropský parlament jakožto jednu ze složek rozpočtového orgánu o aktuálním stavu úvěrů, řízení dluhu, souvisejících strategiích pro řízení rizika a o splátkovém plánu.

Pozměňovací návrh 15

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 13

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | V rámci stropů vlastních zdrojů
  by mělo být
  zachováno dostatečné rozpětí na pokrytí všech finančních závazků a podmíněných závazků Unie splatných v kterémkoli daném roce.
  Celková výše vlastních zdrojů přidělených rozpočtu Unie na krytí ročních prostředků na platby by neměla překročit 1,40  %
  součtu
  HND všech
  členských států.
  Celková výše ročních prostředků na závazky by neměla překročit 1,46  % součtu HND všech členských států. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(13)

V rámci stropů vlastních zdrojů
  by mělo být
  zachováno dostatečné rozpětí na pokrytí všech finančních závazků a podmíněných závazků Unie splatných v kterémkoli daném roce.
  Celková výše vlastních zdrojů přidělených rozpočtu Unie na krytí ročních prostředků na platby by neměla překročit 1,40  %
  součtu
  HND všech
  členských států.
  Celková výše ročních prostředků na závazky by neměla překročit 1,46  % součtu HND všech členských států.

| (13) | Aby bylo
  v rámci stropů vlastních zdrojů zachováno dostatečné rozpětí na pokrytí všech finančních závazků a podmíněných závazků Unie splatných v kterémkoli daném roce
  , měl by být strop vlastních zdrojů navýšen na úroveň 1,50  %
  součtu
  hrubého národního důchodu
  členských států
  v tržních cenách pro prostředky na platby
  . |
| --- | --- |

(13)

Aby bylo
  v rámci stropů vlastních zdrojů zachováno dostatečné rozpětí na pokrytí všech finančních závazků a podmíněných závazků Unie splatných v kterémkoli daném roce
  , měl by být strop vlastních zdrojů navýšen na úroveň 1,50  %
  součtu
  hrubého národního důchodu
  členských států
  v tržních cenách pro prostředky na platby
  .

Pozměňovací návrh 16

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 16 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Pro výhradní účely krytí dodatečných finančních závazků a podmíněných závazků vyplývajících z mimořádného a dočasného zmocnění vypůjčit si finanční prostředky a zajistit finanční udržitelnost i v době hospodářského útlumu by měl být strop prostředků na platby zvýšen o 0,6 procentního bodu. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(16a)

Pro výhradní účely krytí dodatečných finančních závazků a podmíněných závazků vyplývajících z mimořádného a dočasného zmocnění vypůjčit si finanční prostředky a zajistit finanční udržitelnost i v době hospodářského útlumu by měl být strop prostředků na platby zvýšen o 0,6 procentního bodu.

Pozměňovací návrh 17

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 19

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Zpětná úhrada peněžních prostředků vypůjčených s cílem poskytnout nevratnou podporu, vratnou podporu prostřednictvím finančních nástrojů nebo vytvořením rezerv na rozpočtové záruky, jakož i splatný úrok by měla být financována z rozpočtu Unie. Vypůjčené prostředky, které jsou členským státům poskytnuty jako půjčky, by měly být uhrazeny z částek získaných od přijímajících členských států. Nezbytné zdroje je třeba přidělit a dát k dispozici Unii, aby mohla pokrýt všechny své finanční závazky a podmíněné závazky vyplývající z výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností v souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU a článkem 323 SFEU. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(19)

Zpětná úhrada peněžních prostředků vypůjčených s cílem poskytnout nevratnou podporu, vratnou podporu prostřednictvím finančních nástrojů nebo vytvořením rezerv na rozpočtové záruky, jakož i splatný úrok by měla být financována z rozpočtu Unie. Vypůjčené prostředky, které jsou členským státům poskytnuty jako půjčky, by měly být uhrazeny z částek získaných od přijímajících členských států. Nezbytné zdroje je třeba přidělit a dát k dispozici Unii, aby mohla pokrýt všechny své finanční závazky a podmíněné závazky vyplývající z výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností v souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU a článkem 323 SFEU.

| (19) | Zpětná úhrada peněžních prostředků vypůjčených s cílem poskytnout nevratnou podporu, vratnou podporu prostřednictvím finančních nástrojů nebo vytvořením rezerv na rozpočtové záruky, jakož i splatný úrok by měla být financována z 
  výnosů z nových vlastních zdrojů zavedených do
  rozpočtu Unie. Vypůjčené prostředky, které jsou členským státům poskytnuty jako půjčky, by měly být uhrazeny z částek získaných od přijímajících členských států. Nezbytné zdroje je třeba přidělit a dát k dispozici Unii, aby mohla pokrýt všechny své finanční závazky a podmíněné závazky vyplývající z výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností v souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU a článkem 323 SFEU. |
| --- | --- |

(19)

Zpětná úhrada peněžních prostředků vypůjčených s cílem poskytnout nevratnou podporu, vratnou podporu prostřednictvím finančních nástrojů nebo vytvořením rezerv na rozpočtové záruky, jakož i splatný úrok by měla být financována z 
  výnosů z nových vlastních zdrojů zavedených do
  rozpočtu Unie. Vypůjčené prostředky, které jsou členským státům poskytnuty jako půjčky, by měly být uhrazeny z částek získaných od přijímajících členských států. Nezbytné zdroje je třeba přidělit a dát k dispozici Unii, aby mohla pokrýt všechny své finanční závazky a podmíněné závazky vyplývající z výjimečného a dočasného zmocnění vypůjčit v kterémkoli daném roce a za jakýchkoli okolností v souladu s čl. 310 odst. 4 SFEU a článkem 323 SFEU.

Pozměňovací návrh 18

Návrh rozhodnutí

Bod odůvodnění 25

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (25) | Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity. Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

(25)

Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity. Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí.

| (25) | Aby bylo možno zahájit proces ratifikace, je toto rozhodnutí přijato Radou po konzultaci s Evropským parlamentem. Evropský parlament vyjádřil záměr urychleně poskytnout své poradní stanovisko, které je z právního hlediska nezbytné pro urychlení procesu, v jehož rámci bude Komise pověřena, aby zahájila výpůjční operace k financování evropského nástroje na podporu oživení.
  Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity
  , a to i s ohledem na nové kategorie vlastních zdrojů
  . Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí. |
| --- | --- |

(25)

Aby bylo možno zahájit proces ratifikace, je toto rozhodnutí přijato Radou po konzultaci s Evropským parlamentem. Evropský parlament vyjádřil záměr urychleně poskytnout své poradní stanovisko, které je z právního hlediska nezbytné pro urychlení procesu, v jehož rámci bude Komise pověřena, aby zahájila výpůjční operace k financování evropského nástroje na podporu oživení.
  Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost teprve tehdy, až bude schváleno všemi členskými státy v souladu s jejich ústavními požadavky při plném respektování státní suverenity
  , a to i s ohledem na nové kategorie vlastních zdrojů
  . Evropská rada na zasedání ve dnech 17. až 21. července 2020 vzala na vědomí záměr členských států přistoupit co nejdříve ke schválení tohoto rozhodnutí. Vzhledem k potřebě urychleně umožnit výpůjčky za účelem financování opatření zaměřených na řešení důsledků krize COVID-19 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po obdržení posledního oznámení o dokončení postupů pro jeho přijetí.

Pozměňovací návrh 19

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | uplatnění jednotné sazby na hmotnost plastových obalových odpadů
  vyprodukovaných v každém členském státě
  , které nejsou recyklovány
  . Výše sazby je 0,80
   EUR za kilogram
  . Pro některé členské státy se použije roční paušální snížení ve smyslu čtvrtého pododstavce
  ; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

c)

uplatnění jednotné sazby na hmotnost plastových obalových odpadů
  vyprodukovaných v každém členském státě
  , které nejsou recyklovány
  . Výše sazby je 0,80
   EUR za kilogram
  . Pro některé členské státy se použije roční paušální snížení ve smyslu čtvrtého pododstavce
  ;

| c) | uplatnění jednotné sazby na hmotnost plastových obalových odpadů, které nejsou recyklovány
  , od 1. ledna 2021, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 2,00
   EUR za kilogram; |
| --- | --- |

c)

uplatnění jednotné sazby na hmotnost plastových obalových odpadů, které nejsou recyklovány
  , od 1. ledna 2021, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 2,00
   EUR za kilogram;

Pozměňovací návrh 20

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c a (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ca) | uplatnění jednotné sazby na částku představující příjmy z povolenek, které mají být vydraženy podle čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2003/87/ES, a na tržní hodnotu přechodně přidělených bezplatných povolenek na modernizaci odvětví energetiky, jak je stanoveno v čl. 10c odst. 3 uvedené směrnice, a to od 1. ledna 2021, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 50 %. Celkové přírůstkové výnosy plynoucí z případného budoucího rozšíření oblasti působnosti systému obchodování s emisemi po 1. lednu 2021 na další odvětví a regiony; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

ca)

uplatnění jednotné sazby na částku představující příjmy z povolenek, které mají být vydraženy podle čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2003/87/ES, a na tržní hodnotu přechodně přidělených bezplatných povolenek na modernizaci odvětví energetiky, jak je stanoveno v čl. 10c odst. 3 uvedené směrnice, a to od 1. ledna 2021, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 50 %. Celkové přírůstkové výnosy plynoucí z případného budoucího rozšíření oblasti působnosti systému obchodování s emisemi po 1. lednu 2021 na další odvětví a regiony;

Pozměňovací návrh 21

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c b (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cb) | výnosy získané na základě mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích v souladu s návrhem Komise [.../...] do 1. ledna 2023; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

cb)

výnosy získané na základě mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích v souladu s návrhem Komise [.../...] do 1. ledna 2023;

Pozměňovací návrh 22

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c c (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cc) | výnosy ze zdanění digitálních služeb, pod podmínkou přijetí a uplatňování směrnice Rady o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb (COM(2018)0148) do 1. ledna 2023, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 100 %; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

cc)

výnosy ze zdanění digitálních služeb, pod podmínkou přijetí a uplatňování směrnice Rady o společném systému daně z digitálních služeb jako daně z příjmu z poskytování určitých digitálních služeb (COM(2018)0148) do 1. ledna 2023, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 100 %;

Pozměňovací návrh 23

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c d (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | cd) | uplatnění jednotné sazby na podíl zdanitelných zisků připsaných jednotlivým členským státům podle pravidel Unie o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob od 1. ledna 2026, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 6 %; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

cd)

uplatnění jednotné sazby na podíl zdanitelných zisků připsaných jednotlivým členským státům podle pravidel Unie o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob od 1. ledna 2026, přičemž skutečná sazba nesmí překročit 6 %;

Pozměňovací návrh 24

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 1 – pododstavec 1 – písm. c e (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ce) | uplatnění daně z finančních transakcí, která má být vybírána podle směrnice Rady (EU) č. [.../...] v platné sazbě ve výši podílu, jenž nepřekročí minimální sazby stanovené v uvedené směrnici, a to od 1. ledna 2024. Pokud bude směrnice o dani z finančních transakcí dočasně uplatňována v rámci posílené spolupráce, nebude se tento vlastní zdroj týkat členských států, které se posílené spolupráce neúčastní; |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

ce)

uplatnění daně z finančních transakcí, která má být vybírána podle směrnice Rady (EU) č. [.../...] v platné sazbě ve výši podílu, jenž nepřekročí minimální sazby stanovené v uvedené směrnici, a to od 1. ledna 2024. Pokud bude směrnice o dani z finančních transakcí dočasně uplatňována v rámci posílené spolupráce, nebude se tento vlastní zdroj týkat členských států, které se posílené spolupráce neúčastní;

Pozměňovací návrh 25

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 2

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  Pro období 2021–2027 se na roční příspěvek z HND Rakouska použije hrubé snížení ve výši 565 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Dánska hrubé snížení ve výši 377 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Německa hrubé snížení ve výši 3 671 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Nizozemska hrubé snížení ve výši 1 921 milionů EUR a na roční příspěvek z HND Švédska hrubé snížení ve výši 1 069 milionů EUR. Uvedené částky jsou vyjádřeny v cenách roku 2020 a upravují se na běžné ceny použitím aktuálního deflátoru hrubého domácího produktu pro Unii vyjádřeného v eurech, který stanoví Komise a který je k dispozici při sestavování příslušného návrhu rozpočtu. Uvedená hrubá snížení jsou financována všemi členskými státy. | 2.   
  Žádný členský stát nebude využívat rabatů nebo oprav. |

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

2.   
  Pro období 2021–2027 se na roční příspěvek z HND Rakouska použije hrubé snížení ve výši 565 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Dánska hrubé snížení ve výši 377 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Německa hrubé snížení ve výši 3 671 milionů EUR, na roční příspěvek z HND Nizozemska hrubé snížení ve výši 1 921 milionů EUR a na roční příspěvek z HND Švédska hrubé snížení ve výši 1 069 milionů EUR. Uvedené částky jsou vyjádřeny v cenách roku 2020 a upravují se na běžné ceny použitím aktuálního deflátoru hrubého domácího produktu pro Unii vyjádřeného v eurech, který stanoví Komise a který je k dispozici při sestavování příslušného návrhu rozpočtu. Uvedená hrubá snížení jsou financována všemi členskými státy.

2.   
  Žádný členský stát nebude využívat rabatů nebo oprav.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 2 – odst. 2 a (nový)

Čl. 2 – odst. 2 a (nový)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Evropský parlament a Rada stanoví v úzké spolupráci s Komisí do 1. ledna 2021 v interinstitucionální dohodě podrobné úpravy a další nezbytná ustanovení týkající se uplatňování právně závazného harmonogramu pro zavedení nových vlastních zdrojů. Příjmy z těchto nových vlastních zdrojů musejí být takové, aby postačovaly alespoň k pokrytí nákladů na půjčky v souvislosti s úvěrovou kapacitou stanovenou v článku 3b. Nové vlastní zdroje by měly zaručovat také příslušnou míru financování unijních výdajů v rámci víceletého finančního rámce a omezovat převážné používání příspěvků založených na HND.




  Komise za tímto účelem předloží příslušné legislativní návrhy.




  Hodnocení VFR na léta 2021–2027 v polovině období se použije mimo jiné k úpravě a případně k přijetí nových právních předpisů za účelem dosažení cílů stanovených v tomto odstavci. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  Evropský parlament a Rada stanoví v úzké spolupráci s Komisí do 1. ledna 2021 v interinstitucionální dohodě podrobné úpravy a další nezbytná ustanovení týkající se uplatňování právně závazného harmonogramu pro zavedení nových vlastních zdrojů. Příjmy z těchto nových vlastních zdrojů musejí být takové, aby postačovaly alespoň k pokrytí nákladů na půjčky v souvislosti s úvěrovou kapacitou stanovenou v článku 3b. Nové vlastní zdroje by měly zaručovat také příslušnou míru financování unijních výdajů v rámci víceletého finančního rámce a omezovat převážné používání příspěvků založených na HND.

Komise za tímto účelem předloží příslušné legislativní návrhy.

Hodnocení VFR na léta 2021–2027 v polovině období se použije mimo jiné k úpravě a případně k přijetí nových právních předpisů za účelem dosažení cílů stanovených v tomto odstavci.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 3 – odst. 1

Čl. 3 – odst. 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Celková výše vlastních zdrojů přidělených Unii na pokrytí ročních prostředků na platby nesmí překročit
  1,40  %
  součtu HND všech členských států. | 1.   Celková výše vlastních zdrojů přidělených Unii na pokrytí ročních prostředků na platby nesmí překročit
  1,50  %
  součtu HND všech členských států. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Celková výše vlastních zdrojů přidělených Unii na pokrytí ročních prostředků na platby nesmí překročit
  1,40  %
  součtu HND všech členských států.

1.   Celková výše vlastních zdrojů přidělených Unii na pokrytí ročních prostředků na platby nesmí překročit
  1,50  %
  součtu HND všech členských států.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 3 – odst. 2

Čl. 3 – odst. 2

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Celková roční výše prostředků na závazky zahrnutých do rozpočtu Unie nesmí překročit 1,46  % součtu HND všech členských států. | vypouští se |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.
     
  Celková roční výše prostředků na závazky zahrnutých do rozpočtu Unie nesmí překročit 1,46  % součtu HND všech členských států.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 3 – odst. 3

Čl. 3 – odst. 3

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Mezi příděly na závazky a příděly na platby se zachovává řádný poměr, aby byla zajištěna jejich slučitelnost a aby bylo umožněno dodržování stropu stanoveného v odstavci 1 v následujících letech. | vypouští se |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.
     
  Mezi příděly na závazky a příděly na platby se zachovává řádný poměr, aby byla zajištěna jejich slučitelnost a aby bylo umožněno dodržování stropu stanoveného v odstavci 1 v následujících letech.

vypouští se

vypouští se

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 3 – odst. 4

Čl. 3 – odst. 4

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Povedou-li změny nařízení (EU) č. 549/2013 k významným změnám úrovně HND, přepočítá Komise stropy stanovené v odstavcích 1 a 2, jak jsou dočasně zvýšeny v souladu s článkem 3c, na základě tohoto vzorce: | vypouští se |
| HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA stávající




  x% (y %) *_________________




  HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA upravený | |
| V tomto vzorci označuje „t“ poslední úplný rok, za který jsou k dispozici údaje stanovené v nařízení (EU) č. 2019/516

   (5)

  , „x“ odkazuje na strop vlastních zdrojů pro prostředky na platby a „y“ na strop vlastních zdrojů pro prostředky na závazky. | |
| V tomto vzorci označuje „ESA“ Evropský systém národních a regionálních účtů v Unii. | |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

4.
     
  Povedou-li změny nařízení (EU) č. 549/2013 k významným změnám úrovně HND, přepočítá Komise stropy stanovené v odstavcích 1 a 2, jak jsou dočasně zvýšeny v souladu s článkem 3c, na základě tohoto vzorce:

vypouští se

vypouští se

HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA stávající

HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA stávající

x% (y %) *_________________

x% (y %) *_________________

HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA upravený

HNDt–2 + HNDt–1 + HNDt ESA upravený

V tomto vzorci označuje „t“ poslední úplný rok, za který jsou k dispozici údaje stanovené v nařízení (EU) č. 2019/516

   (5)

  , „x“ odkazuje na strop vlastních zdrojů pro prostředky na platby a „y“ na strop vlastních zdrojů pro prostředky na závazky.

V tomto vzorci označuje „t“ poslední úplný rok, za který jsou k dispozici údaje stanovené v nařízení (EU) č. 2019/516

5

, „x“ odkazuje na strop vlastních zdrojů pro prostředky na platby a „y“ na strop vlastních zdrojů pro prostředky na závazky.

V tomto vzorci označuje „ESA“ Evropský systém národních a regionálních účtů v Unii.

V tomto vzorci označuje „ESA“ Evropský systém národních a regionálních účtů v Unii.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 3 b – odst. 2 – pododstavec 1

Čl. 3 b – odst. 2 – pododstavec 1

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Splácení jistiny prostředků použitých na výdaje uvedené v odst. 1 písm. b) a související úroky jsou hrazeny
  ze
   souhrnného rozpočtu Unie. Rozpočtové závazky lze rozložit na roční splátky v průběhu několika let
  v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

   (6). | Splácení jistiny prostředků použitých na výdaje uvedené v odst. 1 písm. b) a související úroky jsou hrazeny
  z výnosů z nových vlastních zdrojů zavedených do
   souhrnného rozpočtu Unie. Rozpočtové závazky lze
  v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 2018/1046
  rozložit na roční splátky v průběhu několika let. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Splácení jistiny prostředků použitých na výdaje uvedené v odst. 1 písm. b) a související úroky jsou hrazeny
  ze
   souhrnného rozpočtu Unie. Rozpočtové závazky lze rozložit na roční splátky v průběhu několika let
  v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

   (6).

ze

v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046

6

Splácení jistiny prostředků použitých na výdaje uvedené v odst. 1 písm. b) a související úroky jsou hrazeny
  z výnosů z nových vlastních zdrojů zavedených do
   souhrnného rozpočtu Unie. Rozpočtové závazky lze
  v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 2018/1046
  rozložit na roční splátky v průběhu několika let.

z výnosů z nových vlastních zdrojů zavedených do

v souladu s čl. 112 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 2018/1046

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Článek 5

Článek 5

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Článek 5 | vypouští se |
| Přenos přebytku | |
| Případný přebytek příjmů Unie nad celkovými skutečnými výdaji během rozpočtového roku se přenáší do následujícího rozpočtového roku. | |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 5

Článek 5

vypouští se

vypouští se

Přenos přebytku

Přenos přebytku

Případný přebytek příjmů Unie nad celkovými skutečnými výdaji během rozpočtového roku se přenáší do následujícího rozpočtového roku.

Případný přebytek příjmů Unie nad celkovými skutečnými výdaji během rozpočtového roku se přenáší do následujícího rozpočtového roku.

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 6 – odst. 2

Čl. 6 – odst. 2

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  U částek uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) si
  členské státy
  i nadále
  ponechávají
  k pokrytí
  nákladů na výběr
  25
   %
  těchto
  částek. | 2.   Členské státy
  si
  ponechávají
  jako kompenzaci
  nákladů na výběr
  10
   %
  z
   částek
  uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a)
  . |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   
  U částek uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) si
  členské státy
  i nadále
  ponechávají
  k pokrytí
  nákladů na výběr
  25
   %
  těchto
  částek.

2.   Členské státy
  si
  ponechávají
  jako kompenzaci
  nákladů na výběr
  10
   %
  z
   částek
  uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a)
  .

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b a (nové)

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b a (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | rozpočtové řízení příjmů z pokut uložených za porušení pravidel hospodářské soutěže a na základě řízení o nesplnění povinnosti; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

rozpočtové řízení příjmů z pokut uložených za porušení pravidel hospodářské soutěže a na základě řízení o nesplnění povinnosti;

rozpočtové řízení příjmů z pokut uložených za porušení pravidel hospodářské soutěže a na základě řízení o nesplnění povinnosti;

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b b (nové)

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b b (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bb) | pravidla pro stanovení částek vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) – ce), které mají být poskytnuty, včetně sazeb použitelných na tyto vlastní zdroje v rámci mezí stanovených v uvedených písmenech a také pro výpočet sazby použitelné na vlastní zdroj založený na hrubém národním důchodu; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bb)

bb)

pravidla pro stanovení částek vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) – ce), které mají být poskytnuty, včetně sazeb použitelných na tyto vlastní zdroje v rámci mezí stanovených v uvedených písmenech a také pro výpočet sazby použitelné na vlastní zdroj založený na hrubém národním důchodu;

pravidla pro stanovení částek vlastních zdrojů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) – ce), které mají být poskytnuty, včetně sazeb použitelných na tyto vlastní zdroje v rámci mezí stanovených v uvedených písmenech a také pro výpočet sazby použitelné na vlastní zdroj založený na hrubém národním důchodu;

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh rozhodnutí

Návrh rozhodnutí

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b c (nové)

Čl. 7 – odst. 1 – písm. b c (nové)

| Návrh Rady | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | bc) | pro účely použití čl. 2 odst. 1 referenční hrubý národní důchod, ustanovení týkající se úpravy hrubého národního důchodu a ustanovení týkající se přepočtu stropů pro platby a závazky v případě zásadních změn hrubého národního důchodu; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

bc)

bc)

pro účely použití čl. 2 odst. 1 referenční hrubý národní důchod, ustanovení týkající se úpravy hrubého národního důchodu a ustanovení týkající se přepočtu stropů pro platby a závazky v případě zásadních změn hrubého národního důchodu;

pro účely použití čl. 2 odst. 1 referenční hrubý národní důchod, ustanovení týkající se úpravy hrubého národního důchodu a ustanovení týkající se přepočtu stropů pro platby a závazky v případě zásadních změn hrubého národního důchodu;

---

(1)  Úř. věst. C 162, 10.5.2019, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 162, 10.5.2019, s. 71.

2

(3)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0226.

3

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0449.

4

(5)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0032.

5

(6)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0124.

6

(7)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0206.

7

(1a)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

1a

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

(5)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19. března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19).

5

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/516 ze dne 19. března 2019 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) a o zrušení směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nařízení o HND) (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 19).

(6)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

6

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

Čtvrtek 17. září 2020

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/275

---

P9_TA2020)0222

Schvalování typu motorových vozidel (emise v reálném provozu) ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2021/C 385/31)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Nařízení (ES) č. 715/2007 vyžaduje, aby nová lehká vozidla splňovala určité mezní hodnoty emisí (normy Euro 5 a Euro 6), a stanoví dodatečné požadavky týkající se přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla. Zvláštní technická ustanovení nezbytná k provedení
  uvedeného nařízení
  byla stanovena v nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (4) a následně v nařízení Komise (EU) 2017/1151 (5). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Nařízení (ES) č. 715/2007 vyžaduje, aby nová lehká vozidla splňovala určité mezní hodnoty emisí (normy Euro 5 a Euro 6), a stanoví dodatečné požadavky týkající se přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla. Zvláštní technická ustanovení nezbytná k provedení
  uvedeného nařízení
  byla stanovena v nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (4) a následně v nařízení Komise (EU) 2017/1151 (5).

| (2) | Nařízení (ES) č. 715/2007 vyžaduje, aby nová lehká vozidla splňovala určité mezní hodnoty emisí (normy Euro 5 a Euro 6), a stanoví dodatečné požadavky týkající se přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla
  , které byly pozměněny a dále konsolidovány nařízením (EU) 2018/858

   (3a)

  , jež se použije od 1. září 2020
  . Zvláštní technická ustanovení nezbytná k provedení
  nařízení (ES) č. 715/2007
  byla stanovena v nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (4) a následně v nařízení Komise (EU) 2017/1151 (5). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 715/2007 vyžaduje, aby nová lehká vozidla splňovala určité mezní hodnoty emisí (normy Euro 5 a Euro 6), a stanoví dodatečné požadavky týkající se přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla
  , které byly pozměněny a dále konsolidovány nařízením (EU) 2018/858

   (3a)

  , jež se použije od 1. září 2020
  . Zvláštní technická ustanovení nezbytná k provedení
  nařízení (ES) č. 715/2007
  byla stanovena v nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (4) a následně v nařízení Komise (EU) 2017/1151 (5).

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Zavedením a následnou revizí norem Euro byly postupně výrazně zpřísněny požadavky na schválení typu týkající se emisí z motorových vozidel. Zatímco u vozidel celkově došlo k podstatnému snížení emisí celé řady regulovaných znečišťujících látek, v případě emisí NOx ze vznětových motorů ani v případě částic u motorů s přímým vstřikováním benzinu, které jsou montovány zejména do lehkých vozidel, tomu tak nebylo. Proto je třeba přijmout opatření k nápravě této situace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Zavedením a následnou revizí norem Euro byly postupně výrazně zpřísněny požadavky na schválení typu týkající se emisí z motorových vozidel. Zatímco u vozidel celkově došlo k podstatnému snížení emisí celé řady regulovaných znečišťujících látek, v případě emisí NOx ze vznětových motorů ani v případě částic u motorů s přímým vstřikováním benzinu, které jsou montovány zejména do lehkých vozidel, tomu tak nebylo. Proto je třeba přijmout opatření k nápravě této situace.

(Netýká se českého znění.)

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Podle odhadu zprávy o kvalitě ovzduší z roku 2019

   (1a)

  zveřejněné Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA) byla dlouhodobá expozice znečištěnému ovzduší v EU-28 v roce 2016 příčinou více než 506 000 předčasných úmrtí. Zpráva rovněž potvrdila, že hlavním zdrojem emisí NOx v EU-28 v roce 2017 byla i nadále silniční doprava, která představovala přibližně 40 % celkových emisí NOx v EU, a že okolo 80 % celkových emisí NOx ze silniční dopravy vytvářejí vozidla se vznětovými motory. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3a)

Podle odhadu zprávy o kvalitě ovzduší z roku 2019

   (1a)

  zveřejněné Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA) byla dlouhodobá expozice znečištěnému ovzduší v EU-28 v roce 2016 příčinou více než 506 000 předčasných úmrtí. Zpráva rovněž potvrdila, že hlavním zdrojem emisí NOx v EU-28 v roce 2017 byla i nadále silniční doprava, která představovala přibližně 40 % celkových emisí NOx v EU, a že okolo 80 % celkových emisí NOx ze silniční dopravy vytvářejí vozidla se vznětovými motory.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | Pro obnovení důvěry spotřebitelů je zásadně důležité, aby měli k informacím o opravách a údržbě vozidel přístup nezávislí provozovatelé. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3b)

Pro obnovení důvěry spotřebitelů je zásadně důležité, aby měli k informacím o opravách a údržbě vozidel přístup nezávislí provozovatelé.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | Nedávné případy porušování stávajícího právního rámce ze strany výrobců, včetně porušení jejich právních závazků plynoucích z nařízení (ES) č. 715/2007, poukázaly na nedostatky mechanismů kontroly a vymáhání. Spotřebitelé byli ponecháni bez uspokojivého odškodnění, neboť i v případech, kdy bylo poskytnuto odškodnění, nebyla vozidla často uvedena do souladu s normami Euro 5 a Euro 6. Vzhledem k tomu, že stále častější zákazy vznětových motorů v evropských městech ovlivňují každodenní život občanů, bylo by vhodným kompenzačním opatřením vybavit vozidla, která nesplňují normy, přizpůsobenou technologií pro zpracování výfukových plynů („změna hardwaru“) nebo nabídnout prémii za konverzi v případě, že se spotřebitel rozhodne vyměnit zakoupené vozidlo za ekologičtější model. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3c)

Nedávné případy porušování stávajícího právního rámce ze strany výrobců, včetně porušení jejich právních závazků plynoucích z nařízení (ES) č. 715/2007, poukázaly na nedostatky mechanismů kontroly a vymáhání. Spotřebitelé byli ponecháni bez uspokojivého odškodnění, neboť i v případech, kdy bylo poskytnuto odškodnění, nebyla vozidla často uvedena do souladu s normami Euro 5 a Euro 6. Vzhledem k tomu, že stále častější zákazy vznětových motorů v evropských městech ovlivňují každodenní život občanů, bylo by vhodným kompenzačním opatřením vybavit vozidla, která nesplňují normy, přizpůsobenou technologií pro zpracování výfukových plynů („změna hardwaru“) nebo nabídnout prémii za konverzi v případě, že se spotřebitel rozhodne vyměnit zakoupené vozidlo za ekologičtější model.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | V důsledku toho vyvinula Komise novou metodiku pro zkoušení emisí z vozidel v podmínkách reálného provozu, tedy zkušební postup pro emise v reálném provozu. Zkušební postup pro emise v reálném provozu byl zaveden nařízeními Komise (EU) 2016/427 (6) a (EU) 2016/646 (7), následně byl převzat do nařízení (EU) 2017/1151 a dále zdokonalen
  nařízením
  Komise (EU) 2017/1154 (8). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

V důsledku toho vyvinula Komise novou metodiku pro zkoušení emisí z vozidel v podmínkách reálného provozu, tedy zkušební postup pro emise v reálném provozu. Zkušební postup pro emise v reálném provozu byl zaveden nařízeními Komise (EU) 2016/427 (6) a (EU) 2016/646 (7), následně byl převzat do nařízení (EU) 2017/1151 a dále zdokonalen
  nařízením
  Komise (EU) 2017/1154 (8).

| (5) | V důsledku toho vyvinula Komise novou metodiku pro zkoušení emisí z vozidel v podmínkách reálného provozu, tedy zkušební postup pro emise v reálném provozu. Zkušební postup pro emise v reálném provozu byl zaveden nařízeními Komise (EU) 2016/427 (6) a (EU) 2016/646 (7), následně byl převzat do nařízení (EU) 2017/1151 a dále zdokonalen
  nařízeními
  Komise (EU) 2017/1154 (8)

  a (EU) 2018/1832

   (8a). |
| --- | --- |

(5)

V důsledku toho vyvinula Komise novou metodiku pro zkoušení emisí z vozidel v podmínkách reálného provozu, tedy zkušební postup pro emise v reálném provozu. Zkušební postup pro emise v reálném provozu byl zaveden nařízeními Komise (EU) 2016/427 (6) a (EU) 2016/646 (7), následně byl převzat do nařízení (EU) 2017/1151 a dále zdokonalen
  nařízeními
  Komise (EU) 2017/1154 (8)

  a (EU) 2018/1832

   (8a).

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Nařízení (EU) 2016/
  646

   (9) zavedlo data použitelnosti zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, jakož i kritéria souladu pro emise v reálném provozu. Za tímto účelem byly
  použity
  faktory shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky s cílem zohlednit statistické a technické nejistoty v měřeních pomocí přenosných systémů pro měření emisí (PEMS). |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Nařízení (EU) 2016/
  646

   (9) zavedlo data použitelnosti zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, jakož i kritéria souladu pro emise v reálném provozu. Za tímto účelem byly
  použity
  faktory shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky s cílem zohlednit statistické a technické nejistoty v měřeních pomocí přenosných systémů pro měření emisí (PEMS).

| (6) | Nařízení (EU) 2016/
  646

   (9) zavedlo data použitelnosti zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, jakož i kritéria souladu pro emise v reálném provozu.
  Zavedení dat použitelnosti pro osobní vozidla a lehká vozidla bylo zvoleno v ročním intervalu, aby se výrobcům jednotlivých skupin vozidel umožnilo včasné plánování.
  Za tímto účelem byly
  zavedeny
  faktory shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky s cílem zohlednit statistické a technické nejistoty v měřeních pomocí přenosných systémů pro měření emisí (PEMS). |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (EU) 2016/
  646

   (9) zavedlo data použitelnosti zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, jakož i kritéria souladu pro emise v reálném provozu.
  Zavedení dat použitelnosti pro osobní vozidla a lehká vozidla bylo zvoleno v ročním intervalu, aby se výrobcům jednotlivých skupin vozidel umožnilo včasné plánování.
  Za tímto účelem byly
  zavedeny
  faktory shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky s cílem zohlednit statistické a technické nejistoty v měřeních pomocí přenosných systémů pro měření emisí (PEMS).

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Podle zprávy EEA z roku 2016 byl rozdíl mezi emisemi v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři dán hlavně třemi faktory: zastaralým zkušebním postupem, pružností u současného postupu a faktory používání, které závisí na řidiči. Je zapotřebí provést studii ke stanovení tolerance, která je dána stylem řízení a venkovní teplotou. Je třeba jasně rozlišovat mezi faktorem shodnosti, tolerancí související s příslušným zařízením a tolerancí faktoru používání, která závisí na řidiči a teplotě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6a)

Podle zprávy EEA z roku 2016 byl rozdíl mezi emisemi v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři dán hlavně třemi faktory: zastaralým zkušebním postupem, pružností u současného postupu a faktory používání, které závisí na řidiči. Je zapotřebí provést studii ke stanovení tolerance, která je dána stylem řízení a venkovní teplotou. Je třeba jasně rozlišovat mezi faktorem shodnosti, tolerancí související s příslušným zařízením a tolerancí faktoru používání, která závisí na řidiči a teplotě.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Dne 13. prosince 2018 vynesl Tribunál rozsudek ve spojených věcech T-339/16, T-352/16 a T-391/16

  22

  týkající se žaloby na neplatnost nařízení (EU) č. 2016/646. Tribunál zrušil část nařízení
  (EU) 2016/646
  , která stanovila faktory shodnosti používané k posuzování souladu výsledků zkoušek emisí v reálném provozu s mezními hodnotami emisí stanovenými v nařízení (ES) č. 715/2007. Tribunál shledal, že tyto faktory shodnosti může zavést pouze normotvůrce, protože se dotýkají podstatného prvku nařízení (ES) č. 715/2007. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Dne 13. prosince 2018 vynesl Tribunál rozsudek ve spojených věcech T-339/16, T-352/16 a T-391/16

  22

  týkající se žaloby na neplatnost nařízení (EU) č. 2016/646. Tribunál zrušil část nařízení
  (EU) 2016/646
  , která stanovila faktory shodnosti používané k posuzování souladu výsledků zkoušek emisí v reálném provozu s mezními hodnotami emisí stanovenými v nařízení (ES) č. 715/2007. Tribunál shledal, že tyto faktory shodnosti může zavést pouze normotvůrce, protože se dotýkají podstatného prvku nařízení (ES) č. 715/2007.

| (7) | Dne 13. prosince 2018 vynesl Tribunál rozsudek ve spojených věcech T-339/16, T-352/16 a T-391/16 týkající se žaloby na neplatnost nařízení (EU) č. 2016/646. Tribunál zrušil část nařízení
  (EU) č. 2016/646
  , která stanovila faktory shodnosti používané k posuzování souladu výsledků zkoušek emisí v reálném provozu s mezními hodnotami emisí stanovenými v nařízení (ES) č. 715/2007. Tribunál shledal, že tyto faktory shodnosti může zavést pouze normotvůrce, protože se dotýkají podstatného prvku nařízení (ES) č. 715/2007
  a „způsobují faktickou změnu mezních hodnot emisí oxidů dusíku stanovených pro normy Euro 6, přestože se musí uvedené mezní hodnoty na tyto zkoušky použít“
  . |
| --- | --- |

(7)

Dne 13. prosince 2018 vynesl Tribunál rozsudek ve spojených věcech T-339/16, T-352/16 a T-391/16 týkající se žaloby na neplatnost nařízení (EU) č. 2016/646. Tribunál zrušil část nařízení
  (EU) č. 2016/646
  , která stanovila faktory shodnosti používané k posuzování souladu výsledků zkoušek emisí v reálném provozu s mezními hodnotami emisí stanovenými v nařízení (ES) č. 715/2007. Tribunál shledal, že tyto faktory shodnosti může zavést pouze normotvůrce, protože se dotýkají podstatného prvku nařízení (ES) č. 715/2007
  a „způsobují faktickou změnu mezních hodnot emisí oxidů dusíku stanovených pro normy Euro 6, přestože se musí uvedené mezní hodnoty na tyto zkoušky použít“
  .

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Tribunál
  nezpochybnil technickou opodstatněnost faktorů shodnosti
  .
  Z toho důvodu
  a vzhledem k tomu, že v současné fázi technologického vývoje stále existuje rozdíl mezi emisemi naměřenými v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři, je vhodné doplnit faktory shodnosti do nařízení (ES) č. 715/2007. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Tribunál
  nezpochybnil technickou opodstatněnost faktorů shodnosti
  .
  Z toho důvodu
  a vzhledem k tomu, že v současné fázi technologického vývoje stále existuje rozdíl mezi emisemi naměřenými v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři, je vhodné doplnit faktory shodnosti do nařízení (ES) č. 715/2007.

| (8) | Tribunál
  vyjádřil pochybnost o „opodstatněnosti způsobu, jakým se Komise dovolává možných chyb statistické povahy“, zejména pokud jde o faktor dočasné shodnosti ve výši 2,1 , a uvedl, že „statistické nejistoty se korigují pomocí reprezentativnosti vzorku nebo zkoušek nebo objemu zkoušek“
  .
  Kromě toho Tribunál potvrdil, že pokud jde o toleranci technické nejistoty, „nelze na základě zkoušky emisí v reálném provozu určit, zda vozidlo, které je zkoušeno, zákonné mezní hodnoty splňuje, nebo zda se jim alespoň blíží“. Každé měřicí zařízení má toleranci technické nejistoty a bylo zjištěno, že zařízení přenosných systémů pro měření emisí vykazuje, jelikož se používá v proměnlivých podmínkách, poněkud větší toleranci než nemobilní laboratorní zařízení, i když to může ve skutečnosti znamenat nadhodnocení i podhodnocení emisí.
  Vzhledem k tomu, že v současné fázi technologického vývoje stále existuje rozdíl mezi emisemi naměřenými v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři, je vhodné
  dočasně
  doplnit faktory shodnosti do nařízení (ES) č. 715/2007. |
| --- | --- |

(8)

Tribunál
  vyjádřil pochybnost o „opodstatněnosti způsobu, jakým se Komise dovolává možných chyb statistické povahy“, zejména pokud jde o faktor dočasné shodnosti ve výši 2,1 , a uvedl, že „statistické nejistoty se korigují pomocí reprezentativnosti vzorku nebo zkoušek nebo objemu zkoušek“
  .
  Kromě toho Tribunál potvrdil, že pokud jde o toleranci technické nejistoty, „nelze na základě zkoušky emisí v reálném provozu určit, zda vozidlo, které je zkoušeno, zákonné mezní hodnoty splňuje, nebo zda se jim alespoň blíží“. Každé měřicí zařízení má toleranci technické nejistoty a bylo zjištěno, že zařízení přenosných systémů pro měření emisí vykazuje, jelikož se používá v proměnlivých podmínkách, poněkud větší toleranci než nemobilní laboratorní zařízení, i když to může ve skutečnosti znamenat nadhodnocení i podhodnocení emisí.
  Vzhledem k tomu, že v současné fázi technologického vývoje stále existuje rozdíl mezi emisemi naměřenými v reálném provozu a emisemi naměřenými v laboratoři, je vhodné
  dočasně
  doplnit faktory shodnosti do nařízení (ES) č. 715/2007.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 o aktuálním vývoji kauzy Dieselgate uvítalo rozhodnutí Tribunálu a výslovně žádalo Komisi, aby nezaváděla žádný nový faktor shodnosti a nerozmělňovala tak dále normy Euro 6, ale aby byly normy místo toho plněny za běžného provozu, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 715/2007. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8a)

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 o aktuálním vývoji kauzy Dieselgate uvítalo rozhodnutí Tribunálu a výslovně žádalo Komisi, aby nezaváděla žádný nový faktor shodnosti a nerozmělňovala tak dále normy Euro 6, ale aby byly normy místo toho plněny za běžného provozu, jak bylo původně stanoveno v nařízení (ES) č. 715/2007.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Aby mohli výrobci plnit mezní hodnoty emisí Euro 6 v rámci zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, měla by být kritéria souladu pro emise v reálném provozu zavedena ve dvou krocích. V prvním kroku by se měl na žádost výrobce použít přechodný faktor shodnosti, zatímco jako druhý krok by se měl použít pouze konečný faktor shodnosti. Komise by měla
  konečné faktory shodnosti přezkoumávat
  s ohledem na technický pokrok. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Aby mohli výrobci plnit mezní hodnoty emisí Euro 6 v rámci zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, měla by být kritéria souladu pro emise v reálném provozu zavedena ve dvou krocích. V prvním kroku by se měl na žádost výrobce použít přechodný faktor shodnosti, zatímco jako druhý krok by se měl použít pouze konečný faktor shodnosti. Komise by měla
  konečné faktory shodnosti přezkoumávat
  s ohledem na technický pokrok.

| (9) | Aby mohli výrobci plnit mezní hodnoty emisí Euro 6 v rámci zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, měla by být kritéria souladu pro emise v reálném provozu zavedena ve dvou krocích. V prvním kroku by se měl na žádost výrobce použít přechodný faktor shodnosti, zatímco jako druhý krok by se měl použít pouze konečný faktor shodnosti.
  Konečný faktor shodnosti by měl platit během přechodného období a měl by zahrnovat toleranci vyjadřující dodatečnou nejistotu měření spojenou se zavedením přenosných systémů pro měření emisí.
  Komise by měla
  průběžně posuzovat tento faktor shodnosti
  s ohledem na technický pokrok
  a každoročně jej snižovat na základě vědeckých důkazů, zlepšené přesnosti postupu měření a technického pokroku přenosných systémů pro měření emisí. Faktor shodnosti by měl být postupně snižován a do 30. září 2022 by se měl přestat uplatňovat
  . |
| --- | --- |

(9)

Aby mohli výrobci plnit mezní hodnoty emisí Euro 6 v rámci zkušebního postupu pro emise v reálném provozu, měla by být kritéria souladu pro emise v reálném provozu zavedena ve dvou krocích. V prvním kroku by se měl na žádost výrobce použít přechodný faktor shodnosti, zatímco jako druhý krok by se měl použít pouze konečný faktor shodnosti.
  Konečný faktor shodnosti by měl platit během přechodného období a měl by zahrnovat toleranci vyjadřující dodatečnou nejistotu měření spojenou se zavedením přenosných systémů pro měření emisí.
  Komise by měla
  průběžně posuzovat tento faktor shodnosti
  s ohledem na technický pokrok
  a každoročně jej snižovat na základě vědeckých důkazů, zlepšené přesnosti postupu měření a technického pokroku přenosných systémů pro měření emisí. Faktor shodnosti by měl být postupně snižován a do 30. září 2022 by se měl přestat uplatňovat
  .

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Komise by měla nejpozději do června 2021 stanovit přísnější požadavky na měřicí zařízení přenosných systémů pro měření emisí, která mohou být použita při zkouškách emisí v reálném provozu. Stanovené normy by měly pokud možno zohledňovat veškeré relevantní prvky normalizace, které vypracoval Evropský výbor pro normalizaci, a vycházet z nejlepších dostupných zařízení přenosných systémů pro měření emisí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9a)

Komise by měla nejpozději do června 2021 stanovit přísnější požadavky na měřicí zařízení přenosných systémů pro měření emisí, která mohou být použita při zkouškách emisí v reálném provozu. Stanovené normy by měly pokud možno zohledňovat veškeré relevantní prvky normalizace, které vypracoval Evropský výbor pro normalizaci, a vycházet z nejlepších dostupných zařízení přenosných systémů pro měření emisí.

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Je třeba zdůraznit, že i když se tento návrh zabývá faktorem shodnosti, je otázku norem pro mezní hodnoty emisí třeba řešit v rámci nadcházejícího návrhu týkajícího se úpravy, jež přijde po normách Euro 6. Má-li se zajistit rychlý pokrok při přijímání budoucích mezních hodnot emisí (po normách Euro 6) a lepší kvalita ovzduší pro občany Unie, je nezbytné, aby Komise za tímto účelem předložila co nejdříve, nejpozději však do června 2021, případný legislativní návrh, jak oznámila ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“, které zdůrazňuje, že je třeba přejít na udržitelnou a inteligentní mobilitu a zajistit cestu k mobilitě s nulovými emisemi. Při provádění norem, které přijdou po normách Euro 6, by neměly být používány žádné faktory shodnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9b)

Je třeba zdůraznit, že i když se tento návrh zabývá faktorem shodnosti, je otázku norem pro mezní hodnoty emisí třeba řešit v rámci nadcházejícího návrhu týkajícího se úpravy, jež přijde po normách Euro 6. Má-li se zajistit rychlý pokrok při přijímání budoucích mezních hodnot emisí (po normách Euro 6) a lepší kvalita ovzduší pro občany Unie, je nezbytné, aby Komise za tímto účelem předložila co nejdříve, nejpozději však do června 2021, případný legislativní návrh, jak oznámila ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“, které zdůrazňuje, že je třeba přejít na udržitelnou a inteligentní mobilitu a zajistit cestu k mobilitě s nulovými emisemi. Při provádění norem, které přijdou po normách Euro 6, by neměly být používány žádné faktory shodnosti.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (9c) | Aby bylo možné vybízet výrobce k aktivnímu postoji vstřícnému k životnímu prostředí, je třeba v rámci následného přezkumu norem Euro vyzkoušet, kvantifikovat a zvážit nové technologické inovace, jež mají absorbovat NOx. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9c)

Aby bylo možné vybízet výrobce k aktivnímu postoji vstřícnému k životnímu prostředí, je třeba v rámci následného přezkumu norem Euro vyzkoušet, kvantifikovat a zvážit nové technologické inovace, jež mají absorbovat NOx.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | Lisabonská smlouva normotvůrci umožnila přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Opatření, na něž se může vztahovat přenesení pravomocí podle čl. 290 odst. 1 SFEU, v zásadě odpovídají opatřením, na něž se vztahuje regulativní postup s kontrolou stanovený článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (11). Článku 290 SFEU je proto nutné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 715/2007, která stanoví použití regulativního postupu s kontrolou. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

Lisabonská smlouva normotvůrci umožnila přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Opatření, na něž se může vztahovat přenesení pravomocí podle čl. 290 odst. 1 SFEU, v zásadě odpovídají opatřením, na něž se vztahuje regulativní postup s kontrolou stanovený článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (11). Článku 290 SFEU je proto nutné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 715/2007, která stanoví použití regulativního postupu s kontrolou.

| (10) | Lisabonská smlouva normotvůrci umožnila přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Opatření, na něž se může vztahovat přenesení pravomocí podle čl. 290 odst. 1
  Smlouvy o fungování Evropské unie (
  SFEU), v zásadě odpovídají opatřením, na něž se vztahuje regulativní postup s kontrolou stanovený článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (11). Článku 290 SFEU je proto nutné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 715/2007, která stanoví použití regulativního postupu s kontrolou. |
| --- | --- |

(10)

Lisabonská smlouva normotvůrci umožnila přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, které nejsou podstatné. Opatření, na něž se může vztahovat přenesení pravomocí podle čl. 290 odst. 1
  Smlouvy o fungování Evropské unie (
  SFEU), v zásadě odpovídají opatřením, na něž se vztahuje regulativní postup s kontrolou stanovený článkem 5a rozhodnutí Rady 1999/468/ES (11). Článku 290 SFEU je proto nutné přizpůsobit ustanovení nařízení (ES) č. 715/2007, která stanoví použití regulativního postupu s kontrolou.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | S cílem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti kvality ovzduší a snížit emise z vozidel by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
  Smlouvy o fungování Evropské unie (
  SFEU), pokud jde o podrobná pravidla týkající se zvláštních postupů, zkoušek a požadavků pro schválení typu. V rámci tohoto přenesení pravomoci by mělo být nařízení (ES) č. 715/2007 doplněno o příslušná revidovaná pravidla, jakož i zkušební cykly používané pro měření emisí; požadavky na uplatňování zákazu používání odpojovacích zařízení, která snižují účinnost systémů regulace emisí;
  opatření nezbytná k uplatňování povinnosti výrobce poskytovat neomezený a standardizovaný přístup k informacím o opravách a údržbě vozidla;
  a o přijetí revidovaného postupu pro měření částic. Přenesení pravomoci by se mělo dále týkat změny nařízení (ES) č. 715/2007 za účelem úpravy konečných faktorů shodnosti směrem dolů za účelem zohlednění technického pokroku v oblasti přenosných systémů pro měření emisí a přehodnocení mezních hodnot pro hmotnost částic a zavedení mezních hodnot pro počet částic. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména aby byla zajištěna rovná účast na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci by měli mít systematicky přístup na zasedání expertních skupin Komise, které se vypracováním aktů v přenesené pravomoci zabývají. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

S cílem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti kvality ovzduší a snížit emise z vozidel by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290
  Smlouvy o fungování Evropské unie (
  SFEU), pokud jde o podrobná pravidla týkající se zvláštních postupů, zkoušek a požadavků pro schválení typu. V rámci tohoto přenesení pravomoci by mělo být nařízení (ES) č. 715/2007 doplněno o příslušná revidovaná pravidla, jakož i zkušební cykly používané pro měření emisí; požadavky na uplatňování zákazu používání odpojovacích zařízení, která snižují účinnost systémů regulace emisí;
  opatření nezbytná k uplatňování povinnosti výrobce poskytovat neomezený a standardizovaný přístup k informacím o opravách a údržbě vozidla;
  a o přijetí revidovaného postupu pro měření částic. Přenesení pravomoci by se mělo dále týkat změny nařízení (ES) č. 715/2007 za účelem úpravy konečných faktorů shodnosti směrem dolů za účelem zohlednění technického pokroku v oblasti přenosných systémů pro měření emisí a přehodnocení mezních hodnot pro hmotnost částic a zavedení mezních hodnot pro počet částic. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Zejména aby byla zajištěna rovná účast na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci by měli mít systematicky přístup na zasedání expertních skupin Komise, které se vypracováním aktů v přenesené pravomoci zabývají.

| (11) | S cílem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti kvality ovzduší a snížit emise z vozidel by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o podrobná pravidla týkající se zvláštních postupů, zkoušek a požadavků pro schválení typu. V rámci tohoto přenesení pravomoci by mělo být nařízení (ES) č. 715/2007 doplněno o příslušná revidovaná pravidla, jakož i zkušební cykly používané pro měření emisí; požadavky na uplatňování zákazu používání odpojovacích zařízení, která snižují účinnost systémů regulace emisí; a o přijetí revidovaného postupu pro měření částic.
  Bez ohledu na krátký interval mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a zrušením ustanovení týkajících se informací o opravách a údržbě nařízením (EU) 2018/858 by mělo přenesení pravomoci v zájmu právní jistoty i v zájmu toho, aby měl normotvůrce otevřeny všechny možnosti, zahrnovat i opatření nezbytná k uplatňování povinnosti výrobce poskytovat neomezený standardizovaný přístup k informacím o opravách a údržbě vozidla.
  Přenesení pravomoci by se mělo dále týkat změny nařízení (ES) č. 715/2007 za účelem úpravy konečných faktorů shodnosti směrem dolů za účelem zohlednění
  zlepšení kvality postupu měření nebo
  technického pokroku v oblasti přenosných systémů pro měření emisí a přehodnocení mezních hodnot pro hmotnost částic a zavedení mezních hodnot pro počet částic. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (1a). Zejména aby byla zajištěna rovná účast na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci by měli mít systematicky přístup na zasedání expertních skupin Komise, které se vypracováním aktů v přenesené pravomoci zabývají. |
| --- | --- |

(11)

S cílem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti kvality ovzduší a snížit emise z vozidel by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 SFEU, pokud jde o podrobná pravidla týkající se zvláštních postupů, zkoušek a požadavků pro schválení typu. V rámci tohoto přenesení pravomoci by mělo být nařízení (ES) č. 715/2007 doplněno o příslušná revidovaná pravidla, jakož i zkušební cykly používané pro měření emisí; požadavky na uplatňování zákazu používání odpojovacích zařízení, která snižují účinnost systémů regulace emisí; a o přijetí revidovaného postupu pro měření částic.
  Bez ohledu na krátký interval mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a zrušením ustanovení týkajících se informací o opravách a údržbě nařízením (EU) 2018/858 by mělo přenesení pravomoci v zájmu právní jistoty i v zájmu toho, aby měl normotvůrce otevřeny všechny možnosti, zahrnovat i opatření nezbytná k uplatňování povinnosti výrobce poskytovat neomezený standardizovaný přístup k informacím o opravách a údržbě vozidla.
  Přenesení pravomoci by se mělo dále týkat změny nařízení (ES) č. 715/2007 za účelem úpravy konečných faktorů shodnosti směrem dolů za účelem zohlednění
  zlepšení kvality postupu měření nebo
  technického pokroku v oblasti přenosných systémů pro měření emisí a přehodnocení mezních hodnot pro hmotnost částic a zavedení mezních hodnot pro počet částic. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci své přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (1a). Zejména aby byla zajištěna rovná účast na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci, měly by Evropský parlament a Rada obdržet veškeré dokumenty současně s odborníky členských států a jejich odborníci by měli mít systematicky přístup na zasedání expertních skupin Komise, které se vypracováním aktů v přenesené pravomoci zabývají.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 3 – písm. a

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Tyto povinnosti zahrnují splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze I. Pro účely určení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6 uvedenými v příloze I tabulce 2 se hodnoty emisí zjištěné během platné zkoušky emisí v reálném provozu vydělí příslušným faktorem shodnosti stanoveným v příloze I tabulce 2a. Výsledek musí být nižší než mezní hodnoty emisí Euro 6 stanovené v tabulce 2 uvedené přílohy. | Tyto povinnosti zahrnují splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze I. Pro účely určení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6 uvedenými v příloze I tabulce 2 se hodnoty emisí zjištěné během platné zkoušky emisí v reálném provozu vydělí příslušným faktorem shodnosti stanoveným v příloze I tabulce 2a. Výsledek musí být nižší než mezní hodnoty emisí Euro 6 stanovené v tabulce 2 uvedené přílohy.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Tyto povinnosti zahrnují splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze I. Pro účely určení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6 uvedenými v příloze I tabulce 2 se hodnoty emisí zjištěné během platné zkoušky emisí v reálném provozu vydělí příslušným faktorem shodnosti stanoveným v příloze I tabulce 2a. Výsledek musí být nižší než mezní hodnoty emisí Euro 6 stanovené v tabulce 2 uvedené přílohy.

Tyto povinnosti zahrnují splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze I. Pro účely určení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6 uvedenými v příloze I tabulce 2 se hodnoty emisí zjištěné během platné zkoušky emisí v reálném provozu vydělí příslušným faktorem shodnosti stanoveným v příloze I tabulce 2a. Výsledek musí být nižší než mezní hodnoty emisí Euro 6 stanovené v tabulce 2 uvedené přílohy.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 4 – písm. a

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 5 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Výrobce vybaví vozidla tak, aby konstrukční části, které by mohly mít vliv na emise, byly navržené, konstruované a namontované tak, aby vozidlo při běžném použití vyhovovalo tomuto nařízení.; | 1.   Výrobce vybaví vozidla tak, aby konstrukční části, které by mohly mít vliv na emise, byly navržené, konstruované a namontované tak, aby vozidlo při běžném použití vyhovovalo tomuto nařízení.
  Výrobce rovněž zaručí spolehlivost zařízení k regulaci znečišťujících látek a zaměří se na snížení rizika krádeže těchto zařízení nebo manipulace s nimi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Výrobce vybaví vozidla tak, aby konstrukční části, které by mohly mít vliv na emise, byly navržené, konstruované a namontované tak, aby vozidlo při běžném použití vyhovovalo tomuto nařízení.;

1.   Výrobce vybaví vozidla tak, aby konstrukční části, které by mohly mít vliv na emise, byly navržené, konstruované a namontované tak, aby vozidlo při běžném použití vyhovovalo tomuto nařízení.
  Výrobce rovněž zaručí spolehlivost zařízení k regulaci znečišťujících látek a zaměří se na snížení rizika krádeže těchto zařízení nebo manipulace s nimi.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Čl. 1 – odst. 1 – bod 6

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 8 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 14a akty v přenesené pravomoci za účelem doplnění článků 6 a 7. Tato opatření zahrnují definici a aktualizaci technických specifikací týkajících se způsobu, jakým budou informace o systému OBD a o opravách a údržbě vozidel poskytovány, přičemž bude věnována zvláštní pozornost zvláštním potřebám malých a středních podniků. | Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 14a akty v přenesené pravomoci za účelem doplnění článků 6 a 7. Tato opatření zahrnují definici a aktualizaci technických specifikací týkajících se způsobu, jakým budou informace o systému OBD a o opravách a údržbě vozidel poskytovány, přičemž bude věnována zvláštní pozornost zvláštním potřebám malých a středních podniků
  , mikropodniků a samostatně výdělečně činných provozovatelů
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 14a akty v přenesené pravomoci za účelem doplnění článků 6 a 7. Tato opatření zahrnují definici a aktualizaci technických specifikací týkajících se způsobu, jakým budou informace o systému OBD a o opravách a údržbě vozidel poskytovány, přičemž bude věnována zvláštní pozornost zvláštním potřebám malých a středních podniků.

Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 14a akty v přenesené pravomoci za účelem doplnění článků 6 a 7. Tato opatření zahrnují definici a aktualizaci technických specifikací týkajících se způsobu, jakým budou informace o systému OBD a o opravách a údržbě vozidel poskytovány, přičemž bude věnována zvláštní pozornost zvláštním potřebám malých a středních podniků
  , mikropodniků a samostatně výdělečně činných provozovatelů
  .

, mikropodniků a samostatně výdělečně činných provozovatelů

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 10 – odst. 4 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a. | Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.

Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat.

Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Čl. 1 – odst. 1 – bod 7 – písm. b

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 10 – odst. 5 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a. | Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.

Soulad s mezními hodnotami Euro 6 se při každé platné zkoušce emisí v reálném provozu stanoví podle čl. 4 odst. 1 druhého pododstavce s ohledem na faktor shodnosti pro danou znečišťující látku uvedený v příloze I tabulce 2a.
  Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat.

Faktor shodnosti se prostřednictvím ročních revizí postupně snižuje, a to na základě posouzení Společného výzkumného střediska. Do 30. září 2022 se faktor shodnosti přestane uplatňovat.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Čl. 1 – odst. 1 – bod 10

Nařízení (ES) č. 715/2007

Čl. 14 – odst. 3 a odst. 3 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komise
  je zmocněna přijímat
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a,
  pokud jde o: | 3.
     Komise
  přijme nejpozději 1. června 2021
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a,
  které doplňují toto nařízení
  s cílem přizpůsobit postupy, zkoušky a požadavky
  i
  zkušební cykly používané pro měření emisí tak, aby
  náležitě
  odrážely emise v reálném provozu
  za běžných podmínek použití, mimo jiné včetně teplotních a mezních podmínek, snížení posunu odezvy na nulu a řešení nebezpečných prudkých nárůstů částic způsobených čištěním filtrů, přičemž zohlední veškeré relevantní prvky normalizace, které vypracoval Evropský výbor pro normalizaci, a vychází z nejlepšího dostupného vybavení. |
| a) | doplnění tohoto nařízení
  s cílem přizpůsobit postupy, zkoušky a požadavky
  , jakož
  i zkušební cykly používané pro měření emisí tak, aby
  přiměřeně odrážely emise v reálném provozu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Komise
  je zmocněna přijímat
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a,
  pokud jde o:

3.
     Komise
  přijme nejpozději 1. června 2021
  akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a,
  které doplňují toto nařízení
  s cílem přizpůsobit postupy, zkoušky a požadavky
  i
  zkušební cykly používané pro měření emisí tak, aby
  náležitě
  odrážely emise v reálném provozu
  za běžných podmínek použití, mimo jiné včetně teplotních a mezních podmínek, snížení posunu odezvy na nulu a řešení nebezpečných prudkých nárůstů částic způsobených čištěním filtrů, přičemž zohlední veškeré relevantní prvky normalizace, které vypracoval Evropský výbor pro normalizaci, a vychází z nejlepšího dostupného vybavení.

a)

a)

doplnění tohoto nařízení
  s cílem přizpůsobit postupy, zkoušky a požadavky
  , jakož
  i zkušební cykly používané pro měření emisí tak, aby
  přiměřeně odrážely emise v reálném provozu;

doplnění tohoto nařízení

, jakož

přiměřeně odrážely emise v reálném provozu;

| b) | změnu tohoto nařízení za účelem přizpůsobení konečných faktorů shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky uvedených v příloze I tabulce 2a technickému pokroku. |
| --- | --- |

b)

b)

změnu tohoto nařízení za účelem přizpůsobení konečných faktorů shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky uvedených v příloze I tabulce 2a technickému pokroku.

změnu tohoto nařízení za účelem přizpůsobení konečných faktorů shodnosti pro jednotlivé znečišťující látky uvedených v příloze I tabulce 2a technickému pokroku.

3a.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14a, kterými se mění toto nařízení s cílem přizpůsobit se technickému pokroku a revidovat faktory shodnosti týkající se znečišťujících látek uvedené v tabulce 2a přílohy I směrem dolů.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Příloha – bod 1

Příloha – bod 1

Nařízení (ES) č. 715/2007

Příloha I – tabulka 2 a – řada 2

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

| CF pollutant-final
   (2) | 1,43 | 1,5 | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

CF pollutant-final
   (2)

pollutant-final

2

1,43

1,43

1,5

1,5

—

—

—

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

| CF pollutant-final
   (2) | 1 + tolerance (tolerance = 0,32

   (*1)



  ) | 1 + tolerance (tolerance = 0,5

   (*1)



  ) | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

CF pollutant-final
   (2)

pollutant-final

2

1 + tolerance (tolerance = 0,32

   (*1)



  )

1 + tolerance (tolerance = 0,32

*1

)

1 + tolerance (tolerance = 0,5

   (*1)



  )

1 + tolerance (tolerance = 0,5

*1

)

—

—

—

---

(1)  Věc byla vrácena k interinstitucionálnímu jednání příslušnému výboru podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A9-0139/2020).

1

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 692/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 199, 28.7.2008, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) 2017/1151 ze dne 1. června 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 1).

5

(3a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

3a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 692/2008 ze dne 18. července 2008, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 199, 28.7.2008, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) 2017/1151 ze dne 1. června 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 1).

5

(1a)  
  EEA, Kvalita ovzduší v Evropě – zpráva z roku 2019.

1a

EEA, Kvalita ovzduší v Evropě – zpráva z roku 2019.

(6)  Nařízení Komise (EU) 2016/427 ze dne 10. března 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6), Úř. věst. L 82, 31.3.2016, s. 1.

6

(7)  Nařízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 1).

7

(8)  Nařízení Komise (EU) 2017/1154 ze dne 7. června 2017, kterým se mění nařízení Komise (EU) 2017/1151, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení (ES) č. 692/2008 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, pokud jde o emise z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel v reálném provozu (Euro 6), Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 708.

8

(6)  Nařízení Komise (EU) 2016/427 ze dne 10. března 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 82, 31.3.2016, s. 1).

6

(7)  Nařízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 1).

7

(8)  Nařízení Komise (EU) 2017/1154 ze dne 7. června 2017, kterým se mění nařízení Komise (EU) 2017/1151, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení (ES) č. 692/2008 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, pokud jde o emise z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel v reálném provozu (Euro 6) (Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 708).

8

(8a)  
  Nařízení Komise (EU) 2018/1832 ze dne 5. listopadu 2018, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) 2017/1151 za účelem zlepšení zkoušek a postupů schválení typu z hlediska emisí pro lehká osobní vozidla a užitková vozidla, včetně zkoušek a postupů týkajících se shodnosti v provozu a emisí v reálném provozu, a za účelem zavedení zařízení pro monitorování spotřeby paliva a elektrické energie (Úř. věst. L 301, 27.11.2018, s. 1).

8a

Nařízení Komise (EU) 2018/1832 ze dne 5. listopadu 2018, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) 2017/1151 za účelem zlepšení zkoušek a postupů schválení typu z hlediska emisí pro lehká osobní vozidla a užitková vozidla, včetně zkoušek a postupů týkajících se shodnosti v provozu a emisí v reálném provozu, a za účelem zavedení zařízení pro monitorování spotřeby paliva a elektrické energie (Úř. věst. L 301, 27.11.2018, s. 1).

(9)  Nařízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 1).

9

(9)  Nařízení Komise (EU) 2016/646 ze dne 20. dubna 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 692/2008 z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 6) (Úř. věst. L 109, 26.4.2016, s. 1).

9

(11)  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

11

(11)  Rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23).

11

(1a)  

  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  CFpollutant-final je faktor shodnosti, který se používá ke stanovení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6, přičemž se zohlední technické nejistoty spojené s 
  používáním
  přenosných systémů pro měření emisí (PEMS).

2

pollutant-final

používáním

(*1)  
  Na základě pravidelných posouzení Společného výzkumného střediska se nejméně jednou ročně reviduje směrem dolů.

*1

Na základě pravidelných posouzení Společného výzkumného střediska se nejméně jednou ročně reviduje směrem dolů.

(2)  CFpollutant-final je faktor shodnosti, který se
  po přechodné období
  používá ke stanovení souladu s mezními hodnotami emisí Euro 6, přičemž se zohlední
  dodatečné
  technické nejistoty
  měření
  spojené se
  zavedením
  přenosných systémů pro měření emisí (PEMS).
  Je vyjádřen jako 1 + tolerance nejistoty měření. Do 30. září 2022 se tolerance sníží na nulu a faktor shodnosti se přestane uplatňovat.

2

pollutant-final

po přechodné období

dodatečné

měření

zavedením

Je vyjádřen jako 1 + tolerance nejistoty měření. Do 30. září 2022 se tolerance sníží na nulu a faktor shodnosti se přestane uplatňovat.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/289

---

P9_TA(2020)0223

Fond pro spravedlivou transformaci ***I

Pozměňovací návrhy přijaté Evropským parlamentem dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) (1)

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2021/C 385/32)

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (1) | Právní rámec upravující politiku soudržnosti Unie na období 2021–2027 přispívá v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem k plnění závazků Unie při provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, neboť soustředí finanční prostředky Unie na ekologické cíle. Toto nařízení provádí jednu z priorit stanovených ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) (11) a je součástí investičního plánu pro udržitelnou Evropu (12), na jehož základě se v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti poskytuje účelové financování s cílem pokrýt hospodářské a 
  sociální
  náklady na transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství, v němž jsou veškeré zbývající emise skleníkových plynů kompenzovány odpovídajícími absorpcemi. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(1)

Právní rámec upravující politiku soudržnosti Unie na období 2021–2027 přispívá v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem k plnění závazků Unie při provádění Pařížské dohody a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, neboť soustředí finanční prostředky Unie na ekologické cíle. Toto nařízení provádí jednu z priorit stanovených ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) (11) a je součástí investičního plánu pro udržitelnou Evropu (12), na jehož základě se v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti poskytuje účelové financování s cílem pokrýt hospodářské a 
  sociální
  náklady na transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství, v němž jsou veškeré zbývající emise skleníkových plynů kompenzovány odpovídajícími absorpcemi.

| (1) | Právní rámec upravující politiku soudržnosti Unie na období 2021–2027 přispívá v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem k plnění závazků Unie při provádění Pařížské dohody, a 
  tedy k omezení globálního nárůstu teploty na úroveň nižší než 1,5  oC,
  cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje
  a evropského pilíře sociálních práv
  , neboť soustředí finanční prostředky Unie na ekologické cíle. Toto nařízení provádí jednu z priorit stanovených ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) (11) a je součástí investičního plánu pro udržitelnou Evropu (12), na jehož základě se v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti poskytuje účelové financování s cílem pokrýt hospodářské
  , sociální
  a 
  environmentální
  náklady na transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství, v němž jsou veškeré zbývající emise skleníkových plynů kompenzovány odpovídajícími absorpcemi
  , přičemž se zohledňují dopady pandemie COVID-19
  . |
| --- | --- |

(1)

Právní rámec upravující politiku soudržnosti Unie na období 2021–2027 přispívá v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem k plnění závazků Unie při provádění Pařížské dohody, a 
  tedy k omezení globálního nárůstu teploty na úroveň nižší než 1,5  oC,
  cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje
  a evropského pilíře sociálních práv
  , neboť soustředí finanční prostředky Unie na ekologické cíle. Toto nařízení provádí jednu z priorit stanovených ve sdělení o Zelené dohodě pro Evropu (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) (11) a je součástí investičního plánu pro udržitelnou Evropu (12), na jehož základě se v rámci mechanismu pro spravedlivou transformaci v kontextu politiky soudržnosti poskytuje účelové financování s cílem pokrýt hospodářské
  , sociální
  a 
  environmentální
  náklady na transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství, v němž jsou veškeré zbývající emise skleníkových plynů kompenzovány odpovídajícími absorpcemi
  , přičemž se zohledňují dopady pandemie COVID-19
  .

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (2) | Transformace na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství je jedním z nejdůležitějších politických cílů Unie. Dne 12. prosince 2019 schválila Evropská rada v souladu s cíli Pařížské dohody cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie. I když boj proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí přinese v dlouhodobém horizontu prospěch všem a ve střednědobém horizontu příležitosti a výzvy pro všechny, ne všechny regiony a členské státy začínají s transformací ze stejné výchozí pozice a ne všechny jsou schopny stejně reagovat. Některé jsou pokročilejší než jiné a transformace s sebou přináší větší sociální a 
  hospodářské
  dopady na ty regiony, které jsou silně závislé na fosilních palivech, zejména na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici, nebo na odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato situace s sebou přináší nejen riziko, že rychlost transformace bude při realizaci klimatických opatření v Unii odlišná, ale také rostoucí nerovnosti mezi regiony, což narušuje plnění cílů v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(2)

Transformace na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství je jedním z nejdůležitějších politických cílů Unie. Dne 12. prosince 2019 schválila Evropská rada v souladu s cíli Pařížské dohody cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie. I když boj proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí přinese v dlouhodobém horizontu prospěch všem a ve střednědobém horizontu příležitosti a výzvy pro všechny, ne všechny regiony a členské státy začínají s transformací ze stejné výchozí pozice a ne všechny jsou schopny stejně reagovat. Některé jsou pokročilejší než jiné a transformace s sebou přináší větší sociální a 
  hospodářské
  dopady na ty regiony, které jsou silně závislé na fosilních palivech, zejména na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici, nebo na odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato situace s sebou přináší nejen riziko, že rychlost transformace bude při realizaci klimatických opatření v Unii odlišná, ale také rostoucí nerovnosti mezi regiony, což narušuje plnění cílů v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

| (2) | Transformace na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství je jedním z nejdůležitějších politických cílů Unie. Dne 12. prosince 2019 schválila Evropská rada v souladu s cíli Pařížské dohody cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie. I když boj proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí přinese v dlouhodobém horizontu prospěch všem a ve střednědobém horizontu příležitosti a výzvy pro všechny, ne všechny regiony a členské státy začínají s transformací ze stejné výchozí pozice a ne všechny jsou schopny stejně reagovat. Některé jsou pokročilejší než jiné a transformace s sebou přináší větší sociální
  , hospodářské
  a 
  environmentální
  dopady na ty regiony, které jsou silně závislé na fosilních palivech, zejména na uhlí, lignitu, rašelině
  pro energetické využití
  a ropné břidlici, nebo na odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato situace s sebou přináší nejen riziko, že rychlost transformace bude při realizaci klimatických opatření v Unii odlišná, ale také rostoucí nerovnosti mezi regiony
  , zejména pokud jde o nejvzdálenější regiony, odlehlé, ostrovní a zeměpisně znevýhodněné oblasti a oblasti, které mají problém s vylidňováním
  , což narušuje plnění cílů v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

(2)

Transformace na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství je jedním z nejdůležitějších politických cílů Unie. Dne 12. prosince 2019 schválila Evropská rada v souladu s cíli Pařížské dohody cíl dosáhnout do roku 2050 klimaticky neutrální Unie. I když boj proti změně klimatu a zhoršování stavu životního prostředí přinese v dlouhodobém horizontu prospěch všem a ve střednědobém horizontu příležitosti a výzvy pro všechny, ne všechny regiony a členské státy začínají s transformací ze stejné výchozí pozice a ne všechny jsou schopny stejně reagovat. Některé jsou pokročilejší než jiné a transformace s sebou přináší větší sociální
  , hospodářské
  a 
  environmentální
  dopady na ty regiony, které jsou silně závislé na fosilních palivech, zejména na uhlí, lignitu, rašelině
  pro energetické využití
  a ropné břidlici, nebo na odvětvích s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato situace s sebou přináší nejen riziko, že rychlost transformace bude při realizaci klimatických opatření v Unii odlišná, ale také rostoucí nerovnosti mezi regiony
  , zejména pokud jde o nejvzdálenější regiony, odlehlé, ostrovní a zeměpisně znevýhodněné oblasti a oblasti, které mají problém s vylidňováním
  , což narušuje plnění cílů v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (3) | Aby byla transformace úspěšná, musí být pro všechny spravedlivá a sociálně přijatelná. Proto musí Unie
  i
  členské státy od samého počátku brát v úvahu hospodářské a 
  sociální
  dopady transformace a využít všechny možné nástroje ke zmírnění jejích nepříznivých důsledků. V tomto ohledu hraje významnou úlohu rozpočet Unie. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(3)

Aby byla transformace úspěšná, musí být pro všechny spravedlivá a sociálně přijatelná. Proto musí Unie
  i
  členské státy od samého počátku brát v úvahu hospodářské a 
  sociální
  dopady transformace a využít všechny možné nástroje ke zmírnění jejích nepříznivých důsledků. V tomto ohledu hraje významnou úlohu rozpočet Unie.

| (3) | Aby byla transformace úspěšná, musí být pro všechny spravedlivá
  , inkluzivní
  a sociálně přijatelná. Proto musí Unie, členské státy
  a jejich regiony
  od samého počátku brát v úvahu hospodářské
  , sociální
  a 
  environmentální
  dopady transformace a využít všechny možné nástroje ke zmírnění jejích nepříznivých důsledků. V tomto ohledu hraje významnou úlohu rozpočet Unie
  , který má zajistit, že nikdo nezůstane opominut
  . |
| --- | --- |

(3)

Aby byla transformace úspěšná, musí být pro všechny spravedlivá
  , inkluzivní
  a sociálně přijatelná. Proto musí Unie, členské státy
  a jejich regiony
  od samého počátku brát v úvahu hospodářské
  , sociální
  a 
  environmentální
  dopady transformace a využít všechny možné nástroje ke zmírnění jejích nepříznivých důsledků. V tomto ohledu hraje významnou úlohu rozpočet Unie
  , který má zajistit, že nikdo nezůstane opominut
  .

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (4) | Jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a investičním plánu pro udržitelnou Evropu, měl by mechanismus pro spravedlivou transformaci doplňovat ostatní opatření příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Sloučením rozpočtových výdajů Unie na klimatické a sociální cíle na regionální úrovni by měl tento mechanismus přispět k řešení sociálních a 
  hospodářských
  důsledků transformace Unie směrem ke klimatické neutralitě. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(4)

Jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a investičním plánu pro udržitelnou Evropu, měl by mechanismus pro spravedlivou transformaci doplňovat ostatní opatření příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Sloučením rozpočtových výdajů Unie na klimatické a sociální cíle na regionální úrovni by měl tento mechanismus přispět k řešení sociálních a 
  hospodářských
  důsledků transformace Unie směrem ke klimatické neutralitě.

| (4) | Jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a investičním plánu pro udržitelnou Evropu, měl by mechanismus pro spravedlivou transformaci doplňovat ostatní opatření příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Sloučením rozpočtových výdajů Unie na klimatické a sociální cíle na regionální úrovni
  a podporou udržitelného hospodářství, zelených pracovních míst a veřejného zdraví
  by měl tento mechanismus přispět k řešení sociálních
  , hospodářských
  a 
  environmentálních
  důsledků
  , které má
  transformace Unie směrem ke klimatické neutralitě
  do roku 2050 zejména pro dotčené pracovníky
  . |
| --- | --- |

(4)

Jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu a investičním plánu pro udržitelnou Evropu, měl by mechanismus pro spravedlivou transformaci doplňovat ostatní opatření příštího víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Sloučením rozpočtových výdajů Unie na klimatické a sociální cíle na regionální úrovni
  a podporou udržitelného hospodářství, zelených pracovních míst a veřejného zdraví
  by měl tento mechanismus přispět k řešení sociálních
  , hospodářských
  a 
  environmentálních
  důsledků
  , které má
  transformace Unie směrem ke klimatické neutralitě
  do roku 2050 zejména pro dotčené pracovníky
  .

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (5) | Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“), který je v rámci politiky soudržnosti jedním z pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. Cílem tohoto fondu je zmírnit nepříznivé účinky klimatické transformace tím, že podpoří nejvíce postižená území a dotčené pracovníky. V souladu se specifickým cílem FST by opatření podporovaná z FST měla přímo přispět ke zmírnění dopadu transformace, a to financováním diverzifikace a modernizace místního hospodářství a zmírněním negativních dopadů na zaměstnanost. To se odráží ve specifickém cíli FST, který je stanoven na stejné úrovni a uveden spolu s cíli politiky stanovenými v článku [4] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(5)

Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“), který je v rámci politiky soudržnosti jedním z pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. Cílem tohoto fondu je zmírnit nepříznivé účinky klimatické transformace tím, že podpoří nejvíce postižená území a dotčené pracovníky. V souladu se specifickým cílem FST by opatření podporovaná z FST měla přímo přispět ke zmírnění dopadu transformace, a to financováním diverzifikace a modernizace místního hospodářství a zmírněním negativních dopadů na zaměstnanost. To se odráží ve specifickém cíli FST, který je stanoven na stejné úrovni a uveden spolu s cíli politiky stanovenými v článku [4] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].

| (5) | Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“), který je v rámci politiky soudržnosti jedním z pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. Cílem tohoto fondu je zmírnit
  a kompenzovat
  nepříznivé účinky klimatické transformace tím, že podpoří nejvíce postižená území a dotčené pracovníky
  , a prosazovat na těchto územích vyváženou sociálně-ekonomickou transformaci, která bojuje proti sociální nejistotě a nestabilnímu podnikatelskému prostředí
  . V souladu se specifickým cílem FST by opatření podporovaná z FST měla přímo přispět ke zmírnění dopadu transformace, a to financováním diverzifikace a modernizace místního hospodářství
  obnovou přírodních statků
  a zmírněním negativních dopadů na zaměstnanost
  a životní úroveň
  . To se odráží ve specifickém cíli FST, který je stanoven na stejné úrovni a uveden spolu s cíli politiky stanovenými v článku [4] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. |
| --- | --- |

(5)

Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“), který je v rámci politiky soudržnosti jedním z pilířů mechanismu pro spravedlivou transformaci. Cílem tohoto fondu je zmírnit
  a kompenzovat
  nepříznivé účinky klimatické transformace tím, že podpoří nejvíce postižená území a dotčené pracovníky
  , a prosazovat na těchto územích vyváženou sociálně-ekonomickou transformaci, která bojuje proti sociální nejistotě a nestabilnímu podnikatelskému prostředí
  . V souladu se specifickým cílem FST by opatření podporovaná z FST měla přímo přispět ke zmírnění dopadu transformace, a to financováním diverzifikace a modernizace místního hospodářství
  obnovou přírodních statků
  a zmírněním negativních dopadů na zaměstnanost
  a životní úroveň
  . To se odráží ve specifickém cíli FST, který je stanoven na stejné úrovni a uveden spolu s cíli politiky stanovenými v článku [4] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 6

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (6) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a 
  splnit
  cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a 
  k
   ambicióznějším cílům Unie navrženým v Zelené dohodě pro Evropu by FST měl výrazně přispět k zohlednění oblasti klimatu. Zdroje z finančního krytí FST budou doplňkové a budou
  prováděny
  nad rámec investic, které jsou zapotřebí k dosažení celkového cíle vynaložit
  25
   % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Zdroje převedené z EFRR a ESF+ plně
  přispějí
  k dosažení tohoto cíle. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(6)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a 
  splnit
  cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a 
  k
   ambicióznějším cílům Unie navrženým v Zelené dohodě pro Evropu by FST měl výrazně přispět k zohlednění oblasti klimatu. Zdroje z finančního krytí FST budou doplňkové a budou
  prováděny
  nad rámec investic, které jsou zapotřebí k dosažení celkového cíle vynaložit
  25
   % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Zdroje převedené z EFRR a ESF+ plně
  přispějí
  k dosažení tohoto cíle.

| (6) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a ambicióznějším cílům Unie navrženým v Zelené dohodě pro Evropu, by FST měl výrazně přispět k zohlednění oblasti klimatu
  a životního prostředí
  . Zdroje z finančního krytí FST budou doplňkové a budou poskytovány nad rámec investic, které jsou zapotřebí k dosažení celkového cíle vynaložit
  30
  % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Zdroje
  dobrovolně
  převedené z EFRR a ESF+
  by mohly
  plně
  přispět
  k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a ambicióznějším cílům Unie navrženým v Zelené dohodě pro Evropu, by FST měl výrazně přispět k zohlednění oblasti klimatu
  a životního prostředí
  . Zdroje z finančního krytí FST budou doplňkové a budou poskytovány nad rámec investic, které jsou zapotřebí k dosažení celkového cíle vynaložit
  30
  % výdajů z rozpočtu Unie na realizaci klimatických cílů. Zdroje
  dobrovolně
  převedené z EFRR a ESF+
  by mohly
  plně
  přispět
  k dosažení tohoto cíle.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 7

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (7) | Zdroje z FST by měly doplnit zdroje dostupné v rámci politiky soudržnosti. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(7)

Zdroje z FST by měly doplnit zdroje dostupné v rámci politiky soudržnosti.

| (7) | Zdroje z FST by měly doplnit zdroje dostupné v rámci politiky soudržnosti.
  Zřízení FST by nemělo vést ke škrtům v jiných fondech v oblasti soudržnosti ani k povinným převodům z nich. |
| --- | --- |

(7)

Zdroje z FST by měly doplnit zdroje dostupné v rámci politiky soudržnosti.
  Zřízení FST by nemělo vést ke škrtům v jiných fondech v oblasti soudržnosti ani k povinným převodům z nich.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (8) | Transformace na klimaticky neutrální ekonomiku je pro všechny členské státy výzvou. Bude obzvláště náročná pro ty členské státy, jež jsou silně závislé na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech náročných na emise skleníkových plynů, které mají být utlumeny nebo se musí přizpůsobit v důsledku transformace na klimatickou neutralitu, a jež pro to nemají dostatečné finanční prostředky. Proto by měl být FST otevřený všem členským státům, ale při rozdělování jeho finančních prostředků by mělo být zohledněno, zda jsou členské státy schopny nezbytné investice pro transformaci na klimatickou neutralitu financovat. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(8)

Transformace na klimaticky neutrální ekonomiku je pro všechny členské státy výzvou. Bude obzvláště náročná pro ty členské státy, jež jsou silně závislé na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech náročných na emise skleníkových plynů, které mají být utlumeny nebo se musí přizpůsobit v důsledku transformace na klimatickou neutralitu, a jež pro to nemají dostatečné finanční prostředky. Proto by měl být FST otevřený všem členským státům, ale při rozdělování jeho finančních prostředků by mělo být zohledněno, zda jsou členské státy schopny nezbytné investice pro transformaci na klimatickou neutralitu financovat.

| (8) | Transformace na klimaticky neutrální ekonomiku je pro všechny členské státy výzvou. Bude obzvláště náročná pro ty členské státy, jež jsou
  nebo donedávna byly
  silně závislé na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech náročných na emise skleníkových plynů, které mají být utlumeny nebo se musí přizpůsobit v důsledku transformace na klimatickou neutralitu, a jež pro to nemají dostatečné finanční prostředky. Proto by měl být FST otevřený všem členským státům, ale při rozdělování jeho finančních prostředků by
  se měl klást důraz na nejpostiženější oblasti a
  mělo
  by
  být zohledněno, zda jsou členské státy schopny nezbytné investice pro transformaci na klimatickou neutralitu financovat
  , přičemž zvláštní pozornost by se měla věnovat nejméně rozvinutým regionům, nejvzdálenějším regionům, horským, ostrovním, řídce osídleným, venkovským, odlehlým a zeměpisně znevýhodněným oblastem, u kterých je transformaci energetiky na klimatickou neutralitu obtížnější provést z důvodu nízkého počtu obyvatel, a zohledněna by měla být i výchozí pozice každého členského státu
  . |
| --- | --- |

(8)

Transformace na klimaticky neutrální ekonomiku je pro všechny členské státy výzvou. Bude obzvláště náročná pro ty členské státy, jež jsou
  nebo donedávna byly
  silně závislé na fosilních palivech nebo průmyslových činnostech náročných na emise skleníkových plynů, které mají být utlumeny nebo se musí přizpůsobit v důsledku transformace na klimatickou neutralitu, a jež pro to nemají dostatečné finanční prostředky. Proto by měl být FST otevřený všem členským státům, ale při rozdělování jeho finančních prostředků by
  se měl klást důraz na nejpostiženější oblasti a
  mělo
  by
  být zohledněno, zda jsou členské státy schopny nezbytné investice pro transformaci na klimatickou neutralitu financovat
  , přičemž zvláštní pozornost by se měla věnovat nejméně rozvinutým regionům, nejvzdálenějším regionům, horským, ostrovním, řídce osídleným, venkovským, odlehlým a zeměpisně znevýhodněným oblastem, u kterých je transformaci energetiky na klimatickou neutralitu obtížnější provést z důvodu nízkého počtu obyvatel, a zohledněna by měla být i výchozí pozice každého členského státu
  .

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 9

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (9) | Aby byl pro FST stanoven přiměřený finanční rámec, měla by Komise na základě objektivních kritérií stanovit roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(9)

Aby byl pro FST stanoven přiměřený finanční rámec, měla by Komise na základě objektivních kritérií stanovit roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst.

| (9) | Aby byl pro FST stanoven přiměřený finanční rámec, měla by Komise na základě objektivních kritérií stanovit roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst.
  Členské státy by měly zajistit, aby obce a města měly přímý přístup ke zdrojům FST, které jim budou poskytovány podle jejich objektivních potřeb. |
| --- | --- |

(9)

Aby byl pro FST stanoven přiměřený finanční rámec, měla by Komise na základě objektivních kritérií stanovit roční rozpis dostupných přídělů podle jednotlivých členských států v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst.
  Členské státy by měly zajistit, aby obce a města měly přímý přístup ke zdrojům FST, které jim budou poskytovány podle jejich objektivních potřeb.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 10

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (10) | V tomto nařízení jsou uvedeny typy investic, u nichž mohou být výdaje podpořeny z FST. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a 
  životního prostředí
  . Seznam investic by měl zahrnovat ty investice, které podporují místní ekonomiky a jsou z dlouhodobého hlediska udržitelné, přičemž se zohlední všechny cíle Zelené dohody. Financované projekty by měly přispívat k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství. V upadajících odvětvích, jako je výroba energie založená na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici nebo těžební činnosti spojené s těmito pevnými fosilní palivy, by měla být podpora vázána na postupné ukončování činnosti a odpovídající snižování úrovně zaměstnanosti. Pokud jde o transformaci hospodářských odvětví s vysokými úrovněmi emisí skleníkových plynů, měly by být v souladu s klimatickými cíli EU do roku 2030 a klimatickou neutralitou EU do roku 2050 (13) podporovány nové činnosti zaváděním nových technologií, nových postupů nebo produktů, které povedou k výraznému snížení emisí a zároveň zachovají a 
  zlepší zaměstnanost
  a zabrání zhoršování životního prostředí. Zvláštní pozornost by měla být rovněž věnována činnostem, které podporují inovace a výzkum v oblasti vyspělých a udržitelných technologií, jakož i v oblastech digitalizace a 
  konektivity
  , pokud tato opatření přispějí k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství a zmírní negativní vedlejší účinky této transformace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(10)

V tomto nařízení jsou uvedeny typy investic, u nichž mohou být výdaje podpořeny z FST. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování priorit Unie v oblasti klimatu a 
  životního prostředí
  . Seznam investic by měl zahrnovat ty investice, které podporují místní ekonomiky a jsou z dlouhodobého hlediska udržitelné, přičemž se zohlední všechny cíle Zelené dohody. Financované projekty by měly přispívat k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství. V upadajících odvětvích, jako je výroba energie založená na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici nebo těžební činnosti spojené s těmito pevnými fosilní palivy, by měla být podpora vázána na postupné ukončování činnosti a odpovídající snižování úrovně zaměstnanosti. Pokud jde o transformaci hospodářských odvětví s vysokými úrovněmi emisí skleníkových plynů, měly by být v souladu s klimatickými cíli EU do roku 2030 a klimatickou neutralitou EU do roku 2050 (13) podporovány nové činnosti zaváděním nových technologií, nových postupů nebo produktů, které povedou k výraznému snížení emisí a zároveň zachovají a 
  zlepší zaměstnanost
  a zabrání zhoršování životního prostředí. Zvláštní pozornost by měla být rovněž věnována činnostem, které podporují inovace a výzkum v oblasti vyspělých a udržitelných technologií, jakož i v oblastech digitalizace a 
  konektivity
  , pokud tato opatření přispějí k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství a zmírní negativní vedlejší účinky této transformace.

| (10) | V tomto nařízení jsou uvedeny typy investic, u nichž mohou být výdaje podpořeny z FST. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování
  závazků a
  priorit Unie v oblasti klimatu
  a životního prostředí
  a v 
  sociální oblasti
  . Seznam investic by měl zahrnovat ty investice, které podporují
  obyvatele, komunity a
  místní ekonomiky a jsou z dlouhodobého hlediska udržitelné, přičemž se zohlední všechny cíle Zelené dohody
  pro Evropu a evropského pilíře sociálních práv
  . Financované projekty by měly přispívat k 
  postupné a úplné
  transformaci na
  udržitelné,
  klimaticky neutrální a oběhové hospodářství
  , které není zdrojem znečištění
  . V upadajících odvětvích, jako je výroba energie založená na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici nebo těžební činnosti spojené s těmito pevnými fosilní palivy, by měla být podpora vázána na postupné ukončování činnosti a odpovídající snižování úrovně zaměstnanosti. Pokud jde o transformaci hospodářských odvětví s vysokými úrovněmi emisí skleníkových plynů, měly by být v souladu s klimatickými cíli EU do roku 2030 a klimatickou neutralitou EU do roku 2050 (13) podporovány nové činnosti zaváděním nových technologií, nových postupů nebo produktů, které povedou k výraznému snížení emisí a zároveň zachovají a 
  rozšíří kvalifikovaná pracovní místa
  a zabrání zhoršování životního prostředí. Zvláštní pozornost by měla být rovněž věnována činnostem, které podporují inovace a výzkum v oblasti vyspělých a udržitelných technologií, jakož i v oblastech digitalizace
  , konektivity
  a 
  inteligentní a udržitelné mobility
  , pokud tato opatření přispějí k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství a zmírní negativní vedlejší účinky této transformace
  a současně zohlední hospodářské, sociální a energetické charakteristiky každého členského státu. Důležitou součástí procesu transformace je kultura, vzdělávání a budování komunit, což by se mělo projevit rovněž v podpoře činností, které připomínají historii těžby v dané oblasti. |
| --- | --- |

(10)

V tomto nařízení jsou uvedeny typy investic, u nichž mohou být výdaje podpořeny z FST. Všechny podporované činnosti by měly být vykonávány při plném respektování
  závazků a
  priorit Unie v oblasti klimatu
  a životního prostředí
  a v 
  sociální oblasti
  . Seznam investic by měl zahrnovat ty investice, které podporují
  obyvatele, komunity a
  místní ekonomiky a jsou z dlouhodobého hlediska udržitelné, přičemž se zohlední všechny cíle Zelené dohody
  pro Evropu a evropského pilíře sociálních práv
  . Financované projekty by měly přispívat k 
  postupné a úplné
  transformaci na
  udržitelné,
  klimaticky neutrální a oběhové hospodářství
  , které není zdrojem znečištění
  . V upadajících odvětvích, jako je výroba energie založená na uhlí, lignitu, rašelině a ropné břidlici nebo těžební činnosti spojené s těmito pevnými fosilní palivy, by měla být podpora vázána na postupné ukončování činnosti a odpovídající snižování úrovně zaměstnanosti. Pokud jde o transformaci hospodářských odvětví s vysokými úrovněmi emisí skleníkových plynů, měly by být v souladu s klimatickými cíli EU do roku 2030 a klimatickou neutralitou EU do roku 2050 (13) podporovány nové činnosti zaváděním nových technologií, nových postupů nebo produktů, které povedou k výraznému snížení emisí a zároveň zachovají a 
  rozšíří kvalifikovaná pracovní místa
  a zabrání zhoršování životního prostředí. Zvláštní pozornost by měla být rovněž věnována činnostem, které podporují inovace a výzkum v oblasti vyspělých a udržitelných technologií, jakož i v oblastech digitalizace
  , konektivity
  a 
  inteligentní a udržitelné mobility
  , pokud tato opatření přispějí k transformaci na klimaticky neutrální a oběhové hospodářství a zmírní negativní vedlejší účinky této transformace
  a současně zohlední hospodářské, sociální a energetické charakteristiky každého členského státu. Důležitou součástí procesu transformace je kultura, vzdělávání a budování komunit, což by se mělo projevit rovněž v podpoře činností, které připomínají historii těžby v dané oblasti.

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (11) | V zájmu ochrany občanů, kteří jsou při transformaci na klimatickou neutralitu nejzranitelnější, by měl FST podporovat také zvyšování kvalifikace a 
  rekvalifikaci
  dotčených pracovníků s cílem pomoci jim připravit se na nové pracovní příležitosti, jakož i poskytovat uchazečům o zaměstnání pomoc při hledání zaměstnání a jejich aktivním začleňování do trhu práce. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(11)

V zájmu ochrany občanů, kteří jsou při transformaci na klimatickou neutralitu nejzranitelnější, by měl FST podporovat také zvyšování kvalifikace a 
  rekvalifikaci
  dotčených pracovníků s cílem pomoci jim připravit se na nové pracovní příležitosti, jakož i poskytovat uchazečům o zaměstnání pomoc při hledání zaměstnání a jejich aktivním začleňování do trhu práce.

| (11) | V zájmu ochrany občanů, kteří jsou při transformaci na klimatickou neutralitu nejzranitelnější, by měl FST podporovat také zvyšování kvalifikace
  , rekvalifikaci
  a 
  odbornou přípravu
  dotčených pracovníků
  a uchazečů o zaměstnání, zejména žen,
  s cílem pomoci jim připravit se na nové pracovní příležitosti
  a získat novou kvalifikaci vhodnější pro zelenou ekonomiku
  , jakož i poskytovat uchazečům o zaměstnání pomoc při hledání zaměstnání a jejich aktivním začleňování do trhu práce.
  Hlavní zásadou pro podporu z FST by měla být podpora sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu ochrany občanů, kteří jsou při transformaci na klimatickou neutralitu nejzranitelnější, by měl FST podporovat také zvyšování kvalifikace
  , rekvalifikaci
  a 
  odbornou přípravu
  dotčených pracovníků
  a uchazečů o zaměstnání, zejména žen,
  s cílem pomoci jim připravit se na nové pracovní příležitosti
  a získat novou kvalifikaci vhodnější pro zelenou ekonomiku
  , jakož i poskytovat uchazečům o zaměstnání pomoc při hledání zaměstnání a jejich aktivním začleňování do trhu práce.
  Hlavní zásadou pro podporu z FST by měla být podpora sociální soudržnosti.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (12) | S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by FST měl podporovat produktivní investice do malých a středních podniků. Produktivní investice by měly být chápany jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. V případě podniků jiných než malé a střední podniky by produktivní investice měly být podporovány pouze tehdy, pokud jsou nezbytné pro zmírnění ztrát pracovních míst v důsledku transformace, a to vytvořením nebo ochranou významného počtu pracovních míst, a pokud nevedou k přemístění nebo nevyplývají z přemístění podniku. Investice do stávajících průmyslových zařízení, včetně těch, které spadají pod unijní systém obchodování s emisemi, by měly být přípustné, pokud přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku do roku 2050 a jsou výrazně nižší než příslušné referenční hodnoty zavedené pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a pokud vedou k 
  ochraně
  významného počtu pracovních míst. Veškeré takové investice by měly být náležitě odůvodněny v příslušném územním plánu spravedlivé transformace
  . V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu
  a 
  politiky soudržnosti
  by
  podpora poskytovaná podnikům měla
  být v souladu
  s pravidly Unie v oblasti státní podpory podle článků 107 a 108 SFEU a zejména podpora produktivních investic uskutečňovaných jinými než malými a středními podniky by
  měla být
  omezena na podniky nacházející se
  v 
  oblastech, které byly pro účely čl.
  107
  odst. 3 písm.
  a
  ) a c)
  SFEU
  označeny jako podporované oblasti
  . |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12)

S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by FST měl podporovat produktivní investice do malých a středních podniků. Produktivní investice by měly být chápany jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. V případě podniků jiných než malé a střední podniky by produktivní investice měly být podporovány pouze tehdy, pokud jsou nezbytné pro zmírnění ztrát pracovních míst v důsledku transformace, a to vytvořením nebo ochranou významného počtu pracovních míst, a pokud nevedou k přemístění nebo nevyplývají z přemístění podniku. Investice do stávajících průmyslových zařízení, včetně těch, které spadají pod unijní systém obchodování s emisemi, by měly být přípustné, pokud přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku do roku 2050 a jsou výrazně nižší než příslušné referenční hodnoty zavedené pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a pokud vedou k 
  ochraně
  významného počtu pracovních míst. Veškeré takové investice by měly být náležitě odůvodněny v příslušném územním plánu spravedlivé transformace
  . V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu
  a 
  politiky soudržnosti
  by
  podpora poskytovaná podnikům měla
  být v souladu
  s pravidly Unie v oblasti státní podpory podle článků 107 a 108 SFEU a zejména podpora produktivních investic uskutečňovaných jinými než malými a středními podniky by
  měla být
  omezena na podniky nacházející se
  v 
  oblastech, které byly pro účely čl.
  107
  odst. 3 písm.
  a
  ) a c)
  SFEU
  označeny jako podporované oblasti
  .

| (12) | S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by FST měl podporovat produktivní investice do malých a středních podniků. Produktivní investice by měly být chápany jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. V případě podniků jiných než malé a střední podniky by produktivní investice měly být podporovány pouze tehdy, pokud jsou nezbytné pro zmírnění ztrát pracovních míst v důsledku transformace, a to vytvořením nebo ochranou významného počtu pracovních míst, a pokud nevedou k přemístění nebo nevyplývají z přemístění podniku. Investice do stávajících průmyslových zařízení, včetně těch, které spadají pod unijní systém obchodování s emisemi, by měly být přípustné, pokud přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku do roku 2050 a jsou výrazně nižší než příslušné referenční hodnoty zavedené pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a pokud vedou k 
  vytváření a zachovávání
  významného počtu pracovních míst. Veškeré takové investice by měly být náležitě odůvodněny v příslušném územním plánu spravedlivé transformace
  , měly by být udržitelné
  a 
  případně
  by
  měly
  být v souladu
  se zásadou „znečišťovatel platí“ a zásadou „energetická účinnost v první řadě“. V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu a politiky soudržnosti by podpora poskytovaná podnikům
  měla být
  v souladu s pravidly Unie
  v 
  oblasti státní podpory podle článků
  107 a 
  108
  SFEU. |
| --- | --- |

(12)

S cílem posílit hospodářskou diverzifikaci území zasažených transformací by FST měl podporovat produktivní investice do malých a středních podniků. Produktivní investice by měly být chápany jako investice do fixního kapitálu nebo nehmotných aktiv podniků za účelem výroby zboží nebo poskytování služeb, čímž přispějí k tvorbě hrubého kapitálu a zaměstnanosti. V případě podniků jiných než malé a střední podniky by produktivní investice měly být podporovány pouze tehdy, pokud jsou nezbytné pro zmírnění ztrát pracovních míst v důsledku transformace, a to vytvořením nebo ochranou významného počtu pracovních míst, a pokud nevedou k přemístění nebo nevyplývají z přemístění podniku. Investice do stávajících průmyslových zařízení, včetně těch, které spadají pod unijní systém obchodování s emisemi, by měly být přípustné, pokud přispějí k transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku do roku 2050 a jsou výrazně nižší než příslušné referenční hodnoty zavedené pro přidělování bezplatných povolenek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a pokud vedou k 
  vytváření a zachovávání
  významného počtu pracovních míst. Veškeré takové investice by měly být náležitě odůvodněny v příslušném územním plánu spravedlivé transformace
  , měly by být udržitelné
  a 
  případně
  by
  měly
  být v souladu
  se zásadou „znečišťovatel platí“ a zásadou „energetická účinnost v první řadě“. V zájmu ochrany integrity vnitřního trhu a politiky soudržnosti by podpora poskytovaná podnikům
  měla být
  v souladu s pravidly Unie
  v 
  oblasti státní podpory podle článků
  107 a 
  108
  SFEU.

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 12 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Podpora produktivních investic do jiných než malých a středních podniků prostřednictvím FST by měla být omezena na méně rozvinuté regiony a regiony v procesu transformace, jak stanovuje čl. 102 odst. 2 nařízení č. .../... [nařízení o společných ustanoveních]. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(12a)

Podpora produktivních investic do jiných než malých a středních podniků prostřednictvím FST by měla být omezena na méně rozvinuté regiony a regiony v procesu transformace, jak stanovuje čl. 102 odst. 2 nařízení č. .../... [nařízení o společných ustanoveních].

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 13

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (13) | Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  měly být
  zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(13)

Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by
  měly být
  zdroje FST navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.

| (13) | Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by zdroje FST
  mohly být dobrovolně
  navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

(13)

Aby byla pro plánování zdrojů z FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst poskytnuta určitá flexibilita, mělo by být možné vypracovat samostatný program FST nebo přidělit zdroje FST jedné nebo několika specifickým prioritám v rámci programu podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+) nebo Fondu soudržnosti. Podle článku 21a nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] by zdroje FST
  mohly být dobrovolně
  navýšeny o doplňkové financování z EFRR a ESF+. Příslušné částky převedené z EFRR a ESF+ by měly odpovídat typu operací stanovených v územních plánech spravedlivé transformace.

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (14) | Podpora z FST by měla být podmíněna účinným prováděním transformačního procesu na konkrétním území s cílem dosáhnout klimaticky neutrální ekonomiky. V tomto ohledu by členské státy měly ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami
  a s
  podporou Komise vypracovat územní plány spravedlivé transformace, v nichž bude proces transformace podrobně popsán v souladu s jejich vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. Za tímto účelem by Komise měla vytvořit platformu pro spravedlivou transformaci, která by navázala na stávající platformu pro uhelné regiony procházející transformací a umožnila dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(14)

Podpora z FST by měla být podmíněna účinným prováděním transformačního procesu na konkrétním území s cílem dosáhnout klimaticky neutrální ekonomiky. V tomto ohledu by členské státy měly ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami
  a s
  podporou Komise vypracovat územní plány spravedlivé transformace, v nichž bude proces transformace podrobně popsán v souladu s jejich vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. Za tímto účelem by Komise měla vytvořit platformu pro spravedlivou transformaci, která by navázala na stávající platformu pro uhelné regiony procházející transformací a umožnila dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích.

| (14) | Podpora z FST by měla být podmíněna účinným
  a měřitelným
  prováděním transformačního procesu na konkrétním území s cílem dosáhnout klimaticky neutrální ekonomiky. V tomto ohledu by členské státy měly
  v rámci sociálního dialogu,
  ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami
  , v souladu se zásadou partnerství zakotvenou v článku 6 nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních] as
  podporou Komise vypracovat územní plány spravedlivé transformace, v nichž bude proces transformace podrobně popsán, v souladu s jejich vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu
  a případně i s ambicióznějšími cíli
  . Za tímto účelem by Komise měla vytvořit platformu pro spravedlivou transformaci, která by navázala na stávající platformu pro uhelné regiony procházející transformací a umožnila dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích. |
| --- | --- |

(14)

Podpora z FST by měla být podmíněna účinným
  a měřitelným
  prováděním transformačního procesu na konkrétním území s cílem dosáhnout klimaticky neutrální ekonomiky. V tomto ohledu by členské státy měly
  v rámci sociálního dialogu,
  ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami
  , v souladu se zásadou partnerství zakotvenou v článku 6 nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních] as
  podporou Komise vypracovat územní plány spravedlivé transformace, v nichž bude proces transformace podrobně popsán, v souladu s jejich vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu
  a případně i s ambicióznějšími cíli
  . Za tímto účelem by Komise měla vytvořit platformu pro spravedlivou transformaci, která by navázala na stávající platformu pro uhelné regiony procházející transformací a umožnila dvoustrannou a mnohostrannou výměnu získaných zkušeností a osvědčených postupů ve všech dotčených odvětvích.

Pozměňovací návrh 16

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (15) | V územních plánech spravedlivé transformace by měla být určena území, která jsou nejvíce postižena a na která by se měla soustředit podpora z FST, a popsána konkrétní opatření, jež mají být přijata k dosažení klimaticky neutrální ekonomiky, zejména pokud jde o přeměnu nebo uzavření zařízení zabývajících se výrobou fosilních paliv nebo jinými činnostmi s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato území by měla být přesně vymezena a měla by odpovídat regionům úrovně NUTS 3 nebo být jejich součástí. Plány by měly obsahovat podrobné informace o výzvách a potřebách těchto území a stanovit typ potřebných operací takovým způsobem, aby byl zajištěn soudržný rozvoj hospodářských činností odolných vůči změně klimatu, které jsou zároveň slučitelné s transformací na klimatickou neutralitu a cíli Zelené dohody. Finanční podporu z FST by měly obdržet pouze investice v souladu s plány transformace. Územní plány spravedlivé transformace by měly být součástí programů (podporovaných z EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti nebo případně z FST) schválených Komisí. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(15)

V územních plánech spravedlivé transformace by měla být určena území, která jsou nejvíce postižena a na která by se měla soustředit podpora z FST, a popsána konkrétní opatření, jež mají být přijata k dosažení klimaticky neutrální ekonomiky, zejména pokud jde o přeměnu nebo uzavření zařízení zabývajících se výrobou fosilních paliv nebo jinými činnostmi s vysokými emisemi skleníkových plynů. Tato území by měla být přesně vymezena a měla by odpovídat regionům úrovně NUTS 3 nebo být jejich součástí. Plány by měly obsahovat podrobné informace o výzvách a potřebách těchto území a stanovit typ potřebných operací takovým způsobem, aby byl zajištěn soudržný rozvoj hospodářských činností odolných vůči změně klimatu, které jsou zároveň slučitelné s transformací na klimatickou neutralitu a cíli Zelené dohody. Finanční podporu z FST by měly obdržet pouze investice v souladu s plány transformace. Územní plány spravedlivé transformace by měly být součástí programů (podporovaných z EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti nebo případně z FST) schválených Komisí.

| (15) | V územních plánech spravedlivé transformace by měla být určena území, která jsou nejvíce postižena a na která by se měla soustředit podpora z FST, a popsána konkrétní opatření, jež mají být přijata k dosažení
  klimatických cílů Unie do roku 2030 a k zavedení
  klimaticky neutrální ekonomiky
  do roku 2050
  , zejména pokud jde o přeměnu nebo uzavření zařízení zabývajících se výrobou fosilních paliv nebo jinými činnostmi s vysokými emisemi skleníkových plynů
  , avšak současně by měly být zachovány a rozšiřovány pracovní příležitosti na dotčených územích s cílem zabránit sociálnímu vyloučení
  .
  Je třeba zohlednit zhoršující faktory, jako je míra nezaměstnanosti a trendy vylidňování.
  Tato území by měla být přesně vymezena a měla by odpovídat regionům úrovně NUTS 3 nebo být jejich součástí. Plány by měly obsahovat podrobné informace o výzvách a potřebách těchto území a 
  příležitostech s nimi spojených a
  stanovit typ potřebných operací takovým způsobem, aby byl zajištěn soudržný rozvoj hospodářských činností odolných vůči změně klimatu, které jsou zároveň slučitelné s transformací na klimatickou neutralitu a cíli Zelené dohody
  pro Evropu
  . Finanční podporu z FST by měly obdržet pouze investice v souladu s plány transformace. Územní plány spravedlivé transformace by měly být součástí programů (podporovaných z EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti nebo případně z FST) schválených Komisí. |
| --- | --- |

(15)

V územních plánech spravedlivé transformace by měla být určena území, která jsou nejvíce postižena a na která by se měla soustředit podpora z FST, a popsána konkrétní opatření, jež mají být přijata k dosažení
  klimatických cílů Unie do roku 2030 a k zavedení
  klimaticky neutrální ekonomiky
  do roku 2050
  , zejména pokud jde o přeměnu nebo uzavření zařízení zabývajících se výrobou fosilních paliv nebo jinými činnostmi s vysokými emisemi skleníkových plynů
  , avšak současně by měly být zachovány a rozšiřovány pracovní příležitosti na dotčených územích s cílem zabránit sociálnímu vyloučení
  .
  Je třeba zohlednit zhoršující faktory, jako je míra nezaměstnanosti a trendy vylidňování.
  Tato území by měla být přesně vymezena a měla by odpovídat regionům úrovně NUTS 3 nebo být jejich součástí. Plány by měly obsahovat podrobné informace o výzvách a potřebách těchto území a 
  příležitostech s nimi spojených a
  stanovit typ potřebných operací takovým způsobem, aby byl zajištěn soudržný rozvoj hospodářských činností odolných vůči změně klimatu, které jsou zároveň slučitelné s transformací na klimatickou neutralitu a cíli Zelené dohody
  pro Evropu
  . Finanční podporu z FST by měly obdržet pouze investice v souladu s plány transformace. Územní plány spravedlivé transformace by měly být součástí programů (podporovaných z EFRR, ESF+, Fondu soudržnosti nebo případně z FST) schválených Komisí.

Pozměňovací návrh 17

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 19

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (19) | Cílů tohoto nařízení, tj. podpořit území, která se při transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku potýkají s hospodářskou a sociální transformací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Je to na jedné straně způsobeno zejména rozdíly v úrovni rozvoje různých území a zaostáváním nejvíce znevýhodněných regionů, jakož i omezenými finančními prostředky členských států a území, a na straně druhé potřebou soudržného prováděcího rámce, který zahrnuje několik fondů Unie v rámci sdíleného řízení. Jelikož těchto cílů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

(19)

Cílů tohoto nařízení, tj. podpořit území, která se při transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku potýkají s hospodářskou a sociální transformací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Je to na jedné straně způsobeno zejména rozdíly v úrovni rozvoje různých území a zaostáváním nejvíce znevýhodněných regionů, jakož i omezenými finančními prostředky členských států a území, a na straně druhé potřebou soudržného prováděcího rámce, který zahrnuje několik fondů Unie v rámci sdíleného řízení. Jelikož těchto cílů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (19) | Cílů tohoto nařízení, tj. podpořit
  obyvatele, ekonomiku a životní prostředí
  území, která se při transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku potýkají s hospodářskou a sociální transformací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Je to na jedné straně způsobeno zejména rozdíly v úrovni rozvoje různých území a zaostáváním nejvíce znevýhodněných regionů, jakož i omezenými finančními prostředky členských států a území, a na straně druhé potřebou soudržného prováděcího rámce, který zahrnuje několik fondů Unie v rámci sdíleného řízení
  a zajišťuje soulad s přísnými sociálními a environmentálními normami a podporu účasti pracovníků
  . Jelikož těchto cílů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(19)

Cílů tohoto nařízení, tj. podpořit
  obyvatele, ekonomiku a životní prostředí
  území, která se při transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku potýkají s hospodářskou a sociální transformací, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států. Je to na jedné straně způsobeno zejména rozdíly v úrovni rozvoje různých území a zaostáváním nejvíce znevýhodněných regionů, jakož i omezenými finančními prostředky členských států a území, a na straně druhé potřebou soudržného prováděcího rámce, který zahrnuje několik fondů Unie v rámci sdíleného řízení
  a zajišťuje soulad s přísnými sociálními a environmentálními normami a podporu účasti pracovníků
  . Jelikož těchto cílů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 SEU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Čl. 1 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“) s cílem podpořit území, která se z důvodu procesu transformace
  na
  klimaticky neutrální
  ekonomiku
  Unie do roku 2050 potýkají se závažnými sociálně-ekonomickými problémy. | 1.   Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“) s cílem podpořit
  obyvatele, ekonomiku a životní prostředí
  území, která se z důvodu procesu transformace
  směrem k dosažení cílů Unie v oblasti energie a klimatu do roku 2030 a k zavedení
  klimaticky neutrální
  ekonomiky
  Unie do roku 2050 potýkají se závažnými sociálně-ekonomickými problémy. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

1.   Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“) s cílem podpořit území, která se z důvodu procesu transformace
  na
  klimaticky neutrální
  ekonomiku
  Unie do roku 2050 potýkají se závažnými sociálně-ekonomickými problémy.

1.   Tímto nařízením se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (dále jen „FST“) s cílem podpořit
  obyvatele, ekonomiku a životní prostředí
  území, která se z důvodu procesu transformace
  směrem k dosažení cílů Unie v oblasti energie a klimatu do roku 2030 a k zavedení
  klimaticky neutrální
  ekonomiky
  Unie do roku 2050 potýkají se závažnými sociálně-ekonomickými problémy.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1

Čl. 2 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a 
  lidem
  řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální
  ekonomiku“
  . | V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům
  , lidem, podnikům
  a 
  dalším zúčastněným stranám
  řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální
  ekonomiku“ do roku 2050 a průběžných cílů pro rok 2030 v souladu s cíli Pařížské dohody, jakož i dopady této transformace a průběžných cílů na zaměstnanost
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům a 
  lidem
  řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální
  ekonomiku“
  .

lidem

ekonomiku“

V souladu s čl. [4 odst. 1] druhým pododstavcem nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] přispívá FST k jedinému specifickému cíli „umožnit regionům
  , lidem, podnikům
  a 
  dalším zúčastněným stranám
  řešit sociální, hospodářské a environmentální dopady transformace na klimaticky neutrální
  ekonomiku“ do roku 2050 a průběžných cílů pro rok 2030 v souladu s cíli Pařížské dohody, jakož i dopady této transformace a průběžných cílů na zaměstnanost
  .

, lidem, podnikům

dalším zúčastněným stranám

ekonomiku“ do roku 2050 a průběžných cílů pro rok 2030 v souladu s cíli Pařížské dohody, jakož i dopady této transformace a průběžných cílů na zaměstnanost

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 2 – pododstavec 1

Čl. 3 – odst. 2 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Zdroje pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, které jsou k dispozici pro rozpočtový závazek na období 2021–2027, činí
  11 270 459 000
  EUR v 
  běžných cenách
  , které
  mohou
  být případně
  navýšeny
  o dodatečné zdroje vyčleněné v rozpočtu Unie a o další zdroje v souladu s platným základním právním aktem. | 2.   Zdroje pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, které jsou k dispozici pro rozpočtový závazek na období 2021–2027, činí
  25 358 532 750
  EUR v 
  cenách roku 2018 (dále jen „jistina“) a nepocházejí z převodu prostředků z jiných fondů
  ,
  na
  které
  se vztahuje nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]. Jistina může
  být případně
  navýšena
  o dodatečné zdroje vyčleněné v rozpočtu Unie a o další zdroje v souladu s platným základním právním aktem. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Zdroje pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, které jsou k dispozici pro rozpočtový závazek na období 2021–2027, činí
  11 270 459 000
  EUR v 
  běžných cenách
  , které
  mohou
  být případně
  navýšeny
  o dodatečné zdroje vyčleněné v rozpočtu Unie a o další zdroje v souladu s platným základním právním aktem.

2.   Zdroje pro FST v rámci cíle Investice pro zaměstnanost a růst, které jsou k dispozici pro rozpočtový závazek na období 2021–2027, činí
  25 358 532 750
  EUR v 
  cenách roku 2018 (dále jen „jistina“) a nepocházejí z převodu prostředků z jiných fondů
  ,
  na
  které
  se vztahuje nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]. Jistina může
  být případně
  navýšena
  o dodatečné zdroje vyčleněné v rozpočtu Unie a o další zdroje v souladu s platným základním právním aktem.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 3a – odst. 3

Čl. 3a – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Roční rozpis
  částky uvedené v odstavci 1 podle členských států
  je uveden
  v rozhodnutí Komise podle čl. 3 odst. 3 v souladu s metodikou stanovenou v příloze I. | 3.   
  Na žádost členského státu je částka uvedená v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku rovněž uvolněna na období 2025–2027. Příslušné roční rozpisy
  částky uvedené v odstavci 1
  tohoto článku
  podle členských států
  jsou pro každé období uvedeny
  v rozhodnutí Komise podle čl. 3 odst. 3 v souladu s metodikou stanovenou v příloze I. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   
  Roční rozpis
  částky uvedené v odstavci 1 podle členských států
  je uveden
  v rozhodnutí Komise podle čl. 3 odst. 3 v souladu s metodikou stanovenou v příloze I.

3.   
  Na žádost členského státu je částka uvedená v odst. 1 prvním pododstavci tohoto článku rovněž uvolněna na období 2025–2027. Příslušné roční rozpisy
  částky uvedené v odstavci 1
  tohoto článku
  podle členských států
  jsou pro každé období uvedeny
  v rozhodnutí Komise podle čl. 3 odst. 3 v souladu s metodikou stanovenou v příloze I.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 3 b (nový)

Článek 3 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 3b




  Mechanismus ekologického odměňování




  18 % všech částek uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci a čl. 3a odst. 1 prvním pododstavci se přiděluje podle tempa, jakým členské státy snižují emise skleníkových plynů, přičemž se vydělí jejich aktuálním průměrným HND. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 3b

Mechanismus ekologického odměňování

18 % všech částek uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci a čl. 3a odst. 1 prvním pododstavci se přiděluje podle tempa, jakým členské státy snižují emise skleníkových plynů, přičemž se vydělí jejich aktuálním průměrným HND.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 3 c (nový)

Článek 3 c (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 3c




  Zvláštní příděly pro nejvzdálenější regiony a ostrovy




  1 % všech částek uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci a čl. 3a odst. 1 prvním pododstavci představuje zvláštní příděl pro ostrovy a 1 % zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU, jenž se poskytuje dotčeným členským státům. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 3c

Zvláštní příděly pro nejvzdálenější regiony a ostrovy

1 % všech částek uvedených v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci a čl. 3a odst. 1 prvním pododstavci představuje zvláštní příděl pro ostrovy a 1 % zvláštní příděl pro nejvzdálenější regiony ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování EU, jenž se poskytuje dotčeným členským státům.

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 3d (nový)

Článek 3d (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 3d




  Přístup k FST




  Přístup k FST je podmíněn přijetím vnitrostátního cíle k dosažení klimatické neutrality do roku 2050.




  Členským státům, které se dosud nezavázaly ke splnění vnitrostátního cíle klimatické neutrality, bude uvolněno pouze 50 % jejich národního přídělu a zbylých 50 % bude k dispozici poté, co uvedený cíl přijmou. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 3d

Přístup k FST

Přístup k FST je podmíněn přijetím vnitrostátního cíle k dosažení klimatické neutrality do roku 2050.

Členským státům, které se dosud nezavázaly ke splnění vnitrostátního cíle klimatické neutrality, bude uvolněno pouze 50 % jejich národního přídělu a zbylých 50 % bude k dispozici poté, co uvedený cíl přijmou.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. a

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | produktivní investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

produktivní investice do malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, které vedou k hospodářské diverzifikaci a přeměně;

| a) | produktivní
  a udržitelné
  investice do
  mikropodniků a
  malých a středních podniků, včetně začínajících podniků
  a udržitelného cestovního ruchu
  , které vedou k 
  vytváření pracovních míst, modernizaci,
  hospodářské diverzifikaci a přeměně; |
| --- | --- |

a)

produktivní
  a udržitelné
  investice do
  mikropodniků a
  malých a středních podniků, včetně začínajících podniků
  a udržitelného cestovního ruchu
  , které vedou k 
  vytváření pracovních míst, modernizaci,
  hospodářské diverzifikaci a přeměně;

a udržitelné

mikropodniků a

a udržitelného cestovního ruchu

vytváření pracovních míst, modernizaci,

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. b

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | investice do zakládání nových podniků, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

investice do zakládání nových podniků, mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb;

| b) | investice do zakládání nových podniků
  a rozvoje podniků stávajících
  , mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb
  , které vedou k vytváření pracovních míst
  ; |
| --- | --- |

b)

investice do zakládání nových podniků
  a rozvoje podniků stávajících
  , mimo jiné prostřednictvím podnikatelských inkubátorů a poradenských služeb
  , které vedou k vytváření pracovních míst
  ;

a rozvoje podniků stávajících

, které vedou k vytváření pracovních míst

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. b a (nové)

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. b a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ba) | investice do sociální infrastruktury, které vedou k vytváření pracovních míst a k hospodářské diverzifikaci; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ba)

ba)

investice do sociální infrastruktury, které vedou k vytváření pracovních míst a k hospodářské diverzifikaci;

investice do sociální infrastruktury, které vedou k vytváření pracovních míst a k hospodářské diverzifikaci;

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. c

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | investice do výzkumu a inovací a podpora přenosu pokročilých technologií; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

investice do výzkumu a inovací a podpora přenosu pokročilých technologií;

| c) | investice do výzkumu a inovací
  , a to i na vysokých školách a ve veřejných výzkumných institucích,
  a podpora přenosu pokročilých technologií
  , které jsou způsobilé k uvedení na trh
  ; |
| --- | --- |

c)

investice do výzkumu a inovací
  , a to i na vysokých školách a ve veřejných výzkumných institucích,
  a podpora přenosu pokročilých technologií
  , které jsou způsobilé k uvedení na trh
  ;

, a to i na vysokých školách a ve veřejných výzkumných institucích,

, které jsou způsobilé k uvedení na trh

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii, do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů;

| d) | investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii
  a do jejích systémů
  , do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti
  , technologií pro ukládání energie
  a 
  do udržitelné
  energie z obnovitelných zdrojů
  , pokud to do značné míry vede k vytváření pracovních míst a zachování udržitelné zaměstnanosti
  ; |
| --- | --- |

d)

investice do zavádění technologií a infrastruktur pro cenově dostupnou čistou energii
  a do jejích systémů
  , do snižování emisí skleníkových plynů, energetické účinnosti
  , technologií pro ukládání energie
  a 
  do udržitelné
  energie z obnovitelných zdrojů
  , pokud to do značné míry vede k vytváření pracovních míst a zachování udržitelné zaměstnanosti
  ;

a do jejích systémů

, technologií pro ukládání energie

do udržitelné

, pokud to do značné míry vede k vytváření pracovních míst a zachování udržitelné zaměstnanosti

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d a (nové)

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | da) | investice do inteligentní a udržitelné mobility a ekologické dopravní infrastruktury; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

da)

da)

investice do inteligentní a udržitelné mobility a ekologické dopravní infrastruktury;

investice do inteligentní a udržitelné mobility a ekologické dopravní infrastruktury;

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d b (nové)

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. d b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | db) | investice do projektů zaměřených na boj proti energetické chudobě, zejména na sociální bydlení, a na podporu energetické účinnosti, klimaticky neutrálního přístupu a dálkového vytápění s nízkými emisemi v nejpostiženějších regionech; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

db)

db)

investice do projektů zaměřených na boj proti energetické chudobě, zejména na sociální bydlení, a na podporu energetické účinnosti, klimaticky neutrálního přístupu a dálkového vytápění s nízkými emisemi v nejpostiženějších regionech;

investice do projektů zaměřených na boj proti energetické chudobě, zejména na sociální bydlení, a na podporu energetické účinnosti, klimaticky neutrálního přístupu a dálkového vytápění s nízkými emisemi v nejpostiženějších regionech;

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. e

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | investice do digitalizace a digitálního propojení; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

investice do digitalizace a digitálního propojení;

| e) | Investice do digitalizace
  , digitálních inovací
  a digitálního propojení
  , včetně digitálního a přesného zemědělství
  ; |
| --- | --- |

e)

Investice do digitalizace
  , digitálních inovací
  a digitálního propojení
  , včetně digitálního a přesného zemědělství
  ;

, digitálních inovací

, včetně digitálního a přesného zemědělství

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. f

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. f

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| f) | investice do obnovy a dekontaminace lokalit,
  rekultivace půdy
  a projektů pro nové využití; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

f)

investice do obnovy a dekontaminace lokalit,
  rekultivace půdy
  a projektů pro nové využití;

rekultivace půdy

| f) | investice do
  zelené infrastruktury, do
  obnovy a dekontaminace lokalit,
  brownfieldů
  a projektů pro nové využití
  v případech, kdy nelze uplatnit zásadu „znečišťovatel platí“
  ; |
| --- | --- |

f)

investice do
  zelené infrastruktury, do
  obnovy a dekontaminace lokalit,
  brownfieldů
  a projektů pro nové využití
  v případech, kdy nelze uplatnit zásadu „znečišťovatel platí“
  ;

zelené infrastruktury, do

brownfieldů

v případech, kdy nelze uplatnit zásadu „znečišťovatel platí“

Pozměňovací návrh 104

Pozměňovací návrh 104

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| (g) | investice do posílení oběhového hospodářství
  mimo jiné
  předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

(g)

investice do posílení oběhového hospodářství
  mimo jiné
  předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací;

mimo jiné

| (g) | investice do posílení oběhového hospodářství předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací; |
| --- | --- |

(g)

investice do posílení oběhového hospodářství předcházením vzniku odpadů, jejich snižováním, účinným využíváním zdrojů, opětovným používáním a recyklací;

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g a (nové)

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ga) | zřizování a rozvoj sociálních a veřejných služeb obecného zájmu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ga)

ga)

zřizování a rozvoj sociálních a veřejných služeb obecného zájmu;

zřizování a rozvoj sociálních a veřejných služeb obecného zájmu;

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g b (nové)

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. g b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | gb) | investice do kultury, vzdělávání a budování komunit, včetně zhodnocení hmotného a nehmotného dědictví těžebního průmyslu a komunitních center; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

gb)

gb)

investice do kultury, vzdělávání a budování komunit, včetně zhodnocení hmotného a nehmotného dědictví těžebního průmyslu a komunitních center;

investice do kultury, vzdělávání a budování komunit, včetně zhodnocení hmotného a nehmotného dědictví těžebního průmyslu a komunitních center;

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. h

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. h

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| h) | zvyšování kvalifikace a 
  rekvalifikace
  pracovníků; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

h)

zvyšování kvalifikace a 
  rekvalifikace
  pracovníků;

rekvalifikace

| h) | zvyšování kvalifikace
  , rekvalifikace
  a 
  odborná příprava
  pracovníků
  a uchazečů o zaměstnání
  ; |
| --- | --- |

h)

zvyšování kvalifikace
  , rekvalifikace
  a 
  odborná příprava
  pracovníků
  a uchazečů o zaměstnání
  ;

, rekvalifikace

odborná příprava

a uchazečů o zaměstnání

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. i

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 1 – písm. i

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| i) | pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

i)

pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání;

| i) | pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání
  , podpora aktivního stárnutí a podpora příjmu pracovníků v období přechodu mezi různými pracovními místy
  ; |
| --- | --- |

i)

pomoc uchazečům o zaměstnání při hledání zaměstnání
  , podpora aktivního stárnutí a podpora příjmu pracovníků v období přechodu mezi různými pracovními místy
  ;

, podpora aktivního stárnutí a podpora příjmu pracovníků v období přechodu mezi různými pracovními místy

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 2 – písm. j

Čl. 4 – odst. 2 – pododstavec 2 – písm. j

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| j) | aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

j)

aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání;

| j) | aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání
  , zejména žen, zdravotně postižených a zranitelných skupin
  ; |
| --- | --- |

j)

aktivní začleňování uchazečů o zaměstnání
  , zejména žen, zdravotně postižených a zranitelných skupin
  ;

, zejména žen, zdravotně postižených a zranitelných skupin

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4. – odst. 2 – pododstavec 2

Čl. 4. – odst. 2 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Kromě toho může FST
  v oblastech označených jako podporované oblasti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU
  podporovat produktivní investice do jiných než malých a středních podniků za předpokladu, že byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. h). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace. | Kromě toho může FST
  v méně rozvinutých regionech a v regionech v procesu transformace ve smyslu čl. 102 odst. 2 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]
  podporovat produktivní investice do jiných než malých a středních podniků za předpokladu, že byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. h). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace
  za účelem vytváření nových pracovních míst a pokud splňují sociální cíle pro tvorbu pracovních míst a cíle týkající se rovnosti žen a mužů, stejných odměn a životního prostředí, a pokud usnadňují transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku, aniž by podporovaly přemisťování aktivit v souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Kromě toho může FST
  v oblastech označených jako podporované oblasti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU
  podporovat produktivní investice do jiných než malých a středních podniků za předpokladu, že byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. h). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace.

v oblastech označených jako podporované oblasti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU

Kromě toho může FST
  v méně rozvinutých regionech a v regionech v procesu transformace ve smyslu čl. 102 odst. 2 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]
  podporovat produktivní investice do jiných než malých a středních podniků za předpokladu, že byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. h). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace
  za účelem vytváření nových pracovních míst a pokud splňují sociální cíle pro tvorbu pracovních míst a cíle týkající se rovnosti žen a mužů, stejných odměn a životního prostředí, a pokud usnadňují transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku, aniž by podporovaly přemisťování aktivit v souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních].

v méně rozvinutých regionech a v regionech v procesu transformace ve smyslu čl. 102 odst. 2 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních]

za účelem vytváření nových pracovních míst a pokud splňují sociální cíle pro tvorbu pracovních míst a cíle týkající se rovnosti žen a mužů, stejných odměn a životního prostředí, a pokud usnadňují transformaci na klimaticky neutrální ekonomiku, aniž by podporovaly přemisťování aktivit v souladu s čl. 60 odst. 1 nařízení č. .../... [nové nařízení o společných ustanoveních].

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 4. – odst. 2 – pododstavec 3

Čl. 4. – odst. 2 – pododstavec 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Z FST mohou být podporovány rovněž investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. i). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace. | Z FST mohou být podporovány rovněž investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. i) 
  tohoto nařízení a jsou v souladu s ostatními podmínkami stanovenými ve druhém pododstavci tohoto odstavce
  . Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Z FST mohou být podporovány rovněž investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. i). Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace.

Z FST mohou být podporovány rovněž investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokud byly tyto investice schváleny jako součást územního plánu spravedlivé transformace na základě informací požadovaných podle čl. 7 odst. 2 písm. i) 
  tohoto nařízení a jsou v souladu s ostatními podmínkami stanovenými ve druhém pododstavci tohoto odstavce
  . Takové investice jsou způsobilé pouze tehdy, jsou-li nezbytné k provedení územního plánu spravedlivé transformace.

tohoto nařízení a jsou v souladu s ostatními podmínkami stanovenými ve druhém pododstavci tohoto odstavce

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

Čl. 5 – odst. 1 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | podniky v obtížích definované v čl. 2 bodě 18 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (16) |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

podniky v obtížích definované v čl. 2 bodě 18 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (16)

16

| c) | podniky v obtížích definované v čl. 2 bodě 18 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (16)

  vyjma případů, kdy jsou tyto obtíže způsobené procesem energetické transformace nebo kdy obtíže začaly po 15. únoru 2020 a byly způsobeny krizí související s onemocněním COVID-19; |
| --- | --- |

c)

podniky v obtížích definované v čl. 2 bodě 18 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (16)

  vyjma případů, kdy jsou tyto obtíže způsobené procesem energetické transformace nebo kdy obtíže začaly po 15. únoru 2020 a byly způsobeny krizí související s onemocněním COVID-19;

16

vyjma případů, kdy jsou tyto obtíže způsobené procesem energetické transformace nebo kdy obtíže začaly po 15. únoru 2020 a byly způsobeny krizí související s onemocněním COVID-19;

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. d

Čl. 5 – odst. 1 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | investice související s výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

investice související s výrobou, zpracováním, distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv;

| d) | investice související s výrobou, zpracováním,
  dopravou,
  distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv; |
| --- | --- |

d)

investice související s výrobou, zpracováním,
  dopravou,
  distribucí, skladováním nebo spalováním fosilních paliv;

dopravou,

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | investice do širokopásmové infrastruktury v oblastech, kde
  jsou alespoň dvě širokopásmové sítě rovnocenné kategorie. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

investice do širokopásmové infrastruktury v oblastech, kde
  jsou alespoň dvě širokopásmové sítě rovnocenné kategorie.

jsou alespoň dvě širokopásmové sítě rovnocenné kategorie.

| e) | investice do širokopásmové infrastruktury v oblastech, kde
  rovnocenná řešení poskytuje zákazníkům trh za konkurenčních podmínek; |
| --- | --- |

e)

investice do širokopásmové infrastruktury v oblastech, kde
  rovnocenná řešení poskytuje zákazníkům trh za konkurenčních podmínek;

rovnocenná řešení poskytuje zákazníkům trh za konkurenčních podmínek;

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e a (nové)

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e a (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | ea) | investice do podniků jiných než MSP, které mají za následek přesun pracovních míst a výrobních procesů z jednoho členského státu do druhého nebo do třetí země; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

ea)

ea)

investice do podniků jiných než MSP, které mají za následek přesun pracovních míst a výrobních procesů z jednoho členského státu do druhého nebo do třetí země;

investice do podniků jiných než MSP, které mají za následek přesun pracovních míst a výrobních procesů z jednoho členského státu do druhého nebo do třetí země;

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e b (nové)

Čl. 5 – odst. 1 – písm. e b (nové)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | eb) | operace v regionu úrovně NUTS 2, v němž je v průběhu trvání programu naplánováno otevření nového dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici, nebo místa těžby rašeliny, nebo opětovné otevření dočasně uzavřeného dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici nebo místa těžby rašeliny. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

eb)

eb)

operace v regionu úrovně NUTS 2, v němž je v průběhu trvání programu naplánováno otevření nového dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici, nebo místa těžby rašeliny, nebo opětovné otevření dočasně uzavřeného dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici nebo místa těžby rašeliny.

operace v regionu úrovně NUTS 2, v němž je v průběhu trvání programu naplánováno otevření nového dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici, nebo místa těžby rašeliny, nebo opětovné otevření dočasně uzavřeného dolu na černé či hnědé uhlí nebo ropnou břidlici nebo místa těžby rašeliny.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 5 – odst. 1 a (nový)

Čl. 5 – odst. 1 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení může Komise u regionů, které jsou velmi závislé na těžbě a spalování černého či hnědého uhlí, ropné břidlice nebo rašeliny, schválit územní plán spravedlivé transformace, který zahrnuje investice do činností spojených se zemním plynem, pokud lze tyto činnosti považovat za environmentálně udržitelné ve smyslu článku 3 nařízení (EU) 2020/852

   (16a)

  a tyto činnosti splňují tyto kumulativní podmínky: |
| | a) | jsou využívány jako překlenovací technologie nahrazující černé a hnědé uhlí, rašelinu či ropnou břidlici; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení může Komise u regionů, které jsou velmi závislé na těžbě a spalování černého či hnědého uhlí, ropné břidlice nebo rašeliny, schválit územní plán spravedlivé transformace, který zahrnuje investice do činností spojených se zemním plynem, pokud lze tyto činnosti považovat za environmentálně udržitelné ve smyslu článku 3 nařízení (EU) 2020/852

   (16a)

  a tyto činnosti splňují tyto kumulativní podmínky:

Odchylně od čl. 5 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení může Komise u regionů, které jsou velmi závislé na těžbě a spalování černého či hnědého uhlí, ropné břidlice nebo rašeliny, schválit územní plán spravedlivé transformace, který zahrnuje investice do činností spojených se zemním plynem, pokud lze tyto činnosti považovat za environmentálně udržitelné ve smyslu článku 3 nařízení (EU) 2020/852

16a

a tyto činnosti splňují tyto kumulativní podmínky:

a)

a)

jsou využívány jako překlenovací technologie nahrazující černé a hnědé uhlí, rašelinu či ropnou břidlici;

jsou využívány jako překlenovací technologie nahrazující černé a hnědé uhlí, rašelinu či ropnou břidlici;

| b) | jsou udržitelně dostupné nebo jsou v souladu s využíváním čistého vodíku, bioplynu a biomethanu; |
| --- | --- |

b)

b)

jsou udržitelně dostupné nebo jsou v souladu s využíváním čistého vodíku, bioplynu a biomethanu;

jsou udržitelně dostupné nebo jsou v souladu s využíváním čistého vodíku, bioplynu a biomethanu;

| c) | přispívají k environmentálním cílům Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně prostřednictvím urychlení úplného vyřazení černého a hnědého uhlí, rašeliny nebo ropné břidlice; |
| --- | --- |

c)

c)

přispívají k environmentálním cílům Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně prostřednictvím urychlení úplného vyřazení černého a hnědého uhlí, rašeliny nebo ropné břidlice;

přispívají k environmentálním cílům Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně prostřednictvím urychlení úplného vyřazení černého a hnědého uhlí, rašeliny nebo ropné břidlice;

| d) | vedou ke značnému snížení emisí skleníkových plynů a zmírnění znečištění ovzduší a zvyšují energetickou účinnost; |
| --- | --- |

d)

d)

vedou ke značnému snížení emisí skleníkových plynů a zmírnění znečištění ovzduší a zvyšují energetickou účinnost;

vedou ke značnému snížení emisí skleníkových plynů a zmírnění znečištění ovzduší a zvyšují energetickou účinnost;

| e) | napomáhají boji proti energetické chudobě; |
| --- | --- |

e)

e)

napomáhají boji proti energetické chudobě;

napomáhají boji proti energetické chudobě;

| f) | nenarušují rozvoj obnovitelných zdrojů energie na dotčených územích a jsou v souladu a v součinnosti s budoucím využíváním obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

f)

f)

nenarušují rozvoj obnovitelných zdrojů energie na dotčených územích a jsou v souladu a v součinnosti s budoucím využíváním obnovitelných zdrojů energie.

nenarušují rozvoj obnovitelných zdrojů energie na dotčených územích a jsou v souladu a v součinnosti s budoucím využíváním obnovitelných zdrojů energie.

V řádně odůvodněných případech může Komise rovněž schválit investice do činností, které nesplňují kritéria článku 3 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňují všechny ostatní podmínky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce a členský stát je schopen v příslušném územním plánu spravedlivé transformace zdůvodnit, proč je třeba podpořit tyto činnosti, a prokáže soulad těchto činností s cíli a právními předpisy Unie v oblasti energetiky a klimatu a s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu.

V řádně odůvodněných případech může Komise rovněž schválit investice do činností, které nesplňují kritéria článku 3 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňují všechny ostatní podmínky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce a členský stát je schopen v příslušném územním plánu spravedlivé transformace zdůvodnit, proč je třeba podpořit tyto činnosti, a prokáže soulad těchto činností s cíli a právními předpisy Unie v oblasti energetiky a klimatu a s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6. – odst. 1 – pododstavec 1

Čl. 6. – odst. 1 – pododstavec 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Zdroje FST se přidělují kategoriím regionů, v nichž se nacházejí dotčená území, na základě územních plánů spravedlivé transformace vypracovaných v souladu s článkem 7 a schválených Komisí v rámci programu nebo změny programu. Plánované zdroje mají podobu jednoho specifického programu či více specifických programů nebo jedné priority či více priorit v rámci programu. | Zdroje FST se přidělují kategoriím regionů, v nichž se nacházejí dotčená území
  nebo hospodářské činnosti
  , na základě územních plánů spravedlivé transformace vypracovaných v souladu s článkem 7 a schválených Komisí v rámci programu nebo změny programu. Plánované zdroje mají podobu jednoho specifického programu či více specifických programů nebo jedné priority či více priorit v rámci programu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Zdroje FST se přidělují kategoriím regionů, v nichž se nacházejí dotčená území, na základě územních plánů spravedlivé transformace vypracovaných v souladu s článkem 7 a schválených Komisí v rámci programu nebo změny programu. Plánované zdroje mají podobu jednoho specifického programu či více specifických programů nebo jedné priority či více priorit v rámci programu.

Zdroje FST se přidělují kategoriím regionů, v nichž se nacházejí dotčená území
  nebo hospodářské činnosti
  , na základě územních plánů spravedlivé transformace vypracovaných v souladu s článkem 7 a schválených Komisí v rámci programu nebo změny programu. Plánované zdroje mají podobu jednoho specifického programu či více specifických programů nebo jedné priority či více priorit v rámci programu.

nebo hospodářské činnosti

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6. – odst. 1 – pododstavec 2

Čl. 6. – odst. 1 – pododstavec 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Komise schválí
  program
  pouze tehdy
  , pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně
  odůvodněno
  a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu. | Pokud řádně nezdůvodní, že
  program
  neschválila, Komise program schválí
  , pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně
  vymezeno
  a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu
  , cílem klimatické neutrality do roku 2050 a jeho průběžnými etapami do roku 2030 a s evropským pilířem sociálních práv
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Komise schválí
  program
  pouze tehdy
  , pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně
  odůvodněno
  a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu.

Komise schválí

pouze tehdy

odůvodněno

Pokud řádně nezdůvodní, že
  program
  neschválila, Komise program schválí
  , pokud je určení území, která jsou nejvíce postižená procesem transformace a obsažená v příslušném územním plánu spravedlivé transformace, řádně
  vymezeno
  a příslušný územní plán spravedlivé transformace je v souladu s vnitrostátním plánem dotčeného členského státu v oblasti energetiky a klimatu
  , cílem klimatické neutrality do roku 2050 a jeho průběžnými etapami do roku 2030 a s evropským pilířem sociálních práv
  .

Pokud řádně nezdůvodní, že

neschválila, Komise program schválí

vymezeno

, cílem klimatické neutrality do roku 2050 a jeho průběžnými etapami do roku 2030 a s evropským pilířem sociálních práv

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 2

Čl. 6 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy
  a zdrojů převedených
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Celková částka zdrojů z EFRR a ESF+
  převedených do FST odpovídá alespoň
  1,5
  násobku
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  s výjimkou zdrojů uvedených v čl. 3
  a 
  odst. 1, avšak nepřesáhne trojnásobek této částky
  . | 2.   Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy
  . Tyto zdroje mohou být doplněny o zdroje převedené na dobrovolném základě
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Celková částka zdrojů z EFRR a ESF+
  , které mají být převedeny na prioritu FST, nepřesáhne
  1,5
  násobek
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  . Zdroje převedené z EFRR a ESF+ si zachovají své původní cíle
  a 
  zahrnou se do úrovní tematického zaměření EFRR a ESF+
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy
  a zdrojů převedených
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Celková částka zdrojů z EFRR a ESF+
  převedených do FST odpovídá alespoň
  1,5
  násobku
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  s výjimkou zdrojů uvedených v čl. 3
  a 
  odst. 1, avšak nepřesáhne trojnásobek této částky
  .

2.   Priorita či priority FST zahrnují zdroje FST, které se skládají z úplného nebo částečného přídělu FST pro členské státy
  . Tyto zdroje mohou být doplněny o zdroje převedené na dobrovolném základě
  v souladu s článkem [21a] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. Celková částka zdrojů z EFRR a ESF+
  , které mají být převedeny na prioritu FST, nepřesáhne
  1,5
  násobek
  částky podpory z FST na tuto prioritu
  . Zdroje převedené z EFRR a ESF+ si zachovají své původní cíle
  a 
  zahrnou se do úrovní tematického zaměření EFRR a ESF+
  .

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 6 – odst. 2 a (nový)

Čl. 6 – odst. 2 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FST byl navržen pro nejzranitelnější komunity v každém regionu, a způsobilé projekty financované z FST, které napomáhají dosahování specifického cíle uvedeného v článku 2, tedy získají spolufinancování až do výše 85 % příslušných nákladů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2a.
     
  FST byl navržen pro nejzranitelnější komunity v každém regionu, a způsobilé projekty financované z FST, které napomáhají dosahování specifického cíle uvedeného v článku 2, tedy získají spolufinancování až do výše 85 % příslušných nákladů.

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 1

Čl. 7 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 
  868
  /
  2014

   (17) nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů. | 1.   Členské státy spolu s příslušnými
  místními a regionálními
  orgány dotčených území
  v souladu se zásadou partnerství zavedenou článkem 6 nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních] a ve vhodných případech také za podpory EIB a EIF
  připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 
  2016
  /
  2066

   (17) nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

1.   Členské státy spolu s příslušnými orgány dotčených území připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 
  868
  /
  2014

   (17) nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů.

1.   Členské státy spolu s příslušnými
  místními a regionálními
  orgány dotčených území
  v souladu se zásadou partnerství zavedenou článkem 6 nařízení (EU) .../... [nové nařízení o společných ustanoveních] a ve vhodných případech také za podpory EIB a EIF
  připraví jeden nebo více územních plánů spravedlivé transformace, které se vztahují na jedno či více dotčených území odpovídajících úrovni 3 společné klasifikace územních statistických jednotek (dále jen „regiony úrovně NUTS 3“) podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ve znění nařízení Komise (EU) č. 
  2016
  /
  2066

   (17) nebo jeho částí, v souladu se šablonou uvedenou v příloze II. Tato území jsou nejvíce postižena hospodářskými a sociálními dopady vyplývajícími z transformace, zejména s ohledem na očekávané ztráty pracovních míst v odvětví výroby a využívání fosilních paliv a nutnost transformace výrobních procesů průmyslových zařízení s nejvyšší intenzitou emisí skleníkových plynů.

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. a

Čl. 7 – odst. 2 – písm. a

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| a) | popis procesu transformace
  na
  klimaticky neutrální
  ekonomiku
  na vnitrostátní úrovni, včetně harmonogramu klíčových etap transformace, které jsou v souladu s nejnovější verzí vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

a)

popis procesu transformace
  na
  klimaticky neutrální
  ekonomiku
  na vnitrostátní úrovni, včetně harmonogramu klíčových etap transformace, které jsou v souladu s nejnovější verzí vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu;

na

ekonomiku

| a) | popis procesu transformace
  směrem k dosažení klimatických cílů Unie do roku 2030 a zavedení
  klimaticky neutrální
  ekonomiky do roku 2050
  na vnitrostátní úrovni, včetně harmonogramu klíčových etap transformace, které jsou v souladu s nejnovější verzí vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

a)

popis procesu transformace
  směrem k dosažení klimatických cílů Unie do roku 2030 a zavedení
  klimaticky neutrální
  ekonomiky do roku 2050
  na vnitrostátní úrovni, včetně harmonogramu klíčových etap transformace, které jsou v souladu s nejnovější verzí vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu;

směrem k dosažení klimatických cílů Unie do roku 2030 a zavedení

ekonomiky do roku 2050

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. b

Čl. 7 – odst. 2 – písm. b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| b) | odůvodnění, proč byla tato území určena za nejvíce postižená procesem transformace popsaným v písmenu a) a proč by měla být podpořena z FST, v souladu s odstavcem 1; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

b)

odůvodnění, proč byla tato území určena za nejvíce postižená procesem transformace popsaným v písmenu a) a proč by měla být podpořena z FST, v souladu s odstavcem 1;

| b) | odůvodnění, proč byla tato území určena za nejvíce postižená procesem transformace popsaným v písmenu a) a proč by měla být podpořena z FST, v souladu s odstavcem 1
  , včetně ukazatelů, jako je míra nezaměstnanosti a míra vylidňování
  ; |
| --- | --- |

b)

odůvodnění, proč byla tato území určena za nejvíce postižená procesem transformace popsaným v písmenu a) a proč by měla být podpořena z FST, v souladu s odstavcem 1
  , včetně ukazatelů, jako je míra nezaměstnanosti a míra vylidňování
  ;

, včetně ukazatelů, jako je míra nezaměstnanosti a míra vylidňování

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. c

Čl. 7 – odst. 2 – písm. c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| c) | posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst,
  rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030
  , v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

c)

posouzení výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst,
  rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030
  , v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích;

rozvojových potřeb a cílů, které mají být splněny do roku 2030

| c) | posouzení
  dopadů
  výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst,
  potenciálního dopadu na příjmy státu a rozvojových potřeb a cílů
  , v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích
  a s výzvami v oblasti energetické chudoby
  ; |
| --- | --- |

c)

posouzení
  dopadů
  výzev spojených s transformací, se kterými se nejvíce postižená území potýkají, včetně sociálního, hospodářského a environmentálního dopadu transformace na klimaticky neutrální ekonomiku, s uvedením možného počtu dotčených pracovních míst a ztrát pracovních míst,
  potenciálního dopadu na příjmy státu a rozvojových potřeb a cílů
  , v souvislosti s transformací nebo ukončením činností s vysokými emisemi skleníkových plynů na těchto územích
  a s výzvami v oblasti energetické chudoby
  ;

dopadů

potenciálního dopadu na příjmy státu a rozvojových potřeb a cílů

a s výzvami v oblasti energetické chudoby

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. d

Čl. 7 – odst. 2 – písm. d

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| d) | popis očekávaného přínosu podpory z FST pro řešení sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů transformace na klimaticky neutrální ekonomiku; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

d)

popis očekávaného přínosu podpory z FST pro řešení sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů transformace na klimaticky neutrální ekonomiku;

| d) | popis očekávaného přínosu podpory z FST pro řešení sociálních,
  demografických,
  hospodářských
  , zdravotních
  a environmentálních dopadů transformace na klimaticky neutrální ekonomiku; |
| --- | --- |

d)

popis očekávaného přínosu podpory z FST pro řešení sociálních,
  demografických,
  hospodářských
  , zdravotních
  a environmentálních dopadů transformace na klimaticky neutrální ekonomiku;

demografických,

, zdravotních

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. e

Čl. 7 – odst. 2 – písm. e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| e) | posouzení
  soudržnosti s ostatními národními, regionálními nebo územními strategiemi a plány; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

e)

posouzení
  soudržnosti s ostatními národními, regionálními nebo územními strategiemi a plány;

posouzení

| e) | ve vhodném případě posouzení
  soudržnosti s ostatními národními, regionálními nebo územními strategiemi a plány; |
| --- | --- |

e)

ve vhodném případě posouzení
  soudržnosti s ostatními národními, regionálními nebo územními strategiemi a plány;

ve vhodném případě posouzení

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 2 – písm. h

Čl. 7 – odst. 2 – písm. h

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| h) | pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  vyčerpávající
  seznam těchto operací a podniků a odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic; |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

h)

pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  vyčerpávající
  seznam těchto operací a podniků a odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic;

vyčerpávající

| h) | pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  orientační
  seznam těchto operací a podniků a odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic; |
| --- | --- |

h)

pokud jsou podporovány produktivní investice do jiných než malých a středních podniků,
  orientační
  seznam těchto operací a podniků a odůvodnění nezbytnosti této podpory prostřednictvím analýzy nedostatků, z níž vyplývá, že očekávané ztráty pracovních míst by překročily očekávaný počet pracovních míst vytvořených bez investic;

orientační

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 7 – odst. 3

Čl. 7 – odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 3.   Do přípravy a provádění územních plánů spravedlivé transformace se zapojí příslušní partneři v souladu s článkem [6] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. | 3.   Do přípravy a provádění územních plánů spravedlivé transformace se zapojí příslušní partneři v souladu s článkem [6] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]
  a ve vhodných případech také EIB a EIF
  . |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

3.   Do přípravy a provádění územních plánů spravedlivé transformace se zapojí příslušní partneři v souladu s článkem [6] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].

3.   Do přípravy a provádění územních plánů spravedlivé transformace se zapojí příslušní partneři v souladu s článkem [6] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]
  a ve vhodných případech také EIB a EIF
  .

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 8 – odst. 2

Čl. 8 – odst. 2

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnoty stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.
  Poté, co je žádost o změnu programu podaná podle čl. [14 odst. 2] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] Komisí schválena, cíle se nesmí měnit. | 2.   Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnoty stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

2.   Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnoty stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.
  Poté, co je žádost o změnu programu podaná podle čl. [14 odst. 2] nařízení (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních] Komisí schválena, cíle se nesmí měnit.

2.   Pro ukazatele výstupů se výchozí hodnoty stanoví na nulu. Milníky stanovené pro rok 2024 a cíle stanovené pro rok 2029 jsou kumulativní.

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 1

Čl. 9 – odst. 1

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Pokud Komise
  na základě
  posouzení
  závěrečné zprávy o výkonnosti programu
  dospěje k závěru, že nebylo dosaženo alespoň 65 % cíle stanoveného pro jeden nebo více ukazatelů výstupů nebo výsledků pro zdroje FST, může provést
  finanční opravy
  podle článku [98] nařízení
  (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]
  snížením podpory z FST na dotčenou prioritu v poměru k dosaženým výsledkům
  . | Na základě závěrečné zprávy o výkonnosti programu
  Komise případně provede
  finanční opravy
  v souladu s nařízením
  (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Pokud Komise
  na základě
  posouzení
  závěrečné zprávy o výkonnosti programu
  dospěje k závěru, že nebylo dosaženo alespoň 65 % cíle stanoveného pro jeden nebo více ukazatelů výstupů nebo výsledků pro zdroje FST, může provést
  finanční opravy
  podle článku [98] nařízení
  (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních]
  snížením podpory z FST na dotčenou prioritu v poměru k dosaženým výsledkům
  .

Pokud Komise

posouzení

dospěje k závěru, že nebylo dosaženo alespoň 65 % cíle stanoveného pro jeden nebo více ukazatelů výstupů nebo výsledků pro zdroje FST, může provést

podle článku [98] nařízení

snížením podpory z FST na dotčenou prioritu v poměru k dosaženým výsledkům

Na základě závěrečné zprávy o výkonnosti programu
  Komise případně provede
  finanční opravy
  v souladu s nařízením
  (EU) [nové nařízení o společných ustanoveních].

Komise případně provede

v souladu s nařízením

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 10 a (nový)

Článek 10 a (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 10a




  Přechodná ustanovení




  Členským státům je určeno přechodné období do ...[jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost] na přípravu a přijetí územních plánů spravedlivé transformace. Všechny členské státy jsou v průběhu přechodného období plně způsobilé čerpat podporu podle tohoto nařízení, která následně nebude brána v úvahu Komisí při rozhodování o zrušení či ztrátě nároku na podporu. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 10a

Přechodná ustanovení

Členským státům je určeno přechodné období do ...[jeden rok ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost] na přípravu a přijetí územních plánů spravedlivé transformace. Všechny členské státy jsou v průběhu přechodného období plně způsobilé čerpat podporu podle tohoto nařízení, která následně nebude brána v úvahu Komisí při rozhodování o zrušení či ztrátě nároku na podporu.

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Návrh nařízení

Článek 10 b (nový)

Článek 10 b (nový)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| | Článek 10b




  Přezkum




  Nejpozději do konce přezkumu příštího víceletého finančního rámce v polovině období přezkoumá Komise provádění FST a posoudí, zda je vhodné upravit jeho působnost v souladu s možnými změnami v nařízení (EU) 2020/852, s klimatickými cíli Unie stanovenými v nařízení (EU) 2020/... [evropský právní rámec pro klima] a s vývojem při provádění akčního plánu pro financování udržitelného růstu. Na tomto základě Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ke které případně připojí legislativní návrhy. |

Znění navržené Komisí

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh

Pozměňovací návrh

Článek 10b

Přezkum

Nejpozději do konce přezkumu příštího víceletého finančního rámce v polovině období přezkoumá Komise provádění FST a posoudí, zda je vhodné upravit jeho působnost v souladu s možnými změnami v nařízení (EU) 2020/852, s klimatickými cíli Unie stanovenými v nařízení (EU) 2020/... [evropský právní rámec pro klima] a s vývojem při provádění akčního plánu pro financování udržitelného růstu. Na tomto základě Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ke které případně připojí legislativní návrhy.

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru pro účely interinstitucionálních jednání podle čl. 59 odst. 4 čtvrtého pododstavce (A9-0135/2020).

1

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(13)  Jak je stanoveno ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance „Čistá planeta pro všechny Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773).

13

(13)  Jak je stanoveno ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance „Čistá planeta pro všechny Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky“ (COM(2018)0773).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(16)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

16

(16)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

16

(16a)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

16a

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13).

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

17

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

17

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/317 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/317

---

P9_TA(2020)0225

Zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polska

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o návrhu rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

(2021/C 385/33)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (COM(2017)0835),

| — | s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 2 a čl. 7 odst. 1 této smlouvy, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 2 a čl. 7 odst. 1 této smlouvy,

| — | s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

| — | s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod a na její protokoly, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod a na její protokoly,

| — | s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv, |
| --- | --- |

—

s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv,

| — | s ohledem na mezinárodní smlouvy Organizace spojených národů o lidských právech, jako je Mezinárodní pakt o občanských a politických právech, |
| --- | --- |

—

s ohledem na mezinárodní smlouvy Organizace spojených národů o lidských právech, jako je Mezinárodní pakt o občanských a politických právech,

| — | s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva), |
| --- | --- |

—

s ohledem na Úmluvu Rady Evropy o prevenci a potírání násilí vůči ženám a domácího násilí (Istanbulská úmluva),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 20. dubna 2004 o sdělení Komise týkajícím se článku 7 Smlouvy o Evropské unii: dodržování a podpora hodnot, na nichž je Evropská unie založena (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 20. dubna 2004 o sdělení Komise týkajícím se článku 7 Smlouvy o Evropské unii: dodržování a podpora hodnot, na nichž je Evropská unie založena (1),

| — | s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. října 2003 týkající se článku 7 Smlouvy o Evropské unii: dodržování a podpora hodnot, na nichž je Evropská unie založena (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. října 2003 týkající se článku 7 Smlouvy o Evropské unii: dodržování a podpora hodnot, na nichž je Evropská unie založena (2),

| — | s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 11. března 2014 nazvané „Nový postup EU pro posílení právního státu“ (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 11. března 2014 nazvané „Nový postup EU pro posílení právního státu“ (3),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. dubna 2016 o situaci v Polsku (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. dubna 2016 o situaci v Polsku (4),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2016 o nedávném vývoji v Polsku a jeho dopadu na základní práva, jak je stanoví Listina základních práv Evropské unie (5), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2016 o nedávném vývoji v Polsku a jeho dopadu na základní práva, jak je stanoví Listina základních práv Evropské unie (5),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2017 o stavu právního státu a demokracie v Polsku (6), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2017 o stavu právního státu a demokracie v Polsku (6),

| — | s ohledem na to, že Komise zahájila v lednu 2016 strukturovaný dialog podle postupu pro posílení právního státu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že Komise zahájila v lednu 2016 strukturovaný dialog podle postupu pro posílení právního státu,

| — | s ohledem na doporučení Komise (EU) 2016/1374 ze dne 27. července 2016 v otázce právního státu v Polsku (7); |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise (EU) 2016/1374 ze dne 27. července 2016 v otázce právního státu v Polsku (7);

| — | s ohledem na doporučení Komise (EU) 2017/146 ze dne 21. prosince 2016 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučení (EU) 2016/1374 (8), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise (EU) 2017/146 ze dne 21. prosince 2016 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučení (EU) 2016/1374 (8),

| — | s ohledem na doporučení Komise (EU) 2017/1520 ze dne 26. července 2017 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučením (EU) 2016/1374 a (EU) 2017/146 (9); |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise (EU) 2017/1520 ze dne 26. července 2017 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučením (EU) 2016/1374 a (EU) 2017/146 (9);

| — | s ohledem na doporučení Komise (EU) 2018/103 ze dne 20. prosince 2017 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučením (EU) 2016/1374, (EU) 2017/146 a (EU) 2017/1520 (10), |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Komise (EU) 2018/103 ze dne 20. prosince 2017 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučením (EU) 2016/1374, (EU) 2017/146 a (EU) 2017/1520 (10),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 1. března 2018 o rozhodnutí Komise aktivovat čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU v souvislosti se situací v Polsku (11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 1. března 2018 o rozhodnutí Komise aktivovat čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU v souvislosti se situací v Polsku (11),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2019 o kriminalizaci sexuální výchovy v Polsku (12), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 14. listopadu 2019 o kriminalizaci sexuální výchovy v Polsku (12),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2019 o veřejné diskriminaci osob LGBTI a nenávistných projevech vůči nim, včetně zákazu vstupu osobám LGBTI do některých oblastí (13), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2019 o veřejné diskriminaci osob LGBTI a nenávistných projevech vůči nim, včetně zákazu vstupu osobám LGBTI do některých oblastí (13),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2019 o stavu základních práv v Evropské unii v roce 2017 (14), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2019 o stavu základních práv v Evropské unii v roce 2017 (14),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 3. května 2018 o pluralitě a svobodě sdělovacích prostředků v Evropské unii (15), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 3. května 2018 o pluralitě a svobodě sdělovacích prostředků v Evropské unii (15),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o probíhajících slyšeních podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU týkajících se Polska a Maďarska (16), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2020 o probíhajících slyšeních podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU týkajících se Polska a Maďarska (16),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (17), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (17),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2016 obsahující doporučení Komisi o vytvoření mechanismu EU pro demokracii, právní stát a základní práva (18), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2016 obsahující doporučení Komisi o vytvoření mechanismu EU pro demokracii, právní stát a základní práva (18),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 13. února 2019 o odmítavých reakcích vůči ženským právům a rovnosti žen a mužů v EU (19), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 13. února 2019 o odmítavých reakcích vůči ženským právům a rovnosti žen a mužů v EU (19),

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o přistoupení EU k Istanbulské úmluvě a dalších opatřeních pro boj proti násilí na základě pohlaví (20), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 28. listopadu 2019 o přistoupení EU k Istanbulské úmluvě a dalších opatřeních pro boj proti násilí na základě pohlaví (20),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 4. dubna 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech (21), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 4. dubna 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech (21),

| — | s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 17. dubna 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva a hodnoty (22), |
| --- | --- |

—

s ohledem na své legislativní usnesení ze dne 17. dubna 2019 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva a hodnoty (22),

| — | s ohledem na čtyři řízení o nesplnění povinnosti, které Komise zahájila proti Polsku v souvislosti s reformou polského justičního systému, z nichž první dvě vedla k rozsudkům Soudního dvora (23), které konstatovaly porušení čl. 19 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy o EU, jenž zakotvuje zásadu účinné soudní ochrany, a zbývající dvě řízení stále probíhají, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čtyři řízení o nesplnění povinnosti, které Komise zahájila proti Polsku v souvislosti s reformou polského justičního systému, z nichž první dvě vedla k rozsudkům Soudního dvora (23), které konstatovaly porušení čl. 19 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy o EU, jenž zakotvuje zásadu účinné soudní ochrany, a zbývající dvě řízení stále probíhají,

| — | s ohledem na tři slyšení Polska, která proběhla v roce 2018 v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU v Radě pro obecné záležitosti, |
| --- | --- |

—

s ohledem na tři slyšení Polska, která proběhla v roce 2018 v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU v Radě pro obecné záležitosti,

| — | s ohledem na zprávu o pracovní cestě ze dne 3. prosince 2018 v návaznosti na návštěvu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 19. až 21. září 2018 ve Varšavě a na slyšení o stavu právního státu v Polsku konaná v tomto výboru ve dnech 20. listopadu 2018 a 23. dubna 2020, |
| --- | --- |

—

s ohledem na zprávu o pracovní cestě ze dne 3. prosince 2018 v návaznosti na návštěvu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ve dnech 19. až 21. září 2018 ve Varšavě a na slyšení o stavu právního státu v Polsku konaná v tomto výboru ve dnech 20. listopadu 2018 a 23. dubna 2020,

| — | s ohledem na výroční zprávy Agentury Evropské unie pro základní práva a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF), |
| --- | --- |

—

s ohledem na výroční zprávy Agentury Evropské unie pro základní práva a Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF),

| — | s ohledem na doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO) z roku 2018 týkající se zdraví a práv dospívajících ve věci sexuality a reprodukce, |
| --- | --- |

—

s ohledem na doporučení Světové zdravotnické organizace (WHO) z roku 2018 týkající se zdraví a práv dospívajících ve věci sexuality a reprodukce,

| — | s ohledem na rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 24. července 2014 ve věci Al Nashiri v. Polsko (žádost č. 28761/11), |
| --- | --- |

—

s ohledem na rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 24. července 2014 ve věci Al Nashiri v. Polsko (žádost č. 28761/11),

| — | s ohledem na článek 89 a čl. 105 odst. 5 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 89 a čl. 105 odst. 5 jednacího řádu,

| — | s ohledem na stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví, |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví,

| — | s ohledem na průběžnou zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A9-0138/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na průběžnou zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A9-0138/2020),

| A. | vzhledem k tomu, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, jak je uvedeno v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a zakotveno v Listině základních práv Evropské unie a v mezinárodních smlouvách o lidských právech; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, jak je uvedeno v článku 2 Smlouvy o Evropské unii a zakotveno v Listině základních práv Evropské unie a v mezinárodních smlouvách o lidských právech;

| B. | vzhledem k tomu, že podle sdělení Komise ze dne 15. října 2003 se působnost článku 7 Smlouvy o Evropské unii na rozdíl od článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie neomezuje na oblasti, na něž se vztahuje právo Unie, a vzhledem k tomu, že Unie může tudíž posuzovat existenci zřejmého nebezpečí závažného porušení společných hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii nejen v případě porušení v této omezené oblasti, ale i v případě porušení v oblasti, kde členské státy jednají autonomně; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle sdělení Komise ze dne 15. října 2003 se působnost článku 7 Smlouvy o Evropské unii na rozdíl od článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie neomezuje na oblasti, na něž se vztahuje právo Unie, a vzhledem k tomu, že Unie může tudíž posuzovat existenci zřejmého nebezpečí závažného porušení společných hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii nejen v případě porušení v této omezené oblasti, ale i v případě porušení v oblasti, kde členské státy jednají autonomně;

| C. | vzhledem k tomu, že jakékoli zřejmé nebezpečí závažného porušení hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii členským státem se nedotýká pouze daného členského státu, v němž se nebezpečí naplní, ale má negativní dopad i na ostatní členské státy, na vzájemnou důvěru mezi nimi a na samu podstatu Unie; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že jakékoli zřejmé nebezpečí závažného porušení hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii členským státem se nedotýká pouze daného členského státu, v němž se nebezpečí naplní, ale má negativní dopad i na ostatní členské státy, na vzájemnou důvěru mezi nimi a na samu podstatu Unie;

| D. | vzhledem k tomu, že členské státy se v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii svobodně a dobrovolně zavázaly ke společným hodnotám uvedeným v článku 2 této smlouvy; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že členské státy se v souladu s článkem 49 Smlouvy o Evropské unii svobodně a dobrovolně zavázaly ke společným hodnotám uvedeným v článku 2 této smlouvy;

| 1. | konstatuje, že se obavy Parlamentu týkají těchto oblastí:






  — | fungování zákonodárného a volebního systému, |
| --- | --- | --- |

1.

—

fungování zákonodárného a volebního systému,

| — | nezávislosti soudnictví a práv soudců, |
| --- | --- |

—

nezávislosti soudnictví a práv soudců,

| — | ochrany základních práv; |
| --- | --- |

—

ochrany základních práv;

| 2. | opakuje svůj postoj vyjádřený v několika usneseních o stavu právního státu a demokracie v Polsku, že skutečnosti a tendence uvedené v tomto usnesení společně představují systémové ohrožení hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a znamenají zřejmé nebezpečí jejich závažného porušení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že navzdory třem slyšením polských představitelů v Radě, několikanásobné výměně názorů ve Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci Evropského parlamentu, jichž se účastnili polští představitelé, alarmujícím zprávám Organizace spojených národů, Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a Rady Evropy a čtyřem řízením o nesplnění povinnosti, která zahájila Komise, nejen že nedošlo v situaci v oblasti právního státu v Polsku k podstatnému zlepšení, ale tato situace se od aktivace postupu podle čl. 7 odst. 1 SEU ještě vážně zhoršila; je toho názoru, že jednání v Radě v rámci postupu podle čl. 7 odst. 1 SEU nebyla řádná ani strukturovaná, nezabývala se dostatečně zásadními otázkami, které opravňovaly zahájení tohoto postupu, a nepopsala řádně dopad kroků polské vlády na hodnoty uvedené v článku 2 SEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bere na vědomí, že odůvodněný návrh Komise ze dne 20. prosince 2017 v souladu s čl. 7 odst. 1 SEU týkající se otázky právního státu v Polsku nazvaný „Návrh rozhodnutí Rady o zjištění zřejmého nebezpečí závažného porušení zásady právního státu ze strany Polské republiky“ (24) se co do působnosti omezuje na stav právního státu v Polsku, chápaný v úzkém slova smyslu jako nezávislost soudnictví; považuje za naléhavě důležité rozšířit působnost odůvodněného návrhu i na zřejmá nebezpečí závažných porušení dalších základních hodnot Unie, zvláště demokracie a dodržování lidských práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zastává názor, že nejnovější vývoj probíhajících slyšení podle čl. 7 odst. 1 SEU opětovně prokazuje, že je naléhavě zapotřebí, aby existoval doplňkový preventivní mechanismus Unie pro demokracii, právní stát a základní práva, jak jej navrhl Parlament ve svém usnesení ze dne 25. října 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opětovně potvrzuje své stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, včetně potřeby chránit práva příjemců, a vyzývá Radu, aby co nejdříve zahájila interinstitucionální jednání; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opětovně potvrzuje své stanovisko k finančnímu krytí pro nový program Občané, rovnost, práva a hodnoty v příštím víceletém finančním rámci a žádá Radu a Komisi, aby zajistily dostatečné finanční prostředky pro vnitrostátní a místní organizace občanské společnosti, aby mohly v členských státech včetně Polska rozvíjet širokou podporu demokracie, právního státu a základních práv; |
| --- | --- |

7.

Fungování zákonodárného a volebního systému v Polsku

Využívání pravomocí polského parlamentu k provedení ústavních změn

| 8. | odsuzuje skutečnost, potvrzenou v rozsudcích Ústavního soudu ze dne 9. března (25), 11. srpna (26) a 7. listopadu 2016 (27), (28), že si polský parlament přisvojil pravomoc k provedení ústavních změn, která mu nenáležela, když přijal zákon ze dne 22. prosince 2015, kterým se mění zákon o Ústavním soudu (29), a zákon ze dne 22. července 2016 o Ústavním soudu (30) jen běžným zákonodárným postupem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dále vyjadřuje politování nad tím, že polský parlament v době, kdy již nelze účinně zaručit nezávislý ústavní přezkum zákonů, přijal mnoho dalších zvláště citlivých legislativních aktů, k nimž patří: zákon ze dne 30. prosince 2015, kterým se mění zákon o státní službě a některé další akty (31), zákon ze dne 15. ledna 2016, kterým se mění zákon o policii a některé další akty (32), zákon ze dne 28. ledna 2016 o státním zastupitelství (33) a akt ze dne 28. ledna 2016 obsahující prováděcí nařízení k zákonu o státním zastupitelství (34), zákon ze dne 18. března 2016, kterým se mění zákon o veřejném ochránci práv a některé další akty (35), zákon ze dne 22. června 2016 o Národní radě pro sdělovací prostředky (36), zákon ze dne 10. června 2016 o protiteroristických opatřeních (37) a několik dalších zákonů, které zásadně mění justiční systém (38); |
| --- | --- |

9.

Využívání zrychlených legislativních postupů

| 10. | vyjadřuje politování nad tím, že polský parlament často využívá k přijetí zásadních právních předpisů, které mění organizaci a fungování soudnictví, zrychlené legislativní postupy, bez reálné konzultace se zúčastněnými stranami či soudní obcí (39); |
| --- | --- |

10.

Volební zákon a organizace voleb

| 11. | se znepokojením bere na vědomí, že OBSE dospěla k závěru, že podjatost sdělovacích prostředků a netolerantní projevy při kampaních před parlamentními volbami v říjnu 2019 byly značné znepokojivé (40) a že všichni kandidáti sice mohli vést kampaň svobodně, avšak vyšší státní úředníci využívali ke kampani akce financované z veřejných prostředků; dále konstatuje, že dominantní postavení vládnoucí strany ve veřejných sdělovacích prostředcích její zvýhodnění dále umocnilo (41); vyjadřuje politování nad tím, že nepřátelství, výhrůžky namířené proti sdělovacím prostředkům, netolerantní rétorika a případy zneužívání státních prostředků narušily proces polských prezidentských voleb v červnu a červenci 2020 (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že o platnosti voleb má v rámci Nejvyššího soudu rozhodovat nová komora pro mimořádnou kontrolu a veřejné záležitosti (dále jen „mimořádná komora“), jež bude rovněž posuzovat volební spory, kterou však tvoří soudci jmenovaní novou Státní soudcovskou radou a u které hrozí, že ji Soudní dvůr Evropské unie nevyhodnotí jako nezávislý soud; konstatuje, že to vyvolává vážné obavy, pokud jde o dělbu moci a fungování polské demokracie, neboť soudní přezkum volebních sporů je tak zvláště vystaven politickým vlivům a má potenciál vytvářet právní nejistotu, pokud jde o platnost tohoto přezkumu (43); |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatuje, že Benátská komise ve svém kodexu osvědčených postupů ve volebních záležitostech z roku 2002 (44) poskytuje jasné pokyny pro pořádání všeobecných voleb během mimořádných situací, jež zasahují do veřejného života, k nimž patří i epidemie; konstatuje, že i když kodex počítá s možností mimořádných způsobů hlasování, o jakýchkoli změnách umožňujících jejich zavedení lze mít za to, že jsou v souladu s evropskými osvědčenými postupy, pouze tehdy, „je-li zaručena zásada svobodného volebního práva“; domnívá se, že v případě změn volebního rámce pro prezidentské volby, které se měly konat dne 10. května 2020, nebyla tato podmínka splněna, neboť tyto změny mohly bránit tomu, aby volby proběhly spravedlivě, tajně a za rovných podmínek, plně respektovaly právo na soukromí (45) a byly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (46); dále konstatuje, že tyto změny jsou v rozporu s judikaturou polského Ústavního soudu, která vznikla v době, kdy byl ústavní přezkum stále účinný, a v níž stojí, že volební zákon nesmí být změněn 6 měsíců před jakýmikoli volbami; se znepokojením konstatuje, že odklad prezidentských voleb byl oznámen pouze 4 dny před plánovaným datem; |
| --- | --- |

13.

Nezávislost soudnictví a dalších institucí a práva soudců v Polsku

Reforma soudního systému – obecné ohledy

| 14. | uznává, že zatímco organizace soudnictví spadá do pravomoci členských států, Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že členské státy jsou při výkonu této pravomoci povinny dodržovat své povinnosti vyplývající z práva Unie; opakuje, že soudci členských států jsou rovněž evropskými soudci, neboť uplatňují právo Unie, což činí jejich nezávislost společným zájmem Unie, včetně Soudního dvora, který musí prosazovat v oblasti uplatňování práva Unie dodržování zásad právního státu, jak jsou stanoveny v článku 19 SEU a článku 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“); vyzývá polské orgány, aby prosazovaly a zachovaly nezávislost polských soudů; |
| --- | --- |

14.

Složení a fungování Ústavního soudu

| 15. | připomíná, že zákony týkající se Ústavního soudu, jež byly přijaty ve dnech 22. prosince 2015 a 22. července 2016, i balíček tří aktů přijatý na konci roku 2016 (47) vážně ovlivnily nezávislost a legitimitu Ústavního soudu a že uvedené zákony z 22. prosince 2015 a 22. července 2016 prohlásil Ústavní soud ve dnech 9. března 2016 a 11. srpna 2016 za protiústavní; připomíná, že tyto rozsudky nebyly v dané době zveřejněny a nebyly polskými orgány provedeny; vyjadřuje hluboké politování nad skutečností, že od vstupu výše uvedených legislativních změn v platnost nelze v Polsku účinně zaručit ústavnost polských zákonů (48); vybízí Komisi, aby v souvislosti s legislativou týkající se Ústavního soudu, jeho nezákonným složením a jeho úlohou při bránění naplnění rozhodnutí Soudního dvora o předběžné otázce ze dne 19. listopadu 2019 (49) zvážila zahájení řízení o nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

15.

Odchod do důchodu, jmenování a disciplinární režim pro soudce Nejvyššího soudu

| 16. | připomíná, že v roce 2017 vedly změny způsobu jmenování kandidátů na pozici prvního předsedy Nejvyššího soudu (dále jen „první předseda“) k tomu, že účast soudců Nejvyššího soudu ve výběrovém řízení pozbyla jakéhokoli smysluplného účinku; odsuzuje skutečnost, že zákon ze dne 20. prosince 2019, kterým se mění zákon o soustavě obecných soudů, zákon o Nejvyšším soudu a několik dalších zákonů (50) (dále jen „zákon ze dne 20. prosince 2019“), ještě více omezuje účast soudců na procesu výběru prvního předsedy, neboť zavádí funkci výkonného prvního předsedy Nejvyššího soudu (dále jen „výkonný první předseda“), kterého jmenuje prezident republiky, a snižuje kvorum ve třetím kole na pouhých 32 ze 125 soudců, čímž fakticky opouští model sdílení pravomocí mezi prezidentem republiky a soudní obcí zakotvený v čl. 183 odst. 3 Ústavy Polské republiky (dále jen „Ústava“) (51); |
| --- | --- |

16.

| 17. | se znepokojením bere na vědomí nesrovnalosti spojené se jmenováním výkonného prvního předsedy a jeho další kroky; je hluboce znepokojen tím, že proces volby kandidátů na funkci prvního předsedy neproběhl v souladu s článkem 183 Ústavy ani s jednacím řádem Nejvyššího soudu a že porušoval základní standardy rozpravy mezi členy valného shromáždění soudců Nejvyššího soudu (dále jen „valné shromáždění“); s politováním konstatuje, že pochybnosti o platnosti procesu volby ve valném shromáždění i o nestrannosti a nezávislosti výkonných prvních předsedů během procesu volby by mohly dále oslabit dělbu moci a legitimitu nového prvního předsedy, kterého jmenoval prezident Polské republiky dne 25. května 2020, a mohly by ve svém důsledku zpochybňovat nezávislost Nejvyššího soudu; připomíná, že k podobným porušením právních předpisů ze strany prezidenta Polské republiky došlo i při jmenování předsedy Ústavního soudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sdílí obavy Komise, že pravomoc prezidenta Polské republiky (a v některých případech ministra spravedlnosti) ovlivňovat disciplinární řízení vedené proti soudcům Nejvyššího soudu tím, že jmenuje disciplinárního úředníka, který se ujme vyšetřování případu a vyloučí tak z probíhajícího řízení disciplinárního úředníka Nejvyššího soudu, vyvolává obavy, pokud jde o zásadu dělby moci, a může ovlivňovat nezávislost soudnictví (52); |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná, že Soudní dvůr poté, co již dříve vyhověl návrhu Komise na předběžná opatření v této věci příkazem ze dne 17. prosince 2018 (53), dospěl v rozsudku ze dne 24. června 2019 (54) k závěru, že snížení věku odchodu do důchodu úřadujících soudců Nejvyššího soudu je v rozporu s právem Unie a porušuje zásadu neodvolatelnosti soudců, a tím nezávislost soudnictví; konstatuje, že ve snaze vyhovět uvedenému příkazu Soudního dvora přijaly polské orgány zákon ze dne 21. listopadu 2018, kterým se mění zákon o Nejvyšším soudu (55), což zatím představuje jediný případ, kdy byly v návaznosti na rozhodnutí Soudního dvora zvráceny změny legislativního rámce upravujícího soudní systém; |
| --- | --- |

19.

Složení a fungování disciplinární komory a mimořádné komory Nejvyššího soudu

| 20. | připomíná, že v roce 2018 byly v rámci Nejvyššího soudu zřízeny dvě nové komory – disciplinární komora a mimořádná komora –, jež byly obsazeny nově jmenovanými soudci, které vybrala Státní soudcovská rada a jimž byly svěřeny zvláštní pravomoci: mimořádné komoře mj. pravomoc zrušit prostřednictvím mimořádného přezkumu pravomocné rozsudky nižších soudů či Nejvyššího soudu samotného a disciplinární komoře pravomoc vést disciplinární řízení proti jiným soudcům Nejvyššího soudu a běžných soudů, čímž de facto vznikl „nejvyšší soud uvnitř Nejvyššího soudu“ (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | připomíná, že Soudní dvůr v rozsudku ze dne 19. listopadu 2019 (57), jímž reagoval na žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podanou Nejvyšším soudem (komorou pro pracovní právo a sociální zabezpečení, dále jen „pracovněprávní komora“), která se týkala disciplinární komory, rozhodl, že vnitrostátní soudy jsou povinny nepoužít vnitrostátní ustanovení, která vyhrazují pravomoc rozhodovat o žalobách, na něž se může vztahovat unijní právo, orgánu, jenž nesplňuje požadavky na nezávislost a nestrannost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatuje, že předkládající Nejvyšší soud (pracovněprávní komora) následně ve svém rozsudku ze dne 5. prosince 2019 (58) rozhodl, že disciplinární komora nesplňuje požadavky kladené na nezávislý a nestranný soud ve smyslu polského a unijního práva, a že Nejvyšší soud (občanskoprávní komora, trestní komora a pracovněprávní komora) přijal dne 23. ledna 2020 usnesení (59), v němž opakuje, že disciplinární komora není z důvodu nedostatečné nezávislosti soudem, a její rozhodnutí nelze proto považovat za rozhodnutí řádně jmenovaného soudu; s hlubokým znepokojením konstatuje, že polské orgány prohlásily, že uvedená rozhodnutí nemají – pokud jde o další fungování disciplinární komory a novou Státní soudcovskou radu – žádný právní význam, a že Ústavní soud prohlásil dne 20. dubna 2020 (60) uvedené usnesení Nejvyššího soudu za neústavní, čímž v Polsku vytvořil nebezpečnou soudní dualitu a otevřeně porušil zásadu přednosti unijního práva, a zejména čl. 19 odst. 1 SEU, jak jej vykládá Soudní dvůr, neboť tím brání účinnosti rozsudku Soudního dvora ze dne 19. listopadu 2019 (61) a jeho uplatňování polskými soudy (62); |
| --- | --- |

22.

| 23. | bere na vědomí příkaz Soudního dvora ze dne 8. dubna 2020 (63), který Polsku nařizuje, aby okamžitě pozastavilo uplatňování vnitrostátních ustanovení týkajících se pravomocí disciplinární komory, a vyzývá polské orgány, aby uvedený příkaz urychleně provedly; vyzývá polské orgány, aby tento příkaz v plném rozsahu dodržovaly, a žádá Komisi, aby Soudnímu dvoru předložila dodatečnou žádost o nařízení úhrady pokuty v případě, že by jeho nedodržování přetrvávalo; žádá Komisi, aby v souvislosti s vnitrostátními ustanoveními o pravomocích mimořádné komory urychleně zahájila řízení o nesplnění povinnosti, neboť složení této komory vykazuje stejné nedostatky jako složení disciplinární komory; |
| --- | --- |

23.

Složení a fungování nové Státní soudcovské rady

| 24. | připomíná, že je na členských státech, zda si zřídí radu pro justici, avšak je-li taková rada zřízena, musí být zaručena její nezávislost v souladu s evropskými standardy a ústavou členského státu; připomíná, že podle čl. 186 odst. 1 polské ústavy je to právě Státní soudcovská rada, kdo má ochraňovat nezávislost soudů a soudců, avšak reformou, k níž došlo přijetím zákona ze dne 8. prosince 2017, kterým se mění zákon o Státní soudcovské radě a některé další akty (64), ztratila soudcovská obec v Polsku pravomoc delegovat do Státní soudcovské rady své zástupce, a tím ztratila vliv na přijímání a kariérní postup soudců; připomíná, že před touto reformou tvořili 15 z 25 členů Státní soudcovské rady soudci zvolení svými kolegy, ale od reformy volí tyto soudce polský parlament; hluboce lituje, že v kombinaci s předčasným ukončením mandátů všech členů jmenovaných podle starých pravidel, k němuž došlo začátkem roku 2018, vedlo toto opatření k dalekosáhlé politizaci Státní soudcovské rady (65); |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná, že Nejvyšší soud v souvislosti s uplatňováním kritérií stanovených v rozsudku Soudního dvora ze dne 19. listopadu 2019 rozhodl ve svém rozsudku ze dne 5. prosince 2019, rozhodnutích ze dne 15. ledna 2020 (66) a usnesení ze dne 23. ledna 2020, že rozhodující úloha, kterou nová Státní soudcovská rada hraje při výběru soudců nově zřízené disciplinární komory, negativně ovlivňuje nezávislost a nestrannost této komory (67); je znepokojen právním postavením soudců jmenovaných nebo prosazovaných novou Státní soudcovskou radou ve stávajícím složení a dopadem, jaký může jejich účast na rozhodování mít na platnost a zákonnost řízení; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že Evropská síť rad pro justici (ENCJ) pozastavila dne 17. září 2018 nové Státní soudcovské radě členství, neboť již nesplňuje požadavky na nezávislost na výkonné a zákonodárné moci, a v dubnu 2020 zahájila řízení o vyloučení (68); |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá Komisi, aby v souvislosti se zákonem ze dne 12. května 2011 o Státní soudcovské radě (69) ve znění novely ze dne 8. prosince 2017 zahájila řízení o nesplnění povinnosti a aby požádala Soudní dvůr, aby prostřednictvím předběžných opatření činnost nové Státní soudcovské rady pozastavil; |
| --- | --- |

27.

Pravidla, jimiž se řídí soustava obecných soudů, jmenování předsedů soudů a režim odchodu do důchodu soudců obecných soudů

| 28. | vyjadřuje politování nad tím, že ministr spravedlnosti, který je v polském systému současně nejvyšším státním zástupcem, získal po dobu šestiměsíčního přechodného období diskreční pravomoc jmenovat a odvolávat předsedy nižších soudů a že v období 2017–2018 vyměnil více než 150 předsedů a místopředsedů soudů; konstatuje, že pravomoc odvolávat předsedy soudů zůstala v rukou ministra spravedlnosti i po uplynutí uvedeného období a že tato pravomoc nepodléhá víceméně žádné účinné kontrole; dále konstatuje, že ministr spravedlnosti rovněž získal další „disciplinární“ pravomoci ve vztahu k předsedům soudů a vyšších soudů, kteří zase nyní mají rozsáhlé správní pravomoci ve vztahu k předsedům nižších soudů (70); lituje tohoto významného zhoršení situace v oblasti právního státu a nezávislosti soudnictví v Polsku (71); |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadřuje politování nad tím, že zákon ze dne 20. prosince 2019, jenž vstoupil v platnost dne 14. února 2020, změnil složení shromáždění soudců a přesunul některé pravomoci těchto orgánů soudcovské samosprávy na kolegia předsedů soudců jmenovaných ministrem spravedlnosti (72); |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná, že Soudní dvůr dospěl ve svém rozsudku ze dne 5. listopadu 2019 (73) k závěru, že ustanovení zákona ze dne 12. července 2017, kterým se mění zákon o soustavě obecných soudů a některé další akty (74), který snížil věk odchodu soudců obecných soudů do důchodu a současně zmocnil ministra spravedlnosti k tomu, aby rozhodoval o prodloužení jejich aktivní služby, a který stanoví odlišný věk odchodu do důchodu v závislosti na pohlaví, jsou v rozporu s právem Unie; |
| --- | --- |

30.

Práva a nezávislost soudců, včetně nového disciplinárního režimu pro soudce

| 31. | odsuzuje nová ustanovení, která v souvislosti se soudci a předsedy soudů zavádějí další disciplinární provinění a tresty, neboť představují vážné nebezpečí pro nezávislost soudů (75); odsuzuje nová ustanovení, která soudcům zakazují jakoukoli politickou činnost, nutí je zveřejňovat členství ve sdruženích a podstatně omezují rozhodování orgánů soudcovské samosprávy, neboť jdou v omezování svobody vyjadřování soudců nad rámec zásad právní jistoty, nezbytnosti a přiměřenosti (76); |
| --- | --- |

31.

| 32. | je hluboce znepokojen disciplinárním řízením zahájeným proti soudcům a státním zástupcům v Polsku v souvislosti s jejich soudními rozhodnutími, která uplatňují právo Unie, nebo veřejnými prohlášeními na obranu soudní nezávislosti a právního státu v Polsku; odsuzuje zejména hrozbu zahájení disciplinárních řízení (77) proti více než 10 % soudců, kteří podepsali dopis adresovaný OBSE týkající se řádného průběhu prezidentských voleb a poskytli podporu soudcům vystaveným represi; odsuzuje pomlouvačnou kampaň zaměřenou proti polským soudcům a skutečnost, že se do ní zapojili veřejní činitelé; vyzývá polské orgány, aby se zdržely zneužívání disciplinárních řízení a dalších kroků, které oslabují autoritu soudnictví; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá polské orgány, aby zrušily nová ustanovení (o disciplinárních proviněních aj.), která brání soudům ve zkoumání otázek nezávislosti a nestrannosti jiných soudců z hlediska unijního práva a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod (EÚLP), čímž soudcům znemožňují plnit povinnost, plynoucí z unijního práva, neuplatnit vnitrostátní ustanovení, která jsou v rozporu s právem Unie (78); |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá skutečnost, že Komise zahájila v souvislosti s uvedenými novými ustanoveními řízení o nesplnění povinnosti; lituje, že od 29. dubna 2020 nedošlo k žádnému pokroku; žádá Komisi, aby tento případ řešila přednostně a aby v případě postoupení této věci Soudnímu dvoru požádala Soudní dvůr, aby použil zrychlené řízení a rozhodl o předběžných opatřeních; |
| --- | --- |

34.

Postavení nejvyššího státního zástupce a uspořádání soustavy státních zastupitelství

| 35. | kritizuje sloučení úřadu ministra spravedlnosti a nejvyššího státního zastupitelství, rozšíření pravomocí nejvyššího státního zástupce vůči soustavě státních zastupitelství a rozšíření pravomocí ministra spravedlnosti ve vztahu k justici (zákon ze dne 27. července 2001 o organizaci obecných soudů (79), ve znění pozdějších předpisů) a slabé postavení orgánu, který tyto pravomoci kontroluje (Národní rada státních zástupců), což má za následek soustředění příliš velkého množství pravomocí do rukou jedné osoby a přímé negativní důsledky pro nezávislost státních zástupců vůči politickým představitelům, jak uvedla Benátská komise (80); |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 5. listopadu 2019 dospěl k závěru, že snížení věkové hranice pro odchod státních zástupců do důchodu je v rozporu s právem Unie, protože stanoví odlišný věk odchodu do důchodu pro muže a ženy vykonávající v Polsku funkci státních zástupců; |
| --- | --- |

36.

Celkové posouzení stavu právního státu v Polsku

| 37. | souhlasí s Komisí, Parlamentním shromážděním Rady Evropy, Skupinou států proti korupci (GRECO) a zvláštním zpravodajem OSN pro nezávislost soudců a právníků, že výše uvedené jednotlivé změny legislativního rámce justičního systému představují vzhledem ke svým vzájemným interakcím a celkovému dopadu vážné, trvalé a systémové porušování právního státu, což umožňuje zákonodárné a výkonné moci zásadním způsobem zasahovat do celkové struktury a výkonu soudního systému způsobem, který je v rozporu se zásadami dělby moci a právního státu, a výrazně tak oslabuje nezávislost polského soudnictví (81); odsuzuje destabilizující vliv přijatých opatření a jmenování, která polská vláda učinila od roku 2016, na polský právní řád; |
| --- | --- |

37.

Ochrana základních práv v Polsku

Polský komisař pro lidská práva

| 38. | je znepokojen politickými útoky na nezávislost Úřadu komisaře pro lidská práva (82); zdůrazňuje skutečnost, že komisař pro lidská práva v rámci oblasti své působnosti veřejně kritizoval různá opatření, která přijala současná vláda; připomíná, že statut komisaře pro lidská práva je zakotven v Ústavě a že funkční období stávajícího komisaře pro lidská práva skončí v září 2020; připomíná, že podle polské Ústavy by měl být komisař zvolen Sejmem se souhlasem Senátu; |
| --- | --- |

38.

Právo na spravedlivý proces

| 39. | je znepokojen informacemi o údajných nepatřičných zpožděních u soudních řízení, o problémech při přístupu k právní pomoci při zatýkání a případech, kdy nebyla dodržena důvěrnost komunikace mezi právním zástupcem a jeho klientem (83); vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala situaci právníků v Polsku; připomíná právo všech občanů na poradenství, obhajobu a zastupování nezávislým právníkem v souladu s články 47 a 48 Listiny; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je znepokojen skutečností, že ode dne 14. února 2020, kdy vstoupila v platnost novela zákona ze dne 20. prosince 2019, může o tom, zda je určitý soudce, tribunál či soud nezávislý a nestranný, rozhodnout výhradně mimořádná komora, jejíž nezávislost a nestrannost je pochybná, což občany připravilo o důležitý prvek soudního přezkumu ve všech ostatních instancích (84); proto připomíná, že podle judikatury Soudního dvora ukládá právo na spravedlivý proces každému soudu povinnost z vlastního podnětu přezkoumat, zda splňuje kritéria nezávislosti a nestrannosti (85); |
| --- | --- |

40.

Právo na informace a svoboda projevu, včetně svobody a plurality sdělovacích prostředků

| 41. | připomíná, že svoboda a pluralita sdělovacích prostředků jsou neoddělitelné od demokracie a právního státu a že právo poskytovat informace a právo na informace jsou součástí základních demokratických hodnot, na nichž je Evropská unie založena; připomíná, že Parlament ve svém usnesení ze dne 16. ledna 2020 vyzval Radu, aby na slyšeních podle čl. 7 odst. 1 SEU řešila aktuální vývoj situace v oblasti svobody projevu, včetně svobody sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

41.

| 42. | připomíná, že ve svém usnesení ze dne 14. září 2016 vyjádřil Parlament znepokojení nad již přijatými i nově navrženými změnami polského zákona o sdělovacích prostředcích; opakuje svou výzvu Komisi, aby vypracovala posouzení dopadů přijatých právních předpisů, pokud jde o jejich soulad s právem Unie, zejména s článkem 11 Listiny a právními předpisy Unie týkajícími se veřejnoprávních sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyjadřuje vážné znepokojení nad opatřeními, která v posledních letech přijaly polské orgány ve vztahu k veřejnoprávnímu vysílání, včetně přeměny veřejnoprávního vysílání na provládní vysílání, čímž se veřejným sdělovacím prostředkům a jejich řídícím orgánům znemožňuje vyjadřovat nezávislé nebo nesouhlasné hlasy a vykonávat kontrolu nad obsahem vysílání (86); připomíná, že článek 54 Ústavy zaručuje svobodu projevu a zakazuje cenzuru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je hluboce znepokojen případy přehnaného využívání pomluvy ze strany některých politiků proti novinářům, včetně ukládání peněžních trestů a dočasného zákazu výkonu profese novináře; obává se, že tato praxe bude mít na výkon profese a nezávislost novinářů a sdělovacích prostředků zastrašující účinek (87); vyzývá polské orgány, aby zaručily přístup k odpovídajícím právním prostředkům pro novináře a jejich rodiny, kteří se stanou účastníky soudních řízení, jejichž cílem je umlčet nebo zastrašit nezávislé sdělovací prostředky; vyzývá polské orgány, aby plně provedly doporučení Rady Evropy ze dne 13. dubna 2016 o ochraně žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a dalších mediálních činitelů (88); vyjadřuje politování nad tím, že Komise dosud nepředložila právní předpisy proti strategickým žalobám proti účasti veřejnosti (SLAPP), které by rovněž chránily polské novináře a sdělovací prostředky před obtěžujícími soudními řízeními; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je znepokojen hlášenými případy zadržování novinářů z toho důvodu, že vykonávali svou práci, když informovali o protestech proti omezení volného pohybu osob během pandemie COVID-19 (89); |
| --- | --- |

45.

Akademická svoboda

| 46. | vyjadřuje znepokojení nad využíváním soudních řízení pro pomluvu proti akademickým pracovníkům a nad hrozbami těmito řízeními proti nim; vyzývá polské orgány, aby v souladu s mezinárodními normami respektovaly svobodu projevu a akademickou svobodu; (90) |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzývá polský parlament, aby zrušil oddíl 6c zákona ze dne 18. prosince 1998 o Institutu národní paměti – Komisi pro stíhání zločinů proti polskému národu (91), jehož ustanovení ohrožují svobodu projevu a nezávislost výzkumu tím, že z pošpinění reputace Polska a polského lidu (např. prostřednictvím obvinění Polska či Poláků z toho, že se podíleli na holocaustu) (92) činí občanský delikt, pro který jsou příslušné občanskoprávní soudy; |
| --- | --- |

47.

Svoboda shromažďování

| 48. | opakuje svou výzvu polské vládě, aby respektovala právo na svobodu shromažďování a ze stávajícího zákona ze dne 24. července 2015 o veřejném shromažďování (93) ve znění zákona ze dne 13. prosince 2016 (94) odstranila ustanovení o upřednostňování vládou schválených „pravidelně opakovaných“ shromáždění (95); naléhavě vyzývá polské orgány, aby se zdržely uplatňování trestních postihů vůči účastníkům pokojných shromáždění nebo protidemonstrací a aby zastavily trestní stíhání pokojných demonstrantů; dále naléhavě vyzývá polské orgány, aby náležitě chránily pokojná shromáždění a pohnaly k odpovědnosti osoby, které na účastníky pokojných shromáždění násilně útočí; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyjadřuje znepokojení nad velmi přísným zákazem veřejných shromáždění (96), který platil během pandemie COVID-19, aniž by byl vyhlášen stav přírodní katastrofy, jak je stanoveno v článku 22 Ústavy, a trvá na tom, že při omezování práva na shromažďování je třeba uplatňovat zásadu proporcionality; |
| --- | --- |

49.

Svoboda sdružování

| 50. | vyzývá polské orgány, aby pozměnily zákon ze dne 15. září 2017 o Národním ústavu svobody – Centru pro rozvoj občanské společnosti (97), (98) s cílem zajistit přístup klíčových organizací občanské společnosti na místní, regionální a celostátní úrovni ke státnímu financování a spravedlivé, nestranné a transparentní rozdělování veřejných prostředků mezi občanskou společností, které zajistí pluralitní zastoupení (99); opětovně požaduje, aby dotčené organizace získaly odpovídající finanční prostředky prostřednictvím různých finančních nástrojů na úrovni Unie, k nimž patří složka Hodnoty Unie nového program Občané, rovnost, práva a hodnoty a další pilotní projekty Unie; je hluboce znepokojen tím, že polští členové Evropského hospodářského a sociálního výboru čelí politickému tlaku za činnost prováděnou v rámci jejich mandátu (100); |
| --- | --- |

50.

| 51. | je znepokojen tiskovým prohlášením ministra spravedlnosti a ministra životního prostředí ve vztahu k některým nevládním organizacím, jehož cílem je stigmatizovat je s tím, že pracují v zájmu zahraničních aktérů; je vážně znepokojen plánovaným projektem návrhu zákona o vytvoření veřejného rejstříku financování nevládních organizací, který jim ukládá povinnost oznámit jakékoli zahraniční zdroje financování (101); |
| --- | --- |

51.

Ochrana soukromí a údajů

| 52. | opakuje svůj závěr uvedený v usnesení ze dne 14. září 2016, že procesní záruky a věcné podmínky stanovené v zákonu ze dne 10. června 2016 o protiteroristických opatřeních a v zákonu ze dne 6. dubna 1990 o policii (102), ve znění pozdějších předpisů, pro provádění tajného sledování nejsou dostatečné k tomu, aby předešly jeho nadužívání nebo neoprávněnému zasahování do soukromí a ochrany údajů jednotlivců, včetně čelných představitelů opozice a občanské společnosti (103); opakuje svou výzvu Komisi, aby vypracovala posouzení dopadů této legislativy, pokud se jedná o její soulad s unijním právem, a naléhavě vybízí polské orgány, aby v plné míře respektovaly soukromí všech občanů; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je hluboce znepokojen tím, že polské ministerstvo digitalizace předalo dne 22. dubna 2020 provozovateli poštovních služeb osobní údaje ze všeobecného elektronického systému registru obyvatelstva (registr PESEL) za účelem usnadnění pořádání prezidentských voleb dne 10. května 2020 prostřednictvím hlasování poštou bez náležitého právního základu, protože polský parlament přijal návrh zákona umožňující volby poštou až 7. května 2020; dále připomíná, že registr PESEL není totožný s registrem voličů a obsahuje také osobní údaje občanů jiných členských států EU, takže výše uvedené předání by mohlo zakládat potenciální porušení nařízení (EU) 2016/679; připomíná, že Evropský sbor pro ochranu osobních údajů (EDPB) uvedl, že orgány veřejné moci mohou zveřejňovat informace o jednotlivcích zařazených na seznamy voličů, ale pouze v případě, že to konkrétně povolují vnitrostátní právní předpisy (104); bere na vědomí, že polský komisař pro lidská práva podal na základě možného porušení článků 7 a 51 Ústavy ze strany polského ministerstva digitalizace stížnost u vojvodského správního soudu ve Varšavě; |
| --- | --- |

53.

Komplexní sexuální výchova

| 54. | opět poukazuje na své hluboké znepokojení, které vyjádřil již v usnesení ze dne 14. listopadu 2019 a které rovněž sdílí komisařka Rady Evropy pro lidská práva (105), ohledně návrhu zákona, kterým se pozměňuje článek 200b polského trestního zákoníku a který polskému parlamentu předložila iniciativa „Stop pedofilii“, neboť jeho ustanovení jsou extrémně vágní, široká a nepřiměřená a de facto usilují o kriminalizaci šíření sexuální výchovy mezi nezletilými a jeho oblast působnosti způsobuje, že všem osobám (zejména rodičům, učitelům a osobám zabývajícím se sexuální výchovou) potenciálně hrozí až tři roky odnětí svobody za výuku týkající se lidské sexuality, zdraví a intimních vztahů; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že komplexní, věku přiměřená a na důkazech založená sexuální výchova a výchova o vztazích jsou klíčem k budování schopnosti mladých lidí vytvářet zdravé, rovnoprávné, pečující a bezpečné vztahy bez diskriminace, nátlaku a násilí; je přesvědčen, že komplexní sexuální výchova má rovněž pozitivní dopad i na výsledky v oblasti rovnosti žen a mužů, neboť například mění škodlivé genderové normy a postoje k násilí na základě pohlaví, pomáhá předcházet násilí v partnerských vztazích a sexuálnímu nátlaku, homofobii a transfobii, přispívá k prolomení mlčení ohledně sexuálního násilí, vykořisťování či zneužívání a dodává mladým lidem odvahu vyhledat pomoc; vyzývá polský parlament, aby nepřijal předložený návrh zákona, kterým se mění článek 200b polského trestního zákoníku, a důrazně vyzývá polské orgány, aby zajistily přístup všech školáků k vědecky přesné a komplexní sexuální výchově v souladu s mezinárodními normami a aby těm, kdo tuto výchovu a informace zajišťují, byla při jejich činnosti poskytnuta faktická a objektivní podpora; |
| --- | --- |

55.

Sexuální a reprodukční zdraví a práva

| 56. | připomíná, že podle Listiny, Evropské úmluvy o lidských právech a judikatury Evropského soudu pro lidská práva souvisí sexuální a reprodukční zdraví žen s řadou lidských práv, včetně práva na život a důstojnost, ochrany před nelidským a ponižujícím zacházením, práva na přístup ke zdravotní péči, práva na soukromí, práva na vzdělání a zákazu diskriminace, což je rovněž zohledněno v Ústavě; připomíná, že Parlament již ve svém usnesení ze dne 15. listopadu 2017 důrazně kritizoval veškeré legislativní návrhy, které by zakazovaly potrat v případě závažného či fatálního postižení plodu, čímž by byl v Polsku prakticky zakázán přístup k potratové péči, protože většina potratů se provádí na základě tohoto důvodu (106), a zdůraznil, že univerzální přístup ke zdravotní péči, včetně v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a s ním spojených práv, je jedním ze základních lidských práv (107); vyjadřuje politování nad navrhovanými změnami (108) zákona ze dne 5. prosince 1996 o povoláních lékaře a zubního lékaře (109), podle nichž by již lékaři nebyli ze zákona povinni uvádět alternativní zařízení nebo lékaře v případě, že sami odepřou služby v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví z důvodu osobního přesvědčení; je znepokojen používáním doložky o svědomí, včetně absence spolehlivého mechanismu předávání údajů a chybějících včasných nápravných prostředků pro ženy, jimž byly takové služby odepřeny; vyzývá polský parlament, aby se zdržel jakýchkoli dalších pokusů o omezení sexuálního a reprodukčního zdraví a práv žen; důrazně potvrzuje, že odpírání služeb v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví a práv je jednou z forem násilí páchaného na ženách a dívkách; vyzývá polské orgány, aby přijaly opatření k úplnému provedení rozsudků, které vynesl v řízeních proti Polsku Evropský soud pro lidská práva, jenž už vícekrát rozhodl, že restriktivní zákony týkající se potratů a nedostatečné provádění porušují lidská práva žen (110); |
| --- | --- |

56.

| 57. | připomíná, že předchozí pokusy o další omezení práva na potrat, které v Polsku již v současnosti patří k nejvíce omezeným v Unii, byly zastaveny v letech 2016 a 2018 v důsledku masové opozice polských občanů, jak se projevila v tzv. „černých protestech“; důrazně vyzývá polské orgány, aby zvážily zrušení zákona omezujícího přístup žen a dívek k nouzové antikoncepční pilulce; |
| --- | --- |

57.

Verbální projevy nenávisti, veřejná diskriminace, násilí na ženách a domácí násilí a netolerantní chování namířené proti menšinám a dalším zranitelným skupinám, včetně LGBTI osob

| 58. | naléhavě vyzývá polské orgány, aby přijaly veškerá nezbytná opatření s cílem důrazně bojovat proti rasistickým verbálním projevům nenávisti a podněcování k násilí na internetu i mimo něj a aby veřejně odsoudily rasistické verbální projevy nenávisti ze strany veřejných činitelů, včetně politiků a pracovníků sdělovacích prostředků, a distancovaly se od nich (111), aby řešily předsudky a negativní smýšlení vůči národnostním a etnickým menšinám (včetně Romů), migrantům, uprchlíkům a žadatelům o azyl a aby zajistily účinné prosazování práva, které staví strany nebo organizace, které podporují rasovou diskriminaci nebo k ní podněcují, mimo zákon (112); vyzývá polské orgány, aby dodržovaly doporučení Výboru OSN pro odstranění rasové diskriminace z roku 2019 (113); |
| --- | --- |

58.

| 59. | je hluboce znepokojen nedávným rozhodnutím (114) polského ministra spravedlnosti oficiálně zahájit proces odstoupení Polska od Úmluvy Rady Evropy o předcházení násilí páchanému na ženách a domácímu násilí a boji proti němu (Istanbulská úmluva); vybízí polské orgány, aby konkrétně a účinně uplatňovaly tuto úmluvu, mimo jiné zajištěním uplatňování stávajících právních předpisů v celé zemi, jakož i zajištěním dostatečného počtu a kvality azylových domů pro ženy, které jsou oběťmi násilí, a pro jejich děti; obává se, že by tento postup mohl představovat závažný krok zpět, pokud jde o rovnost žen a mužů a práva žen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | konstatuje, že průzkum LGBTI II z května 2020, který uskutečnila Agentura Evropské unie pro základní práva, poukázal na nárůst nesnášenlivosti a násilí v Polsku vůči LGBTI osobám nebo osobám, které jsou jako LGBTI osoby vnímány, a naprostou nedůvěru polských LGBTI respondentů v boj vlády proti předsudkům a nesnášenlivosti, přičemž tento průzkum zaznamenal v Polsku nejnižší procentní podíl z celé Unie (pouze 4 %) a nejvyšší procento respondentů, kteří se vyhýbají určitým místům z obavy z napadení, obtěžování nebo zastrašování (79 %); |
| --- | --- |

60.

| 61. | připomíná, také v souvislosti s prezidentskou kampaní v roce 2020, svůj postoj vyjádřený v usnesení ze dne 18. prosince 2019, v němž důrazně odsoudil veškerou diskriminaci LGBTI osob a porušování jejich základních práv ze strany veřejných orgánů, včetně verbálních nenávistných projevů veřejných a volených činitelů, zákazů tzv. pochodů hrdosti a osvětových programů a akcí a jejich nedostatečnou ochranu a také vyhlášení zón v Polsku bez tzv. „ideologie LGBTI“ a přijetí „Regionálních chart práv rodiny“, které diskriminují rodiče samoživitele a LGBTI rodiny; konstatuje, že od přijetí tohoto usnesení nedošlo v Polsku k žádnému zlepšení situace LGBTI osob a že duševní zdraví a fyzická bezpečnost polských LGBTI osob jsou obzvláště ohroženy; připomíná, že Komise, mezinárodní organizace a polský komisař pro lidská práva tato opatření odsoudili, přičemž polský komisař podal u správních soudů devět stížností, v nichž argumentoval, že zóny bez LGBTI osob představují porušení práva Unie; připomíná, že z Fondu soudržnosti nelze financovat akce, které vedou k diskriminaci na základě sexuální orientace, a že obce jako zaměstnavatelé musí dodržovat směrnici Rady 2000/78/ES (115), která zakazuje diskriminaci a obtěžování na základě sexuální orientace v zaměstnání (116); v této souvislosti vyjadřuje vážné znepokojení nad skutečností, že ministr spravedlnosti poskytl finanční podporu obcím, které byly v důsledku přijetí prohlášení „zóna bez LGBT“ vyloučeny z evropského twinningového programu; je dále hluboce znepokojen tím, že finanční podpora bude poskytována z Fondu spravedlnosti ministerstva, který byl vytvořen na podporu obětí trestných činů; vyzývá Komisi, aby i nadále zamítala žádosti orgánů, které taková rozhodnutí přijaly, o finanční prostředky Unie; vyzývá polské orgány, aby provedly příslušnou judikaturu Soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva a aby v této souvislosti řešily situaci svazků a rodičů stejného pohlaví s cílem zajistit, aby právně i fakticky požívali práva na nediskriminaci (117); odsuzuje žaloby podané proti aktivistům občanské společnosti, kteří zveřejnili tzv. Atlas nenávisti, v němž jsou zdokumentovány případy homofobie v Polsku; důrazně vyzývá polskou vládu, aby zajistila právní ochranu LGBTI osob proti všem formám trestných činů z nenávisti a nenávistných projevů; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyjadřuje hluboké politování nad takzvaným „polským Stonewallem“, hromadným zatčením 48 aktivistů z řad LGBTI, k němuž došlo dne 7. srpna 2020, což vysílá znepokojivý signál ohledně svobody slova a shromažďování v Polsku; vyjadřuje politování nad způsobem, jakým bylo se zadrženými zacházeno, o němž informoval Vnitrostátní preventivní mechanismus za účelem předcházení mučení (118); vyzývá všechny evropské orgány a instituce, aby okamžitě odsoudily policejní násilí vůči LGBTI osobám v Polsku; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyjadřuje hluboké politování nad oficiálním stanoviskem polského episkopátu (119), který vyzývá ke „konverzní terapii“ osob LGBTI; připomíná stanovisko Parlamentu (120), který členské státy vybízí k tomu, aby takové praktiky postavily mimo zákon, a zprávu nezávislého odborníka OSN na ochranu před násilím a diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity z května 2020, v níž členské státy vyzývá, aby „konverzní terapii“ zakázaly (121) |
| --- | --- |

63.

| 64. | konstatuje, že nedostatečná nezávislost polského soudnictví již začala mít vliv na vzájemnou důvěru mezi Polskem a ostatními členskými státy, zejména v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech, neboť vnitrostátní soudy kvůli hlubokým pochybnostem o nezávislosti polského soudnictví odmítly či váhaly vydat podezřelé polské občany v rámci postupu evropského zatýkacího rozkazu; domnívá se, že zhoršování situace v oblasti právního státu v Polsku představuje zvláště závažné ohrožení jednoty právního řádu Unie; zdůrazňuje, že vzájemnou důvěru mezi členskými státy lze obnovit jedině tehdy, je-li zaručeno dodržování hodnot zakotvených v článku 2 SEU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzývá polskou vládu, aby dodržovala všechna ustanovení týkající se právního státu a základních práv zakotvená ve Smlouvách, Listině, EÚLP a mezinárodních lidskoprávních normách a aby vedla upřímný dialog s Komisí; zdůrazňuje, že tento dialog se musí vést nestranně a musí být založen na důkazech a spolupráci; vyzývá polskou vládu, aby spolupracovala s Komisí v souladu se zásadou loajální spolupráce stanovenou v SEU; vyzývá polskou vládu, aby urychleně a v plném rozsahu provedla rozhodnutí Soudního dvora a aby dodržovala zásadu přednosti unijního práva; naléhá na polskou vládu, aby v organizaci systému soudnictví, i při dalších reformách Nejvyššího soudu plně zohlednila doporučení Benátské komise; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzývá Radu a Komisi, aby se zdržely úzkého výkladu zásady právního státu a aby plně využily postupu podle čl. 7 odst. 1 SEU a zabývaly se dopady činnosti polské vlády na všechny zásady zakotvené v článku 2 SEU, včetně demokracie a základních práv, jak je zdůrazněno v této zprávě; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzývá Radu, aby co nejdříve obnovila formální slyšení, z nichž poslední se konalo v prosinci 2018, a aby do těchto slyšení zahrnula nejnovější a nejdůležitější negativní vývoj v oblasti právního státu, demokracie a základních práv; naléhavě vybízí Radu, aby konečně jednala podle postupu stanoveného v čl. 7 odst. 1 SEU a konstatovala, že existuje jasné riziko závažného porušení hodnot uvedených v článku 2 SEU ze strany Polské republiky, a to s ohledem na přesvědčivé důkazy uvedené v tomto usnesení a v četných zprávách mezinárodních a evropských organizací, v judikatuře Soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva a ve zprávách organizací občanské společnosti; důrazně doporučuje, aby Rada v návaznosti na slyšení vydala pro Polsko v souladu s čl. 7 odst. 1 SEU konkrétní doporučení a stanovila lhůty pro jejich provedení; dále vyzývá Radu, aby se zavázala k včasnému posouzení provádění těchto doporučení; vyzývá Radu, aby pravidelně informovala Parlament a úzce s ním spolupracovala a aby pracovala transparentně a umožnila smysluplnou účast a dohled všech evropských orgánů a institucí a organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzývá Komisi, aby plně využila nástroje, které má k dispozici k řešení zřejmého nebezpečí, že Polsko závažně poruší základní hodnoty, na nichž je Unie založena, zejména zrychlená řízení o nesplnění povinnosti a podání žádostí k Soudnímu dvoru o předběžná opatření, jakož i rozpočtové nástroje; vyzývá Komisi, aby Parlament i nadále pravidelně informovala a aby jej do tohoto postupu úzce zapojila; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, prezidentovi, vládě a parlamentu Polské republiky, vládám a parlamentům členských států, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE). |
| --- | --- |

69.

---

(1)  Úř. věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 408.

(2)  COM(2003)0606.

(3)  COM(2014)0158.

(4)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0123.

(5)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0344.

(6)  Přijaté texty, P8_TA(2017)0442.

(7)  Úř. věst. L 217, 12.8.2016, s. 53.

(8)  Úř. věst. L 22, 27.1.2017, s. 65.

(9)  Úř. věst. L 228, 2.9.2017, s. 19.

(10)  Úř. věst. L 17, 23.1.2018, s. 50.

(11)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0055.

(12)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0058.

(13)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0101.

(14)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(15)  Přijaté texty, P8_TA(2018)0204.

(16)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0014.

(17)  Přijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(18)  Přijaté texty, P8_TA(2016)0409.

(19)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0111.

(20)  Přijaté texty, P9_TA(2019)0080.

(21)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0349.

(22)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0407.

(23)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. června 2019, Komise v. Polsko, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531; rozsudek Soudního dvora ze dne 5. listopadu 2019, Komise v. Polsko, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(24)  COM(2017)0835.

(25)  Rozsudek Ústavního soudu ze dne 9. března 2016, K 47/15.

(26)  Rozsudek Ústavního soudu ze dne 11. srpna 2016, K 39/16.

(27)  Rozsudek Ústavního soudu ze dne 7. listopadu 2016, K 44/16.

(28)  Viz stanovisko Benátské komise ze dne 14. října 2016 k zákonu ze dne 22. července 2016 o Ústavním soudu, stanovisko č. 860/2016, bod 127; odůvodněný návrh Komise ze dne 20. prosince 2017, body 91 a dále.

(29)  Ustawa z dnia 22 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2015 poz. 2217).

(30)  Ustawa z dnia 22 lipca 2016 r. o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 1157).

(31)  Ustawa z dnia 30 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o służbie cywilnej oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 34).

(32)  Ustawa z dnia 15 stycznia 2016 r. o zmianie ustawy o Policji oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 147).

(33)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 177).

(34)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Przepisy wprowadzające ustawę – Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 178).

(35)  Ustawa z dnia 18 marca 2016 r. o zmianie ustawy o Rzeczniku Praw Obywatelskich oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 677).

(36)  Ustawa z dnia 22 czerwca 2016 r. o Radzie Mediów Narodowych (Dz.U. 2016 poz. 929).

(37)  Ustawa z dnia 10 czerwca 2016 r. o działaniach antyterrorystycznych (Dz.U. 2016 poz. 904).

(38)  Viz odůvodněný návrh Komise ze dne 20. prosince 2017, body 112–113.

(39)  Evropská síť rad pro justici (ENCJ), Varšavské prohlášení ze dne 3. června 2016.

(40)  OBSE/ODIHR, Předběžná zjištění a závěry omezené volební pozorovatelské mise ODIHR, 14. října 2019.

(41)  OBSE/ODIHR, Závěrečná zpráva omezené volební pozorovatelské mise o parlamentních volbách, které se konaly dne 13. října 2019, Varšava, 14. února 2020.

(42)  OBSE/ODIHR, zvláštní mise pro hodnocení průběhu voleb, prohlášení o předběžných zjištěních a závěrech o druhém kole prezidentských voleb, které se konaly dne 12. července 2020, Varšava, 13. července 2020.

(43)  Benátská komise, stanovisko z 8.–9. prosince 2017, CDL-AD(2017)031, bod 43; doporučení Komise (EU) 2018/103 ze dne 20. prosince 2017 v otázce právního státu v Polsku komplementární k doporučením (EU) 2016/1374, (EU) 2017/146 a (EU) 2017/1520 (Úř. věst. L 17, 23.1.2018, s. 50), bod 25.

(44)  Benátská komise, CDL-AD (2002) 23, stanovisko č. 190/2002, Kodex osvědčených postupů ve volebních záležitostech. Pokyny a vysvětlující zpráva, 30. října 2002. Viz také Benátská komise, CDL-PI(2020)005rev-e, Zpráva o respektování demokracie, lidských práv a právního státu během nouzového stavu, Reflections, s. 23.

(45)  Viz také OBSE/ODIHR, Stanovisko k návrhu zákona o zvláštních pravidlech pro všeobecnou volbu prezidenta Polské republiky nařízenou na rok 2020 (senátní dokument č. 99), 27. dubna 2020.

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

(47)  Ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 2072); ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2073); Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. – Przepisy wprowadzające ustawę o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym oraz ustawę o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2074).

(48)  Stanovisko Benátské komise ze dne 14.–15. října 2016, bod 128; OSN, Výbor pro lidská práva, Závěrečné připomínky k sedmé pravidelné zprávě o Polsku, 31. října 2016, body 7–8; doporučení Komise (EU) 2017/1520.

(49)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. listopadu 2019, věc A.K. a další v. Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 a C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(50)  Ustawa z dnia 20 grudnia 2019 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2020 poz. 190).

(51)  Benátská komise a DGI (generální ředitelství pro lidská práva a právní stát) Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, CDL-PI(2020)002, body 51–55.

(52)  Viz odůvodněný návrh Komise ze dne 20. prosince 2017, COM(2017)0835, bod 133. Viz také OBSE/ODIHR, Stanovisko k některým ustanovením návrhu zákona o Nejvyšším soudu Polska (ke dni 26. září 2017), 13. listopadu 2017, s. 33.

(53)  Příkaz Soudního dvora ze dne 17. prosince 2018, Komise v. Polsko, C-619/18 R, ECLI:EU:C:2018:1021.

(54)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. června 2019, Komise v. Polsko, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531.

(55)  Ustawa z dnia 21 listopada 2018 r. o zmianie ustawy o Sądzie Najwyższym (Dz.U. 2018 poz. 2507).

(56)  OBSE/ODIHR, stanovisko ze dne 13. listopadu 2017, s. 7–20; Benátská komise, stanovisko z 8.–9. prosince 2017, bod 43; doporučení Komise (EU) 2018/103, bod 25; GRECO, Dodatek ke zprávě ze čtvrtého kola hodnocení týkající se Polska (článek 34) ze dne 18.–22. června 2018, bod 31; Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, bod 8.

(57)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. listopadu 2019, věc A.K. a další v. Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 a C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(58)  Rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 5. prosince 2019, III PO 7/19.

(59)  Usnesení smíšené občanskoprávní komory, trestní komory a pracovněprávní komory Nejvyššího soudu ze dne 23. ledna 2020, BSA I-4110-1/2020.

(60)  Rozsudek Ústavního soudu ze dne 20. dubna 2020, U 2/20.

(61)  Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, bod 38.

(62)  Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, bod 38.

(63)  Příkaz Soudního dvora ze dne 8. dubna 2020, Komise v. Polsko, C-791/19 R, ECLI:EU:C:2020:277.

(64)  Ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o zmianie ustawy o Krajowej Radzie Sądownictwa oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2018 poz. 3).

(65)  Poradní rada evropských soudců, stanoviska předsednictva ze dne 7. dubna 2017 a 12. října 2017; OBSE/ODIHR, Konečné stanovisko k návrhu změn zákona o Státní soudcovské radě, 5. května 2017; Benátská komise, stanovisko z 8.–9. prosince 2017, body 5–7; GRECO, Zpráva ad hoc o Polsku (článek 34) z 19.–23. března 2018 a dodatek z 18.–22. června 2018; Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, body 41 a 61.

(66)  Rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 15. ledna 2020, III PO 8/18. Rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 15. ledna 2020, III PO 9/18.

(67)  V této věci viz také následující případy projednávané Evropským soudem pro lidská práva: Reczkowicz a dva další v. Polsko (stížnosti č. 43447/19, 49868/19 a 57511/19), Grzęda v. Polsko (č. 43572/18), Xero Flor w Polskce sp. z o.o. v. Polsko (č. 4907/18), Boda v. Polsko a Bojan v. Polsko (č. 26691/18 a 27367/18), Żurek v. Polsko (č. 39650/18) a Sobczyńska a další v. Polsko (č. 62765/14, 62769/14, 62772/14 a 11708/18).

(68)  ENCJ, dopis Výkonné rady ENCJ ze dne 21. února 2020. Viz také dopis Evropského sdružení soudců ze dne 4. května 2020 na podporu ENCJ.

(69)  Ustawa z dnia 12 maja 2011 r. o Krajowej Radzie Sądownictwa (Dz.U. 2011 nr 126 poz. 714).

(70)  Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, bod 45.

(71)  Viz také Rada Evropy, předsednictvo Poradní rady evropských soudců (CCJE-BU), CCJE-BU(2018)6REV, 18. června 2018.

(72)  Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, body 46–50.

(73)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. listopadu 2019, Komise v. Polsko, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(74)  Ustawa z dnia 12 lipca 2017 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2017 poz. 1452).

(75)  OBSE/ODIHR, naléhavé prozatímní stanovisko k polskému zákonu, kterým se mění zákon o soustavě obecných soudů, zákon o Nejvyšším soudu a některé další akty (ke dni 20. prosince 2019), 14. ledna 2020, s. 23–26; Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, body 44–45.

(76)  OBSE/ODIHR, naléhavé prozatímní stanovisko, 14. ledna 2020, s. 18–21; Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, body 24–30.

(77)  Sdělení zástupce disciplinárního prokurátora pro soudce obecných soudů, červenec 2020, http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/07/KomunikatFWS.pdf

(78)  OBSE/ODIHR, naléhavé prozatímní stanovisko, 14. ledna 2020, s. 13–17; Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, body 31–43.

(79)  Ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. Prawo o ustroju sądów powszechnych (Dz.U. 2001 nr 98 poz. 1070).

(80)  Stanovisko Benátské komise z 8.–9. prosince 2017 k zákonu o státním zastupitelství ve znění pozdějších předpisů (CDL-AD(2017)028, bod 115).

(81)  Doporučení Komise (EU) 2018/103; OSN, zvláštní zpravodaj pro nezávislost soudců a právníků, prohlášení ze dne 25. června 2018; Evropská komise, Evropský semestr 2019: Zpráva o Polsku ze dne 27. února 2019, SWD(2019)1020 final, s. 42; předsedové Evropské sítě rad pro justici, Sítě předsedů nejvyšších soudů EU a Asociace evropských soudců, dopis ze dne 20. září 2019; GRECO, Další postup v návaznosti na dodatek ke zprávě ze čtvrtého kola hodnocení (článek 34) – Polsko, 6. prosince 2019, bod 65; Parlamentní shromáždění Rady Evropy (PACE), usnesení č. 2316 (2020) ze dne 28. ledna 2020 o fungování demokratických institucí v Polsku, bod 4.

(82)  Viz rovněž Komisař Rady Evropy pro lidská práva, dopis adresovaný předsedovi vlády Polska, 19. ledna 2018; Společné prohlášení na podporu polského komisaře pro lidská práva, podepsané organizacemi ENNHRI, Equinet, GANHRI, IOI, OHCHR Europe, červen 2019.

(83)  Výbor OSN pro lidská práva, Závěrečné připomínky k sedmé pravidelné zprávě o Polsku, 23. listopadu 2016, bod 33.

(84)  Benátská komise a DGI Rady Evropy, naléhavé společné stanovisko ze dne 16. ledna 2020, bod 59.

(85)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 26. března 2020, Simpson v. Rada a HG v. Komise, spojené věci C-542/18 RX-II a C-543/18 RX-II, ECLI:EU:C:2020:232, bod 57.

(86)  Viz rovněž světový index svobody tisku, v němž kleslo Polsko od roku 2015 z 18. místa na 62. místo.

(87)  Platforma Rady Evropy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinářů, Výroční zpráva za rok 2020, březen 2020, str. 42.

(88)  Rada Evropy, doporučení Výboru ministrů členským státům CM/Rec(2016)4 ze dne 13. dubna 2016 o ochraně žurnalistiky a bezpečnosti novinářů a dalších mediálních činitelů.

(89)  International Press Institute (IPI) Tracker on Press Freedom Relations on COVID-19 Coverage [Nástroj Mezinárodního tiskového institutu (IPI) pro monitorování porušení svobody tisku během pandemie COVID-19], https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/.

(90)  Rada Evropy, Organizace amerických států et al., Prohlášení Světového fóra o akademické svobodě, institucionální autonomii a budoucnosti demokracie, 21. června 2019.

(91)  Ustawa z dnia 18 grudnia 1998 r. o Instytucie Pamięci Narodowej – Komisji Ścigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu (Dz.U. 1998 nr 155 poz. 1016).

(92)  Viz stanovisko zástupce OBSE pro svobodu sdělovacích prostředků ze dne 28. června 2018.

(93)  Ustawa z dnia 24 lipca 2015 r. – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2015 poz. 1485).

(94)  Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. o zmianie ustawy – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2017 poz. 579).

(95)  Viz sdělení odborníků OSN ze dne 23. dubna 2018, v němž vyzývají Polsko, aby zajistilo svobodnou a plnou účast na jednáních o klimatu.

(96)  Polský komisař pro lidská práva, dopis ministerstvu vnitra a správy, 6. května 2020.

(97)  Ustawa z dnia 15 września 2017 r. o Narodowym Instytucie Wolności – Centrum Rozwoju Społeczeństwa Obywatelskiego (Dz.U. 2017 poz. 1909).

(98)  OBSE/ODIHR, Stanovisko k návrhu polského zákona o Národním ústavu svobody – Centru pro rozvoj občanské společnosti, Varšava, 22. srpna 2017.

(99)  EHSV, Zpráva o základních právech a právním státu: národní vývoj z hlediska občanské společnosti 2018–2019, červen 2020, s. 41–42.

(100)  EHSV, tiskové prohlášení „Znepokojivý tlak na občanskou společnost: polská členka EHSV se stává terčem odvetných útoků vlády a nevládní organizace již nemají možnost vybrat si vlastní kandidáty“, 23. června 2020.

(101)  Tisková zpráva ministra životního prostředí ve spolupráci s ministrem spravedlnosti, 7. srpna 2020, https://www.gov.pl/web/srodowisko/nowe-prawo-wzmocni--przejrzystosc-finansowania-organizacji-pozarzadowych.

(102)  Ustawa z dnia 6 kwietnia 1990 r. o Policji (Dz.U. 1990 nr 30 poz. 179).

(103)  Výbor OSN pro lidská práva (HRC), Závěrečné připomínky k sedmé pravidelné zprávě o Polsku, 23. listopadu 2016, body 39–40. Viz rovněž sdělení odborníků OSN, v němž vyzývají Polsko, aby zajistilo svobodnou a plnou účast na jednáních o klimatu, 23. dubna 2018.

(104)  EDPB, dopis o zveřejnění údajů v souvislosti s polskými prezidentskými volbami, 5. května 2020.

(105)  Komisařka Rady Evropy pro lidská práva, prohlášení ze dne 14. dubna 2020.

(106)  V roce 2017 představovaly potraty z důvodu poškození plodu 97,9 % všech zákroků: Centrum pro zdravotnické informační systémy, zprávy vypracované v rámci Programu statistického výzkumu veřejné statistiky MZ-29, zveřejněné na internetových stránkách polského Sejmu. Sprawozdanie Rady Ministrów z wykonywania oraz o skutkach stosowania w 2016 r. ustawy z dnia 7 stycznia 1993 r. o planowaniu rodziny, ochronie płodu ludzkiego i warunkach dopuszczalności przerywania ciąży (Dz. U. poz. 78, z późnn. zm.).

(107)  Viz tematický dokument komisaře Rady Evropy pro lidská práva z prosince 2017 nazvaný „Zdraví a sexuální a reprodukční práva žen v Evropě“; prohlášení odborníků OSN ze dne 22. března 2018, které radí pracovní skupině OSN pro diskriminaci žen, a prohlášení komisařky Rady Evropy pro lidská práva ze dne 14. dubna 2020.

(108)  Ustawa z dnia 16 lipca 2020 r. o zmianie ustawy o zawodach lekarza i lekarza dentysty oraz niektórych innych ustaw (not yet published in the Official Journal).

(109)  Ustawa z dnia 5 grudnia 1996 r. o zawodach lekarza i lekarza dentysty (Dz.U. 1997 nr 28 poz. 152).

(110)  Rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 20. března 2007, ve věci Tysiąc v. Polsko (žádost č. 5410/03); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 20. března 2007 ve věci R. R. v. Polsko (žádost č. 27617/04); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 30. října 2012, ve věci P. a S. v. Polsko (žádost č. 57375/08).

(111)  Usnesení EP ze dne 15. listopadu 2017, bod 18; Parlamentní shromáždění Rady Evropy (PACE), usnesení č. 2316 (2020) ze dne 28. ledna 2020 o fungování demokratických institucí v Polsku, bod 14; Výbor OSN pro lidská práva (HRC), Závěrečné připomínky k sedmé pravidelné zprávě o Polsku, 23. listopadu 2016, CCPR/C/POL/CO/7, body 15–18.

(112)  Výbor OSN pro odstranění rasové diskriminace, závěrečné připomínky ke spojené dvacáté druhé až dvacáté čtvrté pravidelné zprávě o Polsku, srpen 2019.

(113)  Tamtéž.

(114)  Ministerstvo spravedlnosti, tisková zpráva „Návrh vypovězení Istanbulské úmluvy“, 25. července 2020, https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/ministerstwo-sprawiedliwosci-konwencja-stambulska-powinna-zostac-wypowiedziana-poniewaz-jest-sprzeczna-z-prawami-konstytucyjnymi.

(115)  Směrnice Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16).

(116)  Evropská komise, GŘ REGIO, dopis úřadům Lublinského, Lodžského, Malopolského, Podkarpatského a Svatokřížského vojvodství, 27. května 2020. Viz rovněž rozsudek Soudního dvora ze dne 23. dubna 2020 ve věci Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI, C-507/18, ECLI:EU:C:2020:289.

(117)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. června 2018 ve věci Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 2. března 2010 ve věci Kozak v. Polsko (žádost č. 13102/02); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 22. ledna 2008 ve věci E. B. v. Francie (žádost č. 43546/02); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 19. února 2013 ve věci X a další v. Rakousko (žádost č. 19010/07); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 30. června 2016 ve věci Taddeucci a McCall v. Itálie (žádost č. 51362/09); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 21. července 2015 ve věci Oliari a další v. Itálie (žádosti č. 18766/11 a 36030/11); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 14. prosince 2017 ve věci Orlandi a další v. Itálie (žádosti č. 26431/12, 26742/12, 44057/12 a 60088/12); rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 14. ledna 2020 ve věci Beizaras a Levickas v. Litva (žádost č. 41288/15).

(118)  Polský komisař pro lidská práva, tisková zpráva, „Vnitrostátní preventivní mechanismus za účelem předcházení mučení (KMPT) navštěvuje policejní vazební zařízení po nočním zatýkání ve Varšavě“, 11. srpna 2020, https://www.rpo.gov.pl/en/content/national-preventive-mechanism-prevention-torture-kmpt-visits-police-places-detention-after-overnight.

(119)  Stanovisko polského episkopátu k problematice LGBT + ze srpna 2020, https://episkopat.pl/wp-content/uploads/2020/08/Stanowisko-Konferencji-Episkopatu-Polski-w-kwestii-LGBT.pdf.

(120)  Přijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(121)  Nezávislý odborník OSN na ochranu před násilím a diskriminací na základě sexuální orientace a genderové identity, Zpráva o konverzní terapii, květen 2020, https://undocs.org/A/HRC/44/53.

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/334 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/334

---

P9_TA(2020)0236

Udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření nemoci COVID-19 ***I

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na pandemii COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))

(Řádný legislativní postup: první čtení)

(2021/C 385/34)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2020)0260), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2020)0260),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C9-0186/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 91 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu se kterými Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C9-0186/2020),

| — | s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2020 (1), |
| --- | --- |

—

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 16. července 2020 (1),

| — | po konzultaci s Výborem regionů, |
| --- | --- |

—

po konzultaci s Výborem regionů,

| — | s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. září 2020 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na to, že se zástupce Rady dopisem ze dne 9. září 2020 zavázal schválit postoj Parlamentu v souladu s čl. 294 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na články 59 a 163 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 59 a 163 jednacího řádu,

| 1. | přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, jestliže svůj návrh nahradí jiným textem, podstatně jej změní nebo má v úmyslu jej podstatně změnit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, jakož i vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

---

P9_TC1-COD(2020)0127

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 17. září 2020 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/..., kterým se stanoví opatření pro udržitelný železniční trh s ohledem na rozšíření onemocnění COVID-19

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Parlamentem a Radou, postoj Parlamentu odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (EU) 2020/1429.)

---

| 22.9.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/335 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/335

---

P9_TA(2020)0237

Návrh opravného rozpočtu č. 8: Navýšení prostředků na platby v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na financování strategie pro očkovací látky proti COVID-19 a v rámci dopadu iniciativy pro reakci na koronavirus plus

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o postoji Rady k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020: Navýšení prostředků na platby v rámci nástroje pro mimořádnou podporu na financování strategie pro očkovací látky proti COVID-19 a v rámci dopadu iniciativy pro reakci na koronavirus plus ((10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD)

(2021/C 385/35)

Evropský parlament,

| — | s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování Evropské unie,

| — | s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

—

s ohledem na článek 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (1), a zejména na článek 44 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (1), a zejména na článek 44 tohoto nařízení,

| — | s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2020 přijatý s konečnou platností dne 27. listopadu 2019 (2), |
| --- | --- |

—

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2020 přijatý s konečnou platností dne 27. listopadu 2019 (2),

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (3),

| — | s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (4), |
| --- | --- |

—

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (4),

| — | s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 8/2020 který Komise přijala dne 28. srpna 2020 (COM(2020)0900), |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 8/2020 který Komise přijala dne 28. srpna 2020 (COM(2020)0900),

| — | s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020, který Rada přijala dne 11. září 2020 a postoupila téhož dne Evropskému parlamentu (10696/2020 – C9-0290/2020), |
| --- | --- |

—

s ohledem na postoj k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020, který Rada přijala dne 11. září 2020 a postoupila téhož dne Evropskému parlamentu (10696/2020 – C9-0290/2020),

| — | s ohledem na články 94, 96 a 163 jednacího řádu, |
| --- | --- |

—

s ohledem na články 94, 96 a 163 jednacího řádu,

| 1. | schvaluje postoj Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby prohlásil opravný rozpočet č. 6/2020 za přijatý s konečnou platností a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, a vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 57, 27.2.2020.

(3)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.

---