# Euroopan unionin C 395/29.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 395 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta29. syyskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 395

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta29. syyskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 5.–8. lokakuuta 2020HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2020–2021Istunnot 5.–8. lokakuuta 2020HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 7. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (2019/2197(INI)) | 14 |
| | Torstai 8. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta titaanidioksidin (E 171) eritelmien osalta (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse akryyliamidin enimmäismääristä tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 Eritreasta ja erityisesti Dawit Isaakin tapauksesta (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ulkomaisia agentteja koskevasta laista Nicaraguassa (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 nuorisotakuusta (2020/2764(RSP)) | 101 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

2021/C 395/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (2019/2197(INI))

14

Torstai 8. lokakuuta 2020

2021/C 395/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta titaanidioksidin (E 171) eritelmien osalta (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse akryyliamidin enimmäismääristä tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 Eritreasta ja erityisesti Dawit Isaakin tapauksesta (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ulkomaisia agentteja koskevasta laista Nicaraguassa (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 nuorisotakuusta (2020/2764(RSP))

101

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 7. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/13 | Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 komission johtavan varapuheenjohtajan Valdis Dombrovskisin uuden vastuualueiden jaon hyväksymisestä (2020/2203(INS)) | 109 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

2021/C 395/13

Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 komission johtavan varapuheenjohtajan Valdis Dombrovskisin uuden vastuualueiden jaon hyväksymisestä (2020/2203(INS))

109

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Maanantai 5. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/14 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista sekä asetuksen (EU) 2017/1129 ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | Tiistai 6. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttaminen vapauttamismenettelyn osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta | 112 |
| 2021/C 395/17 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Ranskalle soveltaa Guadeloupessa, Ranskan Guayanassa, Martiniquessa ja Réunionissa tuotetusta perinteisestä rommista kannettaviin tiettyihin välillisiin veroihin alennettua verokantaa (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kanariansaarilla sovellettavasta AIEM-verosta (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 940/2014/EU muuttamisesta Ranskan syrjäisimpien alueiden meriveron voimassaoloajan osalta (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2020 varainhoitovuodeksi 2020: Tulojen tarkistaminen (omat varat) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | Keskiviikko 7. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/21 | Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 Mairead McGuinnessin nimityksestä komission jäseneksi (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)) | 118 |
| | Torstai 8. lokakuuta 2020 |
| 2021/C 395/22 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. lokakuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuus ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen soveltaminen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Päätös Ranskan valtuuttamisesta tekemään Kanaalitunnelia koskeva sopimusEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään kansainvälinen sopimus, jolla täydennetään Ranskan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Luonnonmukainen tuotanto: soveltamisen alkamispäivä ja tietyt muut päivämäärät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta | 194 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Maanantai 5. lokakuuta 2020

2021/C 395/14

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista sekä asetuksen (EU) 2017/1129 ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

Tiistai 6. lokakuuta 2020

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttaminen vapauttamismenettelyn osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta

112

2021/C 395/17

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Ranskalle soveltaa Guadeloupessa, Ranskan Guayanassa, Martiniquessa ja Réunionissa tuotetusta perinteisestä rommista kannettaviin tiettyihin välillisiin veroihin alennettua verokantaa (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kanariansaarilla sovellettavasta AIEM-verosta (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 940/2014/EU muuttamisesta Ranskan syrjäisimpien alueiden meriveron voimassaoloajan osalta (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2020 varainhoitovuodeksi 2020: Tulojen tarkistaminen (omat varat) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

2021/C 395/21

Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 Mairead McGuinnessin nimityksestä komission jäseneksi (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

118

Torstai 8. lokakuuta 2020

2021/C 395/22

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. lokakuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuus ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen soveltaminen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Päätös Ranskan valtuuttamisesta tekemään Kanaalitunnelia koskeva sopimusEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään kansainvälinen sopimus, jolla täydennetään Ranskan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Luonnonmukainen tuotanto: soveltamisen alkamispäivä ja tietyt muut päivämäärät ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta

194

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2020–2021

Istunnot 5.–8. lokakuuta 2020

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklan,

| — | ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan sekä 5, 6, 7 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan sekä 5, 6, 7 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, suojelemiseen ja edistämiseen unionissa, mukaan lukien sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, suojelemiseen ja edistämiseen unionissa, mukaan lukien sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä EU:n säännöt, jotka ehdokasvaltion on täytettävä, mikäli se haluaa liittyä EU:hun (unionin säännöstö), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä EU:n säännöt, jotka ehdokasvaltion on täytettävä, mikäli se haluaa liittyä EU:hun (unionin säännöstö),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien välineet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja YK:n määräaikaisarvioinnin yhteydessä esitetyt suositukset ja raportit sekä YK:n sopimuselinten oikeuskäytännön ja ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien välineet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja YK:n määräaikaisarvioinnin yhteydessä esitetyt suositukset ja raportit sekä YK:n sopimuselinten oikeuskäytännön ja ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 hyväksytyn YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 hyväksytyn YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston, vähemmistövaltuutetun, mediavaltuutetun ja muiden elinten suositukset ja raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston, vähemmistövaltuutetun, mediavaltuutetun ja muiden elinten suositukset ja raportit,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean päätökset sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun, Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, syrjimättömyyttä, monimuotoisuutta ja osallisuutta käsittelevän ohjauskomitean, Venetsian komission ja muiden elinten yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean päätökset sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun, Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, syrjimättömyyttä, monimuotoisuutta ja osallisuutta käsittelevän ohjauskomitean, Venetsian komission ja muiden elinten yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja raportit,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän perustamissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän perustamissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan 18. maaliskuuta 2016 hyväksymän luettelon oikeusvaltion arviointiperusteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan 18. maaliskuuta 2016 hyväksymän luettelon oikeusvaltion arviointiperusteista,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 7. huhtikuuta 2020 jäsenvaltioille antaman välineistön koskien demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamista covid-19-terveyskriisin aikana (”Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 7. huhtikuuta 2020 jäsenvaltioille antaman välineistön koskien demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamista covid-19-terveyskriisin aikana (”Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis”),

| — | ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. heinäkuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343),

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0037), joka sisältää komission työohjelman vuodeksi 2020, ja 27. toukokuuta 2020 annetun komission mukautetun työohjelman 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0037), joka sisältää komission työohjelman vuodeksi 2020, ja 27. toukokuuta 2020 annetun komission mukautetun työohjelman 2020 (COM(2020)0440),

| — | ottaa huomioon EU:n oikeusalan tulostaulun 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n oikeusalan tulostaulun 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. kesäkuuta 2019 antaman lausunnon ”Oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittaminen unionissa – Tilannekatsaus ja mahdolliset jatkotoimet”, jossa ehdotettiin perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän vuotuisen foorumin perustamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. kesäkuuta 2019 antaman lausunnon ”Oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen lujittaminen unionissa – Tilannekatsaus ja mahdolliset jatkotoimet”, jossa ehdotettiin perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän vuotuisen foorumin perustamista,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän kesäkuussa 2020 julkaiseman raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän kesäkuussa 2020 julkaiseman raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 17. tammikuuta 2018 julkaiseman raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”) ja sen muut raportit ja tiedot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 17. tammikuuta 2018 julkaiseman raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”) ja sen muut raportit ja tiedot,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2019 raportin Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa (”Beijing + 25: The fifth Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States’”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2019 raportin Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanosta EU:n jäsenvaltioissa (”Beijing + 25: The fifth Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States’”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa vuonna 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa vuonna 2017 (5),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon heikentämispyrkimyksistä EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan tilanteesta EU:ssa ja erityisesti Maltassa ja Slovakiassa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen ja korruption torjunnan tilanteesta EU:ssa ja erityisesti Maltassa ja Slovakiassa (7),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (8),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2018 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (9),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (10),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (11),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2020 annetut kansalaisjärjestöjen yhteiset suositukset tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden suojelemisesta eurooppalaisen oikeusvaltiomekanismin avulla (”From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2020 annetut kansalaisjärjestöjen yhteiset suositukset tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden suojelemisesta eurooppalaisen oikeusvaltiomekanismin avulla (”From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism”),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 julkaistun kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden eurooppalaisen verkoston raportin oikeusvaltioperiaatteesta Euroopan unionissa (”The Rule of Law in the European Union”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 julkaistun kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden eurooppalaisen verkoston raportin oikeusvaltioperiaatteesta Euroopan unionissa (”The Rule of Law in the European Union”),

| — | ottaa huomioon EU:n sisäistä ihmisoikeuspolitiikkaa käsittelevän ihmisoikeus- ja demokratiaverkoston työryhmän 4. toukokuuta 2020 Euroopan komissiolle antaman esityksen oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen sidosryhmäkuulemisen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sisäistä ihmisoikeuspolitiikkaa käsittelevän ihmisoikeus- ja demokratiaverkoston työryhmän 4. toukokuuta 2020 Euroopan komissiolle antaman esityksen oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen sidosryhmäkuulemisen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon parlamentin Euroopan tason lisäarvoyksikön tekemän arvioinnin, joka liitettiin parlamentin lokakuussa 2016 hyväksymään valiokunta-aloitteiseen lainsäädäntömietintöön demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin Euroopan tason lisäarvoyksikön tekemän arvioinnin, joka liitettiin parlamentin lokakuussa 2016 hyväksymään valiokunta-aloitteiseen lainsäädäntömietintöön demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta,

| — | ottaa huomioon parlamentin huhtikuussa 2020 tekemän alustavan arvioinnin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän eurooppalaisesta lisäarvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin huhtikuussa 2020 tekemän alustavan arvioinnin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän eurooppalaisesta lisäarvosta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 46, 54 ja 148 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 46, 54 ja 148 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0170/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0170/2020),

| A. | ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa määrätään; ottaa huomioon, että nämä ovat jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti hyväksyneet; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa määrätään; ottaa huomioon, että nämä ovat jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti hyväksyneet; ottaa huomioon, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat toisiaan vahvistavia arvoja;

| B. | ottaa huomioon, että unioni on liittymisperusteissaan vahvistanut, että unionin jäsenyys edellyttää ehdokasmaalta vakaita valtioelimiä, joilla taataan demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu; huomauttaa kuitenkin, että unionilla ei ole tehokkaita välineitä näiden perusteiden noudattamisen valvomiseksi sen jälkeen, kun maasta on tullut unionin jäsen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unioni on liittymisperusteissaan vahvistanut, että unionin jäsenyys edellyttää ehdokasmaalta vakaita valtioelimiä, joilla taataan demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu; huomauttaa kuitenkin, että unionilla ei ole tehokkaita välineitä näiden perusteiden noudattamisen valvomiseksi sen jälkeen, kun maasta on tullut unionin jäsen;

| C. | toteaa, että useissa jäsenvaltioissa on viime vuosikymmenen aikana hyökätty röyhkeästi unionin arvoja vastaan; ottaa huomioon, että parlamentti on käsitellyt tätä huolestuttavaa kehitystä toistuvasti päätöslauselmissaan vuodesta 2011 alkaen, mukaan lukien SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisen menettelyn aktivoiminen vuonna 2018; ottaa huomioon, että parlamentti on vuodesta 2016 alkaen vaatinut laaja-alaista, ennaltaehkäisevää ja näyttöön perustuvaa seurantaa tällä alalla demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän kautta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että useissa jäsenvaltioissa on viime vuosikymmenen aikana hyökätty röyhkeästi unionin arvoja vastaan; ottaa huomioon, että parlamentti on käsitellyt tätä huolestuttavaa kehitystä toistuvasti päätöslauselmissaan vuodesta 2011 alkaen, mukaan lukien SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisen menettelyn aktivoiminen vuonna 2018; ottaa huomioon, että parlamentti on vuodesta 2016 alkaen vaatinut laaja-alaista, ennaltaehkäisevää ja näyttöön perustuvaa seurantaa tällä alalla demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän kautta;

| D. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa haavoittuvien ryhmien, kuten naiset, vammaiset henkilöt, romanit, hlbti-henkilöt ja ikääntyneet henkilöt, oikeuksia ei edelleenkään kunnioiteta kaikilta osin eikä heitä täysin suojella vihalta ja syrjinnältä, mikä on vastoin SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja unionin arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistettua oikeutta syrjimättömyyteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian johdosta toteutetut hätätoimenpiteet ovat lisänneet perusoikeuksiin ja demokraattiseen valvontaan kohdistuvaa painetta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa haavoittuvien ryhmien, kuten naiset, vammaiset henkilöt, romanit, hlbti-henkilöt ja ikääntyneet henkilöt, oikeuksia ei edelleenkään kunnioiteta kaikilta osin eikä heitä täysin suojella vihalta ja syrjinnältä, mikä on vastoin SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja unionin arvoja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistettua oikeutta syrjimättömyyteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian johdosta toteutetut hätätoimenpiteet ovat lisänneet perusoikeuksiin ja demokraattiseen valvontaan kohdistuvaa painetta;

| E. | ottaa huomioon, että noin kymmenen prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön; ottaa huomioon, että vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen kuuluu erottamattomasti SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin unionin arvoihin; ottaa huomioon, että vähemmistöt lisäävät unionin kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta; ottaa huomioon, että unionilla ei tällä hetkellä ole oikeudellista kehystä, jolla vähemmistöjen oikeudet taattaisiin ja niitä seurattaisiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että noin kymmenen prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön; ottaa huomioon, että vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen kuuluu erottamattomasti SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuihin unionin arvoihin; ottaa huomioon, että vähemmistöt lisäävät unionin kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta; ottaa huomioon, että unionilla ei tällä hetkellä ole oikeudellista kehystä, jolla vähemmistöjen oikeudet taattaisiin ja niitä seurattaisiin;

| F. | katsoo, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen rikkominen ilman, että unionin tasolla reagoidaan siihen asianmukaisesti ja että sillä on asianmukaisia seuraamuksia, heikentää Euroopan yhdentymishankkeen yhtenäisyyttä, kaikkien unionin kansalaisten oikeuksia ja jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen rikkominen ilman, että unionin tasolla reagoidaan siihen asianmukaisesti ja että sillä on asianmukaisia seuraamuksia, heikentää Euroopan yhdentymishankkeen yhtenäisyyttä, kaikkien unionin kansalaisten oikeuksia ja jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta;

| G. | toteaa, että korruptio on vakava uhka demokratialle, oikeusvaltiolle ja kaikkien kansalaisten oikeudenmukaiselle kohtelulle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että korruptio on vakava uhka demokratialle, oikeusvaltiolle ja kaikkien kansalaisten oikeudenmukaiselle kohtelulle;

| H. | toteaa, että riippumaton journalismi ja moniarvoisen tiedon saatavuus ovat demokratian peruspilareita; katsoo, että tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden huolestuttavaan tilaan unionissa ei ole puututtu riittävän tarmokkaasti; katsoo, että kansalaisyhteiskunta on olennaisen tärkeä demokratian kukoistukselle; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen lisää osaltaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien loukkauksia; katsoo, että unionin toimielinten on jatkettava avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että riippumaton journalismi ja moniarvoisen tiedon saatavuus ovat demokratian peruspilareita; katsoo, että tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden huolestuttavaan tilaan unionissa ei ole puututtu riittävän tarmokkaasti; katsoo, että kansalaisyhteiskunta on olennaisen tärkeä demokratian kukoistukselle; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen lisää osaltaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien loukkauksia; katsoo, että unionin toimielinten on jatkettava avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa kaikilla tasoilla;

| I. | katsoo, että kansallisten oikeusjärjestelmien riippumattomuus, laatu ja tehokkuus ovat ratkaisevan tärkeitä oikeuden toteutumisen kannalta; ottaa huomioon, että oikeusavun saatavuudella ja oikeudenkäyntimaksujen määrällä voi olla merkittävä vaikutus oikeussuojan toteutumiseen; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla; ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuimen ohjauksen mukaisesti jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset soveltavat perusoikeuskirjaa ainoastaan pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mutta yhteisen oikeus-, oikeudenkäyttö- ja oikeusvaltiokulttuurin edistämiseksi on tärkeää, että perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet otetaan aina huomioon; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kansallisten oikeusjärjestelmien riippumattomuus, laatu ja tehokkuus ovat ratkaisevan tärkeitä oikeuden toteutumisen kannalta; ottaa huomioon, että oikeusavun saatavuudella ja oikeudenkäyntimaksujen määrällä voi olla merkittävä vaikutus oikeussuojan toteutumiseen; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla; ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuimen ohjauksen mukaisesti jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset soveltavat perusoikeuskirjaa ainoastaan pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mutta yhteisen oikeus-, oikeudenkäyttö- ja oikeusvaltiokulttuurin edistämiseksi on tärkeää, että perusoikeuskirjassa vahvistetut oikeudet otetaan aina huomioon;

| J. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi 30. syyskuuta 2020 oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen 2020 (COM(2020)0580) ja sen jälkeen perusoikeuskirjan uudistetun täytäntöönpanostrategian ja eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi 30. syyskuuta 2020 oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen 2020 (COM(2020)0580) ja sen jälkeen perusoikeuskirjan uudistetun täytäntöönpanostrategian ja eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman;

| K. | katsoo, että asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, olisi hyväksymisensä jälkeen korvaamaton väline oikeusvaltioperiaatteen turvaamisessa unionissa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, olisi hyväksymisensä jälkeen korvaamaton väline oikeusvaltioperiaatteen turvaamisessa unionissa;

| L. | katsoo, että mahdollisessa seurantajärjestelmässä on oltava tiiviisti mukana demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelun ja edistämisen alalla toimivia sidosryhmiä, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien elimet, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, asiasta vastaavat viranomaiset ja oikeuslaitoksia oikeuden puolueettomassa jakamisessa tukevat ammattijärjestöt; katsoo, että kansalaisyhteiskunnalle on näin ollen myönnettävä riittävästi unionin rahoitusta erityisesti oikeusalan ohjelmasta ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että mahdollisessa seurantajärjestelmässä on oltava tiiviisti mukana demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelun ja edistämisen alalla toimivia sidosryhmiä, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien elimet, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, kansalliset ihmisoikeusinstituutiot, asiasta vastaavat viranomaiset ja oikeuslaitoksia oikeuden puolueettomassa jakamisessa tukevat ammattijärjestöt; katsoo, että kansalaisyhteiskunnalle on näin ollen myönnettävä riittävästi unionin rahoitusta erityisesti oikeusalan ohjelmasta ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmasta;

| M. | toteaa, että olemassa olevia mekanismeja on vahvistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä tehokas järjestelmä, jolla varmistetaan perussopimuksissa vahvistettujen periaatteiden ja arvojen toteutuminen kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että olemassa olevia mekanismeja on vahvistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä tehokas järjestelmä, jolla varmistetaan perussopimuksissa vahvistettujen periaatteiden ja arvojen toteutuminen kaikkialla unionissa;

| N. | katsoo, että parlamentilla, komissiolla ja neuvostolla on yhteinen poliittinen vastuu unionin arvojen vaalimisesta niille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa; ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklaan perustuvalla toimielinten välisellä sopimuksella varmistettaisiin tarvittavat menettelyt näiden kolmen toimielimen yhteistyön helpottamiseksi tältä osin; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaan mikä tahansa näistä kolmesta toimielimestä voi ehdottaa tällaista sopimusta; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että parlamentilla, komissiolla ja neuvostolla on yhteinen poliittinen vastuu unionin arvojen vaalimisesta niille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa; ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklaan perustuvalla toimielinten välisellä sopimuksella varmistettaisiin tarvittavat menettelyt näiden kolmen toimielimen yhteistyön helpottamiseksi tältä osin; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaan mikä tahansa näistä kolmesta toimielimestä voi ehdottaa tällaista sopimusta;

| 1. | korostaa, että unionin on kiireellisesti kehitettävä vakaa, laaja-alainen ja myönteinen toimintaohjelma demokratian, oikeusvaltion ja kaikkien kansalaistensa perusoikeuksien suojelemiseksi tosiasiallisesti ja vahvistamiseksi; vaatii, että unionin on pysyttävä jatkossakin vapauden ja oikeuden esitaistelijana Euroopassa ja maailmassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varoittaa, että unionilla on edessään ennennäkemätön ja alati kärjistyvä perusarvokriisi, joka pitkällä aikavälillä uhkaa sen selviytymistä demokraattisena rauhanhankkeena; on erittäin huolissaan uusista, jalansijaa saavista itsevaltaisista ja epäliberaaleista suuntauksista, joita pahentavat entisestään covid-19-pandemia ja taloudellinen taantuma sekä useissa jäsenvaltioissa myös korruptio, disinformaatio ja sääntelyvallankaappaukset; korostaa tämän suuntauksen vaaroja unionin oikeusjärjestyksen yhtenäisyydelle, kaikkien unionin kansalaisten perusoikeuksien suojelulle, sisämarkkinoiden toiminnalle, unionin yhteisten toimintapolitiikkojen vaikuttavuudelle ja unionin kansainväliselle uskottavuudelle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että unionilla on edelleen rakenteellisesti heikot valmiudet puuttua demokratian, perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomuksiin ja niiden taantumiseen jäsenvaltioissa; pitää valitettavana neuvoston kyvyttömyyttä edistyä merkittävästi unionin arvojen toteutumisen valvonnassa meneillään olevissa SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisissa menettelyissä; toteaa, että neuvoston epäonnistuminen SEU-sopimuksen 7 artiklan tehokkaassa soveltamisessa itse asiassa mahdollistaa jatkuvan poikkeamisen SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista arvoista; panee huolestuneena merkille unionin tämän alan välineistön hajanaisen luonteen ja kehottaa yhdenmukaistamaan sitä ja valvomaan sen asianmukaista soveltamista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä komission toimia oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksensa parissa; pitää myönteisenä, että vuotuinen arviointi kattaa korruption ja tiedotusvälineiden vapauden; panee kuitenkin merkille, että se ei kata demokratiaa ja perusoikeuksia; pitää erityisen valitettavana, että yhdistymisvapaus ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen eivät ole osa vuotuista arviointia; tuo huolestuneena esiin, että joissakin jäsenvaltioissa haavoittuvien ryhmien, mukaan lukien naiset, vammaiset henkilöt, romanit, hlbti-henkilöt ja ikääntyneet henkilöt, oikeuksia ei edelleenkään kunnioiteta kaikilta osin eikä heitä täysin suojella vihalta ja syrjinnältä, mikä on vastoin SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja unionin arvoja; muistuttaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut luomaan seurantajärjestelmän, joka kattaisi SEU-sopimuksen 2 artiklan koko soveltamisalan; toteaa jälleen, että on perustettava objektiivinen ja näyttöön perustuva seurantajärjestelmä säädöksellä, joka sitoo parlamenttia, neuvostoa ja komissiota avoimeen ja laillistettuun prosessiin ja jossa vastuualueet on määritelty selkeästi, jotta unionin arvojen suojelusta ja edistämisestä tulee pysyvä ja näkyvä osa unionin asialistaa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ehdottaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamista, jäljempänä ”järjestelmä”, parlamentin vuonna 2016 tekemän ehdotuksen ja oikeusvaltiota koskevan komission vuosikertomuksen perusteella ja katsoo, että sitä olisi säänneltävä parlamentin, neuvoston ja komission välisellä toimielinten sopimuksella; katsoo, että järjestelmään olisi sisällyttävä unionin arvojen vuotuinen seurantajakso, joka kattaa kaikki SEU-sopimuksen 2 artiklan näkökohdat, ja sitä olisi sovellettava yhtäläisesti, objektiivisesti ja oikeudenmukaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita kunnioittaen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että vuotuiseen seurantajaksoon on sisällytettävä selkeitä maakohtaisia suosituksia ja täytäntöönpanoaikatauluja ja -tavoitteita, joista on laadittava vuosikertomuksia tai kiireellisiä kertomuksia; korostaa, että jos suositusten täytäntöönpanoa laiminlyödään, siitä on oltava seurauksena konkreettisia unionin toimia, mukaan lukien SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaiset menettelyt, rikkomusmenettelyt ja talousarvioon liittyvä ehdollisuus, kunhan se on tullut voimaan; huomauttaa, että suosituksilla ei pitäisi pyrkiä ainoastaan puuttumaan rikkomuksiin vaan niillä olisi myös edistettävä toimintapolitiikkoja, joiden avulla kansalaiset voivat hyödyntää unionin oikeuksia ja arvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että järjestelmällä olisi lujitettava ja päällekkäisyyden välttämiseksi korvattava olemassa olevia välineitä, joihin kuuluvat etenkin komission oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus, komission oikeusvaltiotoimintakehys, perusoikeuskirjan soveltamista koskeva komission vuotuinen raportointi, neuvoston oikeusvaltiovuoropuhelu ja yhteistyö- ja seurantamekanismi, ja samalla olisi lisättävä täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta muiden käytettävissä olevien välineiden kanssa, mukaan lukien SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaiset menettelyt, rikkomusmenettelyt ja talousarvioon liittyvä ehdollisuus, kunhan se on tullut voimaan; katsoo, että parlamentin, neuvoston ja komission olisi hyödynnettävä vuotuisen seurantajakson havaintoja arvioidessaan tarvetta turvautua SEU-sopimuksen 7 artiklaan sekä käyttöön otettavaan talousarviota koskevaan ehdollisuuteen; korostaa, että kunkin toimielimen tehtäviä ja oikeuksia on kunnioitettava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on olennainen osa oikeudellista päätöksentekoa ja vaatimus, joka perustuu SEU-sopimuksen 19 artiklassa vahvistettuun tehokkaan oikeussuojan periaatteeseen; on huolissaan siitä, että viimeaikaiset hyökkäykset oikeusvaltiota vastaan ovat koostuneet pääasiassa yrityksistä vaarantaa oikeuslaitoksen riippumattomuus, ja korostaa, että jokainen kansallinen tuomioistuin on myös eurooppalainen tuomioistuin; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä vastustaakseen jäsenvaltioiden hallitusten mahdollisia pyrkimyksiä vaarantaa kansallisten tuomioistuimien riippumattomuus ja kehottaa sitä tiedottamaan parlamentille hyvissä ajoin tällaisista tilanteista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että unionin liittyminen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen on SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätty oikeudellinen velvoite; korostaa, että liittymisprosessi on saatava nopeasti päätökseen, jotta voidaan varmistaa johdonmukainen kehys ihmisoikeuksien suojelulle kaikkialla Euroopassa ja vahvistaa entisestään perusoikeuksien ja -vapauksien suojelua unionissa; kehottaa siksi komissiota tehostamaan pyrkimyksiä perussopimusten panemiseksi kaikilta osin täytäntöön ja saattamaan liittymisprosessin päätökseen ilman aiheetonta viivytystä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnalla, kansallisilla ihmisoikeusinstituutioilla, tasa-arvoelimillä ja muilla asiaankuuluvilla toimijoilla on määrä olla korvaamaton rooli vuotuisen seurantajakson kaikissa vaiheissa panoksen antamisesta täytäntöönpanon ja seurannan helpottamiseen; korostaa, että ihmisoikeuksien puolustajia ja raportoivia tahoja on suojeltava sekä kansallisella että unionin tasolla tarvittaessa myös oikeustoimien väärinkäytöltä ja niille on myönnettävä riittävästi rahoitusta kaikilla tasoilla; kehottaa tähän liittyen laatimaan säännöt eurooppalaisille rajatylittäville yhdistyksille ja voittoa tavoittelemattomille järjestöille perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen; korostaa väärinkäytösten paljastajien panosta oikeusvaltion suojelemisessa ja korruption torjunnassa; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (12) saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista; huomauttaa, että kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden hyväksyntä ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet voivat itsessään toimia arvioinnin indikaattoreina; kannustaa kansallisia parlamentteja käymään julkista keskustelua seurantajakson tuloksista ja ottamaan niihin kantaa; painottaa, että oikeusalan ammattilaisten koulutus on olennaisen tärkeää unionin oikeuden asianmukaisen täytäntöönpanon ja soveltamisen kannalta ja siten yhteisen oikeuskulttuurin vahvistamiseksi kaikkialla unionissa; katsoo, että tulevassa EU:n oikeusalan koulutusstrategiassa on kiinnitettävä enemmän huomiota oikeusvaltioperiaatteen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden edistämiseen ja siihen on sisällytettävä osaamista ja oikeusalan ulkopuolisia kysymyksiä koskevaa koulutusta, jotta tuomarit ovat paremmin valmistautuneita vastustamaan aiheetonta painostusta; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja helpottamaan edelleen tuomioistuinten ja oikeusalan toimijoiden välistä vuoropuhelua kannustamalla säännölliseen tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon, jotta voidaan vahvistaa ja edistää demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin perustuvaa unionin oikeusaluetta; korostaa, että tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on varmistettava riittävä rahoitus alakohtaisille oikeusalan ohjelmalle ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmalle, sillä näillä pyritään suojelemaan ja edistämään unionin arvoja ja kehittämään oikeusvaltioperiaatteeseen perustuva unionin oikeusalue sekä tukemaan kansalaisyhteiskuntaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien välisen vertailun mahdollistavan EU:n oikeusalan tulostaulun ja järjestelmän olisi täydennettävä toisiaan; panee merkille, että vuoden 2020 EU:n oikeusalan tulostaulun mukaan jäsenvaltioiden välillä on edelleen merkittäviä eroja vireillä olevien asioiden määrässä ja ruuhkautuminen on lisääntynyt joissakin jäsenvaltioissa, että kaikki jäsenvaltiot eivät tarjoa tieto- ja viestintätekniikan koulutusta, jonka tavoitteena on mukautua digitalisaatioon ja helpottaa oikeussuojan saatavuutta, että oikeusavun saatavuus on heikentynyt joissakin jäsenvaltioissa vuosien mittaan ja että useimpien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä ei ole vielä varmistettu sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa parlamentin roolista unionin arvojen noudattamisen valvonnassa SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisesti; kehottaa jälleen antamaan parlamentille mahdollisuuden esitellä perustellun ehdotuksensa neuvostolle ja osallistua 7 artiklan mukaisiin kuulemistilaisuuksiin, silloin kun parlamentti on käynnistänyt menettelyn, parlamentin, neuvoston ja komission toimivaltuuksia kunnioittaen ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti; kehottaa neuvostoa tiedottamaan parlamentille säännöllisesti ja ottamaan sen tiiviisti mukaan sekä toimimaan avoimesti, katsoo, että järjestelmä, jonka perustana on toimielinten välinen sopimus, tarjoaa tarvittavat puitteet koordinoinnin parantamiselle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että pitkällä aikavälillä on ehkä muutettava perussopimusta, jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta edistää ja puolustaa perustuslaillista ydintään; odottaa mielenkiinnolla Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin keskusteluja ja päätelmiä tältä osin; korostaa, että SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisen menettelyn tehokkuutta olisi parannettava tarkistamalla toimia varten vaadittavaa enemmistöä ja vahvistamalla seuraamusmekanismia; kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia pohtimaan Euroopan unionin tuomioistuimen roolin vahvistamista unionin perusarvojen suojelussa; kehottaa tarkistamaan perusteellisen vaikutustenarvioinnin jälkeen Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15. helmikuuta 2007 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 168/2007 (13), jotta voidaan vahvistaa ja laajentaa viraston toimeksiantoa kattamaan kaikki SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetut arvot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on vahvasti sitä mieltä, että unionin arvokriisiin puuttuminen muun muassa ehdotetun järjestelmän avulla on ennakkoedellytys jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen palauttamiselle ja mahdollistaa näin sen, että unioni voi yhdessä jatkaa ja edistää kaikkia yhteisiä toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana, että Eurooppa-neuvosto heikensi 21. heinäkuuta 2020 antamissaan päätelmissä komission ehdottamaa talousarvion ehdollisuusmekanismia; toistaa kehotuksensa varmistaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen järjestelmällinen rikkominen tehdään yhteensopimattomaksi unionin rahoituksen kanssa; korostaa, että unionin talousarvion suojelemiseksi on käytettävä käänteistä määräenemmistöäänestystä, jota ilman uuden talousarvion ehdollisuusmekanismin tehokkuus on vaarassa; vaatii, että talousarvioon liittyvän ehdollisuuden soveltamiseen yhdistetään toimenpiteitä, joilla pyritään lieventämään mahdollisia vaikutuksia unionin rahoituksen yksittäisiin edunsaajiin, muun muassa kansalaisyhteiskunnan järjestöihin; korostaa, että talousarvion ehdollisuusmekanismia ei voida korvata pelkästään ehdotetulla vuotuisella seurantajaksolla; vaatii Eurooppa-neuvostoa toimimaan 9. toukokuuta 2019 annetussa Sibiun julistuksessa tekemänsä lupauksen mukaisesti ja suojelemaan demokratiaa ja oikeusvaltiota; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja neuvostoa aloittamaan parlamentin kanssa viipymättä neuvottelut toimielinten sopimuksesta SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti; katsoo liitteenä olevan ehdotuksen olevan asianmukainen lähtökohta tällaisille neuvotteluille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevan ehdotuksen komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 162.

(2)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 117.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0407.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0456.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0032.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0111.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0328.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0101.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0007.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0014.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(12)  EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17.

(13)  EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

Ehdotus unionin arvojen lujittamista koskevaksi toimielinten sopimukseksi

EUROOPAN PARLAMENTTI, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA EUROOPAN KOMISSIO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 295 artiklan,

katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, jäljempänä ”unionin arvot”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, jäljempänä ”unionin arvot”.

| (2) | SEU-sopimuksen 49 artiklan nojalla unionin arvojen kunnioittaminen ja niiden edistämiseen sitoutuminen on perusedellytys unionin jäsenyydelle. SEU-sopimuksen 7 artiklassa määrätään, että jos jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti ja jatkuvasti unionin arvoja, kyseisen jäsenvaltion hallituksen edustajan äänioikeus voidaan pidättää neuvostossa. Unionin arvojen kunnioittaminen on perusta jäsenvaltioiden väliselle vankalle keskinäiselle luottamukselle. |
| --- | --- |

(2)

SEU-sopimuksen 49 artiklan nojalla unionin arvojen kunnioittaminen ja niiden edistämiseen sitoutuminen on perusedellytys unionin jäsenyydelle. SEU-sopimuksen 7 artiklassa määrätään, että jos jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti ja jatkuvasti unionin arvoja, kyseisen jäsenvaltion hallituksen edustajan äänioikeus voidaan pidättää neuvostossa. Unionin arvojen kunnioittaminen on perusta jäsenvaltioiden väliselle vankalle keskinäiselle luottamukselle.

| (3) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ”toimielimet”, toteavat, että unionin arvojen kunnioittaminen on tärkeää. Unionin arvojen kunnioittaminen on välttämätöntä unionin moitteettoman toiminnan ja sen SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Toimielimet ovat sitoutuneet keskinäiseen vilpittömään yhteistyöhön unionin arvojen edistämiseksi ja kunnioittamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ”toimielimet”, toteavat, että unionin arvojen kunnioittaminen on tärkeää. Unionin arvojen kunnioittaminen on välttämätöntä unionin moitteettoman toiminnan ja sen SEU-sopimuksen 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Toimielimet ovat sitoutuneet keskinäiseen vilpittömään yhteistyöhön unionin arvojen edistämiseksi ja kunnioittamiseksi.

| (4) | Toimielimet tunnustavat tarpeen virtaviivaistaa ja tehostaa olemassa olevia välineitä, joiden tarkoituksena on edistää unionin arvojen noudattamista. Tätä varten olisi perustettava toissijaisuus- ja suhteellisperiaatteiden mukainen, laaja-alainen ja näyttöön perustuva toimielinten välinen järjestelmä, jolla parannetaan näiden kolmen toimielimen välistä koordinointia ja lujitetaan aiemmin tehtyjä aloitteita. Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 6 ja 7 päivänä kesäkuuta 2013 antamien päätelmien mukaisesti tällaisen järjestelmän olisi toimittava ”avoimesti objektiivisesti kootun, vertaillun ja analysoidun näytön ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun perusteella”. |
| --- | --- |

(4)

Toimielimet tunnustavat tarpeen virtaviivaistaa ja tehostaa olemassa olevia välineitä, joiden tarkoituksena on edistää unionin arvojen noudattamista. Tätä varten olisi perustettava toissijaisuus- ja suhteellisperiaatteiden mukainen, laaja-alainen ja näyttöön perustuva toimielinten välinen järjestelmä, jolla parannetaan näiden kolmen toimielimen välistä koordinointia ja lujitetaan aiemmin tehtyjä aloitteita. Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 6 ja 7 päivänä kesäkuuta 2013 antamien päätelmien mukaisesti tällaisen järjestelmän olisi toimittava ”avoimesti objektiivisesti kootun, vertaillun ja analysoidun näytön ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun perusteella”.

| (5) | Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että unionin arvoja koskeva vuotuinen seurantajakso on tarpeen unionin arvojen edistämisen ja kunnioittamisen lujittamiseksi. Vuotuisen seurantajakson olisi oltava kattava, objektiivinen ja puolueeton, sen olisi perustuttava näyttöön ja sitä olisi sovellettava tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin. Vuotuisen seurantajakson ensisijaisena tavoitteena olisi oltava unionin arvojen rikkomisen ja noudattamatta jättämisen estäminen sekä myönteisen kehityksen esille tuominen ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen, ja samalla olisi luotava yhteinen perusta toimielinten muille toimille. Lisäksi toimielimet sopivat hyödyntävänsä tätä toimielinten sopimusta yhdistääkseen siihen olemassa olevia unionin arvojen edistämistä ja kunnioittamista koskevia välineitä ja aloitteita, joita ovat erityisesti komission oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus, neuvoston vuotuinen oikeusvaltiovuoropuhelu ja komission oikeusvaltiotoimintakehys. Näin vältetään päällekkäisyyksiä ja lisätään yleisesti tehokkuutta. |
| --- | --- |

(5)

Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että unionin arvoja koskeva vuotuinen seurantajakso on tarpeen unionin arvojen edistämisen ja kunnioittamisen lujittamiseksi. Vuotuisen seurantajakson olisi oltava kattava, objektiivinen ja puolueeton, sen olisi perustuttava näyttöön ja sitä olisi sovellettava tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin. Vuotuisen seurantajakson ensisijaisena tavoitteena olisi oltava unionin arvojen rikkomisen ja noudattamatta jättämisen estäminen sekä myönteisen kehityksen esille tuominen ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen, ja samalla olisi luotava yhteinen perusta toimielinten muille toimille. Lisäksi toimielimet sopivat hyödyntävänsä tätä toimielinten sopimusta yhdistääkseen siihen olemassa olevia unionin arvojen edistämistä ja kunnioittamista koskevia välineitä ja aloitteita, joita ovat erityisesti komission oikeusvaltiota koskeva vuosikertomus, neuvoston vuotuinen oikeusvaltiovuoropuhelu ja komission oikeusvaltiotoimintakehys. Näin vältetään päällekkäisyyksiä ja lisätään yleisesti tehokkuutta.

| (6) | Vuotuiseen seurantajaksoon olisi kuuluttava valmisteluvaihe, unionin arvojen kunnioittamista koskevan vuotuisen seurantakertomuksen ja siihen liittyvien maakohtaisten suositusten julkaiseminen sekä seurantavaihe, johon kuuluu myös suositusten täytäntöönpano. Vuotuinen seurantajakso olisi toteutettava avoimuuden hengessä, ja siihen olisi otettava mukaan kansalaisia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. Sitä olisi suojeltava disinformaatiolta. |
| --- | --- |

(6)

Vuotuiseen seurantajaksoon olisi kuuluttava valmisteluvaihe, unionin arvojen kunnioittamista koskevan vuotuisen seurantakertomuksen ja siihen liittyvien maakohtaisten suositusten julkaiseminen sekä seurantavaihe, johon kuuluu myös suositusten täytäntöönpano. Vuotuinen seurantajakso olisi toteutettava avoimuuden hengessä, ja siihen olisi otettava mukaan kansalaisia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. Sitä olisi suojeltava disinformaatiolta.

| (7) | Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että vuotuisella seurantajaksolla olisi korvattava komission päätökset 2006/928/EY (1) ja 2006/929/EY (2) ja sen olisi täytettävä muun muassa kyseisten päätösten tavoitteet. Tämä toimielinten sopimus ei rajoita vuoden 2005 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että vuotuisella seurantajaksolla olisi korvattava komission päätökset 2006/928/EY (1) ja 2006/929/EY (2) ja sen olisi täytettävä muun muassa kyseisten päätösten tavoitteet. Tämä toimielinten sopimus ei rajoita vuoden 2005 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan soveltamista.

| (8) | Vuotuisen seurantajakson olisi myös täydennettävä muita unionin arvojen edistämiseen ja lujittamiseen liittyviä välineitä ja oltava johdonmukainen niiden kanssa. Toimielimet sitoutuvat erityisesti hyödyntämään vuotuisten seurantakertomusten havaintoja arvioidessaan, onko olemassa selvä vaara siitä, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisia unionin arvoja, tai rikkooko jokin jäsenvaltio niitä vakavasti ja jatkuvasti. Komissio on myös sitoutunut käyttämään vuotuisen seurantakertomuksen havaintoja arvioidessaan, olisiko käynnistettävä rikkomusmenettely tai onko jäsenvaltioiden oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa yleisiä puutteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/xxxx (3) 5 artiklan mukaisesti. Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että vuotuisten seurantakertomusten olisi ohjattava yleisemminkin niiden unionin arvoihin liittyviä toimia. |
| --- | --- |

(8)

Vuotuisen seurantajakson olisi myös täydennettävä muita unionin arvojen edistämiseen ja lujittamiseen liittyviä välineitä ja oltava johdonmukainen niiden kanssa. Toimielimet sitoutuvat erityisesti hyödyntämään vuotuisten seurantakertomusten havaintoja arvioidessaan, onko olemassa selvä vaara siitä, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaisia unionin arvoja, tai rikkooko jokin jäsenvaltio niitä vakavasti ja jatkuvasti. Komissio on myös sitoutunut käyttämään vuotuisen seurantakertomuksen havaintoja arvioidessaan, olisiko käynnistettävä rikkomusmenettely tai onko jäsenvaltioiden oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa yleisiä puutteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/xxxx (3) 5 artiklan mukaisesti. Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että vuotuisten seurantakertomusten olisi ohjattava yleisemminkin niiden unionin arvoihin liittyviä toimia.

| (9) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklan mukaisesti tässä toimielinten sopimuksessa määrätään ainoastaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välistä yhteistyötä helpottavista menettelytavoista, ja SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisten toimielinten on toimittava niille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa ja niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti. Tämä toimielinten sopimus ei vaikuta unionin lainsäädännön autenttista tulkintaa koskeviin Euroopan unionin tuomioistuimen erioikeuksiin, |
| --- | --- |

(9)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295 artiklan mukaisesti tässä toimielinten sopimuksessa määrätään ainoastaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välistä yhteistyötä helpottavista menettelytavoista, ja SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisten toimielinten on toimittava niille perussopimuksissa annetun toimivallan rajoissa ja niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti. Tämä toimielinten sopimus ei vaikuta unionin lainsäädännön autenttista tulkintaa koskeviin Euroopan unionin tuomioistuimen erioikeuksiin,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I.   TAVOITTEET

| 1. | Toimielimet sopivat edistävänsä ja lujittavansa unionin arvojen kunnioittamista SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti koordinoinnilla ja yhteistyöllä. |
| --- | --- |

1.

II.   VUOTUINEN SEURANTAJAKSO

| 2. | Toimielimet sopivat järjestävänsä vilpittömässä ja keskinäisessä yhteistyössä unionin arvoja koskevan vuotuisen seurantajakson, joka kattaa unionin arvoja kaikilla aloilla koskevat kysymykset ja parhaat käytännöt. Vuotuiseen seurantajaksoon kuuluu valmisteluvaihe, unionin arvoja koskevan vuotuisen seurantakertomuksen, jäljempänä ”vuosikertomus”, ja siihen liittyvien suositusten julkaiseminen sekä seurantavaihe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toimielimet sopivat unionin arvoja käsittelevän pysyvän toimielinten välisen työryhmän, jäljempänä ”työryhmä”, perustamisesta. Työryhmä auttaa toimielimiä vuotuiseen seurantajaksoon liittyvässä koordinoinnissa ja yhteistyössä. Työryhmä tiedottaa säännöllisin väliajoin työstään julkisesti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Riippumattomien asiantuntijoiden paneeli neuvoo työryhmää ja toimielimiä. Riippumattomien asiantuntijoiden paneeli selvittää yhteistyössä Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa puolueettomasti tärkeimmät myönteiset ja kielteiset kehityskulut kussakin jäsenvaltiossa ja osallistuu menetelmien kehittämiseen vuosikertomusta varten. Toimielimet voivat kuulla paneelia missä tahansa vuotuisen seurantajakson vaiheessa. |
| --- | --- |

4.

Valmisteluvaihe

| 5. | Komissio järjestää vuosittain kohdennetun sidosryhmäkuulemisen kerätäkseen tietoja vuosikertomusta varten. Sidosryhmäkuuleminen järjestetään kunkin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Kuulemisen on oltava avointa ja perustuttava työryhmän hyväksymään selkeään ja täsmälliseen menetelmään. Menetelmään on kaikissa tapauksissa sisällytettävä asianmukaisessa muodossa komission päätösten 2006/928/EY ja 2006/929/EY liitteissä lueteltujen kaltaiset arviointiperusteet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sidosryhmäkuuleminen antaa kansalaisyhteiskunnan järjestöille, kansallisille ihmisoikeusinstituutioille ja tasa-arvoelimille, ammattialajärjestöille ja -verkostoille, Euroopan neuvoston elimille ja muille kansainvälisille organisaatioille, unionin toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, mukaan lukien asiasta vastaavat kansalliset viranomaiset, mahdollisuuden antaa panoksensa vuosikertomukseen. Komissio sisällyttää sidosryhmien toimittamat tiedot vuosikertomukseen. Komissio julkaisee kuulemisen yhteydessä toimitetut tiedot verkkosivustollaan ennen vuosikertomuksen julkaisemista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laatiessaan vuosikertomusta työryhmän hyväksymää menetelmää noudattaen komissio hyödyntää kaikkia käytettävissään olevia tietoja. Tässä suhteessa erityisen tärkeitä ovat raportit ja tiedot, joita saadaan Euroopan unionin perusoikeusvirastolta ja muilta unionin elimiltä, laitoksilta ja virastoilta, Euroopan neuvostolta, Venetsian komissio ja lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä mukaan luettuina, sekä muilta asiaan liittyviä selvityksiä ja arvioita laativilta kansainvälisiltä organisaatioilta. Jos komission laatima vuosikertomus poikkeaa riippumattomien asiantuntijoiden paneelin havainnoista, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää komissiota perustelemaan tämän työryhmälle. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaikilla toimielinten nimeämillä edustajilla on työryhmässä tapahtuvan koordinoinnin jälkeen mahdollisuus tehdä tiedonhankintamatkoja jäsenvaltioihin saadakseen lisätietoja ja selvityksiä unionin arvojen tilasta asianomaisissa jäsenvaltioissa. Komissio sisällyttää nämä havainnot vuosikertomukseen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komissio ilmoittaa työryhmälle säännöllisesti valmisteluvaiheen edistymisestä. |
| --- | --- |

9.

Vuosikertomus ja suositukset

| 10. | Komissio laatii vuosikertomuksen valmisteluvaiheessa kerättyjen tietojen perusteella. Vuosikertomuksessa olisi käsiteltävä unionin arvoihin liittyvää sekä myönteistä että kielteistä kehitystä jäsenvaltioissa. Vuosikertomuksen on oltava puolueeton, sen on perustuttava objektiivisesti koottuun näyttöön ja kaikkia jäsenvaltioita on kohdeltava yhdenvertaisesti. Raportoinnin olisi oltava sitä perusteellisempaa, mitä vakavampi tilanne on kyseessä. Vuosikertomuksen on sisällettävä unionin arvoihin liittyviä rikkomusmenettelyjä koskeva jakso. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vuosikertomuksessa on oltava nimenomaisesti kullekin jäsenvaltiolle annettuja suosituksia unionin arvojen suojelun ja edistämisen lujittamiseksi. Suosituksissa on määriteltävä konkreettisia tavoitteita ja täytäntöönpanoaikatauluja, ja niissä on otettava asianmukaisesti huomioon SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksytyissä perustelluissa ehdotuksissa esitetyt huolenaiheet. Suosituksissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden poliittisten ja oikeusjärjestelmien monimuotoisuus. Suositusten täytäntöönpanoa arvioidaan tarvittaessa seuraavissa vuosikertomuksissa tai kiireellisissä kertomuksissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vuosikertomus suosituksineen julkaistaan kunkin vuoden syyskuussa. Julkaisupäivästä sovitaan työryhmässä kolmen toimielimen kesken. Ennen vuosikertomuksen julkaisemista komissio esittelee sen luonnoksen työryhmälle. |
| --- | --- |

12.

Seurantavaihe

| 13. | Euroopan parlamentti ja neuvosto keskustelevat vuosikertomuksen sisällöstä viimeistään kahden kuukauden kuluttua sen julkaisupäivästä. Keskustelut ovat julkisia. Parlamentti ja neuvosto vahvistavat vuosikertomusta koskevat kantansa päätöslauselmissa ja päätelmissä. Osana seurantavaihetta Euroopan parlamentti ja neuvosto arvioivat ja pohtivat, missä määrin jäsenvaltiot ovat panneet aiemmat suositukset täytäntöön, mukaan lukien Euroopan unionin tuomioistuimen asiaankuuluvien päätösten täytäntöönpano. Toimielimet käyttävät perussopimusten mukaista toimivaltaansa tehostaakseen seurantavaihetta. Toimielimet pyrkivät edistämään oikea-aikaisesti vuosikertomuksesta jäsenvaltioissa, erityisesti kansallisissa parlamenteissa, käytävää keskustelua. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vuosikertomuksen havaintojen perusteella komissio aloittaa joko omasta aloitteestaan taikka Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä vuoropuhelun yhden tai useamman jäsenvaltion kanssa, asiasta vastaavat viranomaiset mukaan luettuina, edistääkseen suositusten täytäntöönpanoa. Komissio raportoi säännöllisesti vuoropuhelun edistymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio voi milloin tahansa toteuttaa erilaisia toimia, myös asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä, antaakseen jäsenvaltioille teknistä apua. Euroopan parlamentti järjestää yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa parlamenttien välisen keskustelun vuosikertomuksen havainnoista. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Toimielinten olisi rahoituksen painopisteitä määrittäessään otettava huomioon vuosikertomuksessa esitetyt havainnot. Komissio olisi erityisesti otettava huomioon kohdennettu tuki unionin arvoja suojeleville ja edistäville kansallisille toimijoille, kuten kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden järjestöille, laatiessaan asiaankuuluvia vuotuisia työohjelmia unionin varojen maksamiseksi sekä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa että suoraan hallinnoiden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rajoittamatta SEUT-sopimuksen 258 artiklan ja asetuksen (EU) 2020/xxxx 5 artiklan mukaista komission toimivaltaa ja yhden kolmasosan jäsenvaltioista, Euroopan parlamentin ja komission oikeutta tehdä neuvostolle perusteltu ehdotus SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimielimet sopivat, että vuosikertomusten olisi ohjattava niiden unionin arvoja koskevia toimia. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää komissiota laatimaan muita suuntaviivoja ja indikaattoreita vuotuisessa seurantajaksossa esiin nousevien asiaankuuluvien horisontaalisten kysymysten käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

17.

Kiireellinen kertomus

| 18. | Jos tilanne yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa aiheuttaa välitöntä ja vakavaa vahinkoa unionin arvoille, komissio voi joko omasta aloitteestaan tai Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä laatia tilanteesta kiireellisen kertomuksen. Komissio laatii kertomuksen työryhmää kuullen. Komissio laatii kiireellisen kertomuksen viipymättä ja viimeistään kahden kuukauden kuluttua Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä. Kiireellisen kertomuksen havainnot on sisällytettävä seuraavaan vuosikertomukseen. Kiireellisessä kertomuksessa voidaan antaa suosituksia, joilla pyritään puuttumaan unionin arvoihin kohdistuvaan välittömään uhkaan. |
| --- | --- |

18.

III.   TÄYDENTÄVYYS SUHTEESSA MUIHIN VÄLINEISIIN

| 19. | Toimielimet ottavat huomioon vuotuisen seurantajakson ja muiden unionin arvojen suojelua ja edistämistä koskevien mekanismien, etenkin SEU-sopimuksen 7 artiklassa, rikkomusmenettelyissä ja asetuksessa (EU) 2020/xxxx säädetyn menettelyn, täydentävyyden. Toimielimet sitoutuvat ottamaan huomioon tämän toimielinten sopimuksen tavoitteet unionin toimintapolitiikoissa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Jos vuosikertomuksessa havaitaan systeemisiä puutteita yhden tai useamman unionin arvon osalta, toimielimet sitoutuvat toteuttamaan viipymättä asianmukaisia toimia niille perussopimuksissa annetun toimivallan mukaisesti. Toimielimet sopivat, että vuosikertomuksen havainnot ovat perustana päätettäessä, aktivoidaanko SEU-sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettu menettely tai käynnistetäänkö rikkomusmenettely unionin arvojen suojelua koskien. Toimielimet tarkastelevat muun muassa sitä, voidaanko vankkaa keskinäistä luottamusta edellyttäviä unionin toimintapolitiikkoja jatkaa, jos vuosikertomuksessa on esitetty havaintoja systeemisistä puutteista. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tällä sopimuksella vahvistettu vuotuinen seurantajakso korvaa komission päätöksellä 2006/928/EY perustetun mekanismin, joka koskee yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevaa järjestelmää tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla, sekä komission päätöksellä 2006/929/EY perustetun mekanismin, joka koskee yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevaa järjestelmää tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla, ja täyttää muun muassa kyseisten päätösten tavoitteet. Komissio sitoutuu näin ollen kumoamaan kyseiset päätökset asianmukaisena ajankohtana. |
| --- | --- |

21.

SEU-sopimuksen 7 artiklaan liittyvät yhteiset järjestelyt

| 22. | Toimielimet sopivat hyödyntävänsä vuosikertomuksen havaintoja arvioidessaan, onko olemassa selvä vaara siitä, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti SEU-sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettuja unionin arvoja, tai rikkooko jokin jäsenvaltio näitä arvoja vakavasti ja jatkuvasti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | SEU-sopimuksen 7 artiklassa määrätyn menettelyn avoimuuden ja tehokkuuden vahvistamiseksi toimielimet sopivat varmistavansa, että toimielimellä, joka tekee 7 artiklan mukaisesti ehdotuksen, on mahdollisuus esitellä ehdotus neuvostossa, sille tiedotetaan kattavasti ja se on mukana menettelyn kaikissa vaiheissa. Toimielimet sopivat kuulevansa toisiaan säännöllisesti työryhmässä SEU-sopimuksen 7 artiklan nojalla jo käynnistetyistä nykyisistä ja mahdollisista tulevista menettelyistä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Toimielimet sopivat yksityiskohtaisista määräyksistä SEU-sopimuksen 7 artiklassa määrätyn menettelyn tehostamiseksi. Tällaiset uudet yksityiskohtaiset määräykset voivat koskea muun muassa kuulemisten ja tilannekatsausten säännöllistä aikataulua, suosituksia, joilla pyritään puuttumaan hyväksytyissä perustelluissa ehdotuksissa esitettyihin huolenaiheisiin, ja täytäntöönpanon määräaikoja. |
| --- | --- |

24.

Talousarvioon liittyvää ehdollisuutta koskevat yhteiset järjestelyt

| 25. | Toimielimet sopivat hyödyntävänsä vuosikertomuksen havaintoja arvioidessaan asetuksen (EU) N:2020/xxxx 5 artiklan mukaisesti, kohdistuuko oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa yleisiä puutteita, sekä laatiessaan muita mahdollisia arviointeja olemassa olevia ja tulevia budjettivälineitä varten. Jos vuosikertomuksessa havaitaan, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltiossa kohdistuva yleinen puute vaikuttaa haitallisesti moitteettoman varainhoidon periaatteen toteutumiseen tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, komissio lähettää kyseiselle jäsenvaltiolle kirjallisen ilmoituksen asetuksen (EU) 2020/xxxx 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

25.

IV.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 26. | Toimielimet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että niillä on käytössään tämän toimielinten sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa varten tarvittavat välineet ja resurssit. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Toimielimet seuraavat tämän toimielinten sopimuksen täytäntöönpanoa yhdessä ja jatkuvasti sekä poliittisella tasolla käytävin säännöllisin keskusteluin että teknisellä työryhmätasolla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona se allekirjoitetaan. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Komission päätös, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 56).

(2)  Komission päätös, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 58).

(3)  [lisätään tekstiin (myös kohdissa 16, 19 ja 25) xxxx:n sijasta menettelyn 2018/136(COD) numero ja alaviite ja alaviitteeseen oikea EUVL-viite] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) .../... unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita, EUVL ... ..., ..., s. ....

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpano – vuosikertomus 2018

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2020 yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (COM(2019)0455),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2019)0370), joka liittyy komission kertomukseen vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2019)0370), joka liittyy komission kertomukseen vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (COM(2019)0455),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2020 – Kunnianhimoisempi unioni” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2020 – Kunnianhimoisempi unioni” (COM(2020)0037),

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2019 esitetyt poliittiset suuntaviivat Euroopan komissiolle (2019–2024), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2019 esitetyt poliittiset suuntaviivat Euroopan komissiolle (2019–2024),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta (1),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon EU:n maailmanlaajuisista koronavirustoimista (JOIN(2020)0011),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”WTO: tie eteenpäin” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman aiheesta ”WTO: tie eteenpäin” (2),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2019 annetun Maailman kauppajärjestön (WTO) yhteisen julkilausuman sähköisestä kaupankäynnistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2019 annetun Maailman kauppajärjestön (WTO) yhteisen julkilausuman sähköisestä kaupankäynnistä,

| — | ottaa huomioon G20-maiden kauppaministerien 30. maaliskuuta ja 14. toukokuuta 2020 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-maiden kauppaministerien 30. maaliskuuta ja 14. toukokuuta 2020 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2018 annetun Yhdysvaltojen ja EU:n yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2018 annetun Yhdysvaltojen ja EU:n yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon Japanin, Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin kauppaministerien kolmikantakokouksen päätteeksi 14. tammikuuta 2020 annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Japanin, Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin kauppaministerien kolmikantakokouksen päätteeksi 14. tammikuuta 2020 annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta ja täytäntöönpanosta kolmansissa maissa (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2019 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisesta ja täytäntöönpanosta kolmansissa maissa (SWD(2019)0452),

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 annetun komission vuosikertomuksen kaupan suojatoimista (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 annetun komission vuosikertomuksen kaupan suojatoimista (COM(2019)0158),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun erityiseurobarometrin eurooppalaisten suhtautumisesta kauppaan ja EU:n kauppapolitiikkaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun erityiseurobarometrin eurooppalaisten suhtautumisesta kauppaan ja EU:n kauppapolitiikkaan,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2018 annetun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon ”Euroopan ja Aasian yhteydet – EU:n strategian perusta” (JOIN(2018)0031),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2019 annetun komission kertomuksen kaupan ja investointien esteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2019 annetun komission kertomuksen kaupan ja investointien esteistä,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta (3),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (4),

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen kestävän kehityksen toimintaohjelmaa koskevan päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen kestävän kehityksen toimintaohjelmaa koskevan päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Sosiaali- ja ympäristönormit, ihmisoikeudet ja yritysten yhteiskuntavastuu” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Sosiaali- ja ympäristönormit, ihmisoikeudet ja yritysten yhteiskuntavastuu” (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) II osaston V luvun sekä 218 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 21 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) II osaston V luvun sekä 218 artiklan,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (6),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (7),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2020 hyväksytyn sukupuolten tasa-arvostrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2020 hyväksytyn sukupuolten tasa-arvostrategian,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2018–2019 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2018–2019 (8),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinat muuttuvassa maailmassa: Ainutkertainen voimavara, joka edellyttää uutta poliittista sitoutumista” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Sisämarkkinat muuttuvassa maailmassa: Ainutkertainen voimavara, joka edellyttää uutta poliittista sitoutumista” (COM(2018)0772),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0160/2020),

| A. | toteaa, että yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta 30. toukokuuta 2018 annettu parlamentin päätöslauselma sai laajaa kannatusta sääntöihin ja arvoihin perustuvan lähestymistapansa ja ennakoitavan kauppajärjestelmän ansiosta; toteaa, että vuoden 2018 jälkeinen uusi kehitys, erityisesti EU:n ja Kanadan välisen kauppasopimuksen täytäntöönpano ja aivan viime aikoina covid-19-pandemian vaikutukset kauppaan, edellyttävät, että edellinen mietintö päivitetään perusteellisesti; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta 30. toukokuuta 2018 annettu parlamentin päätöslauselma sai laajaa kannatusta sääntöihin ja arvoihin perustuvan lähestymistapansa ja ennakoitavan kauppajärjestelmän ansiosta; toteaa, että vuoden 2018 jälkeinen uusi kehitys, erityisesti EU:n ja Kanadan välisen kauppasopimuksen täytäntöönpano ja aivan viime aikoina covid-19-pandemian vaikutukset kauppaan, edellyttävät, että edellinen mietintö päivitetään perusteellisesti;

| B. | toteaa, että EU on maailman tärkein kaupan alan toimija, suurin kaupparyhmittymä ja merkittävä taloudellisen vaurauden veturi; toteaa, että EU on maailman suurin teollisuustuotteiden ja palveluiden myyjä; toteaa, että viimeisimpien indikaattorien mukaan vuonna 2019 EU:n tavaravienti kasvoi 2 132,3 miljardiin euroon, jossa oli 3,5 prosenttia kasvua edelliseen vuoteen nähden; toteaa, että nykyisistä maailmanlaajuisista haasteista huolimatta EU:n pääasialliset kauppakumppanit ovat Yhdysvallat ja Kiina; panee merkille, että maailmanlaajuinen BKT kasvoi vuosina 2007–2017 yli 70 prosenttia; toteaa, että kun EU:n BKT:n 17 prosentin kasvua verrataan esimerkiksi Yhdysvaltoihin (60 prosenttia), Intiaan (80 prosenttia) ja Kiinaan (315 prosenttia), on selvää, että EU on jäämässä jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailukyvyssä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU on maailman tärkein kaupan alan toimija, suurin kaupparyhmittymä ja merkittävä taloudellisen vaurauden veturi; toteaa, että EU on maailman suurin teollisuustuotteiden ja palveluiden myyjä; toteaa, että viimeisimpien indikaattorien mukaan vuonna 2019 EU:n tavaravienti kasvoi 2 132,3 miljardiin euroon, jossa oli 3,5 prosenttia kasvua edelliseen vuoteen nähden; toteaa, että nykyisistä maailmanlaajuisista haasteista huolimatta EU:n pääasialliset kauppakumppanit ovat Yhdysvallat ja Kiina; panee merkille, että maailmanlaajuinen BKT kasvoi vuosina 2007–2017 yli 70 prosenttia; toteaa, että kun EU:n BKT:n 17 prosentin kasvua verrataan esimerkiksi Yhdysvaltoihin (60 prosenttia), Intiaan (80 prosenttia) ja Kiinaan (315 prosenttia), on selvää, että EU on jäämässä jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailukyvyssä;

| C. | toteaa, että komissio julkaisi 14. lokakuuta 2019 kolmannen kertomuksensa EU:n vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta ja että kertomuksen mukaan vuonna 2018 EU:n viennistä 33 prosenttia ja EU:n tuonnista 29 prosenttia toteutui vapaakauppasopimuskumppanien kanssa; toteaa, että vuonna 2018 EU:n kauppataseen ylijäämä sen vapaakauppasopimuskumppanien kanssa oli 84,6 miljardia euroa, kun taas sen kaupan kokonaisvaje oli 24,6 miljardia euroa; toteaa, että komission hiljattain julkaiseman kertomuksen mukaan (yleisen tullietuusjärjestelmän) erityisiä kauppaetuja hyödyntävien kehitysmaiden vienti EU:hun kasvoi 16,2 prosenttia vuosina 2016–2018 ja sen arvo lisääntyi 158 miljardista eurosta vuonna 2016 183,6 miljardiin euroon vuonna 2018; toteaa, että covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi maailmankaupan odotetaan vähenevän 13–32 prosenttia vuonna 2020; toteaa, että EU27:n ulkopuolisten valtioiden tavara- ja palveluviennin odotetaan vähenevän 9,2 prosenttia ja EU27:n ulkopuolisten valtioiden tuonnin 8,8 prosenttia, ja IMF odottaa EU:n BKT:n laskevan 7,5 prosenttia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että komissio julkaisi 14. lokakuuta 2019 kolmannen kertomuksensa EU:n vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta ja että kertomuksen mukaan vuonna 2018 EU:n viennistä 33 prosenttia ja EU:n tuonnista 29 prosenttia toteutui vapaakauppasopimuskumppanien kanssa; toteaa, että vuonna 2018 EU:n kauppataseen ylijäämä sen vapaakauppasopimuskumppanien kanssa oli 84,6 miljardia euroa, kun taas sen kaupan kokonaisvaje oli 24,6 miljardia euroa; toteaa, että komission hiljattain julkaiseman kertomuksen mukaan (yleisen tullietuusjärjestelmän) erityisiä kauppaetuja hyödyntävien kehitysmaiden vienti EU:hun kasvoi 16,2 prosenttia vuosina 2016–2018 ja sen arvo lisääntyi 158 miljardista eurosta vuonna 2016 183,6 miljardiin euroon vuonna 2018; toteaa, että covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi maailmankaupan odotetaan vähenevän 13–32 prosenttia vuonna 2020; toteaa, että EU27:n ulkopuolisten valtioiden tavara- ja palveluviennin odotetaan vähenevän 9,2 prosenttia ja EU27:n ulkopuolisten valtioiden tuonnin 8,8 prosenttia, ja IMF odottaa EU:n BKT:n laskevan 7,5 prosenttia;

| D. | toteaa, että yhteinen kauppapolitiikka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan ja sen toteuttamisesta vastaavat komissio, neuvosto ja parlamentti, mikä edellyttää unionin puhuvan yhdellä äänellä kauppa-asioissa ja komission toimivan neuvottelijana; ottaa huomioon, että komissio antoi vuonna 2015 tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt kauppapolitiikan uudelleentarkastelun parantaakseen kaupan välineistöä covid-19-kriisin jälkeen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että yhteinen kauppapolitiikka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan ja sen toteuttamisesta vastaavat komissio, neuvosto ja parlamentti, mikä edellyttää unionin puhuvan yhdellä äänellä kauppa-asioissa ja komission toimivan neuvottelijana; ottaa huomioon, että komissio antoi vuonna 2015 tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa”; ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt kauppapolitiikan uudelleentarkastelun parantaakseen kaupan välineistöä covid-19-kriisin jälkeen;

| E. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklassa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa vahvistetaan, että yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti, joita ovat muun muassa ihmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltion ja kestävän kehityksen edistäminen; toteaa, että komissio hyväksyi joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka mukaan kaikilla EU:n toimilla ja politiikoilla on edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklassa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa vahvistetaan, että yhteistä kauppapolitiikkaa harjoitetaan unionin ulkoista toimintaa koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti, joita ovat muun muassa ihmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltion ja kestävän kehityksen edistäminen; toteaa, että komissio hyväksyi joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka mukaan kaikilla EU:n toimilla ja politiikoilla on edistettävä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita;

| F. | toteaa, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikka tarjoaa myös sijoittajille markkinoillepääsyn ja sijoitussuojan varmistamalla oikeussuojan sekä vakaan, ennakoitavan ja asianmukaisesti säännellyn ympäristön, jossa harjoittaa taloudellista toimintaa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikka tarjoaa myös sijoittajille markkinoillepääsyn ja sijoitussuojan varmistamalla oikeussuojan sekä vakaan, ennakoitavan ja asianmukaisesti säännellyn ympäristön, jossa harjoittaa taloudellista toimintaa;

| G. | ottaa huomioon, että viimeaikaiset eurobarometrit osoittavat, että noin 60 prosenttia unionin kansalaisista katsoo hyötyvänsä kansainvälisestä kaupasta; ottaa huomioon, että osa kansalaisista tuntee hyvin kauppapolitiikan ja kauppasopimukset; ottaa huomioon, että puolet kyselytutkimukseen osallistuneista katsoo, että EU:n kauppapolitiikan ensisijaisena tavoitteena olisi oltava työpaikkojen luominen EU:hun sekä ympäristö- ja terveysnormien puolustaminen; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on jatkettava toimia kehittääkseen kauppapolitiikkaa ja kauppasopimuksia koskevan asianmukaisen viestintästrategian, jolla torjutaan kauppaa koskevia valeuutisia ja välitetään mahdollisimman paljon tietoa, ja tässä yhteydessä on keskityttävä tiettyihin sidosryhmiin ja lisättävä talouden toimijoiden tietoisuutta kauppasopimuksista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viimeaikaiset eurobarometrit osoittavat, että noin 60 prosenttia unionin kansalaisista katsoo hyötyvänsä kansainvälisestä kaupasta; ottaa huomioon, että osa kansalaisista tuntee hyvin kauppapolitiikan ja kauppasopimukset; ottaa huomioon, että puolet kyselytutkimukseen osallistuneista katsoo, että EU:n kauppapolitiikan ensisijaisena tavoitteena olisi oltava työpaikkojen luominen EU:hun sekä ympäristö- ja terveysnormien puolustaminen; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on jatkettava toimia kehittääkseen kauppapolitiikkaa ja kauppasopimuksia koskevan asianmukaisen viestintästrategian, jolla torjutaan kauppaa koskevia valeuutisia ja välitetään mahdollisimman paljon tietoa, ja tässä yhteydessä on keskityttävä tiettyihin sidosryhmiin ja lisättävä talouden toimijoiden tietoisuutta kauppasopimuksista;

| H. | toteaa, että kauppasopimuksista ja säädöksistä koostuvan yhteisen kauppapolitiikan olisi edistettävä pyrkimystä luoda vakaa, ennakoitava ja oikeudenmukainen kaupankäyntiympäristö, jossa EU:n yritykset voivat kukoistaa ja EU:n kansalaisten edut turvataan, ja niillä olisi varmistettava, että EU turvaa edelleen nykyisen sosiaalisen mallinsa ja sääntelymallinsa ja käyttää kauppapolitiikkaa EU:n arvojen edistämiseen kaikkialla maailmassa; katsoo, että EU:n olisi tehostettava toimiaan reilun kilpailun edistämiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä nykyisiin kauppakysymyksiin vastaamiseksi; toteaa, että näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää unionin kauppapolitiikan oikeaa suuntaamista ja täysimääräistä ja tehokasta täytäntöönpanoa sekä sen valvontaa entistä oikeudenmukaisemmalla ja avoimemmalla tavalla; toteaa, että EU:n kauppasopimusten olisi tarjottava kasvumahdollisuuksia takaamalla pääsy markkinoille ja poistamalla kaupan esteitä; toteaa, että on ratkaisevan tärkeää käydä neuvotteluja yhteisen edun hengessä, jotta voidaan torjua hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja turvata EU:n sääntöjen ja normien noudattaminen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kauppasopimuksista ja säädöksistä koostuvan yhteisen kauppapolitiikan olisi edistettävä pyrkimystä luoda vakaa, ennakoitava ja oikeudenmukainen kaupankäyntiympäristö, jossa EU:n yritykset voivat kukoistaa ja EU:n kansalaisten edut turvataan, ja niillä olisi varmistettava, että EU turvaa edelleen nykyisen sosiaalisen mallinsa ja sääntelymallinsa ja käyttää kauppapolitiikkaa EU:n arvojen edistämiseen kaikkialla maailmassa; katsoo, että EU:n olisi tehostettava toimiaan reilun kilpailun edistämiseksi, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi sekä nykyisiin kauppakysymyksiin vastaamiseksi; toteaa, että näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää unionin kauppapolitiikan oikeaa suuntaamista ja täysimääräistä ja tehokasta täytäntöönpanoa sekä sen valvontaa entistä oikeudenmukaisemmalla ja avoimemmalla tavalla; toteaa, että EU:n kauppasopimusten olisi tarjottava kasvumahdollisuuksia takaamalla pääsy markkinoille ja poistamalla kaupan esteitä; toteaa, että on ratkaisevan tärkeää käydä neuvotteluja yhteisen edun hengessä, jotta voidaan torjua hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja turvata EU:n sääntöjen ja normien noudattaminen;

| I. | toteaa, että EU ja 18 WTO:n jäsentä antoivat WTO:lle virallisen ilmoituksen monenvälisestä tilapäisestä valitusten sovittelujärjestelystä 30. huhtikuuta 2020; toteaa, että ilmoituksesta alkaen sovittelujärjestelyä sovelletaan siihen osallistuvien WTO:n jäsenten välisiin kiistoihin, koska valituselin on pattitilanteessa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU ja 18 WTO:n jäsentä antoivat WTO:lle virallisen ilmoituksen monenvälisestä tilapäisestä valitusten sovittelujärjestelystä 30. huhtikuuta 2020; toteaa, että ilmoituksesta alkaen sovittelujärjestelyä sovelletaan siihen osallistuvien WTO:n jäsenten välisiin kiistoihin, koska valituselin on pattitilanteessa;

| J. | toteaa, että covid-19-pandemian puhkeaminen on aiheuttanut monitahoisen kriisin, jonka seuraukset ulottuvat pitkälle tulevaisuuteen, ja se on paljastanut joidenkin keskeisten tuotteiden, myös lääkinnällisten laitteiden ja välineiden, maailmanlaajuisten arvoketjujen häiriönsietokyvyn puutteen; toteaa, että kriisi on osoittanut nykyistä vankempien ja kestävämpien tuotantoketjujen tarpeen sekä tarpeen investoida strategisille aloille, jotta voidaan parantaa EU:n toimitusketjujen häiriönsietokykyä; ottaa huomioon, että tieteelliseen näyttöön perustuvat raportit tuovat esiin maailmanlaajuisten pandemioiden puhkeamisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden kasvavan riskin, joka voi vaikuttaa kansainvälisiin suhteisiin; toteaa, että G20-maiden kauppaministerit ovat sitoutuneet lieventämään covid-19-kriisin vaikutuksia kansainväliseen kauppaan ja investointeihin jatkamalla yhteistyötä vapaan, oikeudenmukaisen, syrjimättömän, avoimen, ennakoitavan ja vakaan kauppa- ja investointiympäristön aikaansaamiseksi sekä säilyttämällä markkinat avoimina, jotta varmistetaan kriittisten lääkintätarvikkeiden ja -laitteiden, kriittisten maataloustuotteiden ja muiden keskeisten tavaroiden ja palvelujen jatkuva liikkuminen yli rajojen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että covid-19-pandemian puhkeaminen on aiheuttanut monitahoisen kriisin, jonka seuraukset ulottuvat pitkälle tulevaisuuteen, ja se on paljastanut joidenkin keskeisten tuotteiden, myös lääkinnällisten laitteiden ja välineiden, maailmanlaajuisten arvoketjujen häiriönsietokyvyn puutteen; toteaa, että kriisi on osoittanut nykyistä vankempien ja kestävämpien tuotantoketjujen tarpeen sekä tarpeen investoida strategisille aloille, jotta voidaan parantaa EU:n toimitusketjujen häiriönsietokykyä; ottaa huomioon, että tieteelliseen näyttöön perustuvat raportit tuovat esiin maailmanlaajuisten pandemioiden puhkeamisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden kasvavan riskin, joka voi vaikuttaa kansainvälisiin suhteisiin; toteaa, että G20-maiden kauppaministerit ovat sitoutuneet lieventämään covid-19-kriisin vaikutuksia kansainväliseen kauppaan ja investointeihin jatkamalla yhteistyötä vapaan, oikeudenmukaisen, syrjimättömän, avoimen, ennakoitavan ja vakaan kauppa- ja investointiympäristön aikaansaamiseksi sekä säilyttämällä markkinat avoimina, jotta varmistetaan kriittisten lääkintätarvikkeiden ja -laitteiden, kriittisten maataloustuotteiden ja muiden keskeisten tavaroiden ja palvelujen jatkuva liikkuminen yli rajojen;

| K. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 14. maaliskuuta 2020 kiireellisessä menettelyssä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/402 (9), jolla henkilönsuojainten vienti asetettiin vientiluvan varaiseksi asetuksen (EU) 2015/479 mukaisesti, ja toteaa, että kyseessä on väliaikainen toimenpide, jonka tarkoituksena on auttaa EU:ta vastaamaan kysynnän kasvuun ja kehittämään toiminnallisia valmiuksiaan auttaa kolmansia maita; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 14. maaliskuuta 2020 kiireellisessä menettelyssä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/402 (9), jolla henkilönsuojainten vienti asetettiin vientiluvan varaiseksi asetuksen (EU) 2015/479 mukaisesti, ja toteaa, että kyseessä on väliaikainen toimenpide, jonka tarkoituksena on auttaa EU:ta vastaamaan kysynnän kasvuun ja kehittämään toiminnallisia valmiuksiaan auttaa kolmansia maita;

| L. | toteaa, että EU on neuvotellut kauppasuhteita koskevat laaja-alaiset sopimukset Boliviaa, Kuubaa ja Venezuelaa lukuun ottamatta lähes kaikkien Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen valtioiden kanssa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EU on neuvotellut kauppasuhteita koskevat laaja-alaiset sopimukset Boliviaa, Kuubaa ja Venezuelaa lukuun ottamatta lähes kaikkien Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen valtioiden kanssa;

| M. | toteaa, että parlamentti on painottanut vuonna 2015 tarvetta sisällyttää sukupuolinäkökulma EU:n kansainväliseen kauppapolitiikkaan (10) ja vaatinut vuonna 2018 tasa-arvokysymysten sisällyttämistä kauppasopimuksiin (11); toteaa, että 36 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa on riippuvaisia EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä ja että näistä 13,7 miljoonaa on naisten työpaikkoja; toteaa, että naiset ovat laajasti aliedustettuina EU:n ulkopuolisessa kaupassa maatalouden ja teollisuuden aloilla; toteaa, että vain yksi viidestä EU:n vientiyrityksestä on naisen johtama (eli omistaja tai johtaja on nainen) ja että naisten osuus koko vientisektorin työvoimasta on 30 prosenttia tai vähemmän; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että parlamentti on painottanut vuonna 2015 tarvetta sisällyttää sukupuolinäkökulma EU:n kansainväliseen kauppapolitiikkaan (10) ja vaatinut vuonna 2018 tasa-arvokysymysten sisällyttämistä kauppasopimuksiin (11); toteaa, että 36 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa on riippuvaisia EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä ja että näistä 13,7 miljoonaa on naisten työpaikkoja; toteaa, että naiset ovat laajasti aliedustettuina EU:n ulkopuolisessa kaupassa maatalouden ja teollisuuden aloilla; toteaa, että vain yksi viidestä EU:n vientiyrityksestä on naisen johtama (eli omistaja tai johtaja on nainen) ja että naisten osuus koko vientisektorin työvoimasta on 30 prosenttia tai vähemmän;

| N. | toteaa, että monet valtiot määräävät tulleja lääkinnällisille laitteille, kuten potilasvalvontalaitteille, diagnostiikkaan tarkoitetuille laitteille sekä antibioottien, särkylääkkeiden ja insuliinin kaltaisille yleisille lääkkeille ja että käytännöllisesti katsoen kaikki valtiot perivät tuontitullia saippuasta; toteaa, että Yhdysvaltojen päätös 370 miljardin dollarin lisätullien soveltamisesta Kiinan-tuontiin on pahentanut tulliasiaa, jonka jotkin näkökohdat koskevat henkilönsuojaimia; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että monet valtiot määräävät tulleja lääkinnällisille laitteille, kuten potilasvalvontalaitteille, diagnostiikkaan tarkoitetuille laitteille sekä antibioottien, särkylääkkeiden ja insuliinin kaltaisille yleisille lääkkeille ja että käytännöllisesti katsoen kaikki valtiot perivät tuontitullia saippuasta; toteaa, että Yhdysvaltojen päätös 370 miljardin dollarin lisätullien soveltamisesta Kiinan-tuontiin on pahentanut tulliasiaa, jonka jotkin näkökohdat koskevat henkilönsuojaimia;

| O. | ottaa huomioon, että tieteelliseen näyttöön perustuvat raportit tuovat esiin maailmanlaajuisten pandemioiden puhkeamisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden kasvavan riskin, joka voi vaikuttaa kansainvälisiin suhteisiin, ja niissä tullaan siihen lopputulokseen, että talousmallimme kaipaavat perusteellista uudistusta erityisesti Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tieteelliseen näyttöön perustuvat raportit tuovat esiin maailmanlaajuisten pandemioiden puhkeamisen ja ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden kasvavan riskin, joka voi vaikuttaa kansainvälisiin suhteisiin, ja niissä tullaan siihen lopputulokseen, että talousmallimme kaipaavat perusteellista uudistusta erityisesti Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti;

Globaali toimintaympäristö

| 1. | huomauttaa, että globaali toimintaympäristö on muuttunut merkittäviltä osin ja osoittautunut ennalta arvaamattomaksi ja kahden viime vuoden aikana on esiintynyt jännitteitä; toistaa tukevansa avointa, vapaata, sääntöihin perustuvaa, ennakoitavaa ja oikeudenmukaista monenvälistä kauppajärjestelmää, joka olisi turvattava ja jota olisi edistettävä; huomauttaa, että vaikeasta maailmanlaajuisesta taloustilanteesta huolimatta EU:n tavarakauppa sen kauppasopimuskumppanien kanssa oli 84,6 miljardia ylijäämäinen (vuonna 2018), kun taas sen kaupan kokonaisvaje muun maailman kanssa oli noin 24,6 miljardia euroa; muistuttaa, että yli 36 miljoonaa työpaikkaa on riippuvaisia EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että sen jälkeen, kun komissio hyväksyi vuonna 2015 viimeisimmän kauppastrategiansa ”Kaikkien kauppa”, EU on tehnyt useita uusia kauppasopimuksia ja alkanut soveltaa niitä, ja näistä voidaan mainita erityisesti EU:n ja Kanadan laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA), EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus (EPA) sekä EU:n ja Singaporen sekä EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii, että EU:n kauppastrategialla on jatkossakin edistettävä unionin etuja ja arvoja kohdattaessa uusia haasteita eri puolilla maailmaa, parannettava EU:n teollisuuden kilpailukykyä ja saatava aikaan talouskasvua Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti; katsoo siksi, että parhaita keinoja lisätä EU:n kilpailukykyä globalisoituneessa maailmassa ovat kunnianhimoinen monenvälinen, useammankeskinen ja kahdenvälinen ohjelma, sellaisten molemmille osapuolille oikeudenmukaisten ja hedelmällisten sopimusten tekeminen, joilla varmistetaan tiukka vastavuoroisuus ja eurooppalaisten tiukkojen normien ja standardien noudattaminen arkaluonteisilla aloilla sekä ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja niiden tehokas suojelu, perusteettomien kaupan esteiden poistaminen sekä tarvittaessa kaupan suojatoimien käyttäminen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että Kiinan ja Yhdysvaltojen osuus EU:n kaupankäynnistä on noin 30 prosenttia, ja korostaa, että unionin suhteet näihin kahteen muuhun kaupankäynnin supervaltaan ovat keskeisessä asemassa EU:n kauppapolitiikan ohjaamisessa; painottaa kuitenkin, että EU:n olisi vahvistettava suhteitaan muihin maailman osiin, monipuolistettava ja parannettava kauppasuhteitaan kaikkien kumppanien, myös kehitysmaiden ja vähiten kehittyneiden maiden, kanssa ja edistettävä moninapaista maailmanjärjestystä; painottaa tarvetta välttää EU:n talouden liiallista riippuvuutta muutaman suuren kauppakumppanin toimitusketjuista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa on lisättävä; kehottaa lisäämään hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja komission välillä synergioiden aikaansaamiseksi ja tulosten parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä myös, että sopimusten arviointistrategioita olisi parannettava, ja katsoo, että komission olisi varmistettava, että kaikille kauppasopimuksille tehdään oikea-aikaisesti ja riippumattoman elimen toimesta parempi vaikutustenarviointi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen lisääntyneeseen avoimuuteen kauppapolitiikassa; panee tyytyväisenä merkille 19. joulukuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen, jolla julkaistiin AKT-alueen talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvotteluvaltuudet; ilmaisee tyytyväisyytensä uuden komission viimeaikaisiin pyrkimyksiin tiedottaa entistä säännöllisemmin parlamentille meneillään olevien neuvottelujen tilanteesta, mikä tekee komission työstä avoimempaa, kun se on esimerkiksi antanut saataville yksityiskohtaiset raportit CETA-sopimuksen ja Etelä-Korean kanssa tehdyn sopimuksen nojalla perustetuista erityiskomiteoista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että komission ja jäsenvaltioiden on kehitettävä parempi viestintästrategia EU:n kauppapolitiikan etujen tuomiseksi esiin ja lisättävä tietoisuutta yhteiskunnan ja sidosryhmien osallistamiseksi tehokkaasti; muistuttaa, että etenemissuunnitelmat tarjoavat komissiolle mahdollisuuden viestiä ja selittää tiettyjen aloitteiden perusteet ja tavoitteet sekä osallistaa yhteiskunta ja sidosryhmät ja ottaa vastaan palautetta; katsoo, että komission olisi varmistettava etenemissuunnitelmien ja muiden kuulemistoimien täysi avoimuus, jotta voidaan maksimoida niiden vaikutukset ja taata sidosryhmien osallistuminen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavina koronavirus covid-19:n vakavia vaikutuksia ja niistä seurannutta talouksien sulkua maailmankaupan osalta, minkä vuoksi sekä EU:n tuonti että vienti ovat vähentyneet ja tämän seurauksena arvoketjut ovat keskeytyneet tai pysähtyneet; korostaa, että EU:n on otettava oppia nykyisestä pandemiasta voidakseen vähentää haavoittuvuuttaan erityisesti tietyillä strategisilla aloilla; katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on toimittava nopeasti ja käytettävä kauppapolitiikkaa mahdollistamaan maailmantalouden elpyminen ja torjumaan taantuma; uskoo vahvasti, että EU:n on parannettava avointa strategista riippumattomuuttaan ja samalla varmistettava avoin ja sääntöihin perustuva kauppa myös kriisiaikoina ja vältettävä toimenpiteitä, jotka rajoittavat ja/tai vääristävät kauppaa, ja tuomittava vastaavasti kolmansien maiden tällaiset toimenpiteet; katsoo, että kaikkea tätä olisi käsiteltävä EU:n kauppapolitiikan tarkistuksessa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa edistämään meneillään olevia neuvotteluja ja erityisesti uudistamista koskevia neuvotteluja, jotta voidaan tehdä pikaisesti monenvälinen sopimus lääkinnällisten laitteiden vapaasta liikkuvuudesta; kannustaa voimakkaasti kaikkia maita liittymään WTO:n farmaseuttisten tuotteiden tullien poistamista koskevaan sopimukseen (nollatullisopimus) ja katsoo, että sen soveltamisalaa olisi laajennettava koskemaan kaikkia farmaseuttisia tuotteita ja lääkkeitä, jotta varmistetaan maailmanlaajuinen rajatylittävä kaupankäynti; kehottaa WTO:n jäseniä asettamaan tämän aiheen etusijalle WTO:n seuraavan ministerikokouksen esityslistalla ja tarkastelemaan kauppasopimuksia keinona, jolla voidaan auttaa yrityksiä monipuolistamaan lähteitään; |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että EU:n on varmistettava avoimet kauppavirrat ja kestävät globaalit arvoketjut ja tämän vuoksi pidättäydyttävä asettamasta vientirajoituksia esimerkiksi henkilönsuojaimille, koska niiden osalta EU on riippuvainen kolmansien maiden kauppakumppaneista; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka rajoittavat kriittisten hyödykkeiden kulkua sisämarkkinoilla, poistamaan välittömästi vientirajoitukset ja kehottaa komissiota soveltamaan nollatoleranssia tällaisiin sisämarkkinasääntöjen rikkomisiin; katsoo, että EU:n on arvioitava huolellisesti ja määritettävä kriittiset alat ja yhteiskunnan haavoittuvuudet, joiden osalta unionin on turvattava tuotteiden toimitukset, sekä etsittävä tehokkaita ja oikeasuhteisia suojakeinoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavina taloudellisia menetyksiä, jotka johtuvat kansainvälisen kaupan ja globaalien arvoketjujen katkeamisesta covid-19-pandemian seurauksena ja joilla voi olla erityisen vakavia vaikutuksia kehitysmaihin; kehottaa komissiota varmistamaan, että sen kehitysmaiden kanssa käytävää kauppaa koskevat määräykset tukevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuutta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että maaseutu- ja rannikkoalueiden tuottajia on autettava sopeutumaan covid-19-kriisin aiheuttamiin markkinaolosuhteisiin ja laatimaan nopeasti koronavirukseen sopeutumista ja selviytymiskykyä koskevia strategioita toimeentulotason säilyttämiseksi varmistaen samalla maatalouden, metsien, meren ja biologisesti monimuotoisten ekosysteemien kestävä hoito; |
| --- | --- |

12.

WTO ja useammankeskinen yhteistyö

| 13. | painottaa, että tämä on ratkaiseva hetki edistää avointa, reilua, tasapainoista, kestävää ja arvoihin perustuvaa monenvälisyyttä ja edistää globaalia kauppajärjestelmää; pitää hyvin valitettavana umpikujaa WTO:ssa ja katsoo sen edellyttävän aktiivisia toimia ja sitoutumista kaikilta WTO:n jäseniltä; toistaa olevansa sitoutunut puolustamaan sääntöihin perustuvaa monenvälistä kauppajärjestelmää; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa monenvälisen järjestelmän suurta poliittista ja taloudellista merkitystä ja kehottaa kansainvälisiä kauppakumppaneita pyrkimään yhteistyössä saamaan aikaan WTO:ssa hyvin toimivan riitojenratkaisujärjestelmän ja toteuttamaan kunnianhimoisen uudistuksen EU:n johdolla; kehottaa komissiota tämän osalta neuvottelemaan uudet säännöt kauppaa vääristävien ilmiöiden, myös ylikapasiteettiin johtavien muiden kuin markkinoita koskevien politiikkojen ja käytäntöjen, valtionyritysten ja teollisuustukien sekä pakotettujen teknologian siirtojen ja niitä koskevien käytäntöjen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien varkauksien torjumiseksi; kannustaa WTO:n jäseniä pääsemään vuonna 2021 pidettävässä ministerikokouksessa kunnianhimoiseen ja tasapainoiseen sopimukseen pitkään jatkuneesta kalastusalan tukia koskevasta kysymyksestä ja antamaan selkeän signaalin siitä, että WTO pystyy edelleen hoitamaan neuvottelutehtävänsä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on tyytyväinen monenväliseen tilapäiseen valitusten sovittelujärjestelyyn, eli uuteen järjestelmään, jonka avulla EU ja muut siihen osallistuvat WTO:n jäsenet voivat ohittaa WTO:n valituselimen nykyisen halvaantuneisuuden ja ratkaista kauppariitoja keskenään, ja antaa siihen osallistuville jäsenille mahdollisuuden säilyttää toimiva kaksivaiheinen riitojenratkaisujärjestelmä WTO:ssa niiden välisten riitojen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille saavutetun edistymisen alakohtaisissa ja useammankeskisissä neuvotteluissa, erityisesti palvelujen kotimaisen sääntelyn, sähköisen kaupankäynnin ja investointien helpottamisen yhteydessä; painottaa, että nämä alakohtaiset neuvottelut ovat yhteiseen tiedonantoon perustuvia monenvälisiä pyrkimyksiä, joissa olisi pyrittävä löytämään kaikkien osanottajien laaja-alainen konsensus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on tyytyväinen monenvälistä investointituomioistuinta koskevien neuvottelujen etenemiseen; toteaa, että kansainvälisen tuomioistuinjärjestelmän on määrä toimia välivaiheena kohti monenvälisen investointituomioistuimen perustamista; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot ovat edistyneet äärimmäisen hitaasti EU:n sisäisten kahdenvälisten investointisopimusten purkamisessa, ja kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaessa toimiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tukee voimakkaasti käynnissä olevaa EU:n, Yhdysvaltojen ja Japanin kolmenvälistä yhteistyötä markkinoita vääristävien käytäntöjen rajoittamiseksi maailmanlaajuisesti; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille 14. tammikuuta 2020 annetun yhteisen julkilausuman teollisuuden tuista; |
| --- | --- |

18.

Yhdysvallat

| 19. | pitää erittäin valitettavana Yhdysvaltojen kauppapolitiikassa kolmen viime vuoden aikana tapahtunutta merkittävää suunnanmuutosta ja on huolissaan yksipuolisten kaupan toimenpiteiden lisääntymisestä sekä protektionististen toimenpiteiden käyttöönotosta, myös Yhdysvaltain kauppaministeriön päätöksestä käynnistää lisää tutkimuksia 232 pykälän nojalla; pitää valitettavana Yhdysvaltojen 4. marraskuuta 2019 antamaa virallista ilmoitusta, että se vetäytyy Pariisin sopimuksesta, ja muistuttaa, että EU:n yhteisen kauppapolitiikan olisi osaltaan edistettävä kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa; korostaa, että on tärkeää käynnistää uudelleen EU:n ja Yhdysvaltojen väliset neuvottelut ratkaisematta olevien ongelmien, myös kiistojen, ratkaisemiseksi; korostaa, että on tärkeää pitää maatalous neuvottelujen ulkopuolella sekä varmistaa kalastusalan asianmukainen seuranta ja suojelu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että EU:n olisi jatkettava kumppanuutta ja yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa ja haettava sen kanssa ratkaisuja yhteistä etua koskeviin kauppakysymyksiin ja myös uhkiin ja kauppajännitteisiin, mukaan lukien Yhdysvaltojen hyväksymän, kansainvälisen oikeuden vastaisen lainsäädännön soveltaminen sen alueen ulkopuolella; korostaa, että EU:n olisi jatkettava pyrkimyksiä palauttaa keskinäinen luottamus ja tiiviit kauppasuhteet varmistaen samalla, että eurooppalaisia normeja noudatetaan; katsoo, että rajallinen kauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa voitaisiin katsoa merkittäväksi välivaiheeksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota osallistamaan yhdysvaltalaisia kumppaneita etsimään keinoja purkaa transatlanttisen kaupan jännitteitä, myös etsimään Yhdysvaltojen kanssa neuvotteluratkaisuja siviili-ilma-alusten tukia koskevassa asiassa, erityisesti käynnissä olevan Airbusin ja Boeingin kiistan osalta, ja pyrkimään saamaan aikaan sopimuksen Yhdysvaltojen teräs- ja alumiinimaksujen sekä maatalous- ja elintarviketuotteisiin, myös kypsiin oliiveihin, kohdistuvien tukien ja polkumyynnin vastaisten laittomien toimenpiteiden lopettamisesta; kehottaa komissiota tehostamaan pyrkimyksiään saada aikaan koordinoitu ja yhteneväinen EU:n vastaus; on tyytyväinen EU:n ja Yhdysvaltojen välisiin neuvotteluihin vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten vastavuoroisesta hyväksynnästä; kehottaa komissiota vauhdittamaan yhteistyötä muilla yhteisen edun aloilla, joita ovat muun muassa standardit ja tullien ulkopuoliset esteet, jotta helpotettaisiin kauppaa, vähennettäisiin byrokraattisia esteitä ja laskettaisiin kustannuksia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää valitettavana, että nykyinen hallinto harkitsee yleisestä hankintasopimuksesta vetäytymistä; kehottaa hallintoa pysymään sopimuksen sopimuspuolena; |
| --- | --- |

22.

Kiina

| 23. | panee merkille, että Kiina on kokonsa ja kasvunsa vuoksi mahdollisuuksien markkina-alue ja että se on unionin toiseksi suurin kauppakumppani, mutta unionin yritykset kohtaavat Kiinassa lukuisia esteitä markkinoille pääsyn ja niillä toimimisen yhteydessä, sillä maassa on valtiojohtoinen ja valtion tukema talous, jossa valtion omistamat yritykset hyötyvät yksinomaisesta tai hallitsevasta markkinoille pääsystä; tuomitsee kaikentyyppiset syrjivät toimenpiteet, joita unionin yritykset kohtaavat Kiinassa; katsoo, että reilu kilpailu unionin yritysten ja kiinalaisten yritysten välillä lisäisi mahdollisuuksia ja innovointia, ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti jatkuvaa syrjintää ja toimimaan yhteistyössä Kiinan viranomaisten kanssa tällaisten toimenpiteiden ja esteiden poistamiseksi; panee merkille, että Kiina peruutti toukokuussa 2019 WTO:ssa EU:ta vastaan tekemänsä valituksen, joka koski muille kuin markkinatalousmaille tarkoitetun kohtelun soveltamista polkumyynnin vastaisiin toimiin; pitää myönteisenä EU:n ja Kiinan välisen riitojenratkaisumenettelyn tulosta, joka merkitsee sitä, että Kiinan asema markkinatalousmaana päättyy parlamentin toukokuussa 2016 esittämän kannan (12) mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä, että neuvottelut maantieteellisiä merkintöjä koskevasta EU:n ja Kiinan sopimuksesta saatiin päätökseen 6. marraskuuta 2019, koska tämä on myönteinen askel kohti EU:n maantieteellistä merkintää kantavien tuotteiden suojelua Kiinassa, ja kehottaa ratifioimaan sen pikaisesti sekä päivittämään lainsäädäntöä ja tehostamaan täytäntöönpanoa; painottaa, että Yhdysvaltojen ja Kiinan ensimmäisen vaiheen kauppasopimus ei saa rikkoa EU:n ja Kiinan välistä sopimusta maantieteellisistä merkinnöistä; kehottaa komissiota sopimuksen täytäntöönpanon aikana seuraamaan eurooppalaisten tuotteiden markkinoillepääsyä koskevaa tilannetta; panee merkille, että viimeisimmän teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta ja täytäntöönpanosta annetun raportin mukaan yli 80 prosenttia takavarikoiduista väärennetyistä ja laittomasti valmistetuista tavaroista oli peräisin Kiinasta sekä vuonna 2018 että vuonna 2019; kehottaa komissiota tutkimaan lisäkeinoja näihin seikkoihin puuttumiseksi sekä teollis- ja tekijänoikeuksien täyden suojan takaamiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannustaa komissiota saattamaan päätökseen neuvottelut Kiinan kanssa tehtävästä kunnianhimoisesta investointisopimuksesta, johon sisältyy tehokas kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, jolla poistetaan kaikki Kiinan markkinoiden avoimuuden esteet; odottaa, että neuvottelut saadaan päätökseen vuoden 2020 loppuun mennessä, kuten EU:n ja Kiinan huippukokouksessa vuonna 2019 sovittiin; on kuitenkin vakaasti sitä mieltä, että sopimuksen sisältöä olisi pidettävä tärkeämpänä kuin sitä, miten nopeasti sopimus saadaan tehtyä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää kauhistuttavana helmikuussa 2020 julkaistua Australian strategisen politiikan instituutin raporttia, jossa esitetään näyttöä uiguurityöntekijöiden hyväksikäytöstä kiinalaisissa tehtaissa, myös EU:n yritysten arvoketjuihin kuuluvissa tehtaissa; on hyvin huolestunut BRI-aloitteen (Belt and Road Initiative) raportoiduista vaikutuksista ihmisoikeuksiin Kiinassa ja Pakistanissa; kehottaa komissiota käyttämään kaikkia saatavilla olevia keinoja uiguurien hyväksikäytön lopettamiseksi; kehottaa eurooppalaisia yrityksiä lopettamaan kaiken osallisuuden Kiinan ihmisoikeusrikkomuksiin; painottaa, että uiguurien pakkotyö on suljettava pois sisämarkkinoille tuotavien tuotteiden toimitusketjusta; |
| --- | --- |

26.

Uusi kumppanuus Afrikan kanssa

| 27. | on tyytyväinen yhteisen tiedonannon julkaisemiseen kokonaisvaltaisesta EU–Afrikka-strategiasta; kehottaa EU:ta tekemään enemmän yhteistyötä Afrikan maiden kanssa, jotta voidaan luoda Afrikan kehitysstrategian 2063 kauppaan liittyvien näkökohtien mukaisesti sellainen tehokas ja vakaa kumppanuus, joka edistäisi kestävää talouskehitystä, kasvua ja elintarviketurvaa Afrikan mantereella; korostaa, että yleisestä tullietuusjärjestelmästä vuosina 2018–2019 hiljattain 10. helmikuuta 2020 julkaistun kertomuksen luvut osoittavat etuuskohtelun käyttöasteen nousseen järjestelmästä hyötyvissä maissa; kehottaa komissiota lisäämään teknistä ja taloudellista tukeaan kauppaa tukevan avun toimenpiteiden kautta EU:n ja Afrikan maiden välillä sekä Afrikan maiden kesken; toteaa tämän osalta, että kauppaa tukevan avun olisi oltava keskeinen osatekijä kauppasuhteissa Afrikkaan covid-19-kriisin jälkeen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on tyytyväinen edistymiseen Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa ja toteaa, että tämän tavoitteena on luoda mantereen laajuiset tavara- ja palvelumarkkinat, joilla ihmiset ja investoinnit voivat liikkua vapaasti; pitää myönteisenä EU:n tukea Afrikan unionin uuden kaupan seurantakeskuksen perustamiselle; kehottaa jatkamaan EU:n tukea Afrikan mantereen vapaakauppa-alueelle Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssin mukaisesti; kehottaa panemaan asianmukaisesti täytäntöön ja syventämään nykyisiä talouskumppanuussopimuksia, jotta voidaan lisätä kauppaa ja investointeja; on tyytyväinen itäisen ja eteläisen Afrikan alueen ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) talouskumppanuussopimusten sekä Ghanan ja Norsunluurannikon kanssa tehtyjen väliaikaisten talouskumppanuussopimusten voimaantuloon ja pitää valitettavana sitä, että muiden alueellisten talouskumppanuussopimusten ratifiointi ei ole edistynyt; ilmaisee tukensa vuoden 2018 unionin tilasta pidetyssä puheessa esitetylle näkemykselle mantereiden välisestä kauppasopimuksesta, jossa talouskumppanuus perustuu osapuolten yhdenvertaisuuteen, mistä olisi molemminpuolista hyötyä ja mikä tukisi kestävän kehityksen tavoitteiden edistämistä ja tukisi kilpailukykyisten paikallisten ja alueellisten arvoketjujen sekä kestävien verotusjärjestelmien kehittämistä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa lisäksi, että on tärkeää, että talouskumppanuussopimuksia seurataan yhdessä paikallisten kumppanien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tuella; kehottaa komissiota tekemään nykyisistä talouskumppanuussopimuksista perusteellisen analyysin, jossa tarkastellaan esimerkiksi paikallistaloutta, työmarkkinoita, biologisen monimuotoisuuden häviämistä, metsäkatoa ja maananastusta, jotta voidaan määrittää mahdollinen muutostarve; |
| --- | --- |

29.

Kehitysmaat

| 30. | korostaa, että kauppa voi olla tärkeä väline kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa, sillä se auttaa vähentämään köyhyyttä; korostaa tässä yhteydessä tarvetta keskittyä molempia osapuolia hyödyttäviin vapaakauppasopimuksiin, viennin monipuolistamiseen, lisäarvon tuottamiseen sekä mikro- ja pk-yrityksiin; huomauttaa, että EU on sitoutunut vakaaseen, tehokkaaseen ja uskottavaan kauppapolitiikkaan, joka muodostaa perustan oikeudenmukaiselle, avoimelle sääntöihin perustuvalle, monenväliselle ja osallistavalle kauppajärjestelmälle, joka muodostaa kaikkien maiden, myös kehitysmaiden, edun mukaiset tasapuoliset toimintaedellytykset ja joka on olennaisen tärkeä kehitysmaiden integroimiseksi paremmin globaaleihin arvoketjuihin; muistuttaa, että unionin kauppa- ja kehityspolitiikalla olisi edistettävä alueellista yhdentymistä ja kehitysmaiden liittämistä globaaleihin arvoketjuihin ja niiden nousua ylöspäin näissä ketjuissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että veronkierto vaikuttaa eniten kehitysmaihin ja se vie valtioiden julkisista tuloista vuosittain miljardeja euroja; kehottaa sisällyttämään kehitysmaiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin määräyksiä, joilla autetaan torjumaan yritysten ja monikansallisten yritysten laittomia rahavirtoja ja veronkiertoa, jotta varmistetaan verojen maksaminen siellä, missä voitot ja todellinen taloudellinen arvo syntyvät, ja estetään veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot; |
| --- | --- |

31.

Japani, Singapore ja Vietnam

| 32. | panee tyytyväisenä merkille, että EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 2019, ja panee merkille, että ensimmäisen täytäntöönpanovuoden jälkeen annettujen ensimmäisten tietojen (13) mukaan EU:n vienti Japaniin kasvoi 6,6 prosenttia edellisvuoden samaan ajanjaksoon verrattuna; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee tyytyväisenä merkille EU:n ja Singaporen kauppasopimuksen voimaantulon 21. marraskuuta 2019; pitää myönteisenä nopeaa edistymistä kohti EU:n ja Vietnamin sopimuksen täytäntöönpanoa ja kehottaa jatkamaan nopeaa edistymistä erityisesti yhteisten instituutioiden perustamisessa ja jäljellä olevien keskeisten ILO:n yleissopimusten ja ihmisoikeuskysymyksiin liittyvien sitoumusten ratifioinnissa, ja kehottaa komissiota varmistamaan käytännön täytäntöönpanon yhdessä EUH:n kanssa; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan EU:n ja Vietnamin välisen investointisuojasopimuksen, jotta se voi yhdessä EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksen kanssa tulla voimaan mahdollisimman pian; toteaa, että EU vei vuonna 2018 Vietnamiin noin 13,8 miljardin euron arvosta tavaraa, ja painottaa, että sääntöihin perustuvat vapaakauppasopimukset ja investointisuojasopimukset varmistavat sijoittajille ennakoitavuuden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen sekä lisäävät myönteisellä tavalla vientiä molempiin suuntiin, luovat vaurautta ja luottamusta pk-yrityksissä; pitää näitä sopimuksia askeleena kohti vapaakauppasopimuksen tekemistä koko Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) alueen kanssa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | painottaa, että näillä kolmella sopimuksella vahvistetaan Euroopan unionin strategista dynamiikkaa maailman tärkeällä alueella, jolle on ominaista väestön ja tulojen nopea kasvu, mikä tarjoaa unionin toimijoille merkittäviä mahdollisuuksia; katsoo lisäksi, että vahvan läsnäolonsa avulla EU voi lisäksi luoda vaihtoehdon Kiinan valta-asemalle alueella; |
| --- | --- |

34.

Latinalainen Amerikka ja Karibian alue

| 35. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa molempia hyödyttäviä kauppasuhteita ja poliittisia suhteita Latinalaisen Amerikan kanssa; muistuttaa, että Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välinen yhteistyö on tiivistä niiden historiallisten, kulttuuristen ja taloudellisten yhteyksien perusteella ja että Latinalainen Amerikka ja Karibian alue (LAC-alue) on EU:n viidenneksi suurin kauppakumppani; katsoo, että EU:n läsnäolo alueella on ratkaisevan tärkeää sekä yhteisiin arvoihin perustuvan yhteistyön vahvistamiseksi että EU:n ulkoisten toimien politiikan noudattamiseksi erityisesti vahvistamalla monenvälistä sääntöihin perustuvaa kauppajärjestelmää; kehottaa komissiota selventämään tulevia kauppa- ja assosiaatiosopimuksia koskevia aikomuksiaan sopimustekstin jakamista koskevassa kysymyksessä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa äskettäin valmiiksi saadun EU:n ja Meksikon assosiaatiosopimuksen uudistamisen sekä Mercosurin assosiaatiosopimuksen tekemisen merkitystä, sillä molemmat voivat syventää EU:n strategista kumppanuutta Latinalaisen Amerikan kanssa, luoda uusia mahdollisuuksia unionin kauppasuhteisiin näiden maiden kanssa ja auttaa monipuolistamaan unionin talouden toimitusketjuja; toteaa, että EU:n ja Mercosurin välinen assosiaatiosopimus on suurin ryhmittymien välinen sopimus laatuaan ja sillä voidaan luoda molempia osapuolia hyödyttävä avoin markkina-alue, jonka piiriin kuuluu noin 800 miljoonaa kansalaista; muistuttaa, että sopimuksessa on kaikkien EU:n kauppasopimusten tapaan varmistettava tasapuolisen kilpailun edellytysten täyttyminen ja taattava unionin tuotantonormien ja -menetelmien kunnioittaminen; muistuttaa, että sopimuksessa on kestävää kehitystä koskeva velvoittava luku, jota on sovellettava ja joka on pantava täytäntöön ja arvioitava täysimääräisesti, sekä erityisiä sitoumuksia, jotka koskevat työhön ja ympäristönsuojeluun liittyviä oikeuksia, mukaan lukien Pariisin ilmastosopimuksen ja siihen liittyvien soveltamissääntöjen täytäntöönpano; painottaa, että EU:n ja Mercosurin välistä sopimusta ei voida ratifioida sen nykyisessä muodossa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on vakuuttunut siitä, että Chilen kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen uudistaminen vahvistaa edelleen EU:n läsnäoloa laajemmalla alueella ja auttaa edistämään kansainvälisen kaupan suunnitelmaa, joka perustuu kestävään kehitykseen, ympäristö- ja työnormien vahvempaan suojeluun sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen; kehottaa komissiota varmistamaan meneillään olevissa neuvotteluissa näiden periaatteiden noudattamisen ja sen, että sopimukseen päästään oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

37.

Meneillään olevat vapaakauppasopimusneuvottelut

| 38. | kehottaa pyrkimään kunnianhimoisiin tavoitteisiin vapaakauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa erityisesti Australian, Uuden-Seelannin, Tunisian, Marokon ja Indonesian kanssa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti ottaen huomioon tiettyjen maataloustuotteiden, kuten naudanlihan, lampaanlihan, maitotuotteiden ja hedelmien, herkkyyden; kehottaa jälleen aloittamaan pikaisesti investointineuvottelut Taiwanin kanssa ja kehottaa komissiota aloittamaan selvitystyön; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu pragmaattisesti kysymykseen kauppasuhteista Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja katsoo, että suhteiden olisi oltava kattavat ja kunnianhimoiset ja tähdättävä nollatulleihin ja nollakiintiöihin niiden kauppaa, investointeja ja kilpailukykyä koskevien periaatteiden pohjalta, jotka on esitetty sen 18. kesäkuuta 2020 antamassa suosituksessa, joka koskee neuvotteluja uudesta kumppanuudesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa (14); ottaa huomioon, että 17. lokakuuta 2019 annetussa poliittisessa julistuksessa, jota Yhdistynyt kuningaskunta tuki, todetaan, että tuleva taloudellinen kumppanuus perustuu määräyksiin, joilla varmistetaan avoimen ja terveen kilpailun varmistavat tasapuoliset toimintaedellytykset, varsinkin jos sopimusta ei saada aikaan ennen vuoden 2020 loppua; painottaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa nettoviejiä ja että molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytäminen on ensisijainen tavoite, jolla pyritään varmistamaan EU:n viejien ja sijoittajien kunnioitus ja suojelu; kehottaa komissiota vahvistamaan EU:n yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rohkaisee komissiota tarttumaan Yhdistyneen kuningaskunnan eron luomaan tilaisuuteen virtaviivaistaa EU:n politiikkoja, vähentää byrokratiaa ja vahvistaa unionin yritysten ja pk-yritysten kilpailukykyä; korostaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtävällä vapaakauppasopimuksella olisi pyrittävä mahdollistamaan mahdollisimman pian tapahtuva markkinoille pääsy ja kaupankäynnin helpottaminen, jotta kaupan häiriöt pysyisivät mahdollisimman vähäisinä, ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

40.

Vapaakauppasopimusten täytäntöönpano

| 41. | antaa tunnustusta komission kertomuksessa esitetyille tuloksille, joita on saatu vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta erityisesti Etelä-Koreassa, Keski- ja Latinalaisessa Amerikassa, Kanadassa ja itäisissä kumppanimaissa; korostaa, että EU:n kauppasopimusten tulokset osoittavat selvästi, että ne ovat useimmissa tapauksissa saavuttaneet tärkeimmän tavoitteensa eli luoneet merkittäviä mahdollisuuksia eurooppalaisille viejille unionin ulkopuolisten maiden kauppamarkkinoilla; painottaa kuitenkin, että komission arviot osoittavat kauppaa ja investointia koskevien esteiden lisänneen kielteisiä talousvaikutuksia protektionistisen suuntauksen seurauksena; pyytää komissiota jatkamaan jälkiarviointien tekemistä siitä, miten kauppasopimukset vaikuttavat unionin talouteen, myös kestävyyteen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota etsimään jatkuvasti keinoja vahvistaa kauppasuhteita ja syventää edelleen taloudellista yhdentymistä itäisten kumppanimaiden ja erityisesti kolmen assosioituneen maan kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa EU:n ja Kanadan välisen kauppasopimuksen (CETA) myönteisestä kehityksestä; panee merkille, että ensimmäisenä kokonaisena täytäntöönpanovuotena kahdenvälinen tavarakauppa, maatalouselintarvikkeet mukaan luettuina, kasvoi 10,3 prosenttia kolmen edellisen vuoden keskiarvoon verrattuna; muistuttaa, että EU:n kauppataseen ylijäämä Kanadan kanssa kasvoi 60 prosenttia ja loi uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille viejille; muistuttaa myös, että sopimuksen väliaikaisesta voimaantulosta lähtien sopimuspuolet ovat luoneet vankan kumppanuuden täydentämällä alkuperäistä sopimustekstiä merkittävillä suosituksilla, jotka koskevat kauppaa, ilmastotoimia ja Pariisin sopimusta, kauppaa ja sukupuolta sekä pk-yrityksiä, ja katsoo, että tämä todistaa kauppasopimuksen ja sen täytäntöönpanon dynaamisuuden; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille tuoreempia tietoja EU:n pk-yritysten viennistä ja sopimuksen yleisestä kestävyydestä; muistuttaa, että on tärkeää vahvistaa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanoa ja seurantaa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toistaa olevansa huolissaan joidenkin etuuskohtelun piiriin kuuluvien kumppaneiden raportoimasta etuuksien matalasta käyttöasteesta EU:n viennissä, mikä tarkoittaa, että kahdenvälisen kaupan strategian hyödyt ovat rajalliset pienten talouden toimijoiden kannalta; panee erityisesti merkille, että on suuria eroja siinä, miten unionin eri kauppakumppaneihin kohdistuvaan vientiin sovelletaan etuuksia, ja vähän eroja siinä, miten unionin tuontiin eri kauppakumppaneista sovelletaan etuuksia; kehottaa komissiota analysoimaan edelleen etuuskohtelun käyttöä sekä esittämään uusia innovatiivisia välineitä ja käytännön ratkaisuja; korostaa tässä yhteydessä joustavien, yksinkertaistettujen ja helppojen alkuperäsääntöjen merkitystä; kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa virtaviivaistamaan työtä kaupan edistämiseksi entistä tehokkaammin ja viestintästrategioiden vaikuttavuuden lisäämiseksi ja hyödyntämään EU:n edustustojen koko potentiaalia kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa, että kaupan ja muiden kuin kaupan esteiden suuri määrä, suuret erot tuotteiden valvonnan tasossa ja laadussa samoin kuin EU:n tulliliiton saapumispaikoissa sovellettavien tullimenettelyjen ja seuraamuspolitiikan erot aiheuttavat usein kauppavirtojen vääristymiä, mikä vaarantaa sisämarkkinoiden yhtenäisyyden; kehottaa tämän vuoksi komissiota tarkastelemaan kysymystä ja varmistamaan, että yritykset voivat kilpailla reilusti tasapuolisin toimintaedellytyksin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että maantieteellisten merkintöjen suojelu on yksi unionin offensiivinen kysymys kauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa, ja painottaa, että EU:n kumppanien on tärkeää noudattaa asianomaisia määräyksiä; kehottaa komissiota varmistamaan, että näitä määräyksiä nykyisissä ja tulevissa kauppasopimuksissa noudatetaan paremmin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota tarkastelemaan erityisesti vapaakauppasopimusten kumulatiivisia vaikutuksia kaupan uudelleen ohjautumiseen sekä EU:n että sen kumppanimaiden osalta ja vertaamaan tuloksia yksittäisiin vaikutustenarviointeihin ja todella toteutuneisiin lukuihin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että on tärkeää ottaa mukaan erityisesti kauppaneuvottelujen kaikkien osapuolten kansalliset parlamentit, kansalaisyhteiskunta ja yksityinen sektori; kehottaa lisäämään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja kuulemista kauppasopimuksista käytävissä neuvotteluissa ja niiden täytäntöönpanossa, erityisesti kansallisten neuvoa-antavien ryhmien toimivallan puitteissa, sillä niiden seurantarooli voitaisiin ulottaa kauppasopimusten kaikkiin osiin sen sijaan, että se rajoitetaan ainoastaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin; |
| --- | --- |

48.

Kauppa ja kestävä kehitys

| 49. | palauttaa mieliin edellisessä yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanoa koskevassa mietinnössään esittämänsä kannan; korostaa, että komission yksiköiden 27. helmikuuta 2018 esittämä 15-kohtainen toimintasuunnitelma tarjoaa hyvän pohjan pohdinnoille kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanon parantamiseksi; muistuttaa, että uuden sukupolven sopimukset sisältävät ihmisoikeuslausekkeita ja kestävää kehitystä koskevia lukuja, ja toteaa, että niiden täysimittaisen ja kattavan täytäntöönpanon tavoitteena on taata ihmisoikeuksien, unionin arvojen sekä korkeiden työ-, sosiaali- ja ympäristönormien noudattaminen ja edistää sitä; panee merkille, että komission kertomuksessa vapaakauppasopimusten täytäntöönpanosta arvioidaan kestävää kehitystä koskevia lukuja, ja kehottaa panemaan voimassa olevat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat määräykset ajoissa täytäntöön; pyytää komissiota laatimaan tarkan ja kohdennetun menetelmän kyseisten lukujen täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten ja toteaa, että niiden arviointia on mahdotonta toteuttaa pelkästään kvantitatiivisten tietojen perusteella; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia siitä, miten kauppasopimusten kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanoa voidaan tehostaa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille komission oikeusasioiden pääosaston aloitteen yritysten pakollisesta due diligence -menettelystä, mukaan lukien sen huomioon ottaminen EU:n kauppasopimuksissa, sekä mekanismin, jolla varmistetaan tehokas täytäntöönpano; huomauttaa, että pakollista due diligence -menettelyä koskevalla ehdotuksella olisi varmistettava, että nämä toimenpiteet eivät lisää eurooppalaisille pk-yrityksille aiheutuvaa taakkaa tai heikennä niiden kilpailukykyä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan rakentavasti neuvotteluihin monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä ihmisoikeuksien kunnioittamisen kannalta koskevan, oikeudellisesti sitovan YK:n sopimuksen tekemiseksi, jotta voidaan varmistaa oikeussuojan ja korvauksenhakuoikeuden saatavuus ihmisoikeusloukkausten uhreille; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta ja korostaa, että ohjelmaa olisi tuettava aktiivisesti sellaisella EU:n kauppastrategialla, joka on ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti tasapainoinen; suhtautuu myönteisesti komission sitoutumiseen siihen, että Pariisin ilmastosopimuksen noudattaminen asetetaan kauppasopimusten keskeiseksi lausekkeeksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee merkille, että nykyinen lähestymistapa edistää jo nyt velvoitteiden noudattamatta jättämiseen liittyvien ongelmien ratkaisemista; kehottaa kuitenkin komissiota kiinnittämään tarkempaa huomiota ja ottamaan oppia aiemmista kokemuksista ja mainitsee tästä esimerkkinä paneelin perustamisen EU:n pyynnöstä EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen yhteydessä, koska Etelä-Korea ei ole ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksia työntekijöiden oikeuksista, erityisesti yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevia yleissopimuksia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että komission ja parlamentin varhaiset ponnistelut Meksikon ja Vietnamin kanssa käydyissä kauppaneuvotteluissa onnistuivat kannustamaan Meksikoa, joka ratifioi järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 98 marraskuussa 2018, sekä Vietnamia, joka ratifioi sen kesäkuussa 2019; onnittelee molempia valtioita näin merkittävästä toimesta; kehottaa komissiota seuraamaan edistymistä muiden ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanossa ja perustamaan viipymättä parlamenttien välisen valiokunnan, kuten EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimuksessa on sovittu, ja kiinnittämään erityistä huomiota lapsityövoiman käytön kieltämiseen; pitää valitettavana, että Vietnam ei ole ratifioinut ILO:n yleissopimusta nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta; kehottaa komissiota seuraamaan tilannetta tiiviisti sekä vaatimaan neuvotteluja Vietnamin hallituksen kanssa, jos se ei jatkuvasti ja kestävästi pyri ratifioimaan sitä, kuten sopimuksessa edellytetään; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että tarvitaan tehokas toimintasuunnitelma lapsityövoimaa koskevan nollatoleranssin täytäntöönpanemiseksi vapaakauppasopimuksissa kehittämällä vahvoja kumppanuuksia kansalaisjärjestöjen ja kansallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan luoda perheille ja työntekijöille vahvoja sosiaalisia ja taloudellisia vaihtoehtoja johdonmukaisesti EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisten toimien kanssa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | katsoo, että kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen olisi oltava yksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ulkoisen ulottuvuuden liikkeellepanevista voimista; korostaa, että kaikkien uusien hiilimukautusmekanismien olisi oltava yhteensopivia WTO:n sääntöjen ja EU:n vapaakauppasopimusten kanssa; korostaa, että EU:n yrityksiä ei pitäisi asettaa epäedulliseen kilpailuasemaan; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toteaa, että EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa olisi käytettävä vipuvoimana toimitusketjujen vastuulliseen hallinnointiin, johon kuuluu myös sen varmistaminen, että yritykset kunnioittavat ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia ja ympäristönormeja ja että oikeussuoja toteutuu; panee merkille, että komissio on sitoutunut esittämään lainsäädäntöehdotuksen vuoteen 2021 mennessä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sellaisiin yksipuolisiin kauppaetuuksiin kuin GSP tai GSP+ liittyvät ihmisoikeuksia koskevat ehdot pannaan tehokkaasti täytäntöön ja että niitä seurataan; korostaa, että EU:n kauppapolitiikan olisi autettava torjumaan laitonta kauppaa, metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että YK:n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksen kaupallinen ulottuvuus olisi otettava täysimääräisesti huomioon; palauttaa mieliin 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (15), jossa kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään aktiivista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa – erityisesti ulkoisen toiminnan välineidensä, esimerkiksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI), kautta – biologisen monimuotoisuuden suojelemista, säilyttämistä ja ennallistamista koskevien toimenpiteiden ja hallinnan edistämiseksi ja niitä koskevien tavoitteiden asettamiseksi, erityisesti kun on kyse monenvälisistä sopimuksista ja kauppasopimuksista sekä sitoumusten noudattamatta jättämisen johdosta toteutettavista toimenpiteistä; kehottaa komissiota tämän vuoksi sisällyttämään kaikkiin tuleviin kauppasopimuksiin täytäntöönpanokelpoiset kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vaatii, että EU kehottaa talouskumppaneitaan tavanomaisten ILO:n yleissopimusten lisäksi ratifioimaan ja panemaan täytäntöön yleissopimuksen nro 189 kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoisesta työstä, nro 156 perheenhuoltovelvollisuuksia omaavista työntekijöistä ja nro 190 väkivallasta ja häirinnästä; |
| --- | --- |

60.

EU:n kaupallisten etujen puolustaminen

| 61. | muistuttaa, että sääntöihin perustuvan kaupan säilyttämiseksi toteutettavien toimien on oltava ratkaisevassa asemassa unionin kauppastrategiassa, ja panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille kaupan suojatoimien nykyaikaistamispaketin hyväksymisen vuonna 2018 ja uuden ulkomaisten suorien investointien seurantamekanismin; painottaa, että tämän seurantamekanismin tavoitteena on yhteistyö ja mahdollisesti ulkomaisten investointien rajoittaminen strategisilla aloilla unionin ja sen jäsenvaltioiden suojelemiseksi; kehottaa komissiota panemaan tehokkaasti täytäntöön kaupan suojatoimia eurooppalaisen teollisuuden suojelemiseksi sopimattomilta markkinakäytännöiltä sekä arvioimaan ja vahvistamaan suojatoimenpiteitä, jotta ne soveltuisivat paremmin poikkeuksellisiin olosuhteisiin ja eurooppalaisen teollisuuden suojaamiseen siten, että kauppavirtojen markkinoille aiheuttamat häiriöt voitaisiin ennakoida; painottaa, että covid-19-pandemian jälkeen tarvitaan vahvaa seurantaa ja yhteistyötä, kun tiettyihin EU:n strategisiin aloihin voi kohdistua paineita; korostaa kuitenkin, että uutta ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismia ei saisi koskaan käyttää protektionistisena toimenpiteenä; suhtautuu myönteisesti valkoiseen kirjaan ulkomaisista tuista ja kehottaa komissiota esittämään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jos nykyiset välineet osoittautuvat riittämättömiksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | toteaa, että teräksen tuonti Kiinasta ja muista kolmansista maista on tällä hetkellä kasvanut valtavasti, mikä haittaa vakavasti eurooppalaista teollisuutta ja vaarantaa suuren määrän työpaikkoja; painottaa, että terästuotteiden tuontiin nykyisin sovellettavien suojatoimenpiteiden tarkistuksessa on alennettava nykyisiä kiintiöitä liikatuonnin mukaisesti ja kumottava mahdollisuus käyttämättä jääneiden kiintiöiden siirtoon; |
| --- | --- |

62.

| 63. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen nimittämisestä vuoden 2020 alussa seuraamaan ja parantamaan EU:n kauppasopimusten noudattamista; katsoo, että EU:n kauppasopimusten sääntöjen noudattamista on valvottava asianmukaisesti, jotta varmistetaan niiden vaikuttavuus ja voidaan puuttua vääristymiin markkinoilla; korostaa, että tässä uudessa kauppasopimusten valvojan tehtävässä olisi keskityttävä kauppasopimusten täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan sekä markkinoille pääsyn, kaupan ja kestävän kehityksen sitoumusten rikkomiseen; katsoo, että EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen olisi sekä valvottava EU:n kolmansien maiden kanssa tekemien kauppasopimusten ympäristö- ja työoikeuksia koskevien velvoitteiden noudattamista ja täytäntöönpanoa että keskityttävä kauppasopimusten kaikkien lukujen täytäntöönpanoon taatakseen, että niiden koko potentiaalia hyödynnetään; kehottaa komissiota selventämään edelleen kauppasopimusten valvojan tehtävää; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa neuvostoa pyrkimään nopeasti sopimukseen kansainvälisten julkisten hankintojen välineestä, jotta EU:n toimijoille voidaan tarjota oikeusvarmuutta, vastavuoroisuutta ja tasapuoliset toimintaedellytykset; kehottaa sisällyttämään tähän maailmanlaajuisen luettelon keskeisistä hätätilanteessa tarvittavista terveydenhoitotuotteista, jotta vältetään tulevaisuudessa kolmansien maiden tavarantoimittajien väärinkäytökset maailmanlaajuisten pandemioiden aikana; toteaa, että unionin julkisten hankintojen markkinat ovat maailman avoimimmat ja että tietyillä kolmansilla mailla on hyvin rajallinen pääsy kyseisille markkinoille; painottaa, että on tärkeää edistää vastavuoroisuutta ja yhteistä etua markkinoille pääsyn ja julkisten hankintojen aloilla EU:n yritysten eduksi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa on oltava käytössä riittävät investointien seurantamekanismit turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyviltä riskeiltä suojautumiseksi; kannustaa jäsenvaltioita, joilla ei vielä ole seurantamekanismeja, ottamaan käyttöön väliaikaisia ratkaisuja ja kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti tällaisia toimia; |
| --- | --- |

65.

| 66. | painottaa, että ulkomaiset suorat sijoitukset EU:hun sekä ulkomaisten sijoittajien terveydenhuollon ja muiden keskeisten infrastruktuurien hankinnat voivat vahingoittaa EU:n pyrkimyksiä saada covid-19-pandemia kuriin Euroopassa; on tämän osalta tyytyväinen komission tiedonantoon ulkomaisia suoria sijoituksia ennen ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevan asetuksen soveltamista koskevista ohjeista jäsenvaltioille; kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole perustaneet seurantamekanismia, perustamaan sellaisen viipymättä; kehottaa jäsenvaltioita myös käyttämään kaikkia saatavilla olevia välineitä sen varmistamiseksi, että käytössä on tehokkaat mekanismit mahdollisten investointien ja hankintojen arvioimiseksi niiden EU:n kriittiseen terveydenhuoltoinfrastruktuuriin kohdistuvien uhkien osalta, ja toteuttamaan tarvittaessa lieventäviä tai estäviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toistaa, että kunnianhimoisia ilmasto- ja ympäristönormeja, ekologisia standardeja ja sosiaalisia periaatteita noudattava eurooppalainen teollisuus tarvitsee tasapuoliset toimintaedellytykset niiden kumppanien kanssa, jotka eivät sovella yhtä tiukkoja normeja ja standardeja; katsoo, että tämän vuoksi tarvitaan kiireesti WTO:n sääntöjen mukainen hiilitullimekanismi, jolla vahvistetaan maailmanlaajuisia ilmastotoimia ja suojellaan eurooppalaista teollisuutta epäreilulta kilpailulta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa EU:n johtajia ja komissiota tekemään rohkeita päätöksiä EU:n omien varojen järjestelmän uudistamisesta, mukaan lukien uusien omien varojen korin käyttöönotto; vahvistaa monivuotista rahoituskehystä koskevassa väliaikaisessa mietinnössä esittämänsä kannan luetteloon, joka käsittää ehdotetut mahdolliset uudet omat varat: yhteinen yhdistetty yhteisöveropohja, digitaalisten palvelujen verotus, finanssitransaktiovero, päästökauppajärjestelmästä saatavat tulot, muovimaksu ja WTO:n sääntöjen mukainen hiilitullimekanismi (16); |
| --- | --- |

68.

| 69. | on huolestunut sijoittajien ja valtioiden välisten välitysmekanismien jatkuvasta laajentumisesta investointisopimuksissa; muistuttaa, että tällaiset rinnakkaiset oikeudelliset järjestelmät on suunniteltu suosimaan yritysten etuja ja oikeuksia, mutta ei yritysten velvoitteita ja vastuita, ja ne voivat vaarantaa valtioiden poliittisen liikkumavaran ja perustellun oikeuden säännellä; tuomitsee sen, että lakiasiantoimistot ovat alkaneet tarjota neuvontaa siitä, miten ulkomaiset sijoittajat voivat esittää sovittelussa vaatimuksia covid-19-pandemiaan liittyvien hallitusten toimenpiteiden perusteella; kehottaa keskeyttämään kaikki sovittelussa esitetyt vaatimukset, jotka koskevat pandemian ja sen vaikutusten terveyteen ja talouteen liittyvää ulottuvuutta ja sosiaalista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa käynnistämään uudelleen ympäristöhyödykesopimusta koskevat neuvottelut ja kehottaa komissiota ehdottamaan yksipuolisia muutoksia ympäristöystävällisiin hyödykkeisiin sovellettaviin tulleihin, jos hyödykkeiden voidaan todeta edistävän osaltaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa laajentamaan kiertotalousaloitteiden (17) ulkoista ulottuvuutta EU:n suhteissa kolmansiin maihin säännöllisen yhteistyön ja vuoropuhelun avulla; |
| --- | --- |

71.

Palvelukauppa ja sähköinen kaupankäynti

| 72. | suhtautuu myönteisesti meneillään oleviin useammankeskisiin neuvotteluihin palvelukaupan keskeisistä aloista, erityisesti palvelujen kotimaisesta sääntelystä ja investointien helpottamisesta; toteaa, että kaupallinen läsnäolo kolmannessa maassa on pääasiallinen tarjontamuoto palvelujen kaupassa ja sähköisessä kaupankäynnissä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa, että EU on maailman ylivoimaisesti suurin palvelujen viejä ja että palvelujen osuus on noin 70 prosenttia sen BKT:stä; painottaa erityisesti, että palvelukauppa oli suhteellisen kestokykyistä covid-19-kriisin aikana, ja painottaa sen asemaa Euroopan taloudellisessa elpymisessä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | painottaa, että kansainvälisiä elpymispyrkimyksiä on helpotettava avoimella ja reilulla kaupalla, myös verkkokaupalla, mikä edellyttää sähköisten toimitusten tullien keskeyttämistä; tukee sähköisestä kaupasta annettua WTO:n yhteistä julistusta, jossa kannatetaan tämän alan maailmanlaajuisia sääntöjä; kehottaa avoimuuteen, jotta saadaan aikaan tarkoituksenmukainen lopputulos ja jotta voidaan helpottaa tiedonkulkua rajojen yli ja puuttua sähköisen kaupan perusteettomiin esteisiin noudattaen täysin yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, yleinen tietosuoja-asetus mukaan lukien, ja jotta voidaan hyödyntää neuvotteluohjeiden tarjoamaa joustavuutta; on tyytyväinen siihen, että neuvotteluihin osallistuu hyvin suuri määrä WTO:n jäseniä, ja kehottaa pitämään neuvottelut mahdollisimman avoimina ja osallistavina; |
| --- | --- |

74.

Pk-yritykset

| 75. | panee merkille, että pk-yritysten osuus EU:n tavaraviennin arvosta on noin 30 prosenttia ja kaikista EU:n tavaroita vievistä yrityksistä yli 80 prosenttia mutta vain viisi prosenttia pk-yrityksistä toimii aktiivisesti kansainvälisesti, mikä tarkoittaa, että valtaosa niistä on riippuvaisia sisämarkkinoiden elinvoimaisuudesta; kannattaa ajatusta, että kaikkiin ehdotettuihin vapaakauppasopimuksiin olisi sisällytettävä erityinen pk-yrityksiä koskeva luku, kuten EU:n ja Japanin sekä uudistetussa EU:n ja Meksikon välisessä sopimuksessa on tehty, ja että pk-yritykset olisi otettava mukaan nykyisten vapaakauppasopimusten tarkistamiseen; toteaa, että kaupan esteet ja byrokratia ovat erityisen raskaita pk-yrityksille; kehottaa komissiota tukemaan edelleen mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä ja keskittymään erityisesti naisten johtamiin mikroyrityksiin ja pk-yrityksiin ja toteuttamaan toimia niiden hyväksi; pyytää, että perustaessaan vientikysymysten neuvontapisteitä unioni ja jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota naisten johtamien mikroyritysten ja pk-yritysten erityistilanteeseen, jotta voidaan hyödyntää vapaakauppasopimusten tarjoamat mahdollisuudet ja parantaa palveluja, tekniikkaa ja infrastruktuuria (kuten internetin saatavuutta), sillä ne ovat erityisen tärkeitä naisten taloudellisten mahdollisuuksien lisäämisen ja naisten johtamien mikroyritysten ja pk-yritysten kannalta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pyytää komissiota tekemään yhteistyössä jäsenvaltioiden, yritysten ja sidosryhmien kanssa alkuperäsääntöjen käytöstä ja ymmärtämisestä helpompaa pk-yrityksille; muistuttaa komissiota sen tavoitteesta ottaa vuoden 2020 alussa käyttöön pk-yrityksille tarkoitettu alkuperäsääntöjä koskeva itsearviointiväline Access2Market -foorumilla, jolla autetaan yrityksiä arvioimaan, voiko jokin tuote hyötyä tiettyyn EU:n kauppasopimukseen perustuvista etuuksista, jotta voidaan helpottaa pk-yritysten EU:n vapaakauppasopimusten mukaisten etuuksien käyttöä ja jotta pk-yritykset voivat viime kädessä hyötyä kauppasopimuksista täysimääräisesti ja päästä ulkomaisille markkinoille tarjoamalla käyttäjäystävällistä, ajantasaista ja käytännön tietoa kauppapolitiikasta ja erityisesti vapaakauppasopimuksista; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen tarkkailla kauppapolitiikkansa vaikutusta pk-yrityksiin, koska näillä on erittäin tärkeä rooli kansainvälisessä kaupassa, ja palauttaa mieliin, että hallinnolliset kustannukset ja byrokratia vaikuttavat pk-yrityksiin kohtuuttomasti niiden koon ja rajallisten resurssien vuoksi; |
| --- | --- |

76.

Sukupuoli ja kauppa

| 77. | korostaa, että vapaakauppasopimukset tarjoavat EU:lle tilaisuuden edistää sukupuolten tasa-arvoa ja lujittaa naisten taloudellista asemaa kolmansissa maissa, ja kehottaa komissiota torjumaan naisten hyväksikäyttöä; kehottaa komissiota ja neuvostoa ehdottamaan erityisen sukupuolten tasa-arvoa koskevan luvun neuvottelemista EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin; kannattaa EU:n ja Kanadan yhteisen komitean antamia kauppaa ja sukupuolta koskevia suosituksia, koska ne muodostavat perustan, joka edistää sen ymmärtämistä, miten kauppasopimukset voi osaltaan edistää sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toteaa, että kesäkuuhun 2017 mennessä toteutettuihin 26:een kestävyysvaikutusten arviointiin ei sisältynyt erityisiä kauppaa ja sukupuolta koskevia tilastoja eikä vuoden 2018 täytäntöönpanokertomuksessakaan esitetä mitään tietoja tästä; painottaa, että on alettava kerätä sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja, ja odottaa, että seuraavassa kertomuksessa esitetään kattavat tiedot vapaakauppasopimusten vaikutuksista komission antaman sitoumuksen mukaisesti; katsoo tämän osalta Kanadassa tasa-arvonäkökohdista käsin toteutetun arvioinnin parhaaksi käytännöksi, jota olisi syytä noudattaa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota varmistamaan, että sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina kansallisissa neuvoa-antavissa ryhmissä, että perustetaan kauppaa ja sukupuolta käsittelevä komitea havaitsemaan puutteita ja että, kuten Kanadan ja Israelin vapaakauppasopimuksen tapauksessa, riitojenratkaisumekanismeja sovelletaan myös sukupuolikysymyksiin; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0230.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0477.

(3)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 109.

(4)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 30.

(5)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 19.

(6)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 2.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020JC0003&from=fr

(9)  EUVL L 771, 15.3.2020, s. 1.

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. kesäkuuta 2015”EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuoden 2015 jälkeen”.

(11)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2018 sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa.

(12)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. toukokuuta 2016 Kiinan markkinatalousasemasta (EUVL C 76, 28.2.2018, s. 43).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_161

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0152.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(16)  Ks. Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15. toukokuuta 2020, uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta – Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&;

---

Torstai 8. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Täytäntöönpanosäädöksen vastustaminen: Titaanidioksidin (E 171) eritelmät

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta titaanidioksidin (E 171) eritelmien osalta (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta titaanidioksidin (E 171) eritelmien osalta (D066794/04, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta titaanidioksidin (E 171) eritelmien osalta (D066794/04,

| — | ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2019 julkistetun pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean yhteenvetokertomuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2019 julkistetun pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean yhteenvetokertomuksen (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 10. toukokuuta 2019 antaman ja 12. kesäkuuta 2019 julkistaman julkilausuman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 10. toukokuuta 2019 antaman ja 12. kesäkuuta 2019 julkistaman julkilausuman (4),

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan ja 5 a artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan ja 5 a artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 vahvistetaan elintarvikkeissa käytettäviä elintarvikelisäaineita koskevat säännöt, jotta varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta, samalla kun varmistetaan ihmisten terveyden suojelun ja kuluttajansuojan korkea taso, mukaan luettuina kuluttajien etujen suojeleminen ja elintarvikkeiden kaupassa sovellettavat oikeudenmukaiset käytännöt, tarvittaessa ympäristönsuojelu huomioon ottaen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 vahvistetaan elintarvikkeissa käytettäviä elintarvikelisäaineita koskevat säännöt, jotta varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta, samalla kun varmistetaan ihmisten terveyden suojelun ja kuluttajansuojan korkea taso, mukaan luettuina kuluttajien etujen suojeleminen ja elintarvikkeiden kaupassa sovellettavat oikeudenmukaiset käytännöt, tarvittaessa ympäristönsuojelu huomioon ottaen;

| B. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 vahvistetaan muun muassa elintarvikelisäaineiden yhtenäinen arviointi- ja hyväksymismenettely, jolla edistetään elintarvikkeiden vapaata liikkuvuutta unionissa sekä ihmisten terveyden suojelun ja kuluttajansuojan korkeaa tasoa, mukaan lukien kuluttajien etujen suojeleminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 vahvistetaan muun muassa elintarvikelisäaineiden yhtenäinen arviointi- ja hyväksymismenettely, jolla edistetään elintarvikkeiden vapaata liikkuvuutta unionissa sekä ihmisten terveyden suojelun ja kuluttajansuojan korkeaa tasoa, mukaan lukien kuluttajien etujen suojeleminen;

Titaanidioksidin (E 171) käyttö elintarvikkeissa

| C. | toteaa, että titaanidioksidi (E 171) on elintarvikelisäaine, joka koostuu osittain nanohiukkasista ja jota esiintyy pääasiassa makeisten, kakkujen, jälkiruokien, jäätelön, keksien, suklaapatukoiden sekä leipomo- ja konditoriatuotteiden kaltaisissa elintarvikkeissa; toteaa, että sen päätarkoituksena on antaa tuotteille valkoinen väri tai tehdä niistä läpikuultamattomia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että titaanidioksidi (E 171) on elintarvikelisäaine, joka koostuu osittain nanohiukkasista ja jota esiintyy pääasiassa makeisten, kakkujen, jälkiruokien, jäätelön, keksien, suklaapatukoiden sekä leipomo- ja konditoriatuotteiden kaltaisissa elintarvikkeissa; toteaa, että sen päätarkoituksena on antaa tuotteille valkoinen väri tai tehdä niistä läpikuultamattomia;

| D. | ottaa huomioon, että titaanidioksidia (E 171) käytetään pääasiassa elintarvikkeissa, jotka ovat erityisen suosittuja lasten keskuudessa, kuten purukumi, makeiset, suklaat ja jäätelö, mikä herättää huolen siitä, että tämä haavoittuva väestönosa voi mahdollisesti altistua merkittävästi kyseiselle aineelle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että titaanidioksidia (E 171) käytetään pääasiassa elintarvikkeissa, jotka ovat erityisen suosittuja lasten keskuudessa, kuten purukumi, makeiset, suklaat ja jäätelö, mikä herättää huolen siitä, että tämä haavoittuva väestönosa voi mahdollisesti altistua merkittävästi kyseiselle aineelle;

Turvallisuusriskien arviointi

| E. | ottaa huomioon, että jo 28. kesäkuuta 2016 annetussa EFSAn tieteellisessä lausunnossa (6) titaanidioksidista (E 171) viitattiin tietojen riittämättömyyteen, mikä esti lisäaineen kattavan riskinarvioinnin; toteaa, että titaanidioksidin (E 171) turvallisuuteen liittyvät epävarmuustekijät johtuvat osittain siitä, että valmistajat eivät ole toimittaneet tarvittavia tietoja riskinarvioinnin tekemiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jo 28. kesäkuuta 2016 annetussa EFSAn tieteellisessä lausunnossa (6) titaanidioksidista (E 171) viitattiin tietojen riittämättömyyteen, mikä esti lisäaineen kattavan riskinarvioinnin; toteaa, että titaanidioksidin (E 171) turvallisuuteen liittyvät epävarmuustekijät johtuvat osittain siitä, että valmistajat eivät ole toimittaneet tarvittavia tietoja riskinarvioinnin tekemiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että lukuisissa viimeaikaisissa tieteellisissä julkaisuissa (7) on kyseenalaistettu titaanidioksidin (E 171) turvallisuus ja korostettu sen käyttöön liittyviä mahdollisia riskejä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että lukuisissa viimeaikaisissa tieteellisissä julkaisuissa (7) on kyseenalaistettu titaanidioksidin (E 171) turvallisuus ja korostettu sen käyttöön liittyviä mahdollisia riskejä;

| G. | toteaa, että Ranskan elintarvike-, ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusasioista vastaavan viranomaisen (ANSES) 12. huhtikuuta 2019 antamassa lausunnossa (8) pantiin titaanidioksidin (E 171) muiden haittavaikutusten ohella merkille sen mahdolliset karsinogeeniset vaikutukset ja todettiin, että tieteellisesti titaanidioksidin (E 171) turvallisuuteen liittyy edelleen epävarmuustekijöitä ja sitä koskevat tiedot ovat puutteelliset, minkä vuoksi titaanidioksidin (E 171) mahdollinen myrkyllisyys kuluttajille aiheuttaa edelleen huolta; ottaa huomioon, että myös Alankomaiden riskinarviointi- ja tutkimusvirasto (BuRo) on tuonut esiin (9) tietoaukkoja ja epävarmuustekijöitä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Ranskan elintarvike-, ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusasioista vastaavan viranomaisen (ANSES) 12. huhtikuuta 2019 antamassa lausunnossa (8) pantiin titaanidioksidin (E 171) muiden haittavaikutusten ohella merkille sen mahdolliset karsinogeeniset vaikutukset ja todettiin, että tieteellisesti titaanidioksidin (E 171) turvallisuuteen liittyy edelleen epävarmuustekijöitä ja sitä koskevat tiedot ovat puutteelliset, minkä vuoksi titaanidioksidin (E 171) mahdollinen myrkyllisyys kuluttajille aiheuttaa edelleen huolta; ottaa huomioon, että myös Alankomaiden riskinarviointi- ja tutkimusvirasto (BuRo) on tuonut esiin (9) tietoaukkoja ja epävarmuustekijöitä;

| H. | toteaa, että EFSA viittaa tuoreimmassa titaanidioksidista (E 171) antamassaan julkilausumassa (10) ANSESin lausuntoon ja myös panee merkille tietyt aineen käytön turvallisuuteen liittyvät epävarmuustekijät; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EFSA viittaa tuoreimmassa titaanidioksidista (E 171) antamassaan julkilausumassa (10) ANSESin lausuntoon ja myös panee merkille tietyt aineen käytön turvallisuuteen liittyvät epävarmuustekijät;

| I. | ottaa huomioon, että 19 tutkijaa kahdeksasta maasta tapasi helmikuussa 2016 kansainvälisessä syöväntutkimuslaitoksessa (IARC) Lyonissa Ranskassa arvioidakseen uudelleen titaanidioksidin (E 171) karsinogeenisuutta ja tuli johtopäätökseen, että se olisi luokiteltava ihmisille mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi (ryhmä 2B) aineeksi (11); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 19 tutkijaa kahdeksasta maasta tapasi helmikuussa 2016 kansainvälisessä syöväntutkimuslaitoksessa (IARC) Lyonissa Ranskassa arvioidakseen uudelleen titaanidioksidin (E 171) karsinogeenisuutta ja tuli johtopäätökseen, että se olisi luokiteltava ihmisille mahdollisesti syöpää aiheuttavaksi (ryhmä 2B) aineeksi (11);

| J. | ottaa huomioon Yhdysvaltain kansallisen työturvallisuus- ja työterveyslaitoksen (NIOSH) todenneen, että altistumista titaanidioksidin (E 171) ultrapienille hiukkasille olisi pidettävä mahdollisena työperäisenä karsinogeenina (12); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon Yhdysvaltain kansallisen työturvallisuus- ja työterveyslaitoksen (NIOSH) todenneen, että altistumista titaanidioksidin (E 171) ultrapienille hiukkasille olisi pidettävä mahdollisena työperäisenä karsinogeenina (12);

Riskinhallintapäätökset

| K. | ottaa huomioon, että ANSESin lausunnon ja EFSAn sen jälkeen antaman julkilausuman, jossa asiaan liittyviä huolenaiheita ei voitu hälventää, seurauksena Ranskan hallitus antoi 1. tammikuuta 2020 varotoimenpiteenä kuluttajien terveyden suojelemiseksi asetuksen, jolla estetään titaanidioksidia (E 171) sisältävien elintarvikkeiden myynti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ANSESin lausunnon ja EFSAn sen jälkeen antaman julkilausuman, jossa asiaan liittyviä huolenaiheita ei voitu hälventää, seurauksena Ranskan hallitus antoi 1. tammikuuta 2020 varotoimenpiteenä kuluttajien terveyden suojelemiseksi asetuksen, jolla estetään titaanidioksidia (E 171) sisältävien elintarvikkeiden myynti;

| L. | ottaa huomioon, että näistä taustatiedoista huolimatta komissio, sen sijaan, että se ehdottaisi titaanidioksidin (E 171) elintarvikekäytön vaiheittaista lopettamista, antoi ehdotuksen asetukseksi, jossa muutetaan kyseisen elintarvikelisäaineen määritelmää ja eritelmiä ja jonka mukaisesti titaanidioksidin (E 171) laillinen markkinoille saattaminen ja niillä pitäminen on edelleen sallittua; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että näistä taustatiedoista huolimatta komissio, sen sijaan, että se ehdottaisi titaanidioksidin (E 171) elintarvikekäytön vaiheittaista lopettamista, antoi ehdotuksen asetukseksi, jossa muutetaan kyseisen elintarvikelisäaineen määritelmää ja eritelmiä ja jonka mukaisesti titaanidioksidin (E 171) laillinen markkinoille saattaminen ja niillä pitäminen on edelleen sallittua;

| M. | ottaa huomioon, että mahdolliset päätökset olla asettamatta titaanidioksidia (E 171) markkinakieltoon asettavat sellaiset yritykset epäedulliseen asemaan, jotka ovat päättäneet soveltaa ennalta varautumisen periaatetta ja korvanneet titaanidioksidin (E 171) tuotteissaan tai poistaneet sen niistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että mahdolliset päätökset olla asettamatta titaanidioksidia (E 171) markkinakieltoon asettavat sellaiset yritykset epäedulliseen asemaan, jotka ovat päättäneet soveltaa ennalta varautumisen periaatetta ja korvanneet titaanidioksidin (E 171) tuotteissaan tai poistaneet sen niistä;

Ennalta varautumisen periaate ja ”muut tekijät”

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdassa määrätään ennalta varautumisen periaatteesta yhtenä unionin perusperiaatteena; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdassa määrätään ennalta varautumisen periaatteesta yhtenä unionin perusperiaatteena;

| O. | toteaa, että SEUT:n 168 artiklan 1 kohdan mukaan ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että SEUT:n 168 artiklan 1 kohdan mukaan ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”;

| P. | ottaa huomioon, että yli 85 000 kansalaista eri puolilla Eurooppaa on jo allekirjoittanut vetoomuksen (13), jolla tuetaan Ranskan titaanidioksidille (E 171) asettamaa kieltoa ja jossa pyydetään soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta ottaen huomioon epävarmuustekijät, jotka liittyvät ravitsemuksellisesti merkityksettömiin ja kuluttajat mahdollisesti riskeille altistaviin elintarvikelisäaineisiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että yli 85 000 kansalaista eri puolilla Eurooppaa on jo allekirjoittanut vetoomuksen (13), jolla tuetaan Ranskan titaanidioksidille (E 171) asettamaa kieltoa ja jossa pyydetään soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta ottaen huomioon epävarmuustekijät, jotka liittyvät ravitsemuksellisesti merkityksettömiin ja kuluttajat mahdollisesti riskeille altistaviin elintarvikelisäaineisiin;

| Q. | ottaa huomioon, että elintarvikelisäaineiden hyväksynnässä voidaan ottaa huomioon myös muita tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisiä tekijöitä, mukaan lukien yhteiskuntaan, talouteen, perinteisiin, etiikkaan ja ympäristöön liittyvät tekijät, ennalta varautumisen periaate sekä asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 tarkoitettujen tarkastusten toteutettavuus; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että elintarvikelisäaineiden hyväksynnässä voidaan ottaa huomioon myös muita tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisiä tekijöitä, mukaan lukien yhteiskuntaan, talouteen, perinteisiin, etiikkaan ja ympäristöön liittyvät tekijät, ennalta varautumisen periaate sekä asetuksessa (EY) N:o 1331/2008 tarkoitettujen tarkastusten toteutettavuus;

Lupaehdot ja vaihtoehdot

| R. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6 artiklassa säädetään, että elintarvikelisäaine voidaan hyväksyä vain, jos sen käyttö on turvallista ja teknologisesti perusteltua ja jos sen käyttö ei johda harhaan kuluttajia vaan siitä on päinvastoin heille etua ja hyötyä; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6 artiklassa säädetään, että elintarvikelisäaine voidaan hyväksyä vain, jos sen käyttö on turvallista ja teknologisesti perusteltua ja jos sen käyttö ei johda harhaan kuluttajia vaan siitä on päinvastoin heille etua ja hyötyä;

| S. | ottaa huomioon, että titaanidioksidia (E 171) käytetään ainoastaan esteettisiin tarkoituksiin ja että sillä ei ole ravitsemuksellista arvoa eikä sillä ole elintarvikkeissa mitään hyödyllistä teknologista tehtävää; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että titaanidioksidia (E 171) käytetään ainoastaan esteettisiin tarkoituksiin ja että sillä ei ole ravitsemuksellista arvoa eikä sillä ole elintarvikkeissa mitään hyödyllistä teknologista tehtävää;

| T. | ottaa huomioon, että titaanidioksidin (E 171) käytölle ei ole vakuuttavaa teknologista tarvetta ja että monet Ranskan markkinoilla toimivat elintarvikkeiden valmistajat ja vähittäismyyjät ovat menestyksellisesti poistaneet titaanidioksidin (E 171) tuotteistaan noudattaakseen Ranskan antamaa asetusta, jolla keskeytetään lisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen (14); toteaa, että eräät monikansalliset yritykset ovat sitoutuneet poistamaan titaanidioksidin (E 171) elintarvikevalikoimastaan (15); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että titaanidioksidin (E 171) käytölle ei ole vakuuttavaa teknologista tarvetta ja että monet Ranskan markkinoilla toimivat elintarvikkeiden valmistajat ja vähittäismyyjät ovat menestyksellisesti poistaneet titaanidioksidin (E 171) tuotteistaan noudattaakseen Ranskan antamaa asetusta, jolla keskeytetään lisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen (14); toteaa, että eräät monikansalliset yritykset ovat sitoutuneet poistamaan titaanidioksidin (E 171) elintarvikevalikoimastaan (15);

| U. | ottaa huomioon, että useimmilla jäsenvaltioilla on tähän mennessä ollut vaikeuksia valvoa, että nanohiukkasten merkitsemistä elintarvikkeissa koskevaa vaatimusta noudatetaan; ottaa huomioon, että kuluttajaryhmien Espanjassa, Belgiassa, Italiassa ja Saksassa tekemissä testeissä todettiin, että nanohiukkasten osuus titaanidioksidista (E 171) oli eräissä tapauksissa yli 50 prosenttia ilman, että lisäaine oli merkitty ”nanoksi” (16), ja että tällaisia elintarvikkeita oli muun muassa lasten ja muiden haavoittuvien väestönosien usein kuluttamien makeisten, purukumien ja kakkujen joukossa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että useimmilla jäsenvaltioilla on tähän mennessä ollut vaikeuksia valvoa, että nanohiukkasten merkitsemistä elintarvikkeissa koskevaa vaatimusta noudatetaan; ottaa huomioon, että kuluttajaryhmien Espanjassa, Belgiassa, Italiassa ja Saksassa tekemissä testeissä todettiin, että nanohiukkasten osuus titaanidioksidista (E 171) oli eräissä tapauksissa yli 50 prosenttia ilman, että lisäaine oli merkitty ”nanoksi” (16), ja että tällaisia elintarvikkeita oli muun muassa lasten ja muiden haavoittuvien väestönosien usein kuluttamien makeisten, purukumien ja kakkujen joukossa;

| 1. | vastustaa ehdotuksen komission asetukseksi hyväksymistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission asetukseksi on ristiriidassa asetusten (EY) N:o 1333/2008 ja (EY) N:o 1331/2008 tavoitteiden ja sisältöjen kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että se, että titaanidioksidia (E 171) voi edelleen saattaa markkinoille ja myydä markkinoilla elintarvikelisäaineena, on vastoin asetuksen (EY) N:o 1333/2008 6 artiklan säännöksiä ja voi vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisten kuluttajien terveyteen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen asetukseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota soveltamaan ennalta varautumisen periaatetta ja poistamaan titaanidioksidin (E 171) sallittuja elintarvikelisäaineita koskevasta unionin luettelosta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

(2)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  EFSAn julkilausuma Ranskan elintarvike-, ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusasioista vastaavan viranomaisen (ANSES) suorittamasta elintarvikelisäaine titaanidioksidille (E 171) altistumiseen liittyviä riskejä koskevasta arvioinnista, EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714

(5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(6)  Titaanidioksidin (E 171) käytön elintarvikelisäaineena uudelleenarviointi, EFSA Journal 2016;14(9):4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545

(7)  Katso Avicenn-järjestön luettelo viimeaikaisista tieteellisistä julkaisuista, joissa tarkastellaan E171:n ja/tai titaanidioksidinanohiukkasten haittavaikutuksia suun kautta tapahtuneen altistuksen seurauksena, saatavilla osoitteessa http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J., ja Novak, S., ‘Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?”, Radiology and Oncology, joulukuu 2011; 45(4): 227–247, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; ja Pinget, G. ja muut, ‘Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction”. Frontiers in Nutrition, 14. toukokuuta 2019, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full

(8)  Ranskan elintarvike-, ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusasioista vastaavan viranomaisen (ANSES) lausunto elintarvikelisäaineen E 171 nielemiseen liittyvistä riskeistä, saatavilla osoitteessa https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  EFSAn julkilausuma Ranskan elintarvike-, ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusasioista vastaavan viranomaisen (ANSES) suorittamasta elintarvikelisäaine titaanidioksidille (E 171) altistumiseen liittyviä riskejä koskevasta arvioinnista, EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714

(11)  ”Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc”, ”IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans”, Osa 93, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010

(12)  ”Occupational Exposure to Titanium Dioxide”, Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  Agir pour l’Environnement -järjestön laatiman ja verkossa julkistaman katsauksen mukaan vähintään 340 aiemmin titaanidioksidia (E 171) sisältänyttä elintarviketta on hyvin lyhyessä ajassa muokattu uudelleen siten, että ne ovat nyt ”E 171 -vapaita”, katso https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/. Ranskan valtiovarainministeriön vuonna 2018 julkaiseman lehdistötiedotteen mukaan ammattijärjestöt ovat tarjonneet pienille valmistajille – joiden on otaksuttavasti ylitettävä suurempia teknisiä esteitä kuin suurten toimijoiden – tukea titaanidioksidin (E 171) poistamiseksi tuotteistaan, katso https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Muun muassa Altroconsumo Italiassa, OCU Espanjassa, Test-Achats Belgiassa ja UFC – Que Choisir Ranskassa.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Täytäntöönpanosäädöksen vastustaminen: Akryyliamidin enimmäismäärät tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta komission asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse akryyliamidin enimmäismääristä tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse akryyliamidin enimmäismääristä tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa (D067815/03, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse akryyliamidin enimmäismääristä tietyissä imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa (D067815/03,

| — | ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8. helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8. helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon toimenpiteistä elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuden vähentämiseksi ja vertailuarvojen vahvistamiseksi 20. marraskuuta 2017 annetun komission asetuksen (EU) 2017/2158 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimenpiteistä elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuden vähentämiseksi ja vertailuarvojen vahvistamiseksi 20. marraskuuta 2017 annetun komission asetuksen (EU) 2017/2158 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) alaisen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevän lautakunnan (CONTAM-lautakunta) 30. huhtikuuta 2015 antaman ja 4. kesäkuuta 2015 julkaistun tieteellisen lausunnon elintarvikkeissa esiintyvästä akryyliamidista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) alaisen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevän lautakunnan (CONTAM-lautakunta) 30. huhtikuuta 2015 antaman ja 4. kesäkuuta 2015 julkaistun tieteellisen lausunnon elintarvikkeissa esiintyvästä akryyliamidista (3),

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 4 kohdan c alakohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

Yleistä

| A. | ottaa huomioon, että akryyliamidi on elintarvikkeissa esiintyvä kemiallinen yhdiste, joka muodostuu luonnostaan esiintyvistä aineista, jotka eivät sisällä asparagiinia ja sokereita korkeassa lämpötilassa tapahtuvassa käsittelyssä, kuten paistamisessa, paahtamisessa ja leipomisessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että akryyliamidi on elintarvikkeissa esiintyvä kemiallinen yhdiste, joka muodostuu luonnostaan esiintyvistä aineista, jotka eivät sisällä asparagiinia ja sokereita korkeassa lämpötilassa tapahtuvassa käsittelyssä, kuten paistamisessa, paahtamisessa ja leipomisessa;

| B. | ottaa huomioon, että kuluttajat altistuvat akryyliamidille teollisesti tuotettujen elintarvikkeiden, kuten perunalastujen, leivän, keksien ja kahvin kautta, mutta myös kotiruoanlaitossa esimerkiksi paahtaessaan leipää tai valmistaessaan ranskanperunoita; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kuluttajat altistuvat akryyliamidille teollisesti tuotettujen elintarvikkeiden, kuten perunalastujen, leivän, keksien ja kahvin kautta, mutta myös kotiruoanlaitossa esimerkiksi paahtaessaan leipää tai valmistaessaan ranskanperunoita;

| C. | ottaa huomioon, että imeväiset, pikkulapset ja muut lapset ovat altistuneimpia ikäryhmiä, koska heidän ruumiinpainonsa on alhaisempi, minkä vuoksi he ovat erityisen haavoittuvia; toteaa, että lapsilla tiedetään olevan nopeampi aineenvaihdunta, koska maksan ja ruumiinpainon suhde on suurempi, minkä vuoksi on todennäköisempää, että glysidiamidi (biotransformaation avulla muodostuvan akryyliamidin aineenvaihduntatuote) voi muodostua lapsilla nopeammin, mikä lisää akryyliamidin toksisuutta lapsilla (5); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että imeväiset, pikkulapset ja muut lapset ovat altistuneimpia ikäryhmiä, koska heidän ruumiinpainonsa on alhaisempi, minkä vuoksi he ovat erityisen haavoittuvia; toteaa, että lapsilla tiedetään olevan nopeampi aineenvaihdunta, koska maksan ja ruumiinpainon suhde on suurempi, minkä vuoksi on todennäköisempää, että glysidiamidi (biotransformaation avulla muodostuvan akryyliamidin aineenvaihduntatuote) voi muodostua lapsilla nopeammin, mikä lisää akryyliamidin toksisuutta lapsilla (5);

Turvallisuuteen liittyvät näkökohdat

| D. | ottaa huomioon, että unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkintöjen (CLP00) mukaan akryyliamidi on myrkyllistä nieltynä, se voi aiheuttaa perimävaurioita, se voi aiheuttaa syöpää, se vahingoittaa elimiä pitkäaikaisen tai toistuvan altistumisen kautta, se on haitallista joutuessaan iholle, se ärsyttää voimakkaasti silmiä, se on haitallista hengitettynä, sen epäillään heikentävän hedelmällisyyttä, se ärsyttää ihoa ja se voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion; toteaa lisäksi, että yritysten Euroopan kemikaalivirastolle (ECHA) REACH-rekisteröinneissä toimittamassa luokituksessa todetaan, että kyseisen aineen epäillään heikentävän hedelmällisyyttä tai vaurioittavan sikiötä (6); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkintöjen (CLP00) mukaan akryyliamidi on myrkyllistä nieltynä, se voi aiheuttaa perimävaurioita, se voi aiheuttaa syöpää, se vahingoittaa elimiä pitkäaikaisen tai toistuvan altistumisen kautta, se on haitallista joutuessaan iholle, se ärsyttää voimakkaasti silmiä, se on haitallista hengitettynä, sen epäillään heikentävän hedelmällisyyttä, se ärsyttää ihoa ja se voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion; toteaa lisäksi, että yritysten Euroopan kemikaalivirastolle (ECHA) REACH-rekisteröinneissä toimittamassa luokituksessa todetaan, että kyseisen aineen epäillään heikentävän hedelmällisyyttä tai vaurioittavan sikiötä (6);

| E. | ottaa huomioon, että tämän lisäksi havaittiin ääreishermoston ja hermopäätteiden rappeutumista muistiin, oppimiseen ja kognitiivisiin toimintoihin liittyvillä aivoalueilla (7); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämän lisäksi havaittiin ääreishermoston ja hermopäätteiden rappeutumista muistiin, oppimiseen ja kognitiivisiin toimintoihin liittyvillä aivoalueilla (7);

| F. | ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunnan 30. huhtikuuta 2015 antamassa tieteellisessä lausunnossa elintarvikkeiden akryyliamidista (8) yksilöitiin kaikista saatavilla olevista tiedoista neljä mahdollista kriittistä ominaisuutta akryyliamidin toksisuudelle, jotka ovat neurotoksisuus, vaikutukset miesten lisääntymiseen, kehitystoksisuus ja karsinogeenisuus; ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunta totesi myös, että akryyliamidi on sukusolujen perimää vaurioittava aine ja että tällä hetkellä ei ole vakiintuneita riskinarviointimenettelyjä, joissa tätä tutkittavaa ominaisuutta käytettäisiin; ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunta vahvisti erityisesti aiemmat arviot, joiden mukaan elintarvikkeissa esiintyvä akryyliamidi saattaa lisätä kuluttajien riskiä sairastua syöpään kaikissa ikäryhmissä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunnan 30. huhtikuuta 2015 antamassa tieteellisessä lausunnossa elintarvikkeiden akryyliamidista (8) yksilöitiin kaikista saatavilla olevista tiedoista neljä mahdollista kriittistä ominaisuutta akryyliamidin toksisuudelle, jotka ovat neurotoksisuus, vaikutukset miesten lisääntymiseen, kehitystoksisuus ja karsinogeenisuus; ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunta totesi myös, että akryyliamidi on sukusolujen perimää vaurioittava aine ja että tällä hetkellä ei ole vakiintuneita riskinarviointimenettelyjä, joissa tätä tutkittavaa ominaisuutta käytettäisiin; ottaa huomioon, että CONTAM-lautakunta vahvisti erityisesti aiemmat arviot, joiden mukaan elintarvikkeissa esiintyvä akryyliamidi saattaa lisätä kuluttajien riskiä sairastua syöpään kaikissa ikäryhmissä;

| G. | ottaa huomioon, että akryyliamidin myrkyllisyys oli tunnustettu jo vuonna 2002 FAO:n ja WHO:n yhteisessä raportissa (9); ottaa huomioon, että kansainvälinen syöväntutkimuskeskus (IARC) on luokitellut akryyliamidin todennäköiseksi ihmiselle syöpää aiheuttavaksi aineeksi (10), Yhdysvaltojen kansallisessa toksikologiaohjelmassa (NTP) sen voidaan kohtuudella olettaa olevan ihmisille syöpää aiheuttava (11) ja Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto (EPA) on luokitellut akryyliamidin ihmisille todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi aineeksi (12); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että akryyliamidin myrkyllisyys oli tunnustettu jo vuonna 2002 FAO:n ja WHO:n yhteisessä raportissa (9); ottaa huomioon, että kansainvälinen syöväntutkimuskeskus (IARC) on luokitellut akryyliamidin todennäköiseksi ihmiselle syöpää aiheuttavaksi aineeksi (10), Yhdysvaltojen kansallisessa toksikologiaohjelmassa (NTP) sen voidaan kohtuudella olettaa olevan ihmisille syöpää aiheuttava (11) ja Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirasto (EPA) on luokitellut akryyliamidin ihmisille todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi aineeksi (12);

| H. | ottaa huomioon, että akryyliamidin hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia käsitellään useissa tieteellisissä tutkimuksissa (13) ja niitä on kiireellisesti tutkittava; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että akryyliamidin hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia käsitellään useissa tieteellisissä tutkimuksissa (13) ja niitä on kiireellisesti tutkittava;

Ennalta varautumisen periaate

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdassa määrätään ennalta varautumisen periaatteesta yhtenä unionin perusperiaatteena; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdassa määrätään ennalta varautumisen periaatteesta yhtenä unionin perusperiaatteena;

| J. | toteaa, että SEUT:n 168 artiklan 1 kohdan mukaan ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että SEUT:n 168 artiklan 1 kohdan mukaan ”kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu”;

Erityiset lakisääteiset vaatimukset

| K. | ottaa huomioon, että asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja säädetään, että kansanterveyden ja erityisesti toksikologian kannalta liian suuria määriä vieraita aineita sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen on kiellettyä ja että vieraiden aineiden pitoisuudet on pidettäväalimmilla tasoilla, jotka mahdollistavat kohtuullisesti hyvät käytännöt kaikkien elintarviketuotannon vaiheiden aikana; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja säädetään, että kansanterveyden ja erityisesti toksikologian kannalta liian suuria määriä vieraita aineita sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen on kiellettyä ja että vieraiden aineiden pitoisuudet on pidettäväalimmilla tasoilla, jotka mahdollistavat kohtuullisesti hyvät käytännöt kaikkien elintarviketuotannon vaiheiden aikana;

| L. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2017/2158 edellytetään, että elintarvikealan toimijat soveltavat vähentämistoimenpiteitä ja toteuttavat tiettyjä toimia tiettyjen elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien vähentämiseksi, jotta varmistetaan, että niiden tuotteissa olevat akryyliamidipitoisuudet pysyvät alle vertailuarvojen, joita käytetään vähentämistoimenpiteiden tehokkuuden todentamiseen näytteenoton ja analyysin avulla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2017/2158 edellytetään, että elintarvikealan toimijat soveltavat vähentämistoimenpiteitä ja toteuttavat tiettyjä toimia tiettyjen elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksien vähentämiseksi, jotta varmistetaan, että niiden tuotteissa olevat akryyliamidipitoisuudet pysyvät alle vertailuarvojen, joita käytetään vähentämistoimenpiteiden tehokkuuden todentamiseen näytteenoton ja analyysin avulla;

| M. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2017/2158 säädettyjä vertailuarvoja on sovellettu huhtikuusta 2018 lähtien ja että komissio tarkastelee niitä uudelleen kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluessa kyseisen asetuksen voimaantulosta alhaisempien arvojen asettamiseksi (14); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2017/2158 säädettyjä vertailuarvoja on sovellettu huhtikuusta 2018 lähtien ja että komissio tarkastelee niitä uudelleen kolmen vuoden välein ja ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluessa kyseisen asetuksen voimaantulosta alhaisempien arvojen asettamiseksi (14);

| N. | ottaa huomioon, että vertailuarvot puuttuvat useilta tuoteluokilta, kuten kasvislastut, perunakuorukat ja riisikeksit, joista joidenkin on osoitettu sisältävän korkeita akryyliamidipitoisuuksia; ottaa huomioon, että komission suosituksessa (EU) 2019/1888 (15) vahvistetaan ei-tyhjentävä luettelo elintarvikeryhmistä, joita olisi seurattava säännöllisesti akryyliamidin esiintymisen varalta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vertailuarvot puuttuvat useilta tuoteluokilta, kuten kasvislastut, perunakuorukat ja riisikeksit, joista joidenkin on osoitettu sisältävän korkeita akryyliamidipitoisuuksia; ottaa huomioon, että komission suosituksessa (EU) 2019/1888 (15) vahvistetaan ei-tyhjentävä luettelo elintarvikeryhmistä, joita olisi seurattava säännöllisesti akryyliamidin esiintymisen varalta;

| O. | ottaa huomioon, että asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi tarvittaessa vahvistaa tiettyjen vieraiden aineiden suurimmat toleranssit kansanterveyden suojelemiseksi; ottaa huomioon, että elintarvikkeiden akryyliamidille ei ole vielä vahvistettu enimmäismääriä; ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2017/2158 johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, että vähentämistoimenpiteitä täydentäen olisi harkittava enimmäismäärien vahvistamista akryyliamidille tietyissä elintarvikkeissa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi tarvittaessa vahvistaa tiettyjen vieraiden aineiden suurimmat toleranssit kansanterveyden suojelemiseksi; ottaa huomioon, että elintarvikkeiden akryyliamidille ei ole vielä vahvistettu enimmäismääriä; ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2017/2158 johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, että vähentämistoimenpiteitä täydentäen olisi harkittava enimmäismäärien vahvistamista akryyliamidille tietyissä elintarvikkeissa;

Ehdotus komission asetukseksi

| P. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi tunnustetaan, että on tärkeää, että elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuudet ovat niin alhaisia kuin on kohtuudella mahdollista; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi tunnustetaan, että on tärkeää, että elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuudet ovat niin alhaisia kuin on kohtuudella mahdollista;

| Q. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi ehdotetaan enimmäistasojen asettamista ainoastaan kahdelle hyvin erityiselle elintarvikeryhmälle: ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut keksit ja korput” (150 μg/kg, mikä vastaa nykyistä vertailuarvoa) ja ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat, keksit ja korput pois luettuina” (50 μg/kg, joka on jopa 10 μg/kg korkeampi kuin nykyinen vertailutaso 40 μg/kg); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi ehdotetaan enimmäistasojen asettamista ainoastaan kahdelle hyvin erityiselle elintarvikeryhmälle: ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut keksit ja korput” (150 μg/kg, mikä vastaa nykyistä vertailuarvoa) ja ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat, keksit ja korput pois luettuina” (50 μg/kg, joka on jopa 10 μg/kg korkeampi kuin nykyinen vertailutaso 40 μg/kg);

| R. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi perustana olevat esiintymistiedot ovat peräisin kaudelta 2015–2018; katsoo, että jos asetuksella (EU) 2017/2158 on tarkoitus vaikuttaa elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksiin, voidaan kohtuudella odottaa, että elintarvikkeiden valmistajat saavuttavat tähän mennessä vähintään kolme vuotta sitten vahvistetun vertailuarvon; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi perustana olevat esiintymistiedot ovat peräisin kaudelta 2015–2018; katsoo, että jos asetuksella (EU) 2017/2158 on tarkoitus vaikuttaa elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksiin, voidaan kohtuudella odottaa, että elintarvikkeiden valmistajat saavuttavat tähän mennessä vähintään kolme vuotta sitten vahvistetun vertailuarvon;

Markkinatilanne ja ehdotuksen komission asetukseksi arviointi

| S. | ottaa huomioon, että kymmenen kuluttajajärjestön eri puolilla Eurooppaa syksyllä 2018 tekemä tutkimus (16) on osoittanut, että alle kolmivuotiaat lapset käyttävät usein monia tuotteita, kuten keksejä ja vohvelikeksejä, jotka eivät kuulu ehdotuksessa komission asetukseksi säänneltyihin kahteen luokkaan; toteaa, että joitakin näistä tuotteista markkinoidaan selvästikin lapsille (esim. pakkaukset, joissa on lapsia houkuttelevia sarjakuvia); toteaa, että tilanteen voidaan olettaa olevan samanlainen murojen ja aamiaisviljatuotteiden kaltaisten tuotteiden osalta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kymmenen kuluttajajärjestön eri puolilla Eurooppaa syksyllä 2018 tekemä tutkimus (16) on osoittanut, että alle kolmivuotiaat lapset käyttävät usein monia tuotteita, kuten keksejä ja vohvelikeksejä, jotka eivät kuulu ehdotuksessa komission asetukseksi säänneltyihin kahteen luokkaan; toteaa, että joitakin näistä tuotteista markkinoidaan selvästikin lapsille (esim. pakkaukset, joissa on lapsia houkuttelevia sarjakuvia); toteaa, että tilanteen voidaan olettaa olevan samanlainen murojen ja aamiaisviljatuotteiden kaltaisten tuotteiden osalta;

| T. | ottaa huomioon, että keksien ja vohvelikeksien vertailutaso (350 μg/kg) ja imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettujen keksien ja korppujen vertailutaso (150 μg/kg) vaihtelevat huomattavasti, eikä vanhemmille tiedoteta halutun akryyliamidin enimmäispitoisuuden eroista; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että keksien ja vohvelikeksien vertailutaso (350 μg/kg) ja imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettujen keksien ja korppujen vertailutaso (150 μg/kg) vaihtelevat huomattavasti, eikä vanhemmille tiedoteta halutun akryyliamidin enimmäispitoisuuden eroista;

| U. | ottaa huomioon, että todettiin myös, että keksien ja vohvelikeksien osalta kolmannes testatuista tuotteista oli vähintään vertailuarvon tasolla ja että alle kolmivuotiaiden lasten usein käyttämiksi kekseiksi ja vohveleiksi määritellyistä kekseistä ja vohvelikekseistä lähes kaksi kolmasosaa ei olisi täyttänyt ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut keksit ja korput” -ryhmälle asetettua vertailuarvoa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että todettiin myös, että keksien ja vohvelikeksien osalta kolmannes testatuista tuotteista oli vähintään vertailuarvon tasolla ja että alle kolmivuotiaiden lasten usein käyttämiksi kekseiksi ja vohveleiksi määritellyistä kekseistä ja vohvelikekseistä lähes kaksi kolmasosaa ei olisi täyttänyt ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut keksit ja korput” -ryhmälle asetettua vertailuarvoa;

| V. | ottaa huomioon, että on kiistatonta, että akryyliamidin esiintyminen elintarvikkeissa voidaan minimoida toteuttamalla asianmukaisia vähentämistoimenpiteitä (17); ottaa huomioon, että kaikissa elintarvikeryhmissä on osoitettu olevan mahdollista tuottaa tuotteita, joiden akryyliamidipitoisuus on alhainen (18); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että on kiistatonta, että akryyliamidin esiintyminen elintarvikkeissa voidaan minimoida toteuttamalla asianmukaisia vähentämistoimenpiteitä (17); ottaa huomioon, että kaikissa elintarvikeryhmissä on osoitettu olevan mahdollista tuottaa tuotteita, joiden akryyliamidipitoisuus on alhainen (18);

| W. | ottaa huomioon, että ehdotuksen komission asetukseksi osalta sekä vuoden 2018 kuluttajatutkimuksista (19) saadut tiedot että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tietokannasta vuosilta 2015–2018 saadut esiintymistiedot osoittavat, että molempien elintarvikeryhmien tuottajien erittäin suuri enemmistö on helposti saavuttanut ehdotettuja tasoja 150 μg/kg ja 50 μg/kg alhaisemmat tasot; toteaa, että voidaan olettaa, että lähes kaikki tuotteet voivat nykyään saavuttaa tämän tason; katsoo näin ollen, että tiukemmat tasot ovat tarpeen lisävähennysten kannustamiseksi; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että ehdotuksen komission asetukseksi osalta sekä vuoden 2018 kuluttajatutkimuksista (19) saadut tiedot että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tietokannasta vuosilta 2015–2018 saadut esiintymistiedot osoittavat, että molempien elintarvikeryhmien tuottajien erittäin suuri enemmistö on helposti saavuttanut ehdotettuja tasoja 150 μg/kg ja 50 μg/kg alhaisemmat tasot; toteaa, että voidaan olettaa, että lähes kaikki tuotteet voivat nykyään saavuttaa tämän tason; katsoo näin ollen, että tiukemmat tasot ovat tarpeen lisävähennysten kannustamiseksi;

| X. | ottaa huomioon, että enimmäismäärien vahvistaminen helpottaa selvästi akryyliamidia koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; enimmäispitoisuudet on kuitenkin vahvistettava asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklassa säädetyn ALARA-periaatteen (niin alhainen kuin on kohtuudella mahdollista) mukaisesti; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että enimmäismäärien vahvistaminen helpottaa selvästi akryyliamidia koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; enimmäispitoisuudet on kuitenkin vahvistettava asetuksen (ETY) N:o 315/93 2 artiklassa säädetyn ALARA-periaatteen (niin alhainen kuin on kohtuudella mahdollista) mukaisesti;

| Y. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi ehdotetut tasot saavutetaan jo nyt helposti useimmilla markkinoilla olevilla tuotteilla ja että alhaisemmat tasot on osoitettu saavutettavissa ilman suuria ponnistuksia; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi ehdotetut tasot saavutetaan jo nyt helposti useimmilla markkinoilla olevilla tuotteilla ja että alhaisemmat tasot on osoitettu saavutettavissa ilman suuria ponnistuksia;

Muita näkökohtia

| Z. | katsoo, että lisätutkimukset voisivat auttaa ymmärtämään syitä, joiden vuoksi akryyliamidipitoisuudet vaihtelevat suuresti elintarvikeryhmissä, ja määrittelemään strategioita, joilla pyritään minimoimaan akryyliamidin muodostuminen; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että lisätutkimukset voisivat auttaa ymmärtämään syitä, joiden vuoksi akryyliamidipitoisuudet vaihtelevat suuresti elintarvikeryhmissä, ja määrittelemään strategioita, joilla pyritään minimoimaan akryyliamidin muodostuminen;

| AA. | katsoo, että akryyliamidia koskevien sääntöjen tehokkuuden seuranta on ratkaisevan tärkeää; katsoo, että tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat tehokkaita ja riittävän tiheitä tarkastuksia ja keräävät tietoja akryyliamidin esiintymisestä; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että akryyliamidia koskevien sääntöjen tehokkuuden seuranta on ratkaisevan tärkeää; katsoo, että tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat tehokkaita ja riittävän tiheitä tarkastuksia ja keräävät tietoja akryyliamidin esiintymisestä;

| AB. | ottaa huomioon, että julkiset tiedotuskampanjat voivat auttaa lisäämään kuluttajien tietoisuutta tuotteista, joiden akryyliamidipitoisuus on mahdollisesti korkeampi, ja antaa heille tietoa siitä, miten akryyliamidille altistumista voidaan rajoittaa ruoanlaitossa; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että julkiset tiedotuskampanjat voivat auttaa lisäämään kuluttajien tietoisuutta tuotteista, joiden akryyliamidipitoisuus on mahdollisesti korkeampi, ja antaa heille tietoa siitä, miten akryyliamidille altistumista voidaan rajoittaa ruoanlaitossa;

| 1. | vastustaa ehdotuksen komission asetukseksi hyväksymistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission asetukseksi on ristiriidassa asetuksen (EY) N:o 315/93 tavoitteen ja sisällön kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että korkeiden akryyliamidipitoisuuksien salliminen elintarvikkeissa myös jatkossa voi vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisten kuluttajien terveyteen; pitää siksi erittäin tärkeänä, että elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuksia alennetaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että ehdotettu akryyliamidin enimmäismäärä elintarvikeryhmässä ”lastenruoat, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat lukuun ottamatta keksejä ja korppuja” olisi asetettava nykyisen vertailuarvon 40 μg/kg alapuolelle eikä missään tapauksessa sen yläpuolelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että ehdotettu akryyliamidin enimmäismäärä elintarvikeryhmässä ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut keksit ja korput” olisi asetettava selvästi nykyisen vertailuarvon 150 μg/kg alapuolelle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota asettamaan tiukat enimmäismäärät ehdotuksessa komission asetukseksi ehdotettujen kahden tuoteluokan lisäksi myös muille tuoteluokille ja kaikkein kiireellisimmin kekseille ja korpuille, jotka eivät kuulu ”imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettujen keksien ja korppujen” erityisluokkaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odottaa, että vertailuarvoja tarkistetaan huhtikuuhun 2021 mennessä niiden alentamiseksi; vaatii, että vertailuarvoissa on otettava huomioon elintarvikkeiden akryyliamidipitoisuuden jatkuva vähentäminen ja niissä on keskityttävä parhaimpiin suoriutujiin, jotta valmistajia kannustetaan lisätoimiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission 7. marraskuuta 2019 antamaan suositukseen (EU) 2019/1888 elintarvikkeissa esiintyvän akryyliamidin seurannasta; vaatii, että vertailuarvot (joita mahdollisesti seuraa enimmäismäärä) on asetettava nopeasti tuoteryhmille, jotka saattavat sisältää korkeita akryyliamidipitoisuuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan akryyliamidin muodostumista elintarvikkeissa koskevaa tutkimusta, jotta voidaan määrittää strategioita akryyliamidin muodostumisen minimoimiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään akryyliamidin ja glysidiamidin mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia koskevaa tutkimusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan elintarvikevalvontavalmiuksiaan akryyliamidia koskevien sääntöjen tehokkuuden seuraamiseksi ja akryyliamidin esiintymistä koskevien tietojen keräämiseksi, julkaisemiseksi ja toimittamiseksi EFSAlle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan yleisölle tuoteryhmistä, joiden akryyliamidipitoisuus on mahdollisesti muita korkeampi, sekä strategioista, joilla rajoitetaan akryyliamidille altistumista ruoanlaiton yhteydessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen asetukseksi ja toimittamaan valiokunnalle uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EYVL L 37, 13.2.1993, s. 1.

(2)  EUVL L 304, 21.11.2017, s. 24.

(3)  EFSA Journal 2015;13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  Katso Erkekoğlu, P., Baydar, T., ”Toxicity of acrylamide and assessment of its exposure in baby foods”, Nutrition Research Reviews, Osa 23, numero 2, joulukuu 2010, s. 323–333, https://doi.org/10.1017/S0954422410000211

(6)  ECHAn InfoCard akryyliamidia varten, https://echa.europa.eu/fi/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Katso myös ECHAn luokittelua ja merkintää koskeva yhteenveto.https://echa.europa.eu/fi/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: syöpää aiheuttava 1B (oletettu), perimää vaurioittava 1B (oletettu), lisääntymiselle vaarallinen 2 (epäilty), ihoa herkistävä 1 ja STOT 1 (elinkohtainen myrkyllisyys – vaikuttaa hermostoon toistuvalla altistuksella).

(7)  FAO:n ja WHO:n yhteisen elintarvikelisäaineita käsittelevän asiantuntijakomitean (JECFA) 64. kokouksen yhteenveto ja päätelmät 8.–17. helmikuuta 2005, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Katso myös Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., ”Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept”, Food Chemistry, 15. kesäkuuta 2019, 283:422-430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/

(8)  EFSA Journal 2015;13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(9)  Raportti FAO:n ja WHO:n yhteisestä kuulemisesta, ”Health Implications of Acrylamide in Food”, 25.–27. kesäkuuta 2002, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1

(10)  ”IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans”, Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, Ranska, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Katso myös Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., ”Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans”, Genome Research, 2019;29(4):521-531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf

(11)  Report on Carcinogens, Acrylamide, National Toxicology Program, Department of Health and Human Services, Fourteenth Edition 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf

(12)  Toxicological review of Acrylamide (CAS No. 79-06-1), maaliskuu 2010, U.S. Environmental Protection Agency, Washington, DC, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., ”Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept”, Food Chemistry 283 (2019) 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325, Kassotis, C.D., et al., ”Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice”, Endocrinology, joulukuu 2015, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671, Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., ”Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats”, Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5): 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267

(14)  Asetuksen (ETY) 2017/2158 5 artikla ja johdanto-osan 11 kappale.

(15)  Komission suositus (EU) 2019/1888, annettu 7. marraskuuta 2019, elintarvikkeissa esiintyvän akryyliamidin seurannasta (EUVL L 290, 11.11.2019, s. 31).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  Katso asetus (EU) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Eurooppalainen metsästrategia – tie eteenpäin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia” (COM(2020)0380) sekä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1) ja 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia” (COM(2020)0380) sekä 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1) ja 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (2),

| — | ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman metsistä, jonka Euroopan unioni ratifioi 23. kesäkuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman metsistä, jonka Euroopan unioni ratifioi 23. kesäkuuta 2014,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2018 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2018 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (COM(2018)0811),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (3),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 päivätyn komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2019 päivätyn komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät EU:n metsästrategian täytäntöönpanon edistymisestä ja uudesta metsiä koskevasta strategisesta kehyksestä (08609/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät EU:n metsästrategian täytäntöönpanon edistymisestä ja uudesta metsiä koskevasta strategisesta kehyksestä (08609/2019),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1143/2014 haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta sekä sen jälkeen annetut täytäntöönpanoasetukset, joilla vieraslajien, myös puulajien, luetteloa on saatettu ajan tasalle (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1143/2014 haitallisten vieraslajien tuonnin ja leviämisen ennalta ehkäisemisestä ja hallinnasta sekä sen jälkeen annetut täytäntöönpanoasetukset, joilla vieraslajien, myös puulajien, luetteloa on saatettu ajan tasalle (4),

| — | ottaa huomioon 30. lokakuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon 7. joulukuuta 2018 annetusta komission kertomuksesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. lokakuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon 7. joulukuuta 2018 annetusta komission kertomuksesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta”,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IBPES) maailmanlaajuisen arvion biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IBPES) maailmanlaajuisen arvion biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 annetun Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä vuonna 2020 kartoittavan Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 annetun Euroopan ympäristön tilaa ja näkymiä vuonna 2020 kartoittavan Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin metsästrategian toteuttamisesta 11. huhtikuuta 2019 laaditun alueiden komitean lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin metsästrategian toteuttamisesta 11. huhtikuuta 2019 laaditun alueiden komitean lausunnon,

| — | ottaa huomioon biodiversiteettistrategian vuoden 2020 väliarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biodiversiteettistrategian vuoden 2020 väliarvioinnin,

| — | ottaa huomioon EU:n päivitetyn biotalousstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n päivitetyn biotalousstrategian,

| — | ottaa huomioon vuoteen 2050 ulottuvan ilmastostrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2050 ulottuvan ilmastostrategian,

| — | ottaa huomioon neuvoston 29. marraskuuta 2019 hyväksymät päätelmät EU:n päivitetystä biotalousstrategiasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 29. marraskuuta 2019 hyväksymät päätelmät EU:n päivitetystä biotalousstrategiasta (5),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” (COM(2018)0773),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2018 annetun alueiden komitean lausunnon EU:n metsästrategian väliarvioinnista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2018 annetun alueiden komitean lausunnon EU:n metsästrategian väliarvioinnista (6),

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien innovaatiounioni- ja resurssitehokas Eurooppa -aloitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien innovaatiounioni- ja resurssitehokas Eurooppa -aloitteet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0154/2020),

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta, ilmastonmuutosta koskevasta Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksesta (UNFCCC) sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksesta aavikoitumisen estämiseksi johtuvat EU:n jäsenvaltioiden velvollisuudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevasta yleissopimuksesta, ilmastonmuutosta koskevasta Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksesta (UNFCCC) sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksesta aavikoitumisen estämiseksi johtuvat EU:n jäsenvaltioiden velvollisuudet,

| A. | katsoo, että EU:n sisäisiä ja kansainvälisiä sitoumuksia, jotka koskevat esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, YK:n kestävän kehityksen tavoitteita, Kioton pöytäkirjaa, Pariisin sopimusta ja päästöttömän yhteiskunnan luomista, ei voida saavuttaa ilman metsien ja metsäalan tarjoamia ilmastohyötyjä ja muita ekosysteemipalveluja; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n sisäisiä ja kansainvälisiä sitoumuksia, jotka koskevat esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, YK:n kestävän kehityksen tavoitteita, Kioton pöytäkirjaa, Pariisin sopimusta ja päästöttömän yhteiskunnan luomista, ei voida saavuttaa ilman metsien ja metsäalan tarjoamia ilmastohyötyjä ja muita ekosysteemipalveluja;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ei viitata EU:n yhteiseen metsäpolitiikkaan ja että vastuu metsistä on jäsenvaltioilla; ottaa kuitenkin huomioon, että EU on perinteisesti edistänyt politiikkojensa ja suuntaviivojensa, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan avulla energian, ympäristön ja maatalouden osalta kestävää metsänhoitoa ja jäsenvaltioiden metsiä koskevia päätöksiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ei viitata EU:n yhteiseen metsäpolitiikkaan ja että vastuu metsistä on jäsenvaltioilla; ottaa kuitenkin huomioon, että EU on perinteisesti edistänyt politiikkojensa ja suuntaviivojensa, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan avulla energian, ympäristön ja maatalouden osalta kestävää metsänhoitoa ja jäsenvaltioiden metsiä koskevia päätöksiä;

| C. | ottaa huomioon, että metsät ja koko metsäpohjainen arvoketju ovat olennaisen tärkeitä kiertobiotalouden jatkokehitykselle, koska ne tarjoavat työpaikkoja, varmistavat taloudellisen hyvinvoinnin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjoavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviä palveluja, tarjoavat terveyteen liittyviä etuja, suojelevat luonnon monimuotoisuutta sekä vuoristoalueiden ja saari- ja maaseutualueiden tulevaisuudennäkymiä ja torjuvat aavikoitumista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että metsät ja koko metsäpohjainen arvoketju ovat olennaisen tärkeitä kiertobiotalouden jatkokehitykselle, koska ne tarjoavat työpaikkoja, varmistavat taloudellisen hyvinvoinnin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjoavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviä palveluja, tarjoavat terveyteen liittyviä etuja, suojelevat luonnon monimuotoisuutta sekä vuoristoalueiden ja saari- ja maaseutualueiden tulevaisuudennäkymiä ja torjuvat aavikoitumista;

| D. | toteaa, että asianmukaisesti rahoitettu laadukas tutkimus, innovointi, tiedonkeruu, tietokantojen ylläpito ja kehittäminen, parhaat käytännöt ja tietämyksen jakaminen ovat erittäin tärkeitä EU:n monikäyttöisten metsien tulevaisuuden ja koko metsäpohjaisen arvoketjun kannalta, kun otetaan huomioon niihin kohdistuvat kasvavat vaatimukset ja tarve kohdata yhteiskunnalle avautuvat monenlaiset mahdollisuudet ja haasteet; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että asianmukaisesti rahoitettu laadukas tutkimus, innovointi, tiedonkeruu, tietokantojen ylläpito ja kehittäminen, parhaat käytännöt ja tietämyksen jakaminen ovat erittäin tärkeitä EU:n monikäyttöisten metsien tulevaisuuden ja koko metsäpohjaisen arvoketjun kannalta, kun otetaan huomioon niihin kohdistuvat kasvavat vaatimukset ja tarve kohdata yhteiskunnalle avautuvat monenlaiset mahdollisuudet ja haasteet;

| E. | ottaa huomioon, että metsät ovat osa luonnonperintöämme, jota meidän on suojeltava ja pidettävä yllä, ja katsoo, että sen hyvä hoitaminen on olennaisen tärkeää, jotta tämä perintö voi kukoistaa ja olla biologisen monimuotoisuuden lähde sekä toimia taloudellisena, matkailuun liittyvänä ja sosiaalisena resurssina; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että metsät ovat osa luonnonperintöämme, jota meidän on suojeltava ja pidettävä yllä, ja katsoo, että sen hyvä hoitaminen on olennaisen tärkeää, jotta tämä perintö voi kukoistaa ja olla biologisen monimuotoisuuden lähde sekä toimia taloudellisena, matkailuun liittyvänä ja sosiaalisena resurssina;

| F. | ottaa huomioon, että maaseudun kehittämisrahasto on YMP:n puitteissa tarjonnut välineitä ja resursseja metsäalan tukemiseen, ja katsoo, että sen olisi jatkettava samalla tavalla myös vuoden 2020 jälkeisessä YMP:ssä keskittymällä voimakkaasti kestävään metsänhoitoon; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maaseudun kehittämisrahasto on YMP:n puitteissa tarjonnut välineitä ja resursseja metsäalan tukemiseen, ja katsoo, että sen olisi jatkettava samalla tavalla myös vuoden 2020 jälkeisessä YMP:ssä keskittymällä voimakkaasti kestävään metsänhoitoon;

| G. | ottaa huomioon, että EU:ssa on 16 miljoonaa yksityistä metsänomistajaa, joiden omistuksessa on noin 60 prosenttia EU:n metsistä; ottaa huomioon, että yksityisomistuksessa olevien metsien keskimääräinen koko on 13 hehtaaria ja että noin kaksi kolmasosaa yksityisistä metsänomistajista omistaa alle kolme hehtaaria metsää; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:ssa on 16 miljoonaa yksityistä metsänomistajaa, joiden omistuksessa on noin 60 prosenttia EU:n metsistä; ottaa huomioon, että yksityisomistuksessa olevien metsien keskimääräinen koko on 13 hehtaaria ja että noin kaksi kolmasosaa yksityisistä metsänomistajista omistaa alle kolme hehtaaria metsää;

| H. | ottaa huomioon, että kestävällä tavalla hoidetut metsät ovat erittäin tärkeitä maaseutualueiden työpaikkojen takaamisessa, ne parantavat ihmisten terveyttä ja samalla niillä on merkittävä rooli ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kestävällä tavalla hoidetut metsät ovat erittäin tärkeitä maaseutualueiden työpaikkojen takaamisessa, ne parantavat ihmisten terveyttä ja samalla niillä on merkittävä rooli ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelemisessa;

| I. | ottaa huomioon, että metsissä toteutettavat ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevat toimenpiteet ovat yhteydessä toisiinsa, ja katsoo, että niihin liittyvät näkökohdat on pidettävä tasapainossa ja niiden välisiä synergioita on edistettävä erityisesti jäsenvaltioiden sopeutumisstrategioissa ja -suunnitelmissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että metsissä toteutettavat ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevat toimenpiteet ovat yhteydessä toisiinsa, ja katsoo, että niihin liittyvät näkökohdat on pidettävä tasapainossa ja niiden välisiä synergioita on edistettävä erityisesti jäsenvaltioiden sopeutumisstrategioissa ja -suunnitelmissa;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan metsät ovat erilaisia ja niiden tilanteet vaihtelevat, minkä vuoksi niitä on käsiteltävä eri tavoin mutta aina siten, että tavoitteena on parantaa metsien taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä toimintoja; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan metsät ovat erilaisia ja niiden tilanteet vaihtelevat, minkä vuoksi niitä on käsiteltävä eri tavoin mutta aina siten, että tavoitteena on parantaa metsien taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä toimintoja;

| K. | ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla on erittäin rikkaita biologisen monimuotoisuuden varantoja ja että on olennaisen tärkeää suojella niitä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että syrjäisimmillä alueilla on erittäin rikkaita biologisen monimuotoisuuden varantoja ja että on olennaisen tärkeää suojella niitä;

| L. | ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden häviämisellä metsissä on merkittäviä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden häviämisellä metsissä on merkittäviä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia;

| M. | ottaa huomioon, että maaperän laadulla on ratkaiseva merkitys ekosysteemipalvelujen tarjonnassa, kuten veden suodatuksessa ja varastoinnissa ja siten myös tulvasuojelussa ja kuivuuden torjunnassa, hiilidioksidin sitomisessa, biologisessa monimuotoisuudessa ja biomassan kasvussa; ottaa huomioon, että maaperän laadun parantaminen esimerkiksi muuttamalla joillakin alueilla havupuumetsät pysyviksi lehtipuumetsiksi on taloudellisesti haastava ja vuosikymmeniä kestävä prosessi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että maaperän laadulla on ratkaiseva merkitys ekosysteemipalvelujen tarjonnassa, kuten veden suodatuksessa ja varastoinnissa ja siten myös tulvasuojelussa ja kuivuuden torjunnassa, hiilidioksidin sitomisessa, biologisessa monimuotoisuudessa ja biomassan kasvussa; ottaa huomioon, että maaperän laadun parantaminen esimerkiksi muuttamalla joillakin alueilla havupuumetsät pysyviksi lehtipuumetsiksi on taloudellisesti haastava ja vuosikymmeniä kestävä prosessi;

| N. | katsoo, että kestävän metsänhoidon keskeistä roolia olisi edistettävä eurooppalaisissa yhteiskunnissa, jotka ovat yhä kauempana metsistä ja metsätaloudesta, ja että olisi korostettava niitä moninkertaisia hyötyjä, joita metsät tarjoavat talouden, yhteiskunnan, ympäristön sekä kulttuurin ja historian näkökulmasta; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kestävän metsänhoidon keskeistä roolia olisi edistettävä eurooppalaisissa yhteiskunnissa, jotka ovat yhä kauempana metsistä ja metsätaloudesta, ja että olisi korostettava niitä moninkertaisia hyötyjä, joita metsät tarjoavat talouden, yhteiskunnan, ympäristön sekä kulttuurin ja historian näkökulmasta;

| O. | ottaa huomioon, että hiilen sitomisen lisäksi metsät vaikuttavat myönteisesti ilmastoon, ilmakehään, biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen sekä jokien ja vesiväylien hoitoon, ne suojelevat maaperää veden ja tuulen aiheuttamalta eroosiolta ja niillä on muita hyödyllisiä luonnollisia ominaisuuksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että hiilen sitomisen lisäksi metsät vaikuttavat myönteisesti ilmastoon, ilmakehään, biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen sekä jokien ja vesiväylien hoitoon, ne suojelevat maaperää veden ja tuulen aiheuttamalta eroosiolta ja niillä on muita hyödyllisiä luonnollisia ominaisuuksia;

| P. | ottaa huomioon, että lähes 23 prosenttia Euroopan metsistä sijaitsee Natura 2000 -alueilla ja että joissakin jäsenvaltioissa tämä osuus on yli 50 prosenttia, ja toteaa, että lähes puolet Natura 2000 -alueiden luontotyypeistä on metsiä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että lähes 23 prosenttia Euroopan metsistä sijaitsee Natura 2000 -alueilla ja että joissakin jäsenvaltioissa tämä osuus on yli 50 prosenttia, ja toteaa, että lähes puolet Natura 2000 -alueiden luontotyypeistä on metsiä;

| Q. | ottaa huomioon, että metsät voivat olla sekä primaarituotteiden, kuten puun, lähteitä ja tuottaa myös arvokkaita sivutuotteita, kuten sieniä, tryffeleitä, yrttejä, hunajaa ja marjoja, jotka ovat erittäin tärkeitä joillakin unionin alueilla harjoitetun taloudellisen toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että metsät voivat olla sekä primaarituotteiden, kuten puun, lähteitä ja tuottaa myös arvokkaita sivutuotteita, kuten sieniä, tryffeleitä, yrttejä, hunajaa ja marjoja, jotka ovat erittäin tärkeitä joillakin unionin alueilla harjoitetun taloudellisen toiminnan kannalta;

| R. | ottaa huomioon, että Euroopan metsillä on tärkeä rooli ympäristön tilan parantamisessa, talouden kehittämisessä, jäsenvaltioiden puutuotetarpeiden täyttämisessä ja väestön hyvinvoinnin lisäämisessä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Euroopan metsillä on tärkeä rooli ympäristön tilan parantamisessa, talouden kehittämisessä, jäsenvaltioiden puutuotetarpeiden täyttämisessä ja väestön hyvinvoinnin lisäämisessä;

| S. | toteaa, että peltometsäviljely, joka tarkoittaa määritelmän mukaan maankäyttöjärjestelmiä, joissa puita kasvaa samanaikaisesti myös maatalouskäytössä olevalla maayksiköllä, koostuu joukosta maa-alueiden hallintajärjestelmiä, jotka parantavat kokonaistuottavuutta, tuottavat enemmän biomassaa, pitävät kunnossa ja parantavat maaperää ja tarjoavat useita arvokkaita ekosysteemipalveluja; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että peltometsäviljely, joka tarkoittaa määritelmän mukaan maankäyttöjärjestelmiä, joissa puita kasvaa samanaikaisesti myös maatalouskäytössä olevalla maayksiköllä, koostuu joukosta maa-alueiden hallintajärjestelmiä, jotka parantavat kokonaistuottavuutta, tuottavat enemmän biomassaa, pitävät kunnossa ja parantavat maaperää ja tarjoavat useita arvokkaita ekosysteemipalveluja;

| T. | ottaa huomioon, että metsät ovat monikäyttöisiä, että niiden kasvamiseen täyteen mittaansa kuluu pitkä aika ja että niiden lajien monimuotoisuuden varmistaminen on tärkeää; katsoo siksi, että metsäresurssien kestävä käyttö, suojeleminen ja lisääminen on merkittävä Euroopan tason tehtävä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että metsät ovat monikäyttöisiä, että niiden kasvamiseen täyteen mittaansa kuluu pitkä aika ja että niiden lajien monimuotoisuuden varmistaminen on tärkeää; katsoo siksi, että metsäresurssien kestävä käyttö, suojeleminen ja lisääminen on merkittävä Euroopan tason tehtävä;

| U. | ottaa huomioon, että sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella metsästyksellä on myös tärkeä rooli metsien ja osittain metsäisten alueiden kannalta, koska sillä säädellään riistan määrää ja torjutaan riistassa esiintyvien tautien, kuten afrikkalaisen sikaruton, leviämistä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuullisella metsästyksellä on myös tärkeä rooli metsien ja osittain metsäisten alueiden kannalta, koska sillä säädellään riistan määrää ja torjutaan riistassa esiintyvien tautien, kuten afrikkalaisen sikaruton, leviämistä;

| V. | ottaa huomioon, että metsät ovat ratkaisevassa asemassa maaperän eroosion torjunnassa sekä maa-alueiden aavikoitumisen estämisessä; toteaa tutkimusten osoittavan, että puistoissa ja kaupunkiympäristössä kasvavilla puilla on myönteinen vaikutus lämpötilojen pitämiseen matalina verrattuna puuttomiin alueisiin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että metsät ovat ratkaisevassa asemassa maaperän eroosion torjunnassa sekä maa-alueiden aavikoitumisen estämisessä; toteaa tutkimusten osoittavan, että puistoissa ja kaupunkiympäristössä kasvavilla puilla on myönteinen vaikutus lämpötilojen pitämiseen matalina verrattuna puuttomiin alueisiin;

| W. | ottaa huomioon, että nykyisellä ohjelmakaudella (2014–2020) YMP:hen sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on auttaa talouden toimijoita kehittämään metsänhoitoon liittyviä valmiuksia; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että nykyisellä ohjelmakaudella (2014–2020) YMP:hen sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on auttaa talouden toimijoita kehittämään metsänhoitoon liittyviä valmiuksia;

| X. | ottaa huomioon, että joillakin metsäalueilla on valtavia uusia tuholaisten ja hyönteisten, kuten tupajumien ja erilaisten sienten, esiintymiä; ottaa huomioon, että Cryphonectria parasitica -sienitauti on vallannut laajalti kastanjametsien luonnonpopulaatioita ja uhkaa vakavasti niiden eloonjäämistä, ja toteaa, että tauti muodostaa pitkällä aikavälillä uhan myös ihmisten toiminnalle, kuten kastanjoiden tuotannolle ja keruulle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että joillakin metsäalueilla on valtavia uusia tuholaisten ja hyönteisten, kuten tupajumien ja erilaisten sienten, esiintymiä; ottaa huomioon, että Cryphonectria parasitica -sienitauti on vallannut laajalti kastanjametsien luonnonpopulaatioita ja uhkaa vakavasti niiden eloonjäämistä, ja toteaa, että tauti muodostaa pitkällä aikavälillä uhan myös ihmisten toiminnalle, kuten kastanjoiden tuotannolle ja keruulle;

| Y. | ottaa huomioon, että EU:n metsistä saatavilla olevat tiedot ovat epätäydellisiä ja laadultaan vaihtelevia, mikä haittaa mahdollisuuksia koordinoida metsänhoitoa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että EU:n metsistä saatavilla olevat tiedot ovat epätäydellisiä ja laadultaan vaihtelevia, mikä haittaa mahdollisuuksia koordinoida metsänhoitoa EU:n tasolla;

| Z. | toteaa, että myös EU:ssa metsää hakataan laittomasti; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että myös EU:ssa metsää hakataan laittomasti;

Menneisyys – täytäntöönpanon viimeaikaisten saavutusten ja haasteiden tarkastelu

| 1. | pitää myönteisenä komission julkaisemaa kertomusta ”Edistyminen EU:n metsästrategian täytäntöönpanossa – Uusi EU:n metsästrategia: metsien ja metsäalan puolesta” (COM(2018)0811); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden ja komission toimia EU:n metsästrategian tavoitteiden saavuttamiseksi sekä pysyvän metsäkomitean, metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevän kansalaiskeskusteluryhmän, metsäpalojen asiantuntijaryhmän, metsäteollisuutta ja siihen liittyviä kysymyksiä käsittelevän EU:n asiantuntijaryhmän sekä asiaan liittyvien sidosryhmien osallistumista metsäalan monivuotisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttamiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että komission vuoden 2018 kertomuksessa EU:n nykyisen metsästrategian täytäntöönpanon edistymisestä todetaan, että metsästrategia on ollut hyödyllinen koordinointiväline ja että yleisesti ottaen strategian ”kahdeksan plus yksi” painopistealuetta on pantu täytäntöön suhteellisen vähäisin ongelmin lukuun ottamatta biodiversiteettipolitiikan avulla ratkaistavia merkittäviä haasteita sekä nykyisiä haasteita, jotka liittyvät alueeseen: ”Millaisia metsiä meillä on ja miten ne muuttuvat?”, joka koskee erityisesti kansalaisten mielikuvaa ja tietämystä metsäalasta, ja alueeseen ”Koordinoinnin ja viestinnän edistäminen”, joka koskee erityisesti metsään liittyviä toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että kestävän metsänhoidon määritelmästä sovittiin kansainvälisellä tasolla osana yleiseurooppalaista Forest Europe -prosessia; toteaa, että määritelmä on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön ja jäsenvaltioissa käytössä oleviin vapaaehtoisiin järjestelmiin, esimerkiksi metsien sertifiointiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että kestävän metsänhoidon edistäminen EU:ssa osana EU:n metsästrategiaa ja yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa toteutettuja maaseudun kehittämistoimenpiteitä on yleisesti vaikuttanut myönteisesti metsiin ja niiden olosuhteisiin sekä maaseutuelinkeinoihin ja EU:n metsien biologiseen monimuotoisuuteen ja lisännyt metsäalasta saatavia ilmastohyötyjä; toteaa kuitenkin, että kestävää metsänhoitoa on edelleen vahvistettava tasapainoisella tavalla, jotta voidaan varmistaa, että metsien ekologinen tilanne paranee, parantaa ekosysteemien terveyttä ja sietokykyä, varmistaa, että metsät pystyvät paremmin sopeutumaan muuttuviin ilmasto-olosuhteisiin, ja vähentää luonnontuhojen riskejä ja vaikutuksia ja jotta voidaan turvata nykyisten ja tulevien sukupolvien mahdollisuudet hoitaa metsiä esimerkiksi niin, että metsänomistajien ja pk-yritysten tavoitteet toteutuvat ja voidaan parantaa olemassa olevien metsien ja puustoisten alueiden laatua; katsoo, että EU:n metsästrategiaan olisi sisällyttävä asianmukaiset välineet tätä varten; panee merkille, että jäsenvaltioilla on velvollisuus soveltaa kestävää metsänhoitoa esimerkillisesti; muistuttaa, että metsänhoitomalleihin olisi sisällytettävä ekologinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen kestävyys, mikä tarkoittaa, että metsiä ja metsämaita on hoidettava ja käytettävä siten, että niiden biologinen monimuotoisuus, tuottavuus, uusiutumiskyky ja elinvoimaisuus säilyvät ja että voidaan pitää yllä nyt ja tulevaisuudessa niiden merkittäviä ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia toimintoja paikallisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla, eikä aiheuteta vahinkoa muille ekosysteemeille; korostaa, että omistusoikeuksien tunnustaminen ja turvaaminen on keskeistä, jotta voidaan saavuttaa pitkän aikavälin sitoutuminen kestävään metsänhoitoon; toteaa, että metsien suojelu ja kestävä hoito ovat keskeinen osa yleistä hyvinvointiamme, sillä metsät tarjoavat puitteet vapaa-ajan, terveydestä huolehtimisen sekä oppimisen kannalta yleishyödylliselle toiminnalle, ja toteaa, että kestävä metsänhoito edistää Euroopan metsien biologisen monimuotoisuuden suojelua; kehottaa suojelemaan rakenteeltaan säilyneitä, lajistoiltaan runsaita ja riittävän suuria aarniometsiä, siellä missä tällaisia metsiä on vielä olemassa; panee merkille, että EU:ssa ei ole määritelmää vanhoille metsille, ja kehottaa komissiota lisäämään pysyvässä metsäkomiteassa valmisteltavan määritelmän EU:n tulevan metsästrategian laatimisprosessiin; korostaa, että erityyppisten metsien hiilidioksidin sitomiskyvystä voi olla eriäviä näkemyksiä, ja katsoo siksi, että EU:n uudella metsästrategialla olisi edistettävä kestävää metsänhoitoa; pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa käytetään kestävän kehityksen vastaisia tuotantotapoja ja tehdään laittomia hakkuita EU:n puutavara-asetuksesta huolimatta, ja kehottaa lisäksi jäsenvaltioita tekemään enemmän niiden lopettamiseksi sekä tarvittaessa parantamaan tai vahvistamaan kansallista lainsäädäntöään; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään kiireellisiin toimiin näissä kysymyksissä tiivistämällä valvontaa ja varmistamalla, että voimassa olevia EU:n säädöksiä noudatetaan, ja kehottaa komissiota käynnistämään pikaisesti rikkomusmenettelyn, kun sääntöjä rikotaan, sekä viemään laittomia hakkuita koskevat tapaukset kaikkien toimivaltaisten elinten käsiteltäviksi; kehottaa komissiota saattamaan viipymättä päätökseen laittoman puunkorjuun vastaisten EU:n sääntöjen toimivuustarkastuksen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että jäsenvaltioiden väliset erot sekä erot jäsenvaltion eri alueiden välillä ovat olleet tärkeä tekijä harkittaessa toimenpiteitä EU:n tasolla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee syvän huolensa laittomista hakkuista ja kestämättömästä metsänhoidosta, jotka johtuvat siitä, että osissa unionia ei ole pantu täytäntöön voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä, ja mahdollisesti korruptiosta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan korruptiota ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön voimassa olevan lainsäädännön; |
| --- | --- |

7.

Nykyhetki – EU:n metsien tilanne

| 8. | korostaa, että EU:n metsät yhdessä sen merentakaisten ja syrjäisimpien alueiden metsien kanssa ovat monikäyttöisiä ja niille on ominaista suuri monimuotoisuus omistusmuodoissa, koossa, rakenteessa, biologisessa monimuotoisuudessa, sopeutumiskyvyssä ja haasteissa; huomauttaa, että metsät, erityisesti sekametsät, tarjoavat yhteiskunnalle monenlaisia ekosysteemipalveluja, kuten lajien elinympäristöjä, hiilensidontaa, raaka-aineita, uusiutuvaa energiaa, parempaa ilmanlaatua, puhdasta vettä, pohjaveden täydentämistä, eroosion hallintaa ja suojaa kuivuudelta, tulvilta ja lumivyöryiltä, ja että metsistä saadaan lääkkeiden valmistamiseen tarvittavia ainesosia ja että ne ovat tärkeitä kulttuuri- ja virkistyskäyttökohteita; toteaa, että tilanne ei enää vaikuta täysin turvatulta, koska metsänomistajat eivät voi enää uudelleeninvestoida metsiin ilmastonmuutoksen ja muiden tekijöiden aiheuttaman vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi; toteaa, että uusimpien arvioiden mukaan vain 26 prosenttia metsälajeista ja 15 prosenttia metsäluontotyypeistä oli suojelutasoltaan suotuisia; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ekosysteemien suojelun ja tarvittaessa kehittämään ja parantamaan muita kuin puusta tuotettuja metsätuotteita koskevia suuntaviivoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen kartoitusta koskevan aloitteen (MAES) puitteissa saavutetun edistyksen ekosysteemipalvelujen arvioinnissa; korostaa kuitenkin, että tätä nykyä ekosysteemipalvelujen tuottamista, kuten hiilidioksidin sitomista, luonnon monimuotoisuuden edistämistä tai maaperän parantamista, ei korvata riittävästi ja että metsänhoitajat, jotka keskittyvät muuntamaan metsiään näihin tarkoituksiin, saattavat kärsiä rahallisia tappioita merkittävien ekosysteemipalvelujen tuottamisesta huolimatta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan mahdollisuuksia järjestää asianmukaisia kannustimia ja korvauksia ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvistä sekä muista ekosysteemipalveluista, jotta mahdollistetaan metsien muuntaminen näihin tarkoituksiin taloudellisesti kannattavalla tavalla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että EU:n metsävarat ovat viime vuosikymmeninä kasvaneet metsäpeitteen ja -volyymin osalta ja että tällä hetkellä metsät ja muut puustoiset maat kattavat noin 43 prosenttia EU:n pinta-alasta, mikä vastaa vähintään 182 miljoonaa hehtaaria, ja niiden osuus maailman kaikista metsistä on 5 prosenttia metsityksen ja luonnollisen uusiutumisen ansiosta; panee merkille, että puolet Natura 2000 -verkostosta koostuu metsäalueista (eli 37,5 miljoonaa hehtaaria) ja että 23 prosenttia kaikista Euroopan metsistä sijaitsee Natura 2000 -alueilla, että joissakin jäsenvaltioissa yli puolet pinta-alasta on metsien peitossa ja että ne ovat riippuvaisia metsätaloudesta; huomauttaa, että on tärkeää parantaa tietämystä Natura 2000 -verkostosta ja sen vaikutuksista biologiseen monimuotoisuuteen, metsänhoitoon ja muuhun maankäyttöön kaikkialla EU:ssa; panee merkille, että 60 prosenttia EU:n metsistä on yksityisessä omistuksessa, suuri osa on pieniä metsätiloja (alle 3 hehtaaria) ja 40 prosenttia on julkisessa omistuksessa; panee merkille, että 60 prosenttia EU:n ja 20 prosenttia maailman tuotantometsistä on sertifioitu kestävän metsänhoidon vapaaehtoisten normien mukaisesti; panee lisäksi merkille, että puuteollisuudessa jalostetusta raakapuusta yli 20 prosenttia on peräisin sertifioiduista metsistä ja että EU:ssa tämä osuus on lähes 50 prosenttia; tähdentää, että metsäala työllistää EU:ssa suoraan ainakin 500 000 (7) ja välillisesti 2,6 miljoonaa (8) ihmistä ja että tämän työllisyystason ja alan pitkän aikavälin kilpailukyvyn ylläpitäminen edellyttää jatkuvia toimia osaavan ja koulutetun työvoiman houkuttelemiseksi alalle ja sen varmistamista, että työntekijöillä on asianmukaiset mahdollisuudet saada sosiaaliturvaa ja sairaanhoitoa; toteaa, että nämä työpaikat ovat pitkällä aikavälillä riippuvaisia selviytymiskykyisistä ja hyvin hoidetuista metsäekosysteemeistä; korostaa metsänomistajien keskeistä roolia kestävän metsänhoidon täytäntöönpanossa ja metsien tärkeää roolia vihreiden työpaikkojen luomisessa ja maaseutualueiden kasvussa; lisäksi korostaa, että EU:n metsänomistajilla ja -hoitajilla on pitkät perinteet ja kokemusta monikäyttöisten metsien hoidosta; kehottaa komissiota ottamaan huomioon uudessa EU:n metsästrategiassa tarpeen tukea metsänomistajia, myös taloudellisesti; toteaa, että tällaisen tuen ehdoksi olisi asetettava kestävän metsänhoidon soveltaminen, jotta voidaan varmistaa jatkuvat investoinnit nykyaikaiseen teknologiaan ja metsien monitoiminnallista roolia vahvistaviin ympäristö- ja ilmastotoimiin erityisellä Natura 2000 -verkoston alueiden hoitamiseen tarkoitetulla rahoitusvälineellä, sekä ihmisarvoisten työolojen järjestäminen; katsoo, että tämän rahoitustuen olisi oltava tulosta rahoitusvälineiden, kansallisen rahoituksen ja yksityisen sektorin rahoituksen vahvasta yhdistelmästä; korostaa, että on tärkeää välttää maaltapako, ja pitää keskeisen tärkeänä investoida ekosysteemeihin; suhtautuu myönteisesti metsänistutukseen ja uudelleenmetsittämiseen ja pitää niitä sopivina välineinä metsäpeitteen lisäämiseksi erityisesti elintarvikkeiden tuotantoon soveltumattomilla viljelemättömillä mailla, lähellä kaupunkeja ja niiden lähialueita sekä tarvittaessa vuoristoalueilla; kannustaa taloudellisesti tuettuja toimia, jotta korjattua puuta käytetään suhteessa kestäviin metsävaroihin ja tarvittaessa lisätään metsäpeitettä ja muiden puustoisten maiden määrää erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa metsäpeitettä on vähän, samalla kun kannustetaan muissa jäsenvaltioissa metsäpeitteen säilyttämistä alueilla, joilla on korostetusti ekologisia toimintoja; panee merkille, että merkittävä osa Euroopan biologisesta monimuotoisuudesta sijaitsee metsissä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että metsäpinta-ala unionissa on kasvamassa muun muassa metsänistutusten seurauksena ja että hoidettu talousmetsä paitsi sitoo hiiltä hoitamatonta metsää paremmin myös vähentää metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvia päästöjä ja ongelmia; toteaa, että kestävä talousmetsän hoito on mitä parhain ilmastoteko, josta tulisi palkita metsiään hyvin hoitavia maita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että kestävään metsänhoitoon tehtävillä pitkän aikavälin julkisilla ja yksityisillä investoinneilla, jotka keskittyvät yhtäläisesti metsien tarjoamiin sosiaalisiin, ekologisiin ja taloudellisiin hyötyihin, sekä riittävällä rahoituksella ja tasoitusmekanismeilla voidaan auttaa varmistamaan metsien selviytymis- ja mukautumiskyky ja auttaa metsäalaa pysymään taloudellisesti elinkelpoisena ja ympäristön kannalta hyväksyttävänä ja samalla voidaan edistää myös EU:n monien tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien Euroopan vihreän kehityksen ohjelman onnistunut täytäntöönpano, siirtyminen kiertotalouteen ja luonnon monimuotoisuuden edistäminen; korostaa, että tarvitaan myös muita helposti saatavilla olevia, hyvin koordinoituja ja merkittäviä EU:n rahoitusmekanismeja, kuten rahoitusvälineitä tai Euroopan investointipankin tukea metsähankkeiden investointien edistämisessä etenkin kestävän metsänhoidon sekä metsäpalojen ehkäisemisen ja hillitsemisen alalla, sekä rakennerahastoja ja Euroopan horisontti -, Erasmus+- ja LIFE + -ohjelmista peräisin olevia rahastoja, jotka voisivat tarjota tärkeää tukea hiilen varastointia ja sitomista koskeviin investointeihin ja palveluihin osana kestävää metsänhoitoa varmistaen samalla yhteensopivuuden vihreän kehityksen ohjelman kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustaa metsien ja metsäalan ratkaisevan tärkeät ilmastohyödyt; tuo jälleen esiin tarpeen edistää metsien ja metsänhoidon ympäristö-, talous- ja sosiaalinäkökohtia tasapuolisella tavalla samalla kun vahvistetaan metsistä ja metsiin perustuvasta arvoketjusta saatavia yleisiä ilmastohyötyjä, joita ovat hiilidioksidin sitomisen edistäminen, hiilidioksidin varastointi puutuotteisiin sekä materiaalien korvaaminen; painottaa, että on pidettävä yllä, edistettävä edelleen ja mahdollisuuksien mukaan lisättävä hiilidioksidin sitomista metsiin tasolle, joka mahdollistaa kaikkien metsätoimintojen kestävän hallinnan, lisättävä hiilen varastointia paikan päällä, myös peltometsiin, kuolleeseen puuhun ja metsän maaperään sekä puupohjaisiin tuotteisiin aktiivisen kestävän metsänhoidon avulla; huomauttaa, että metsät sitovat yli kymmenen prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä; korostaa, että olisi edistettävä puun käyttöä kestävänä rakennusmateriaalina, sillä se auttaa meitä suuntautumaan kohti kestävää taloutta; kannustaa komissiota tutkimaan erilaisia markkinapohjaisia mekanismeja, jotta voidaan kannustaa fossiilisten polttoaineiden korvaamista uusiutuvilla raaka-aineilla, jotka tarjoavat ilmastohyötyjä; kiinnittää erityistä huomiota puupohjaisten materiaalien ratkaisevaan rooliin fossiilipohjaisten vaihtoehtojen ja sellaisten vaihtoehtojen, joilla on suurempi ympäristöjalanjälki, korvaamisessa esimerkiksi rakennus-, tekstiili-, kemian- ja pakkausteollisuudessa, ja tarpeeseen ottaa ilmasto- ja ympäristöhyödyt kaikilta osin huomioon materiaalien korvaamisessa; korostaa lisäksi toistaiseksi liian vähän hyödynnettyjä etuja, joita saadaan korvaamalla kertakäyttö- ja etenkin muovituotteita kestävillä puupohjaisilla tuotteilla; korostaa, että on myös lisättävä puupohjaisten tuotteiden kiertokäyttöä, jotta voidaan parantaa kestävien resurssiemme käyttöä, edistää resurssitehokkuutta, vähentää jätettä ja pidentää hiilen elinkaarta kestävän ja paikallisen biotalouden käyttöönottoa varten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on tyytyväinen fossiilipohjaisten raaka-aineiden ja energian korvaamiseksi tehtävään jatkuvaan työhön, jolla edistetään puun mahdollisimman tehokasta käyttöä ns. kaskadiperiaatteen mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan biomassaa koskevien kestävyyskriteerien täytäntöönpanoa uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin uudelleenlaadinnan mukaisesti ja hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla substituutiovaikutusta korvaamalla hiilidioksidi-intensiivisiä fossiilipohjaisia materiaaleja ja energiaa; panee kuitenkin merkille, että on tärkeää välttää puupohjaisten raaka-aineiden markkinoiden tarpeettomia vääristymiä bioenergian tukijärjestelmien osalta; kiinnittää huomiota siihen, että puun ja biomassan kysynnän ennakoituun kasvuun on liitettävä kestävä metsänhoito; korostaa, että tässä yhteydessä olisi lisättävä rahoitusta fossiilisten polttoaineiden ja fossiilipohjaisten materiaalien korvaamista koskevaan tutkimukseen; panee merkille, että puun arvoketjun lopussa ylijäänyt puumateriaali voidaan hyvin käyttää biomassana, jolla voidaan korvata fossiilipohjaista lämmöntuotantoa, mutta puutavara olisi mahdollisuuksien mukaan varattava pidemmän elinkaaren käyttötarkoituksiin, jotta voidaan lisätä yleistä hiilidioksidin varastointia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa suojametsävyöhykkeiden myönteisiä vaikutuksia sekä viljelysmaiden suojelussa että maataloustuotannon lisäämisessä; kannattaa voimakkaasti menetelmiä, joilla viljelijöitä kannustetaan kehittämään suojametsävyöhykkeitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että luonnonekosysteemien kukkivilla puilla ja pensailla on keskeinen rooli mehiläishoitoalalla ja luonnon pölytysprosessin tukemisessa sekä huonontuneen ja/tai karkean maan lujittamisessa ja suojelussa; kehottaa sisällyttämään tällaiset puut ja pensaat EU:n tukiohjelmiin ottaen huomioon alueelliset erityispiirteet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että vaikka EU:n metsiä hoidetaan yhteisesti sovitun kestävän metsänhoidon periaatteen mukaisesti ja vaikka EU:n metsäpeite on kasvanut viime vuosikymmeninä, äskettäin on hyväksytty 18. kesäkuuta 2020 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (9), jonka yhteydessä kestävään metsänhoitoon on kehitetty erilainen lähestymistapa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa kestävien ja terveiden metsäekosysteemien, myös eläimistön ja kasviston, merkitystä, jotta voidaan ylläpitää ja tehostaa monia metsien tuottamia ekosysteemipalveluja, kuten biologista monimuotoisuutta, puhdasta ilmaa, vettä, tervettä maaperää sekä puuta ja muita raaka-aineita; korostaa, että käytössä olevat vapaaehtoiset välineet ja lainsäädäntö, kuten EU:n lintu- ja luontotyyppidirektiivit, vaikuttavat maankäyttöä koskeviin päätöksiin ja niitä on noudatettava ja ne on pantava täytäntöön asianmukaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille, että viljelijät ja metsänomistajat ovat maaseutualueiden keskeisiä toimijoita; pitää myönteisenä metsätalouden, peltometsäviljelyn ja metsäteollisuuden aseman tunnustamista vuosien 2014–2020 YMP:n maaseudun kehittämisohjelmassa sekä koontiasetuksella käyttöön otettuja parannuksia; kehottaa turvaamaan tämän tunnustamisen yhteisessä maatalouspolitiikassa 2021–2027 ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että kaksivaiheinen lähestymistapa metsäbiomassan kestävyyden todentamiseksi on sopiva ja toteuttamiskelpoinen uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin uudelleenlaadinnan mukaisesti; toteaa, että tähän olisi päästävä jatkamalla pysyvän metsäkomitean ja komission muuta kuin loppukäyttöä koskevien erityisten kestävyyskriteerien kehittämistä, joka on pysähdyksissä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille metsien roolin virkistysarvojen ja metsiin liittyvän toiminnan tarjoamisessa, kuten muiden kuin puuhun liittyvien metsätuotteiden, esimerkiksi sienten ja marjojen, keräämisessä; panee merkille mahdollisuudet edistää biomassan poistamista metsäpalojen ehkäisemiseksi laiduntamisen avulla, mutta toteaa myös, että luonnonvaraisten eläinten laiduntamisella on kielteinen vaikutus taimiin, ja korostaa, että laiduneläimiä on hoidettava kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

21.

Tulevaisuus – vuoden 2020 jälkeisen EU:n metsästrategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen rooli Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisessa

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission äskettäin julkaisemaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja odottaa tulevaa vuoden 2020 jälkeistä EU:n metsästrategiaa, joka olisi mukautettava Euroopan vihreän kehitykseen ohjelmaan ja biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan; katsoo lisäksi, että kiertobiotalouden tehostaminen on olennainen lähestymistapa vähähiilisen yhteiskunnan saavuttamiseksi vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa; painottaa, että on tärkeää parantaa edelleen metsien tarjoamia mahdollisuuksia Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja kehittää kiertobiotaloutta samalla kun taataan muut ekosysteemipalvelut, kuten biologinen monimuotoisuus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti komission vuoden 2020 työohjelmaan ja erityisesti siihen, että EU:n uuden metsästrategian panos ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen 26. osapuolikonferenssiin (COP26) on tunnustettu; korostaa tässä yhteydessä, että tulevaisuudessa metsiä ei olisi pidettävä ainoana hiilinielutyyppinä, sillä se vähentäisi muiden alojen kannustimia minimoida päästöjään; korostaa lisäksi, että ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa strategioissa ja suunnitelmissa tarvitaan konkreettisia ja tehokkaita toimia, joihin sisällytetään ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välinen synergia, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vähentää ilmastonmuutoksen vahingollisia vaikutuksia metsäpalojen kaltaisiin luonnontuhoihin ja niistä aiheutuviin haitallisiin seurauksiin maaseudun taloudelle, biologiselle monimuotoisuudelle ja ekosysteemipalvelujen tarjoamiselle; korostaa, että tarvitaan lisää resursseja ja että on kehitettävä tieteeseen perustuvaa kulotuksen hallintaa, jotta voidaan torjua ilmastonmuutoksen vaikutuksia metsissä; panee merkille, että kuten maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta (LULUCF) koskevassa asetuksessa todetaan, metsässä oleva kuollut puu muodostaa mikroluontotyyppejä, joista monet lajit ovat riippuvaisia, ja se on tarpeen metsien biologisen monimuotoisuuden ja toiminnallisuuden säilyttämiseksi sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että metsät ja metsäala edistävät merkittävästi paikallisten biopohjaisten kiertotalouksien kehittämistä EU:ssa; korostaa metsien, metsäalan ja biotalouden ratkaisevaa roolia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa; painottaa, että vuonna 2015 biotalous muodosti markkinat, joiden arvoksi arvioitiin yli 2,3 biljoonaa euroa ja jotka työllistivät 20 miljoonaa ihmistä eli 8,2 prosenttia EU:n työvoimasta; toteaa, että jokainen biotalouden tutkimukseen ja innovointiin Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa investoitu euro tuottaa lisäarvoa noin kymmenen euron edestä; huomauttaa, että EU:n ympäristö-, ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteita ei voida koskaan saavuttaa ilman monitoimisia, terveitä ja kestävästi hoidettuja metsiä, joissa sovelletaan pitkän aikavälin perspektiiviä, ja elinkelpoista metsäteollisuutta; korostaa, että joissakin olosuhteissa on mahdollista tehdä kompromisseja ilmastonsuojelun ja biologisen monimuotoisuuden suojelun välillä biotalouden alalla ja erityisesti metsätaloudessa, jolla on keskeinen rooli siirryttäessä ilmastoneutraaliin talouteen; ilmaisee huolensa siitä, että näihin kompromisseihin ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota viimeaikaisissa toimintapoliittisissa keskusteluissa; korostaa, että on kehitettävä johdonmukainen lähestymistapa biologisen monimuotoisuuden suojelun ja ilmastonsuojelun yhdistämiseksi kukoistavalla metsäalalla ja biotaloudessa; korostaa, että on tärkeää kehittää markkinapohjaista biotaloutta ja turvata se EU:ssa esimerkiksi kannustamalla sellaisten uusien biopohjaisten tuotteiden innovointia ja kehittämistä, joiden toimitusketjussa käytetään tehokkaasti biomassamateriaaleja; katsoo, että EU:n olisi kannustettava puun, puunkorjuutuotteiden tai metsäbiomassan käyttöä, jotta voidaan edistää kestävää tuotantoa ja työpaikkoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan eloperäisen materiaalin, kuten puujätteen palauttamista arvoketjuun kannustamalla ekosuunnittelua, tehostamalla kierrätystä entisestään ja edistämällä puuta sisältävien uusioraaka-aineiden käyttöä tuotteissa ennen niiden mahdollista polttamista elinkaaren loppuvaiheessa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että metsäalalle on annettava täysi ja todellinen poliittinen tuki, ja korostaa tässä yhteydessä, että vuoden 2020 jälkeiselle ajalle tarvitaan kunnianhimoista, riippumatonta ja itsenäistä EU:n metsästrategiaa rinnakkain muiden merkityksellisten alakohtaisten strategioiden kanssa; toteaa, että koska peltometsäviljelyllä voi olla sekä maa- että metsätalouden ominaispiirteitä, EU:n metsästrategiaa on koordinoitava maatilalta pöytään -strategian kanssa; kehottaa laatimaan uuden EU:n metsästrategian, joka perustuu kestävää metsänhoitoa koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja jossa otetaan huomioon kaikki metsiin perustuvan arvoketjun taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat ja varmistetaan metsien monikäyttöisen ja moniulotteisen aseman jatkuvuus; korostaa, että on kehitettävä EU:n metsästrategia, joka on koordinoitu, tasapainoinen, johdonmukainen ja paremmin integroitu EU:n metsiin ja metsäalaan, mukaan lukien ihmiset, jotka suoraan tai epäsuorasti työskentelevät metsässä ja metsäalalla tai elävät niistä, ja niiden tarjoamiin moniin palveluihin liittyvään merkittävään lainsäädäntöön, sillä yhä useammat kansalliset ja EU:n politiikat vaikuttavat suoraan tai välillisesti metsiin ja niiden hoitoon EU:ssa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota tekemään kaikkensa varmistaakseen aluekehitysrahaston täytäntöönpanon yhteydessä, että edistetään erityisesti aloitteita, joilla pyritään pysäyttämään biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen metsissä, edistämään sekaviljelmien ja kotoperäisten lajien istuttamista ja parantamaan metsänhoitoa, ja että hankkeet pannaan täytäntöön ja rahoitus on kohdennettua; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että EU:n metsästrategian olisi toimittava siltana kansallisten metsä- ja peltometsäpolitiikkojen sekä metsiin ja peltometsiin liittyvien EU:n tavoitteiden välillä, ja toteaa, että on kunnioitettava kansallista toimivaltaa ja edistettävä laajempia EU:n tavoitteita samalla kun otetaan johdonmukaisesti huomioon sekä yksityisten että julkisessa omistuksessa olevien metsien erityispiirteet; kehottaa toteuttamaan toimia, joilla varmistetaan metsäalan ja koko biotalouden pitkän aikavälin vakaus ja ennustettavuus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa näyttöön perustuvan päätöksenteon merkitystä metsiin ja metsäalaan ja sen arvoketjuihin liittyvässä EU:n toiminnassa; vaatii, että kaikki Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian metsiin liittyvät tavoitteet ovat johdonmukaisia vuoden 2020 jälkeisen EU:n metsästrategian kanssa erityisesti sen varmistamiseksi, että kestävä metsänhoito vaikuttaa myönteisesti yhteiskuntaan, myös metsäekosysteemien monimutkaisuuden, yhteenliitettävyyden ja edustavuuden osalta, ja turvaa pitkään kestävät ja vakaat hyödyt ilmastolle ja ympäristölle sekä samalla edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; korostaa, että kaikki mahdolliset kestävään metsänhoitoon liittyvät EU:n suuntaviivat olisi laadittava vuoden 2020 jälkeisen EU:n metsästrategian puitteissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että on otettava huomioon metsäalan ja muiden toimialojen, kuten maatalouden, väliset yhteydet ja niiden koordinointi kiertotaloudessa, sekä digitalisoinnin sekä koulutukseen, tutkimukseen, innovointiin ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tehtävien investointien merkitys, koska ne voivat vaikuttaa myönteisesti muihinkin ratkaisuihin ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa sekä työpaikkojen luomisessa; toteaa, että metsät ovat olennainen osa kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että peltometsäviljelyjärjestelmät ovat tärkeitä maaseutuyhteisöille, vaikka ne ovat erittäin pienitehoisia eivätkä erityisen kannattavia taloudellisesti, ottaen huomioon, että vuosituloja täydennetään muilla toiminnoilla, kuten karjankasvatuksella, matkailutoiminnalla ja metsästyksellä, ja että niiden on saatava riittävästi rahoitusta aavikoitumisen ja ylihyödyntämisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että ilmastonmuutoksen ja ihmisten toiminnan vaikutusten vuoksi jo nyt esiintyy luonnontuhoja, kuten maastopaloja, kuivuutta, tulvia, myrskyjä, tuholaisvahinkoja ja eroosiota, ja niitä esiintyy tulevaisuudessa useammin ja voimakkaammin, mikä vahingoittaa EU:n metsiä ja edellyttää tulevaisuudessa eri skenaarioiden mukaan räätälöityä riskin- ja kriisinhallintaa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta kehittää vuoden 2020 jälkeinen vahva EU:n metsästrategia sekä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten Euroopan katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden ja varhaisvaroitusvälineiden vahvistaminen, jotta voidaan paremmin valmistautua ja ehkäistä tällaisia tapahtumia, parantaa metsien selviytymiskykyä ja tehdä niistä ilmastonmuutoksen paremmin kestäviä esimerkiksi tehostamalla kestävän ja aktiivisen metsänhoidon täytäntöönpanoa ja tutkimuksen ja innovoinnin avulla, mikä mahdollistaa metsien sopeutumiskyvyn optimoinnin; muistuttaa, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan EU:n metsiin kohdistuvan paineen pääasiallisiin aiheuttajiin kuuluvat lisääntynyt maankäyttö, kaupunkialueiden laajentuminen ja ilmastonmuutos; korostaa myös, että metsänomistajille on tarjottava parempia tukimekanismeja sekä taloudellisia resursseja ja välineitä, jotta he voivat toteuttaa ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä ja ennallistaa kärsineitä alueita, esimerkiksi metsittämällä uudelleen huonossa kunnossa olevaa maata, joka ei sovellu maatalouteen, käyttämällä myös poikkeuksellisiin toimiin erityisiä katastrofirahastoja, kuten Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa; kehottaa varmistamaan EU:n metsästrategian ja Euroopan pelastuspalvelumekanismin välisen johdonmukaisuuden; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan hätämekanismin, ja katsoo, että on ratkaisevan tärkeää sisällyttää metsälaiduntuki peltometsäviljelytoimenpiteisiin ja kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan se seuraavassa maaseudun kehittämisohjelmassa; korostaa, että tarvitaan lisää resursseja ja on kehitettävä tiedepohjaista kulotuksen hallintaa ja riskitietoista päätöksentekoa ottaen huomioon metsäpalojen sosioekonomiset sekä ilmastoon ja ympäristöön liittyvät syyt; kehottaa ottamaan käyttöön toimia ilmastonmuutokseen liittyviin yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita suunnittelemaan aloitteita suuren suojeluarvon omaavien metsien (HCV) suojelemiseksi ja tarpeen vaatiessa perustamiseksi tarvittavin mekanismein ja välinein, joilla kannustetaan metsänomistajia ja tarpeen mukaan maksetaan heille korvausta, jotta voidaan edistää näitä metsiä koskevaa tietämystä ja tiedettä sekä suojella luontotyyppejä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunnustaa biologisen monimuotoisuuden merkityksen sen varmistamisessa, että metsäekosysteemit säilyvät terveinä ja sopeutumiskykyisinä; korostaa Natura 2000 -alueiden merkitystä, koska ne tarjoavat yhteiskunnalle monia ekosysteemipalveluja, muun muassa raaka-aineita; toteaa silti, että näiden alueiden hoitoon tarvitaan teknistä tukea ja riittävästi uusia taloudellisia resursseja; korostaa, että suojelutoimenpiteiden aiheuttamat taloudelliset menetykset olisi korvattava oikeudenmukaisesti; korostaa, että on tärkeää integroida luonnonsuojelu käytännöllisesti kestävään metsänhoitoon laajentamatta välttämättä suojelualueita ja välttäen hallinnollisia ja taloudellisia lisärasitteita; kannattaa jäsenvaltiolähtöisiin aloitteisiin perustuvien verkostojen perustamista tätä tarkoitusta varten; kehottaa valtio- tai aluetason toimijoita neuvottelemaan jokirantojen uudelleenmetsittämisestä tarpeen mukaan erikoistuneiden sidosryhmien kanssa, siten että tavoitteena on monimuotoisten elinympäristöjen luominen, jonka jälkeen kehittyvät ekologiset palvelut, kuten pohjaveden kautta kiertävien haitallisten aineiden imeytyminen; korostaa YMP:n vaikutuksia koskevan arviointitutkimuksen tuloksia, joista käy ilmi, missä tapauksissa YMP:n välineillä ja toimenpiteillä voidaan edistää merkittävämmin luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja kannustaa tutkimaan keinoja nykyisten välineiden parantamiseksi; kannustaa myös tekemään lisätutkimusta luonnon monimuotoisuuden ja selviytymiskyvyn välisestä yhteydestä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | huomauttaa, että lähes 25 prosenttia EU:n kokonaismetsäalasta kuuluu Natura 2000 -verkostoon; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että YK:n Euroopan talouskomission käymät ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön tukemat neuvottelut kysymyksestä oikeudellisesti sitovan metsiä koskevan yleiseurooppalaisen sopimuksen aikaansaamisesta ovat epäonnistuneet, sillä Venäjän federaatio vetäytyi neuvotteluprosessista; kannattaa kuitenkin edelleen vahvoja välineitä kestävän metsätalouden edistämiseksi yleiseurooppalaisella ja maailmanlaajuisella tasolla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että yhä useammissa EU:n politiikkatoimissa käsitellään metsiä eri näkökulmista; kannustaa saattamaan päätökseen nykyisessä EU:n metsästrategiassa vahvistetun prosessin, jonka tavoitteena on kehittää tiiviissä yhteistyössä pysyvän metsäkomitean ja jäsenvaltioiden kanssa kestävän kehityksen lähestymistapa, joka ei ole loppukäyttäjävetoinen ja joka perustuu uusiutuvaa energiaa koskevan uudelleenlaaditun direktiivin kaksivaiheiseen lähestymistapaan; katsoo, että kaksivaiheista lähestymistapaa voitaisiin käyttää muissa politiikkatoimissa, joilla pyritään varmistamaan metsäbiomassan kestävyyskriteerit ja EU:n politiikan monialainen johdonmukaisuus sekä palkitsemaan ekosysteemipalveluista, erityisesti metsän yhteiskunnallisesti merkittävästä ilmastopanoksesta; toteaa, että EU:n metsätalous toimii jo nyt tiukimpien kestävyysvaatimusten mukaisesti; toteaa, että metsäbiomassan kestävyyteen perustuvassa lähestymistavassa on otettava huomioon se, että puun on oltava kilpailukykyinen muihin raaka-aineisiin verrattuna; korostaa markkinoilla kehitettyjen välineiden käytön merkitystä ja kannustaa käyttämään muun muassa olemassa olevia metsien sertifiointijärjestelmiä soveltuvana keinona todentaa metsäresurssien kestävyys; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että YMP:n mukaiset metsätalous- ja peltometsäviljelytoimenpiteet ja muut metsätaloustoimenpiteet sekä hyvien ja kilpailukykyisten markkinaedellytysten varmistaminen EU:ssa kestävän kiertobiotalouden menestyksekkäälle kehittämiselle ovat ratkaisevan tärkeitä, kun EU:n metsästrategia pannaan täytäntöön; muistuttaa, että tarvitaan jatkuvuutta ja yksiselitteisiä ja parempia metsätalous- ja peltometsäviljelytoimenpiteitä YMP:n puitteissa vuosina 2021–2027; huomauttaa, että YMP:n määrärahojen lisäleikkauksilla olisi kielteinen vaikutus kestävään metsänhoitoon tehtäviin investointeihin ja EU:n metsäalan tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että kestävällä metsänhoidolla olisi oltava näkyvä asema YMP:n uusissa strategiasuunnitelmissa; korostaa, että hallinnollista taakkaa on vähennettävä EU:n metsätaloustoimenpiteissä ja yleensäkin valtiontuessa, jotta voidaan esimerkiksi vahvistaa maisemapiirteisiin liittyvän puukasvuston edistämistä ja suojelua ja ensimmäisen ja toisen pilarin tukiin liittyviä toimia sekä sallia ryhmäpoikkeuksia, jotta voidaan reagoida nopeasti metsiin kohdistuviin haasteisiin; on samalla huolissaan siitä, että maaseudun kehittämisohjelman monialaisiin toimenpiteisiin, kuten nuorten viljelijöiden tukeen, ei sisälly metsätalous ainakaan kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa laiduntamisen ja metsänhoidon yhdistämisen hyötyjä etenkin paloriskin vähentämisessä ja metsänhoidon kulujen leikkaamisessa; katsoo, että tähän liittyvä tutkimus ja tietämyksen siirto alan toimijoille on ratkaisevan tärkeää; korostaa perinteisten laajaperäisten peltometsäviljelyjärjestelmien ja niiden tuottamien ekosysteemipalvelujen arvoa; kehottaa komissiota koordinoimaan EU:n metsästrategiaa ja maatilalta pöytään -strategiaa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja edistämään EU:n laajuisia erikoistuneita koulutusohjelmia, jotta viljelijät saataisiin tietoisiksi puukasvuston maatalouteen integroimisen eduista ja käytännöistä; panee merkille, että maaseudun kehittämistä koskevassa asetuksessa 2014–2020 olleita useita tukitoimenpiteitä puukasvuston tarkoitukselliseksi integroimiseksi maanviljelyn kanssa ei ole käytetty paljoakaan; tunnustaa peltometsäviljelyn kyvyn lisätä biomassan kokonaistuottavuutta tietyillä alueilla ja korostaa, että sekaekosysteemit tuottavat enemmän biomassaa ja imevät enemmän hiilidioksidia ilmasta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tähdentää, että unionin on osoitettava riittävästi varoja metsäalaa koskevien toimien rahoittamiseen alan uusia odotuksia vastaavasti, mukaan lukien investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen, metsätieverkoston ylläpitoon, metsätalouden tekniikoihin, innovaatioihin, metsätuotteiden jalostukseen ja käyttöönottoon; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita sovittamaan erilaiset metsänhoidon strategiansa ja suunnitelmansa yhteen, jotta niiden tavoitteita voidaan seurata ja korjata hyvissä ajoin, sen sijaan että luodaan pirstaleinen hallinnollinen mosaiikki, joka uhkaa näissä strategisissa asiakirjoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää valitettavana, että ohjelmakauden 2021–2027 YMP-ehdotuksessa ei käsitellä peltometsäviljelyä; pitää olennaisena, että seuraavassa YMP-asetuksessa olisi tunnustettava peltometsäviljelyn hyödyt ja jatkettava peltometsäviljelyjärjestelmien laatimisen, uudistamisen, ennallistamisen ja ylläpitämisen edistämistä ja tukemista; kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön peltometsäviljelyn tukitoimenpiteitä strategisissa suunnitelmissaan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee tyytyväisenä merkille komission ilmoittaman ”Farm Carbon Forest” -aloitteen, jolla pyritään palkitsemaan viljelijöitä, jotka sitoutuvat hiilidioksidipäästöjen vähentämishankkeisiin tai lisäämään hiilidioksidin varastointia tukeakseen vuoden 2050 hiilineutraalisuustavoitteen saavuttamista uuden vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa korkeatasoisen tutkimuksen ja innovoinnin keskeistä roolia edistettäessä metsien, peltometsäviljelyn ja metsäalan panosta aikamme haasteiden ratkaisemisessa; korostaa EU:n vuoden 2020 jälkeisten tutkimus- ja innovointiohjelmien merkitystä, tunnustaa maataloustutkimuksen pysyvän komitean roolin ja toteaa, että tutkimus ja teknologia ovat edenneet pitkälle sen jälkeen, kun EU:n metsästrategia otettiin käyttöön vuonna 2013; korostaa, että on tärkeää kannustaa lisätutkimukseen, joka koskee muun muassa metsäekosysteemejä, biologista monimuotoisuutta, fossiilisten raaka-aineiden ja energian kestävää korvaamista, hiilen varastointia, puupohjaisia tuotteita ja kestäviä metsänhoitokäytäntöjä; kehottaa rahoittamaan jatkossakin maaperään liittyvää tutkimusta sekä sen tutkimista, miten maaperä vaikuttaa metsien kykyyn sietää ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja lisäämiseen sekä muiden ekosysteemipalvelujen ja substituutiovaikutusten tuottamiseen, sekä keräämään tietoa metsien suojelemiseen ja niiden sietokyvyn parantamiseen tähtäävistä innovatiivisista menetelmistä; panee huolestuneena merkille, että aarniometsiä koskevat tiedot ovat edelleen puutteellisia; korostaa, että tutkimuksen ja rahoituksen lisääminen edistäisivät myönteisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillintää, metsäekosysteemien suojelua ja biologisen monimuotoisuuden tukemista sekä kestävää työllisyyttä ja talouskasvua varsinkin maaseutualueilla; ottaa huomioon komission suosituksen siitä, että innovoinnin vahva hyödyntäminen koko arvoketjussa tukisi osaltaan metsäalan kilpailukykyä; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille EIP:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet, joiden mukaisesti se rahoittaa hankkeita, jotka voivat tarjota lisää mahdollisuuksia metsäalalle, jolla on merkittävä rooli fossiilisten materiaalien ja energian korvaamisessa; antaa tunnustusta metsiin liittyvälle tutkimukselle ja innovoinnille, jota on jo tehty erityisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Life+-ohjelman puitteissa; panee tyytyväisenä merkille tapaukset, joissa saaduilla tuloksilla edistetään kestävän biotalouden kehittämistä ja pyritään löytämään tasapaino kestävän metsänhoidon eri näkökohtien välillä ja jotka korostavat metsien monikäyttöä; kehottaa komissiota investoimaan ja tarvittaessa tehostamaan tutkimusta, jossa pyritään löytämään ratkaisu tuholaisten ja tautien leviämiseen metsissä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyössä metsäkoneiden valmistajien kanssa aloitteita näiden koneiden ympäristösuunnittelun parantamiseksi, jotta työntekijöiden korkeatasoinen suojelu voidaan yhdistää metsien maaperään ja vesistöön kohdistuvan vaikutuksen minimoimiseen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää huolestuttavana sitä, että maailman kokonaismetsäala on pienentynyt huomattavasti 1990-luvun jälkeen; korostaa, että maailmanlaajuinen metsäkato ja metsien tilan heikkeneminen ovat vakavia ongelmia; korostaa, että EU:n metsästrategialla olisi oltava vaikutusta globaalissa politiikassa ja siihen olisi sisällytettävä EU:n ulkoiset tavoitteet ja toimet kestävän metsänhoidon edistämiseksi maailmanlaajuisesti sekä kahdenvälisesti että monenvälisten metsään liittyvien prosessien kautta ja että painopisteeksi olisi asetettava toimenpiteet, joilla lopetetaan metsäkato maailmanlaajuisesti, mukaan lukien sellaisten laillisten, kestävien ja metsäkatoa aiheuttamattomien tuotanto- ja toimitusketjujen tukeminen, jotka eivät johda ihmisoikeusloukkauksiin ja joilla varmistetaan metsävarojen kestävä hoito; huomauttaa, että olisi kehitettävä poliittisia aloitteita, joilla puututaan EU:n ulkopuolisiin ongelmiin ja joissa keskitytään trooppiseen alueeseen – ottaen samalla huomioon eri trooppisten maiden eritasoinen kunnianhimo ympäristöpolitiikassa – ja kestävän kehityksen vastaista toimintaa metsissä edistäviin alan ulkopuolisiin tekijöihin; korostaa, että on tarpeen ottaa käyttöön tuontia koskevia jäljitettävyystoimenpiteitä, ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa korkeampien kestävyysnormien vahvistamiseksi; korostaa, että on edistettävä EU:n puutavara-asetuksen ja metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan FLEGT-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, jotta voidaan paremmin estää laittomasti korjatun puun tai laittomista lähteistä tulevan puun tuonti, koska kyse on unionin metsäalan ja EU:n markkinoiden kannalta epäreilusta kilpailusta; toistaa, että tarvitaan sertifiointijärjestelmiä ja että kauppasopimuksiin on sisällytettävä kestävää metsänhoitoa koskevia erityismääräyksiä; kehottaa tulkitsemaan johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti EU:n puutavara-asetuksen due diligence -järjestelmää; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa koulutuksen sekä pätevän ja hyvin koulutetun työvoiman merkitystä kestävän metsänhoidon käytännön toteutumisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimenpiteiden toteuttamista ja nykyisten unionin välineiden, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) sekä eurooppalaisten koulutusohjelmien (ET2020), käyttöä, jotta voidaan tukea sukupolvenvaihdosta ja kompensoida alan ammattitaitoisen työvoiman puutetta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa sisällyttämään laittomasti hankitun puun tuonnin myös kauppasopimuksiin ja määräämään rikkomistapauksissa seuraamuksia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita ja puunjalostusteollisuutta osoittamaan merkittävästi varoja sen varmistamiseksi, että kaikkien metsäkatoalueiden vastineeksi istutetaan vastaava määrä metsää; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että on ehdottomasti kehitettävä edelleen EU:n laajuista Euroopan metsien tietojärjestelmää (FISE) ottamalla huomioon olemassa olevat järjestelmät siten, että kaikki asianomaiset komission pääosastot, jotka käsittelevät FISEn kattamia erilaisia aloja, vastaavat tästä yhdessä; katsoo, että tämän välineen koordinointi olisi toteutettava EU:n metsästrategian puitteissa; korostaa eurooppalaisia metsävaroja koskevan reaaliaikaisen, vertailukelpoisen, tieteeseen perustuvan ja tasapuolisen tiedon merkitystä, ja että samalla on tarvittaessa seurattava, ovatko metsät ja luonnonsuojelualueet hyvin hoidettuja ja suojeltuja sekä pyrittävä ennustamaan ilmastonmuutoksen aiheuttamien luonnontuhojen vaikutuksia ja seurauksia ympäristöön liittyvillä ja sosioekonomisilla indikaattoreilla kaiken metsiin liittyvän EU:n politiikan kehittämiseksi; panee merkille, että kansalliset metsäarvioinnit ovat kattava seurantaväline metsävarojen arvioinnissa ja että niissä otetaan alueelliset näkökohdat huomioon; kehottaa EU:ta perustamaan Copernicus-maanseurantaohjelmien yhteyteen Euroopan metsien seurantaverkoston, joka kerää tietoa paikallistasolla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee tyytyväisenä merkille alan digitalisointisuuntauksen ja kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisen EU:n laajuisen puun digitaalisen jäljitettävyysmekanismin käyttöönottoa, jossa kerätään tietoja, varmistetaan jatkuva avoimuus ja tasavertaiset toimintaedellytykset, vähennetään kilpailunvastaista ja tahallista laitonta toimintaa puukaupassa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella todentamisjärjestelmän avulla; katsoo lisäksi, että tällainen todentamisjärjestelmä parantaisi sääntöjen noudattamista rajoittamalla ja torjumalla rahoituspetoksia ja estämällä samalla kartellikäytäntöjä sekä purkamalla laittomiin hakkuisiin liittyviä logistisia operaatioita ja kuljetuksia; kannustaa lisäksi vaihtamaan hyviä käytäntöjä niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat jo toteuttaneet tällaisia uudistuksia kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että jäsenvaltioilla on toimivaltuudet ja keskeinen rooli vuoden 2020 jälkeisen EU:n metsästrategian valmistelussa ja täytäntöönpanossa; kehottaa komission pysyvää metsäkomiteaa (SFC) tukemaan jäsenvaltioita tässä tehtävässä; korostaa, että on tärkeää vaihtaa tietoja ja ottaa asianomaiset sidosryhmät, kuten metsänomistajat ja metsänhoitajat, samanaikaisesti mukaan metsätaloutta ja korkintuotantoa käsittelevään kansalaiskeskusteluryhmään ja jatkaa sen säännöllisiä kokouksia sekä lisätä koordinointia ja synergiaa pysyvän metsäkomitean kanssa; kehottaa komissiota ottamaan parlamentin mukaan EU:n metsästrategian täytäntöönpanoon vähintäänkin vuosittain; kehottaa vahvistamaan pysyvän metsäkomitean roolia, jotta varmistetaan asiaankuuluvien sidosryhmien ja politiikkojen koordinointi EU:n tasolla; korostaa lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli metsien kestävän käytön ja erityisesti maaseudun talouden vahvistamisessa; korostaa, että on tärkeää vahvistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan lisätä uudesta EU:n metsästrategiasta saatavia hyötyjä; kehottaa lisäksi komissiota ja sen metsiin liittyviä toimivaltuuksia käyttäviä pääosastoja toimimaan strategisesti, jotta varmistetaan kaikkien metsiin liittyvien toimien johdonmukaisuus ja tehostetaan metsien kestävää hoitoa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle korkean tason ammattikoulutuksen jatkamisen ekorakentamisessa ja puualan ammateissa ja osoittamaan siihen tarvittavat julkiset varat ja investoinnit, jotta voidaan ennakoida EU:n puuteollisuuden tulevia tarpeita; |
| --- | --- |

52.

| 53. | muistuttaa komission lupauksesta soveltaa nollatoleranssia laiminlyönteihin; korostaa, että osassa avoinna olevista jäsenvaltioita vastaan käynnistetyistä rikkomismenettelyistä käsitellään Euroopan metsäekosysteemien korvaamattomia arvoja, ja vaatii komissiota toimimaan nopeasti näissä tapauksissa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vaatii komissiota varmistamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden työsuojelutarkastuselinten kanssa, että markkinoille saatetut ja metsäteollisuuden käyttämät koneet ovat koneita koskevan direktiivin 2006/42/EY mukaisia ja että niissä on sahanpurun erottelu- ja keräysjärjestelmä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on vakuuttunut siitä, että EU:n metsästrategialla olisi edistettävä ja tuettava parhaiden käytäntöjen jakamista kestävän metsänhoidon täytäntöönpanosta, metsätyöntekijöiden ja metsänhoitajien ammatillisesta koulutuksesta, metsäalan tuloksista ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamisesta rajat ylittävissä toimissa ja tietojen jakamisessa, jotta voidaan varmistaa terveiden eurooppalaisten metsien kasvu; korostaa lisäksi tarvetta parantaa tiedottamista metsäalueiden kestävän hoidon merkityksestä sekä mahdollisuutta laajentaa, toteuttaa ja koordinoida informaatiokampanjoita metsien monikäyttöisyydestä ja metsänhoidolla saavutettavista monista taloudellista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä hyödyistä kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla EU:ssa, jotta kaikki kansalaiset saadaan tietoisiksi tämän perinnön rikkaudesta ja tarpeesta hoitaa, ylläpitää ja hyödyntää kestävällä tavalla luonnonvarojamme mahdollisten konfliktien välttämiseksi yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannustaa jäsenvaltioita vaatimaan metsäalan sidosryhmiään tavoittamaan suurempi osuus väestöstä sekä opiskelijoille että muille ikäryhmille suunnatuilla koulutusvälineillä ja -ohjelmilla, ja korostaa metsien merkitystä sekä ihmisjohtoisen toiminnan että biologisen monimuotoisuuden ja erilaisten ekosysteemien säilyttämisen kannalta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toteaa, että digitalisointi ja kestävät teknologiat tarjoavat merkittävää lisäarvoa metsäalan jatkokehittämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan tietämyksen ja teknologian siirtoa ja parhaiden käytäntöjen jakamista esimerkiksi kestävän ja aktiivisen metsänhoidon alalla; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(3)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 17.

(4)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 35.

(5)  https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/council-conclusions-updated-eu-bioeconomy-strategy-29-november-2019_en

(6)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 5.

(7)  Eurostatin metsätietokanta, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(8)  Euroopan parlamentin toukokuussa 2019 julkaisema tiedote Euroopan unionista ja metsistä.

(9)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritrea ja Dawit Isaakin tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 Eritreasta ja erityisesti Dawit Isaakin tapauksesta (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Eritreasta ja erityisesti 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Eritreasta ja erityisesti 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 11. toukokuuta 2020 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 11. toukokuuta 2020 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ihmisoikeusneuvoston 44. istunnossa 30. kesäkuuta 2020 esittämän julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan ihmisoikeusneuvoston 44. istunnossa 30. kesäkuuta 2020 esittämän julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston antamat päätöslauselmat Eritrean ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston antamat päätöslauselmat Eritrean ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 14. marraskuuta 2018 antaman päätöslauselman nro 2444, jolla lopetettiin välittömästi kaikki YK:n Eritreaan kohdistamat pakotteet (aseidenvientikielto, varojen jäädyttäminen ja matkustuskiellot), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 14. marraskuuta 2018 antaman päätöslauselman nro 2444, jolla lopetettiin välittömästi kaikki YK:n Eritreaan kohdistamat pakotteet (aseidenvientikielto, varojen jäädyttäminen ja matkustuskiellot),

| — | ottaa huomioon Eritreaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/127/YUTP kumoamisesta 10. joulukuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/1944 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eritreaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/127/YUTP kumoamisesta 10. joulukuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/1944 (2),

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnalle Dawit Isaakin ja muiden poliittisten vankien puolesta esitetyn asian 428/12 (2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnalle Dawit Isaakin ja muiden poliittisten vankien puolesta esitetyn asian 428/12 (2012),

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan 66. istunnon 22. toukokuuta 2017 antaman loppujulkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan 66. istunnon 22. toukokuuta 2017 antaman loppujulkilausuman,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1997 hyväksytyn Eritrean perustuslain, jossa taataan kansalaisvapaudet, uskonnonvapaus mukaan luettuna, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1997 hyväksytyn Eritrean perustuslain, jossa taataan kansalaisvapaudet, uskonnonvapaus mukaan luettuna,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (3), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuosina 2005 ja 2010, jonka allekirjoittajavaltio Eritrea on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (3), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuosina 2005 ja 2010, jonka allekirjoittajavaltio Eritrea on,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Eritrean viranomaiset pidättivät 23. syyskuuta 2001 yhdessä 21 muun henkilön kanssa Dawit Isaakin, joka on Eritrean ja Ruotsin kaksoiskansalainen ja siten Euroopan unionin kansalainen, toimittaja ja Eritrean ensimmäisen riippumattoman ja laajalevikkisen Setit-sanomalehden omistaja; ottaa huomioon, että Eritrean hallitus syyttää Dawit Isaakia maanpetturuudesta, vaikka häntä ei ole koskaan syytetty eikä tuotu oikeuden eteen; ottaa huomioon, että Dawit Isaak oli palannut Ruotsista Eritrean itsenäistyttyä vuonna 1992 auttaakseen maan kehittyvän demokratian vakiinnuttamisessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Eritrean viranomaiset pidättivät 23. syyskuuta 2001 yhdessä 21 muun henkilön kanssa Dawit Isaakin, joka on Eritrean ja Ruotsin kaksoiskansalainen ja siten Euroopan unionin kansalainen, toimittaja ja Eritrean ensimmäisen riippumattoman ja laajalevikkisen Setit-sanomalehden omistaja; ottaa huomioon, että Eritrean hallitus syyttää Dawit Isaakia maanpetturuudesta, vaikka häntä ei ole koskaan syytetty eikä tuotu oikeuden eteen; ottaa huomioon, että Dawit Isaak oli palannut Ruotsista Eritrean itsenäistyttyä vuonna 1992 auttaakseen maan kehittyvän demokratian vakiinnuttamisessa;

| B. | ottaa huomioon, että vangitsemiset tapahtuivat sen jälkeen, kun julkisuuteen oli tullut avoin kirje, jossa tuomittiin hallinto ja kehotettiin presidentti Isaias Afwerkia toteuttamaan demokraattisia uudistuksia; ottaa huomioon, että pidätyspäivänä hallitus ilmoitti kaikkien riippumattomien tiedotusvälineiden kieltämisestä; ottaa huomioon, että vankeja ei ole syytetty rikoksesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vangitsemiset tapahtuivat sen jälkeen, kun julkisuuteen oli tullut avoin kirje, jossa tuomittiin hallinto ja kehotettiin presidentti Isaias Afwerkia toteuttamaan demokraattisia uudistuksia; ottaa huomioon, että pidätyspäivänä hallitus ilmoitti kaikkien riippumattomien tiedotusvälineiden kieltämisestä; ottaa huomioon, että vankeja ei ole syytetty rikoksesta;

| C. | ottaa huomioon, että Dawit Isaak vapautettiin tutkintavankeudesta 19. marraskuuta 2005, kun muun muassa Ruotsin hallitus puuttui painokkaasti asiaan hänen puolestaan; ottaa huomioon, että Isaak pidätettiin uudelleen kaksi päivää myöhemmin matkalla sairaalaan ja että Eritrean viranomaisten väitteiden mukaan hänet oli vapautettu vain väliaikaisesti lääketieteellistä hoitoa varten; ottaa huomioon, että tämän jälkeen Eritrean viranomaiset ovat pitäneet Dawit Isaakia eristyksissä ja kieltäytyneet paljastamasta hänen tarkkaa sijaintiaan tai hänen terveyttään ja hyvinvointiaan koskevia tietoja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Dawit Isaak vapautettiin tutkintavankeudesta 19. marraskuuta 2005, kun muun muassa Ruotsin hallitus puuttui painokkaasti asiaan hänen puolestaan; ottaa huomioon, että Isaak pidätettiin uudelleen kaksi päivää myöhemmin matkalla sairaalaan ja että Eritrean viranomaisten väitteiden mukaan hänet oli vapautettu vain väliaikaisesti lääketieteellistä hoitoa varten; ottaa huomioon, että tämän jälkeen Eritrean viranomaiset ovat pitäneet Dawit Isaakia eristyksissä ja kieltäytyneet paljastamasta hänen tarkkaa sijaintiaan tai hänen terveyttään ja hyvinvointiaan koskevia tietoja;

| D. | ottaa huomioon, että joulukuussa 2008 ilmeni vahvistamattomia tietoja Dawit Isaakin siirtämisestä Embatkalassa sijaitsevaan korkeimman turvatason vankilaan ja että pian sen jälkeen, 11. tammikuuta 2009, hänet vietiin Asmarassa sijaitsevaan ilmavoimien sairaalaan otaksuttavasti vakavasti sairaana; ottaa huomioon, että hänen sairautensa luonne ja vakavuus ei ole tiedossa ja että Eritrean hallitus kieltäytyy vahvistamasta tietoja hänen sairaalahoidostaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että joulukuussa 2008 ilmeni vahvistamattomia tietoja Dawit Isaakin siirtämisestä Embatkalassa sijaitsevaan korkeimman turvatason vankilaan ja että pian sen jälkeen, 11. tammikuuta 2009, hänet vietiin Asmarassa sijaitsevaan ilmavoimien sairaalaan otaksuttavasti vakavasti sairaana; ottaa huomioon, että hänen sairautensa luonne ja vakavuus ei ole tiedossa ja että Eritrean hallitus kieltäytyy vahvistamasta tietoja hänen sairaalahoidostaan;

| E. | toteaa, että Dawit Isaakin perhe, hänen kolme lastaan mukaan lukien, on joutunut kokemaan suurta ahdistusta ja epävarmuutta Isaakin katoamisen jälkeen eikä perheellä ole juuri tietoa läheisensä hyvinvoinnista, olinpaikasta tai tulevaisuudennäkymistä; ottaa huomioon, että Dawit Isaakin tytär Betlehem Isaak käy edelleen kampanjaa isänsä vapauttamiseksi; toteaa, että Betlehem Isaak vahvisti vuonna 2020, että hänen isänsä on elossa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Dawit Isaakin perhe, hänen kolme lastaan mukaan lukien, on joutunut kokemaan suurta ahdistusta ja epävarmuutta Isaakin katoamisen jälkeen eikä perheellä ole juuri tietoa läheisensä hyvinvoinnista, olinpaikasta tai tulevaisuudennäkymistä; ottaa huomioon, että Dawit Isaakin tytär Betlehem Isaak käy edelleen kampanjaa isänsä vapauttamiseksi; toteaa, että Betlehem Isaak vahvisti vuonna 2020, että hänen isänsä on elossa;

| F. | ottaa huomioon, että Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunta päätti, että Eritreassa syyskuussa 2001 pidätettyjä toimittajia, myös Dawit Isaakia, säilytetään mielivaltaisesti ja laittomasti pidätettynä, ja kehotti Eritrean viranomaisia vapauttamaan heidät tai ainakin järjestämään oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunta päätti, että Eritreassa syyskuussa 2001 pidätettyjä toimittajia, myös Dawit Isaakia, säilytetään mielivaltaisesti ja laittomasti pidätettynä, ja kehotti Eritrean viranomaisia vapauttamaan heidät tai ainakin järjestämään oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin;

| G. | ottaa huomioon, että Eritrean vankiloiden tilanahtaus ja epähygieenisyys tarkoittaa julmaa ja epäinhimillistä kohtelua; ottaa huomioon, että nämä olosuhteet altistavat pidätetyt suuremmalle covid-19-tartuntariskille; ottaa huomioon, että terveydenhuollon, ruoan ja hygienian saatavuus on erittäin rajallista tai sitä ei ole lainkaan, minkä vuoksi pidätetyt ovat riippuvaisia vierailijoista perustarvikkeiden hankkimiseksi; ottaa huomioon, että pandemian torjuntaan tähtäävät vankiloiden sulkutoimet ovat lisänneet aliravitsemusta ja siihen liittyviä psyykkisiä ja fyysisiä sairauksia; ottaa huomioon, että yhä useampia vankeja pidetään kuljetuskonteissa, joissa lämpötilaolot ovat äärimmäisen ankarat; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Eritrean vankiloiden tilanahtaus ja epähygieenisyys tarkoittaa julmaa ja epäinhimillistä kohtelua; ottaa huomioon, että nämä olosuhteet altistavat pidätetyt suuremmalle covid-19-tartuntariskille; ottaa huomioon, että terveydenhuollon, ruoan ja hygienian saatavuus on erittäin rajallista tai sitä ei ole lainkaan, minkä vuoksi pidätetyt ovat riippuvaisia vierailijoista perustarvikkeiden hankkimiseksi; ottaa huomioon, että pandemian torjuntaan tähtäävät vankiloiden sulkutoimet ovat lisänneet aliravitsemusta ja siihen liittyviä psyykkisiä ja fyysisiä sairauksia; ottaa huomioon, että yhä useampia vankeja pidetään kuljetuskonteissa, joissa lämpötilaolot ovat äärimmäisen ankarat;

| H. | ottaa huomioon, että itsenäistymisen jälkeen Isaias Afwerkin hallitsema Eritrea on järjestelmällisesti vanginnut tuhansia ihmisiä heidän poliittisten näkemystensä tai toimittajantyönsä tai uskontonsa harjoittamisen takia; toteaa, että tahdonvastaisia katoamisia tapahtuu järjestelmällisesti; ottaa huomioon, että pidätettyihin kohdistetaan tyypillisesti mielivaltaisia ja laittomia pidätyksiä ja vangitsemisia ilman syytteitä ja heiltä evätään asianajajien palvelut ja perhevierailut; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että itsenäistymisen jälkeen Isaias Afwerkin hallitsema Eritrea on järjestelmällisesti vanginnut tuhansia ihmisiä heidän poliittisten näkemystensä tai toimittajantyönsä tai uskontonsa harjoittamisen takia; toteaa, että tahdonvastaisia katoamisia tapahtuu järjestelmällisesti; ottaa huomioon, että pidätettyihin kohdistetaan tyypillisesti mielivaltaisia ja laittomia pidätyksiä ja vangitsemisia ilman syytteitä ja heiltä evätään asianajajien palvelut ja perhevierailut;

| I. | toteaa, että YK:n kehitysohjelman vuoden 2019 inhimillisen kehityksen raportin mukaan Eritrea oli 189 maan joukossa sijalla 182 vuoden 2019 inhimillisen kehityksen indeksissä; ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksin mukaan Eritrea oli 180 maan joukossa sijalla 178 vuonna 2020; ottaa huomioon, että toimittajien suojelukomitean mukaan Eritrea oli maailman sensuroiduin maa vuonna 2019; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että YK:n kehitysohjelman vuoden 2019 inhimillisen kehityksen raportin mukaan Eritrea oli 189 maan joukossa sijalla 182 vuoden 2019 inhimillisen kehityksen indeksissä; ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksin mukaan Eritrea oli 180 maan joukossa sijalla 178 vuonna 2020; ottaa huomioon, että toimittajien suojelukomitean mukaan Eritrea oli maailman sensuroiduin maa vuonna 2019;

| J. | ottaa huomioon, että 9. toukokuuta 2016 julkaistussa Eritrean ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n tutkintakomission raportissa todettiin, että rikoksia ihmisyyttä vastaan on tehty laajasti ja järjestelmällisesti pidätyskeskuksissa, sotilaskoulutusleireillä ja muissa paikoissa eri puolilla maata 25 viimeksi kuluneen vuoden aikana; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 9. toukokuuta 2016 julkaistussa Eritrean ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n tutkintakomission raportissa todettiin, että rikoksia ihmisyyttä vastaan on tehty laajasti ja järjestelmällisesti pidätyskeskuksissa, sotilaskoulutusleireillä ja muissa paikoissa eri puolilla maata 25 viimeksi kuluneen vuoden aikana;

| K. | ottaa huomioon, että Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 16. toukokuuta 2019 antaman raportin mukaan alueen rauhan ja turvallisuuden myönteinen kehitys on herättänyt Eritreassa ja kansainvälisessä yhteisössä odotuksia siitä, että Eritrean hallitus toteuttaa poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia, mutta Eritrean viranomaiset eivät ole vielä sitoutuneet maan sisäisiin uudistuksiin ja ihmisoikeustilanne pysyy muuttumattomana; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijalta on vuodesta 2009 lähtien evätty pääsy vierailuille Eritreaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Eritrean ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 16. toukokuuta 2019 antaman raportin mukaan alueen rauhan ja turvallisuuden myönteinen kehitys on herättänyt Eritreassa ja kansainvälisessä yhteisössä odotuksia siitä, että Eritrean hallitus toteuttaa poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia, mutta Eritrean viranomaiset eivät ole vielä sitoutuneet maan sisäisiin uudistuksiin ja ihmisoikeustilanne pysyy muuttumattomana; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijalta on vuodesta 2009 lähtien evätty pääsy vierailuille Eritreaan;

| L. | ottaa huomioon, että toukokuussa 2019 Eritrean viranomaiset tekivät ratsioita tunnustamattomiin kristillisiin seurakuntiin ja ottivat haltuunsa katolisia kouluja ja terveydenhuoltolaitoksia, mikä vaikutti kielteisesti väestön terveyteen ja koulutukseen liittyviin oikeuksiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että toukokuussa 2019 Eritrean viranomaiset tekivät ratsioita tunnustamattomiin kristillisiin seurakuntiin ja ottivat haltuunsa katolisia kouluja ja terveydenhuoltolaitoksia, mikä vaikutti kielteisesti väestön terveyteen ja koulutukseen liittyviin oikeuksiin;

| M. | ottaa huomioon, että Eritrean presidentti kieltäytyy edelleen järjestämästä vaaleja ja panemasta maan perustuslakia täytäntöön, vaikka se ratifioitiin vuonna 1997 ja Eritrean vaalilaki ratifioitiin vuonna 2002; ottaa huomioon, että väliaikainen lainsäädäntöelin ei ole kokoontunut vuoden 2002 jälkeen ja että oikeuslaitos on hallituksen valvonnassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Eritrean presidentti kieltäytyy edelleen järjestämästä vaaleja ja panemasta maan perustuslakia täytäntöön, vaikka se ratifioitiin vuonna 1997 ja Eritrean vaalilaki ratifioitiin vuonna 2002; ottaa huomioon, että väliaikainen lainsäädäntöelin ei ole kokoontunut vuoden 2002 jälkeen ja että oikeuslaitos on hallituksen valvonnassa;

| N. | ottaa huomioon, että viimeaikainen kehitys alueen rauhan ja turvallisuuden osalta vaikutti johtavan asevelvollisuusjärjestelmän uudistuksiin ja asevelvollisten kotiuttamiseen Eritreassa; toteaa, että tähän mennessä ei ole virallisesti ilmoitettu asevelvollisuusajan lyhentämisestä eikä kotiuttamissuunnitelmista; ottaa huomioon, että asevelvollisuus on edelleen luonteeltaan pakollinen ja kestoltaan rajoittamaton; ottaa huomioon, että asevelvollisuuden vuoksi monet kansalaiset, myös naiset ja tytöt, elävät orjuudessa, jossa heidän koko elämänsä on muiden hallinnassa ja jossa he kärsivät muun muassa fyysisestä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sanallisesta häirinnästä ja voivat joutua työskentelemään palvelijoina kotitalouksissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viimeaikainen kehitys alueen rauhan ja turvallisuuden osalta vaikutti johtavan asevelvollisuusjärjestelmän uudistuksiin ja asevelvollisten kotiuttamiseen Eritreassa; toteaa, että tähän mennessä ei ole virallisesti ilmoitettu asevelvollisuusajan lyhentämisestä eikä kotiuttamissuunnitelmista; ottaa huomioon, että asevelvollisuus on edelleen luonteeltaan pakollinen ja kestoltaan rajoittamaton; ottaa huomioon, että asevelvollisuuden vuoksi monet kansalaiset, myös naiset ja tytöt, elävät orjuudessa, jossa heidän koko elämänsä on muiden hallinnassa ja jossa he kärsivät muun muassa fyysisestä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sanallisesta häirinnästä ja voivat joutua työskentelemään palvelijoina kotitalouksissa;

| O. | ottaa huomioon, että Eritrea ja Etiopia allekirjoittivat heinäkuussa 2018 historiallisen rauhansopimuksen, joka päätti kaksikymmentä vuotta kestäneen konfliktin; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 tehty rauhansopimus avasi uusia näkymiä maan sosioekonomiselle kehitykselle, mikä liittyi alueellisen taloudellisen yhdentymisen etenemiseen Afrikan sarvessa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Eritrea ja Etiopia allekirjoittivat heinäkuussa 2018 historiallisen rauhansopimuksen, joka päätti kaksikymmentä vuotta kestäneen konfliktin; ottaa huomioon, että heinäkuussa 2018 tehty rauhansopimus avasi uusia näkymiä maan sosioekonomiselle kehitykselle, mikä liittyi alueellisen taloudellisen yhdentymisen etenemiseen Afrikan sarvessa;

| P. | ottaa huomioon, että Eritrean ja Etiopian välisen rauhansopimuksen seurauksena EU muutti Eritreaa koskevaa lähestymistapaansa, joka perustui ”sitoutumisen periaatteisiin”, jotka eivät aiemmin mahdollistaneet poliittista vuoropuhelua eivätkä EU:n kehitysyhteistyötä Eritrean kanssa, niin kutsuttuun kaksitahoiseen lähestymistapaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Eritrean ja Etiopian välisen rauhansopimuksen seurauksena EU muutti Eritreaa koskevaa lähestymistapaansa, joka perustui ”sitoutumisen periaatteisiin”, jotka eivät aiemmin mahdollistaneet poliittista vuoropuhelua eivätkä EU:n kehitysyhteistyötä Eritrean kanssa, niin kutsuttuun kaksitahoiseen lähestymistapaan;

| Q. | ottaa huomioon, että EU:n ja Eritrean välinen kumppanuus perustuu Cotonoun sopimukseen ja että sen kaikki osapuolet ovat sitoutuneita noudattamaan ja panemaan täytäntöön sopimuksen ehtoja etenkin ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamisen suhteen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU:n ja Eritrean välinen kumppanuus perustuu Cotonoun sopimukseen ja että sen kaikki osapuolet ovat sitoutuneita noudattamaan ja panemaan täytäntöön sopimuksen ehtoja etenkin ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamisen suhteen;

| R. | ottaa huomioon, että vaikka Eritrea on törkeästi ja järjestelmällisesti loukannut Cotonoun sopimuksen keskeisiä ja perustavia ihmisoikeusmääräyksiä, EU ei ole käynnistänyt 96 artiklan mukaisia konsultaatioita, vaikka Euroopan parlamentti on sitä toistuvasti pyytänyt; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vaikka Eritrea on törkeästi ja järjestelmällisesti loukannut Cotonoun sopimuksen keskeisiä ja perustavia ihmisoikeusmääräyksiä, EU ei ole käynnistänyt 96 artiklan mukaisia konsultaatioita, vaikka Euroopan parlamentti on sitä toistuvasti pyytänyt;

| S. | ottaa huomioon, että EU antaa Eritrealle merkittävää kehitysapua; ottaa huomioon, että Eritrean ja Etiopian välillä vuonna 2018 tehdyn rauhansopimuksen jälkeen EU ja Eritrea sopivat uudesta kehitysyhteistyöstrategiasta vuosiksi 2019–2020, jonka puitteissa EU myönsi tukea 180 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU antaa Eritrealle merkittävää kehitysapua; ottaa huomioon, että Eritrean ja Etiopian välillä vuonna 2018 tehdyn rauhansopimuksen jälkeen EU ja Eritrea sopivat uudesta kehitysyhteistyöstrategiasta vuosiksi 2019–2020, jonka puitteissa EU myönsi tukea 180 miljoonaa euroa;

| T. | ottaa huomioon, että itsevaltainen hallitus pyrkii saamaan ulkomailla asuvia eritrealaisia valvontaansa kahden prosentin tuloverolla, vakoilemalla ulkomailla asuvia yhteisöjä ja maalittamalla Eritreaan jääneitä sukulaisia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että itsevaltainen hallitus pyrkii saamaan ulkomailla asuvia eritrealaisia valvontaansa kahden prosentin tuloverolla, vakoilemalla ulkomailla asuvia yhteisöjä ja maalittamalla Eritreaan jääneitä sukulaisia;

| 1. | vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki Eritrean mielipidevangit ja erityisesti EU:n kansalaisen Dawit Isaakin ja muut syyskuusta 2001 lähtien pidätettyinä olevat toimittajat; vaatii välitöntä tietoa Dawit Isaakin olinpaikasta ja hyvinvoinnista; kehottaa Eritrean viranomaisia tarjoamaan hänelle mahdollisuuden tavata EU:n, jäsenvaltioiden ja Ruotsin edustajia, jotta voidaan selvittää hänen terveydenhoitotarpeensa ja muu tarvittava tuki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee mitä jyrkimmin Eritrean järjestelmälliset, laajat ja räikeät ihmisoikeusloukkaukset; kehottaa Eritrean hallitusta lopettamaan opposition, toimittajien, uskonnollisten johtajien ja viattomien siviilien pidätykset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vetoaa Afrikan unioniin, koska se on EU:n kumppani ja koska se on selkeästi sitoutunut noudattamaan demokratian ja ihmisoikeuksien yleismaailmallisia arvoja, jotta Afrikan unioni tehostaisi omia toimiaan Eritrean valitettavan tilanteen suhteen ja toimisi yhteystyössä EU:n kanssa Dawit Isaakin ja muiden poliittisten vankien vapauttamisen puolesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vaatii, että nykyisen covid-19-terveyskriisin, Eritrean vankiloissa vallitsevien kehnojen hygieniaolojen ja vankien suuren tartuntariskin vuoksi heille on viipymättä tarjottava asianmukaista ruokaa, vettä ja sairaanhoitoa; on huolissaan siitä, että covid-19-pandemia pahentaa nälänhädän ja aliravitsemuksen tilannetta osissa maata ja pahentaa elintarvikepulaa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vaatii Eritrean hallitusta antamaan yksityiskohtaiset tiedot kaikkien fyysisen vapautensa menettäneiden henkilöiden kohtalosta ja olinpaikasta; vaatii oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä syytetyille, kaikkien sellaisten vankien välitöntä ja ehdotonta vapauttamista, joita ei ole syytetty rikoksista, sekä kidutuksen ja muun halventavan kohtelun, kuten ruokaa, vettä ja sairaanhoitoa koskevien rajoitusten, poistamista; muistuttaa Eritrean hallitusta sen velvoitteesta puuttua kaikkiin ihmisoikeusloukkauksiin, myös tutkimalla laittomia teloituksia ja tahdonvastaisia katoamisia sekä kuolemanrangaistusta, jotka olisi poistettava YK:n ihmisoikeusneuvoston vuoden 2020 vuosikertomuksessa esitettyjen suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että Eritrea ei tarjoa tilaa riippumattomille ihmisoikeuksien puolustajille, poliittisen opposition jäsenille tai riippumattomille toimittajille; kehottaa siksi Eritrean hallitusta avaamaan kansalaistoimintamahdollisuuksia riippumattomille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja sallimaan muiden poliittisten puolueiden perustamisen maahan; muistuttaa Eritreaa sille ILO:n yleissopimusten nojalla kuuluvista velvoitteista ja etenkin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ammattiliittojen mahdollisuudesta järjestäytyä, järjestää rauhanomaisia mielenosoituksia, osallistua julkisiin asioihin sekä kampanjoida työntekijöiden oikeuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vaatii Eritrean hallitusta lopettamaan kansalaistensa käyttämisen pakkotyöhön kestoltaan määrittelemättömän asevelvollisuuden muodossa ja lopettamaan kaikille lapsille pakollisen käytännön viimeisen kouluvuoden suorittamisesta sotilaskoulutusleirillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota tarkistamaan, noudatetaanko EU:n tuen ehdollisuutta, ja varmistamaan, että Eritrean hallitus ei hyödy Eritrean hankkeiden rahoituksesta, etenkään sellaisten hankkeiden rahoituksesta, joissa käytetään asevelvollisten työvoimaa; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että komissio rahoittaa edelleen ”tiehanketta”, ja kehottaa sitä vastaamaan tiukasti Eritrean kansan tarpeisiin, jotka liittyvät kehitykseen, demokratiaan, ihmisoikeuksiin, hyvään hallintotapaan, turvallisuuteen ja sananvapauteen, lehdistöön ja kokoontumisvapauteen, ja arvioimaan ihmisoikeuksia koskevia konkreettisia tuloksia, jotka ovat seurausta EU:n Eritrean strategiasta ja niin kutsutusta kaksitahoisesta lähestymistavasta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa panemaan välittömästi täytäntöön Eritrean vuoden 1997 perustuslain, joka laadittiin kaikkia sidosryhmiä ja kansalaisyhteiskuntaa kuullen ja hyväksyttiin asianmukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee sen, että Eritrean hallitus on käyttänyt ulkomailla asuvilta perittyä ”diasporaveroa”; kehottaa hallitusta kunnioittamaan vapaata liikkuvuutta ja lopettamaan yhteissyyllisyyttä koskevat toimintatavat, jotka kohdistuvat niiden henkilöiden perheenjäseniin, jotka välttelevät asepalvelusta, yrittävät paeta Eritreasta tai eivät maksa kahden prosentin tuloveroa, jonka Eritrean hallitus on määrännyt Eritreasta pois muuttaneille, myös EU:n kansalaisille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Eritreaa poistamaan riippumattomien tiedotusvälineiden kiellon ja sallimaan poliittisten puolueiden perustamisen keskeisenä välineenä demokratian edistämiseksi maassa; kehottaa sallimaan ihmisoikeusjärjestöjen vapaan toiminnan maassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Eritrean hallitusta lopettamaan opposition, toimittajien, uskonnollisten johtajien, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja viattomien siviilien pidätykset; kehottaa Eritreaa kunnioittamaan ja suojelemaan täysimääräisesti uskonnonvapautta ja lopettamaan uskontoon perustuvan vainon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa kiireellisen pyyntönsä maailmanlaajuisesta EU:n ihmisoikeusmekanismista, niin sanotusta eurooppalaisesta Magnitski-laista; kehottaa neuvostoa hyväksymään tämän mekanismin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisena unionin strategisia etuja ja tavoitteita koskevana päätöksenä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vaatii Eritreaa noudattamaan täysin kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaista YK:n yleissopimusta ja panemaan sen välittömästi täytäntöön sekä noudattamaan täysin velvoitteitaan, jotka johtuvat kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta ja Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjasta, joissa kummassakin kielletään kidutus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille, Eritrean presidentille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle sekä AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 140.

(2)  EUVL L 314, 11.12.2018, s. 60.

(3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

Ulkomaisia agentteja koskeva laki Nicaraguassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ulkomaisia agentteja koskevasta laista Nicaraguassa (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta, erityisesti 31. toukokuuta 2018 (1), 14. maaliskuuta 2019 (2) ja 19. joulukuuta 2019 (3) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta, erityisesti 31. toukokuuta 2018 (1), 14. maaliskuuta 2019 (2) ja 19. joulukuuta 2019 (3) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 tehdyn sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2012 tehdyn sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (4),

| — | ottaa huomioon Nicaraguaa koskevan EU:n maakohtaisen strategian ja suuntaa-antavan monivuotisen ohjelman (2014–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nicaraguaa koskevan EU:n maakohtaisen strategian ja suuntaa-antavan monivuotisen ohjelman (2014–2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät Nicaraguasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät Nicaraguasta,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/1716 (5), jolla säädettiin puitteet kohdennetuille pakotteille Nicaraguassa, ja 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/606 (6), jolla kuusi nicaragualaista virkamiestä sisällytettiin luetteloon kohdennetuista pakotteista, joita ovat esimerkiksi varojen jäädyttäminen ja matkustuskiellot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2019 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2019/1716 (5), jolla säädettiin puitteet kohdennetuille pakotteille Nicaraguassa, ja 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/606 (6), jolla kuusi nicaragualaista virkamiestä sisällytettiin luetteloon kohdennetuista pakotteista, joita ovat esimerkiksi varojen jäädyttäminen ja matkustuskiellot,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta antamat julkilausumat Nicaraguan tilanteesta ja erityisesti 20. marraskuuta 2019 ja 4. toukokuuta 2020 annetut julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta antamat julkilausumat Nicaraguan tilanteesta ja erityisesti 20. marraskuuta 2019 ja 4. toukokuuta 2020 annetut julkilausumat,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n ihmisoikeusneuvoston 45. istunnossa 14. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman ja YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. kesäkuuta 2020 antaman raportin Nicaraguasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n ihmisoikeusneuvoston 45. istunnossa 14. syyskuuta 2020 antaman julkilausuman ja YK:n ihmisoikeusneuvoston 19. kesäkuuta 2020 antaman raportin Nicaraguasta,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan perustaman Nicaraguaa koskevan erityisen seurantamekanismin (Meseni) julkaisemat uutiskirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan perustaman Nicaraguaa koskevan erityisen seurantamekanismin (Meseni) julkaisemat uutiskirjeet,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja ilmaisunvapautta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat ja ilmaisunvapautta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Nicaraguan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nicaraguan perustuslain,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että valtaapitävän Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional -puolueeseen kuuluvat Nicaraguan kansalliskokouksen jäsenet tekivät 22. syyskuuta 2020 lakiesityksen ulkomaisia agentteja koskevasta sääntelystä, jonka mallina on ulkomaisista agenteista Venäjällä vuonna 2012 annettu laki, ja toteaa, että jos lakiesitys hyväksytään, se velvoittaa kaikki ulkomailta rahoitusta saavat henkilöt, järjestöt ja instituutiot, mukaan lukien tiedotusvälineet ja kansalaisjärjestöt, rekisteröitymään sisäasiainministeriöön (Migob) ja alistumaan rahoitusanalyysiyksikön (UAF) suorittamaan rahoituksen valvontaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että valtaapitävän Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional -puolueeseen kuuluvat Nicaraguan kansalliskokouksen jäsenet tekivät 22. syyskuuta 2020 lakiesityksen ulkomaisia agentteja koskevasta sääntelystä, jonka mallina on ulkomaisista agenteista Venäjällä vuonna 2012 annettu laki, ja toteaa, että jos lakiesitys hyväksytään, se velvoittaa kaikki ulkomailta rahoitusta saavat henkilöt, järjestöt ja instituutiot, mukaan lukien tiedotusvälineet ja kansalaisjärjestöt, rekisteröitymään sisäasiainministeriöön (Migob) ja alistumaan rahoitusanalyysiyksikön (UAF) suorittamaan rahoituksen valvontaan;

| B. | ottaa huomioon, että lain 12 pykälän mukaan henkilöä tai yhteisöä, jonka sisäministeriö on rekisteröinyt ”ulkomaiseksi agentiksi”, valvottaisiin tarkasti ja kyseisen henkilön tai yhteisön olisi ”pidättäydyttävä puuttumasta sisäpoliittisiin asioihin”, mikä rajoittaisi näiden kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia ja mahdollistaisi vainoamisen, häirinnän ja rikossyytteiden nostamisen; toteaa, että jos kyseinen laki hyväksytään, se vaikuttaisi kielteisesti yhdenvertaiseen poliittiseen ja julkiseen osallistumiseen, myös opposition osallistumiseen, ja vääristäisi entisestään Nicaraguan poliittista järjestelmää; toteaa, että tämä voi johtaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien laittomaan kriminalisointiin, ja pitää tällaisia tilanteita vakavina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lain 12 pykälän mukaan henkilöä tai yhteisöä, jonka sisäministeriö on rekisteröinyt ”ulkomaiseksi agentiksi”, valvottaisiin tarkasti ja kyseisen henkilön tai yhteisön olisi ”pidättäydyttävä puuttumasta sisäpoliittisiin asioihin”, mikä rajoittaisi näiden kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia ja mahdollistaisi vainoamisen, häirinnän ja rikossyytteiden nostamisen; toteaa, että jos kyseinen laki hyväksytään, se vaikuttaisi kielteisesti yhdenvertaiseen poliittiseen ja julkiseen osallistumiseen, myös opposition osallistumiseen, ja vääristäisi entisestään Nicaraguan poliittista järjestelmää; toteaa, että tämä voi johtaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, aktivistien ja ihmisoikeuksien puolustajien laittomaan kriminalisointiin, ja pitää tällaisia tilanteita vakavina;

| C. | ottaa huomioon, että jos laki ulkomaisten agenttien sääntelystä hyväksytään, sitä käytetään tukahduttamisvälineenä sellaisia henkilöitä ja ihmisoikeusjärjestöjä vastaan Nicaraguassa, jotka saavat varoja kansainvälisestä yhteistyöstä; ottaa huomioon, että kyseisen lain hyväksyminen voisi vaikuttaa suoraan EU:n yhteistyöhön maassa sekä yksityishenkilöihin, joilla on yhteyksiä EU:hun; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jos laki ulkomaisten agenttien sääntelystä hyväksytään, sitä käytetään tukahduttamisvälineenä sellaisia henkilöitä ja ihmisoikeusjärjestöjä vastaan Nicaraguassa, jotka saavat varoja kansainvälisestä yhteistyöstä; ottaa huomioon, että kyseisen lain hyväksyminen voisi vaikuttaa suoraan EU:n yhteistyöhön maassa sekä yksityishenkilöihin, joilla on yhteyksiä EU:hun;

| D. | ottaa huomioon, että useat kansalliskokouksen valtaapitävän puolueen jäsenet ovat tehneet esityksen myös kyberrikollisuutta koskevaksi erityislaiksi, jolla pyritään sensuroimaan digitaalista mediaa, sekä uudeksi viharikoksia koskevaksi laiksi, jolla rikoslakia uudistettaisiin siten, että mahdollistamaan elinkautisen vankeusrangaistuksen määrääminen poliittisille toisinajattelijoille vahvistamatta kuitenkaan selkeää määritelmää toiminnasta, joka näin ankaraan tuomioon johtaisi, ja jota voitaisiin käyttää rankaisemaan niitä, jotka esittävät mielipiteensä hallituksen sortopolitiikkaa vastaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että useat kansalliskokouksen valtaapitävän puolueen jäsenet ovat tehneet esityksen myös kyberrikollisuutta koskevaksi erityislaiksi, jolla pyritään sensuroimaan digitaalista mediaa, sekä uudeksi viharikoksia koskevaksi laiksi, jolla rikoslakia uudistettaisiin siten, että mahdollistamaan elinkautisen vankeusrangaistuksen määrääminen poliittisille toisinajattelijoille vahvistamatta kuitenkaan selkeää määritelmää toiminnasta, joka näin ankaraan tuomioon johtaisi, ja jota voitaisiin käyttää rankaisemaan niitä, jotka esittävät mielipiteensä hallituksen sortopolitiikkaa vastaan;

| E. | ottaa huomioon, että kyseisillä laeilla pyritään selvästi rajoittamaan perusvapauksia, kuten sananvapautta verkossa ja sen ulkopuolella, yhdistymisvapautta ja uskonnonvapautta, rajoittamaan entisestään Nicaraguan kansalaisten kansalaistoimintamahdollisuuksia ja valvomaan totalitaarisesti Nicaraguan kansalaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa sekä ihmisoikeusjärjestöjä seuraamalla niiden kaikkea toimintaa erityisesti poliittisessa, työ- ja talouselämässä ilman minkäänlaista valvontaa ja sallien laajan harkintavallan lakien täytäntöönpanossa; toteaa, että jos kyseiset lait hyväksytään, ne rikkovat oikeuksia ja perusvapauksia, jotka on vahvistettu Nicaraguan perustuslaissa ja jotka kaikki tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa, yleissopimuksissa ja sopimuksissa, joiden sopimuspuoli Nicaragua on; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kyseisillä laeilla pyritään selvästi rajoittamaan perusvapauksia, kuten sananvapautta verkossa ja sen ulkopuolella, yhdistymisvapautta ja uskonnonvapautta, rajoittamaan entisestään Nicaraguan kansalaisten kansalaistoimintamahdollisuuksia ja valvomaan totalitaarisesti Nicaraguan kansalaisia, tiedotusvälineitä ja kansalaisyhteiskuntaa sekä ihmisoikeusjärjestöjä seuraamalla niiden kaikkea toimintaa erityisesti poliittisessa, työ- ja talouselämässä ilman minkäänlaista valvontaa ja sallien laajan harkintavallan lakien täytäntöönpanossa; toteaa, että jos kyseiset lait hyväksytään, ne rikkovat oikeuksia ja perusvapauksia, jotka on vahvistettu Nicaraguan perustuslaissa ja jotka kaikki tunnustetaan kansainvälisissä sopimuksissa, yleissopimuksissa ja sopimuksissa, joiden sopimuspuoli Nicaragua on;

| F. | toteaa, että kyseiset aloitteet ovat uusimpia esimerkkejä tällaisista rikkomuksista ja ne ovat osa laajempaa sortotoimien ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkausten sarjaa; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan edustajat, ympäristöaktivistit, toimittajat, poliittisen opposition edustajat, uskonnollisten yhteisöjen ja erityisesti katolisen kirkon jäsenet, opiskelijat, entiset poliittiset vangit ja heidän perheensä joutuvat edelleen turvallisuusjoukkojen ja hallitusta tukevien aseellisten ryhmien toimien kohteiksi, joihin liittyy pidätyksiä, kriminalisointia, liiallista voimankäyttöä, koteihin tehtäviä ratsioita, poliisin ahdistelua, naisaktivisteihin kohdistuvia seksuaalisia hyökkäyksiä ja lisääntyvää väkivaltaa ja pelottelua, tappouhkauksia, ilkivaltaa, julkista herjausta ja verkossa toteutettavia mustamaalauskampanjoita; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kyseiset aloitteet ovat uusimpia esimerkkejä tällaisista rikkomuksista ja ne ovat osa laajempaa sortotoimien ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkausten sarjaa; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan edustajat, ympäristöaktivistit, toimittajat, poliittisen opposition edustajat, uskonnollisten yhteisöjen ja erityisesti katolisen kirkon jäsenet, opiskelijat, entiset poliittiset vangit ja heidän perheensä joutuvat edelleen turvallisuusjoukkojen ja hallitusta tukevien aseellisten ryhmien toimien kohteiksi, joihin liittyy pidätyksiä, kriminalisointia, liiallista voimankäyttöä, koteihin tehtäviä ratsioita, poliisin ahdistelua, naisaktivisteihin kohdistuvia seksuaalisia hyökkäyksiä ja lisääntyvää väkivaltaa ja pelottelua, tappouhkauksia, ilkivaltaa, julkista herjausta ja verkossa toteutettavia mustamaalauskampanjoita;

| G. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n mukaan ihmisoikeustilanteessa ei ole edistytty eikä ole merkkejä siitä, että hallitus puuttuisi rakentavasti jännitteisiin ja rakenteellisiin ongelmiin, jotka johtivat sosiaalipoliittiseen kriisiin huhtikuussa 2018; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mukaan 94 hallituksen vastustajina pidettyä henkilöä on edelleen mielivaltaisesti pidätettyinä ja suurin osa näistä toisiinsa liittymättömiä rikkomuksia koskevien tekaistujen syytteiden perusteella; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n mukaan ihmisoikeustilanteessa ei ole edistytty eikä ole merkkejä siitä, että hallitus puuttuisi rakentavasti jännitteisiin ja rakenteellisiin ongelmiin, jotka johtivat sosiaalipoliittiseen kriisiin huhtikuussa 2018; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mukaan 94 hallituksen vastustajina pidettyä henkilöä on edelleen mielivaltaisesti pidätettyinä ja suurin osa näistä toisiinsa liittymättömiä rikkomuksia koskevien tekaistujen syytteiden perusteella;

| 1. | tuomitsee perustuslain vastaisina pyrkimykset hyväksyä laki ulkomaisten agenttien sääntelystä, kyberrikollisuutta koskeva erityislaki ja viharikosten torjuntaa koskeva laki ja kehottaa kansalliskokousta hylkäämään kyseiset lakiesitykset sekä kaikki muut lait, joilla rajoitettaisiin Nicaraguan kansan perusvapauksia; korostaa, että jos nämä lait hyväksytään, ne tarjoavat Daniel Ortegan hallitukselle uuden sortovälineen, jolla tukahdutetaan hallitusta arvostelevien lisäksi kaikki ulkomaista rahoitusta saavat henkilöt tai järjestöt, ja toteaa, että tämä kasvattaa kyseisten sortotoimien uhrien määrää ja pahentaa entisestään yleistä pelottelun ja uhkailun ilmapiiriä Nicaraguassa ja johtaa ihmisoikeusrikkomuksiin, joita ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee solidaarisuutensa Nicaraguan kansalle ja tuomitsee kaikki Nicaraguan hallituksen sortotoimet, erityisesti niistä aiheutuneet kuolemantapaukset; tuomitsee kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin, poliittisen opposition jäseniin, opiskelijoihin, toimittajiin, alkuperäiskansoihin, uskonnollisten yhteisöjen ja erityisesti katolisen kirkon jäseniin sekä ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistetut sortotoimet; vaatii vapauttamaan välittömästi kaikki mielivaltaisesti pidätetyt poliittiset vangit, luopumaan heitä vastaan nostetuista syytteistä ja kunnioittamaan heidän perustavia oikeudellisia takeitaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Nicaraguan hallitusta lopettamaan riippumattomien äänten kriminalisoinnin ja kaikki pyrkimykset valvoa ja rajoittaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja ihmisoikeusjärjestöjen, poliittisen opposition edustajien, tiedotusvälineiden ja toimittajien työtä; kehottaa Nicaraguan hallitusta palauttamaan tiedotusvälineille niiltä takavarikoidun omaisuuden sekä niiden toimiluvat ja palauttamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen oikeushenkilön aseman; kehottaa tekemään täysimittaista yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen kanssa ja sallimaan niiden paluun maahan, mukaan lukien Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunta, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, MESENI ja Amerikan valtioiden järjestön kansainvälinen riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä; suhtautuu myönteisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston kesäkuussa 2020 antamaan päätöslauselmaan, jossa annetaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle tehtäväksi valvoa Nicaraguan tilannetta tehostetusti, ja on tyytyväinen EU:n tukeen sen hyväksymiselle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että mielipiteen- ja sananvapauden rajoittaminen sekä verkossa että sen ulkopuolella samoin kuin rauhanomaisen kokoontumis- ja yhdistymisvapauden sekä ihmisoikeuksien puolustamista koskevan oikeuden rajoittaminen ovat ristiriidassa Nicaraguan perustuslain ja sen ihmisoikeussopimusten mukaisten kansainvälisten velvoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ei hyväksy sitä, että Nicaraguan autoritaarinen hallitus käyttää instituutioita ja lakeja väärin poliittisiin ja laittomiin tarkoituksiin kriminalisoidakseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja poliittisia vastustajia; kehottaa tässä yhteydessä Nicaraguan hallitusta noudattamaan kaikilta osin maaliskuussa 2019 oppositioryhmien ja Kansalaisliiton, jotka nyt kuuluvat Kansalliseen liittoutumaan, kanssa tehdyissä sopimuksissa annettuja sitoumuksia, jotta Nicaraguan poliittiseen kriisiin löydetään demokraattinen ja rauhanomainen neuvotteluratkaisu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa Nicaraguan hallitusta siitä, että vapaat, uskottavat, osallistavat ja avoimet vaalit voidaan järjestää vain, jos tukahduttamista ei tapahdu ja oikeusvaltion palauttaminen ja kaikkien Nicaraguan kansan perustuslaillisten oikeuksien kunnioittaminen toteutuvat, ilmaisunvapaus, kokoontumisvapaus, vakaumuksenvapaus ja rauhanomaiset mielenosoitukset mukaan luettuina; kehottaa Nicaraguan hallitusta sopimaan demokraattisin, rauhanomaisin ja neuvotteluun perustuvin keinoin oppositioryhmien, myös Kansallisen liittoutuman, kanssa tarvittavista vaali- ja institutionaalisista uudistuksista, jotta voidaan taata uskottavat, osallistavat ja avoimet vaalit, jotka on tällä hetkellä suunniteltu pidettäviksi marraskuussa 2021, ja katsoo, että tämän on tapahduttava kansainvälisten normien mukaisesti, myös panemalla täytäntöön EU:n vuoden 2011 vaalitarkkailuvaltuuskunnan ja Amerikan valtioiden järjestön suositukset; katsoo, että tätä varten asianmukaisesti akkreditoitujen kansallisten ja kansainvälisten tarkkailijoiden on tarkkailtava tulevia vaaleja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on erittäin huolissaan nicaragualaisilta järjestöiltä saaduista viimeaikaisista tiedoista, joiden mukaan viranomaiset ovat määränneet kansallisen poliisin tekemään ihmisoikeusloukkauksia ja hallitusta tukevat siviiliryhmät ja hallitsevan puolueen aluejärjestöt, joista osa on aseistettuja ja järjestäytynyt puolisotilaallisiksi ryhmiksi, avustavat niitä näissä sortotoimissa; kehottaa hallitusta riisumaan nämä puolisotilaalliset ryhmät aseista ja vaatii, että ihmisoikeusloukkauksiin sekä demokratian ja oikeusvaltion heikentämiseen syyllistyneet saatetaan vastuuseen, ja vaatii myös tarkistamaan kiistanalaista armahduslakia, joka voisi estää vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneiden syytteeseen asettamisen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | jos esitetyt laki ulkomaisten agenttien sääntelystä, kyberrikollisuutta koskeva erityislaki ja viharikosten torjuntaa koskeva laki hyväksytään eikä Nicaraguan hallitus edelleenkään ole halukas käynnistämään kansallista vuoropuhelua asianmukaisen vaaliuudistuksen toteuttamiseksi vaan jatkaa kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamista Nicaraguassa, vakavat väärinkäytökset ja ihmisoikeusloukkaukset jatkuvat, pyytää neuvostoa laajentamaan pikaisesti luetteloa niistä henkilöistä ja yhteisöistä, joille määrätään pakotteita, mukaan lukien Nicaraguan presidentti ja varapresidentti, ja kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että ei aiheuteta vahinkoa Nicaraguan kansalle; toistaa kiireellisen pyyntönsä maailmanlaajuisesta EU:n ihmisoikeusmekanismista; kehottaa neuvostoa hyväksymään tämän mekanismin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisena unionin strategisia etuja ja tavoitteita koskevana päätöksenä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa parlamenttia lähettämään valtuuskunnan Nicaraguaan mahdollisimman pian, jotta se voi jälleen seurata maan tilannetta, ja kehottaa Nicaraguan viranomaisia päästämään sen esteettä maahan ja kaikkien keskustelukumppanien puheille sekä kaikkiin laitoksiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa 14. maaliskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa esittämästään kehotuksesta luovuttaa välittömästi Alessio Casimirri, joka asuu edelleen Managuassa Nicaraguan hallituksen suojeluksessa, Italiaan, jossa hänen on suoritettava kuusi elinkautista vankeusrangaistusta todistetusta osallisuudestaan entisen pääministerin ja kristillisdemokraattisen puolueen puheenjohtajan Aldo Moron kidnappaukseen ja surmaamiseen ja tämän henkivartijoiden murhaan, jotka tehtiin Roomassa 16. maaliskuuta 1978; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa yhdessä ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan kanssa jatkamaan ja lisäämään aineellista ja teknistä tukeaan ihmisoikeuksien puolustajille ja riippumattomille tiedotusvälineille Nicaraguassa; kehottaa Euroopan unionin edustustoa Nicaraguassa ja jäsenvaltioita, joilla on diplomaattisia edustustoja paikan päällä, panemaan täysimääräisesti täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että EU:n ja Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti Nicaraguan on noudatettava ja vahvistettava oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, ja toistaa vaatimuksensa, että nykyisten olosuhteiden perusteella olisi käytettävä assosiaatiosopimuksen demokratialauseketta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että EU:n tuki kansalaisyhteiskunnan organisaatioille olisi säilytettävä ja sitä olisi vahvistettava covid-19:n vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Keski-Amerikan parlamentille, Liman ryhmälle sekä Nicaraguan tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 164.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0219.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0111.

(4)  EUVL L 346, 15.12.2012, s. 3.

(5)  EUVL L 262, 15.10.2019, s. 1.

(6)  EUVL L 139 I, 4.5.2020, s. 1.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat Saudi-Arabiaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Saudi-Arabiasta, sen suhteista EU:n kanssa ja roolista Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa (1), 12. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Raif Badawin (Saudi-Arabia) tapauksesta (2), 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman Ali Mohammed al-Nimrin tapauksesta (3), 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien puolustajien tilanteesta Saudi-Arabiassa (4) ja 25. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman toimittaja Jamal Khashoggin tappamisesta Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa (5), sekä 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Jemenin humanitaarisesta tilanteesta (6) ja 30. marraskuuta 2017 (7) ja 4. lokakuuta 2018 (8) antamansa päätöslauselmat Jemenin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat Saudi-Arabiaa koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Saudi-Arabiasta, sen suhteista EU:n kanssa ja roolista Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa (1), 12. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Raif Badawin (Saudi-Arabia) tapauksesta (2), 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman Ali Mohammed al-Nimrin tapauksesta (3), 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksien puolustajien tilanteesta Saudi-Arabiassa (4) ja 25. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman toimittaja Jamal Khashoggin tappamisesta Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa (5), sekä 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Jemenin humanitaarisesta tilanteesta (6) ja 30. marraskuuta 2017 (7) ja 4. lokakuuta 2018 (8) antamansa päätöslauselmat Jemenin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (2018/2666(RSP)) (9),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Pakolais- ja muuttovirtojen käsittely: EU:n ulkoisten toimien merkitys” (2015/2342(INI)) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Pakolais- ja muuttovirtojen käsittely: EU:n ulkoisten toimien merkitys” (2015/2342(INI)) (10),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 päivätyn Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön pääjohtajan julkilausuman kiireellisistä toimista säilöönotto-olosuhteiden kohentamiseksi Saudi-Arabian kuningaskunnassa ”Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 päivätyn Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön pääjohtajan julkilausuman kiireellisistä toimista säilöönotto-olosuhteiden kohentamiseksi Saudi-Arabian kuningaskunnassa ”Urgent Action Needed to Address Conditions in Detention in Kingdom of Saudi Arabia: IOM Director General”,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 antaman päätöslauselman turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018 antaman päätöslauselman turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta,

| — | ottaa huomioon kaikkien siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin raporttien mukaan huhtikuusta 2020 lähtien noin 30 000:tta etiopialaista maahantulijaa, myös raskaana olevia naisia ja lapsia, on pidetty Saudi-Arabiassa mielivaltaisesti pidätettyinä hirvittävissä olosuhteissa huthijohtajien häädettyä heidät pakolla Pohjois-Jemenistä; huomauttaa, että monet näistä maahantulijoista kuuluvat ylittäneen rajan Saudi-Arabian joukkojen ja huthijoukkojen ristitulessa; ottaa huomioon, että saatujen tietojen mukaan 2 000 muuttajaa on edelleen jumissa Jemenin puolella rajaa vaikeissa olosuhteissa, joita covid-19-pandemia on pahentanut, ilman mitään mahdollisuutta perustarpeiden täyttämiseen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin raporttien mukaan huhtikuusta 2020 lähtien noin 30 000:tta etiopialaista maahantulijaa, myös raskaana olevia naisia ja lapsia, on pidetty Saudi-Arabiassa mielivaltaisesti pidätettyinä hirvittävissä olosuhteissa huthijohtajien häädettyä heidät pakolla Pohjois-Jemenistä; huomauttaa, että monet näistä maahantulijoista kuuluvat ylittäneen rajan Saudi-Arabian joukkojen ja huthijoukkojen ristitulessa; ottaa huomioon, että saatujen tietojen mukaan 2 000 muuttajaa on edelleen jumissa Jemenin puolella rajaa vaikeissa olosuhteissa, joita covid-19-pandemia on pahentanut, ilman mitään mahdollisuutta perustarpeiden täyttämiseen;

| B. | toteaa, että Saudi-Arabian joukot pidättivät siirtotyöläiset väkivaltaisesti ja sulkivat heidät Al-Dayerin säilöönottokeskukseen, mistä heidät siirrettiin kymmeneen muuhun keskukseen, muun muassa Jeddan ja Mekan kaupunkien välillä sijaitsevaan Shmeisin vankilaan ja Jizanin keskusvankilaan, jossa arvellaan olevan tuhansia etiopialaisia pidätettyjä; toteaa, että Etiopian konsuliviranomaisten mukaan heillä ei ole riittävästi ruokaa ja vettä, saniteettitilat ja terveydenhoito on keskuksissa puutteellista, eikä heidän saamiaan ampumahaavoja ole hoidettu; panee merkille tiedot useista kuolemantapauksista, joiden joukossa on myös lapsia, ja useiden pidätettyjen itsemurhayrityksistä; ottaa huomioon, että Saudi-Arabian turvallisuusjoukkojen kerrotaan kiduttaneen armotta niitä, jotka ovat valittaneet olosuhteista vartijoille; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Saudi-Arabian joukot pidättivät siirtotyöläiset väkivaltaisesti ja sulkivat heidät Al-Dayerin säilöönottokeskukseen, mistä heidät siirrettiin kymmeneen muuhun keskukseen, muun muassa Jeddan ja Mekan kaupunkien välillä sijaitsevaan Shmeisin vankilaan ja Jizanin keskusvankilaan, jossa arvellaan olevan tuhansia etiopialaisia pidätettyjä; toteaa, että Etiopian konsuliviranomaisten mukaan heillä ei ole riittävästi ruokaa ja vettä, saniteettitilat ja terveydenhoito on keskuksissa puutteellista, eikä heidän saamiaan ampumahaavoja ole hoidettu; panee merkille tiedot useista kuolemantapauksista, joiden joukossa on myös lapsia, ja useiden pidätettyjen itsemurhayrityksistä; ottaa huomioon, että Saudi-Arabian turvallisuusjoukkojen kerrotaan kiduttaneen armotta niitä, jotka ovat valittaneet olosuhteista vartijoille;

| C. | toteaa, että Saudi-Arabian väestöstä arviolta 20 prosenttia on siirtotyöläisiä, jotka ovat lähtöisin muun muassa Afrikan ja Aasian maista, että siirtotyöläisillä on ollut keskeinen rooli Saudi-Arabian ja muiden alueen maiden taloudessa ja että he työskentelevät pääasiassa matalapalkkaisissa ja usein fyysisesti raskaissa töissä; toteaa, että YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen lukuisissa raporteissa on hyvin dokumentoitu heidän hyväksikäyttöään matalapalkkaisina työntekijöinä, joilla on vain vähän tai ei lainkaan oikeuksia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Saudi-Arabian väestöstä arviolta 20 prosenttia on siirtotyöläisiä, jotka ovat lähtöisin muun muassa Afrikan ja Aasian maista, että siirtotyöläisillä on ollut keskeinen rooli Saudi-Arabian ja muiden alueen maiden taloudessa ja että he työskentelevät pääasiassa matalapalkkaisissa ja usein fyysisesti raskaissa töissä; toteaa, että YK:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen lukuisissa raporteissa on hyvin dokumentoitu heidän hyväksikäyttöään matalapalkkaisina työntekijöinä, joilla on vain vähän tai ei lainkaan oikeuksia;

| D. | ottaa huomioon, että hyväksikäytön mahdollistavassa kafala-sponsorointijärjestelmässä, jota ihmisoikeusjärjestöt kutsuvat moderniksi orjuudeksi, siirtotyöläiset eivät voi tulla maahan tai lähteä maasta eivätkä vaihtaa työpaikkaa ilman sponsorinsa suostumusta, heillä ei ole oikeussuojaa ja he työskentelevät usein palkatta tai ovat alipalkattuja; toteaa, että Saudi-Arabian kerrotaan harkitsevan kafala-järjestelmän lakkauttamista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hyväksikäytön mahdollistavassa kafala-sponsorointijärjestelmässä, jota ihmisoikeusjärjestöt kutsuvat moderniksi orjuudeksi, siirtotyöläiset eivät voi tulla maahan tai lähteä maasta eivätkä vaihtaa työpaikkaa ilman sponsorinsa suostumusta, heillä ei ole oikeussuojaa ja he työskentelevät usein palkatta tai ovat alipalkattuja; toteaa, että Saudi-Arabian kerrotaan harkitsevan kafala-järjestelmän lakkauttamista;

| E. | toteaa, että covid-19-pandemian vuoksi haavoittuvat ryhmät, erityisesti siirtotyöläiset, joutuvat entistä suuremman paineen alaisiksi Saudi-Arabiassa ja muissa alueen maissa ja heihin kohdistuva syrjintä ja vihamielisyys on lisääntynyt; toteaa, että maahanmuuttajat leimataan usein covid-19-viruksen levittäjiksi, minkä seurauksena he menettävät monesti työpaikkansa ja joutuvat erittäin vaarallisiin tilanteisiin asunnon ja tulojen puutteessa, eikä heillä siksi ole juurikaan keinoja laillistaa asemaansa tai rahoittaa itse mahdollista paluutaan kotimaahan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että covid-19-pandemian vuoksi haavoittuvat ryhmät, erityisesti siirtotyöläiset, joutuvat entistä suuremman paineen alaisiksi Saudi-Arabiassa ja muissa alueen maissa ja heihin kohdistuva syrjintä ja vihamielisyys on lisääntynyt; toteaa, että maahanmuuttajat leimataan usein covid-19-viruksen levittäjiksi, minkä seurauksena he menettävät monesti työpaikkansa ja joutuvat erittäin vaarallisiin tilanteisiin asunnon ja tulojen puutteessa, eikä heillä siksi ole juurikaan keinoja laillistaa asemaansa tai rahoittaa itse mahdollista paluutaan kotimaahan;

| F. | toteaa, että Saudi-Arabia käynnisti marraskuussa 2017 kampanjan, jonka kohteena olivat maahanmuuttajat, joita syytettiin asuinpaikkaa, rajaturvallisuutta ja työtä koskevien säännösten ja lakien rikkomisesta; toteaa, että viranomaiset ilmoittivat syyskuussa 2019, että kampanjassa oli pidätetty yli 3,8 miljoonaa maahanmuuttajaa ja määrätty yli 962 000 henkilöä karkotettavaksi; toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan toukokuun 2017 ja huhtikuun 2020 välisenä aikana noin 380 000 etiopialaista karkotettiin Saudi-Arabiasta Etiopiaan; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Saudi-Arabia käynnisti marraskuussa 2017 kampanjan, jonka kohteena olivat maahanmuuttajat, joita syytettiin asuinpaikkaa, rajaturvallisuutta ja työtä koskevien säännösten ja lakien rikkomisesta; toteaa, että viranomaiset ilmoittivat syyskuussa 2019, että kampanjassa oli pidätetty yli 3,8 miljoonaa maahanmuuttajaa ja määrätty yli 962 000 henkilöä karkotettavaksi; toteaa, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan toukokuun 2017 ja huhtikuun 2020 välisenä aikana noin 380 000 etiopialaista karkotettiin Saudi-Arabiasta Etiopiaan;

| G. | toteaa, että Etiopian hallitus on tietoinen järkyttävistä olosuhteista, joissa maan kansalaisia pidetään Saudi-Arabiassa; toteaa, että ulkomailla asuvien etiopialaisten rahalähetykset ovat tärkeä osa Etiopian taloutta ja erittäin tärkeitä monille perheille; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Etiopian hallitus on tietoinen järkyttävistä olosuhteista, joissa maan kansalaisia pidetään Saudi-Arabiassa; toteaa, että ulkomailla asuvien etiopialaisten rahalähetykset ovat tärkeä osa Etiopian taloutta ja erittäin tärkeitä monille perheille;

| H. | toteaa, että Saudi-Arabian viranomaiset eivät ole suorittaneet minkäänlaista tutkimusta, vaikka ne aikoivat tutkia asiaa syyskuun 2020 alussa; toteaa säilöönotto-olosuhteiden huonontuneen, sillä pidätettyjä on pahoinpidelty ja heiltä on viety matkapuhelimet; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Saudi-Arabian viranomaiset eivät ole suorittaneet minkäänlaista tutkimusta, vaikka ne aikoivat tutkia asiaa syyskuun 2020 alussa; toteaa säilöönotto-olosuhteiden huonontuneen, sillä pidätettyjä on pahoinpidelty ja heiltä on viety matkapuhelimet;

| I. | huomauttaa, että maahanmuuttajien huono kohtelu on osa laajempaa ja vakiintunutta ihmisoikeusloukkausten kulttuuria Saudi-Arabiassa; panee merkille, että Saudi-Arabian viranomaiset ovat covid-19-pandemian torjuntatarpeesta johtuvien rajoitusten turvin jatkaneet poliittisten vankien, kuten naisten oikeuksien puolustajan Loujain al-Hathloulin ja kuningasperheen toisinajattelevien jäsenten, esimerkiksi prinsessa Basmah bimt Saudin ja prinssi Salman bin Abdulaziz bin Salmanin, ihmisoikeuksien polkemista pitämällä heidät mielivaltaisesti eristysvankeudessa; toteaa, että näiden henkilöiden ja muiden poliittisten aktivistien pidätykset ovat osa Saudi-Arabian viranomaisten ankaria toisinajattelijoiden tukahduttamistoimia, joista mainittakoon toimittaja Jamal Khashoggin murha Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa vuonna 2018, josta ketään ei ole vieläkään saatettu asianmukaisesti vastuuseen; |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että maahanmuuttajien huono kohtelu on osa laajempaa ja vakiintunutta ihmisoikeusloukkausten kulttuuria Saudi-Arabiassa; panee merkille, että Saudi-Arabian viranomaiset ovat covid-19-pandemian torjuntatarpeesta johtuvien rajoitusten turvin jatkaneet poliittisten vankien, kuten naisten oikeuksien puolustajan Loujain al-Hathloulin ja kuningasperheen toisinajattelevien jäsenten, esimerkiksi prinsessa Basmah bimt Saudin ja prinssi Salman bin Abdulaziz bin Salmanin, ihmisoikeuksien polkemista pitämällä heidät mielivaltaisesti eristysvankeudessa; toteaa, että näiden henkilöiden ja muiden poliittisten aktivistien pidätykset ovat osa Saudi-Arabian viranomaisten ankaria toisinajattelijoiden tukahduttamistoimia, joista mainittakoon toimittaja Jamal Khashoggin murha Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa vuonna 2018, josta ketään ei ole vieläkään saatettu asianmukaisesti vastuuseen;

| J. | toteaa, että laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan mukaan Saudi-Arabian viranomaiset syyllistyvät väärinkäytöksiin käyttäessään sähköistä valvontateknologiaa; toteaa, että Saudi-Arabia on edelleen yksi maailman viidestä tuomittuja eniten teloittavasta maasta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan mukaan Saudi-Arabian viranomaiset syyllistyvät väärinkäytöksiin käyttäessään sähköistä valvontateknologiaa; toteaa, että Saudi-Arabia on edelleen yksi maailman viidestä tuomittuja eniten teloittavasta maasta;

| K. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on keskeisiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia vähiten ratifioineiden maiden joukossa eikä se ole ratifioinut tärkeimpiä sopimuksia, jotka koskevat suojelua mielivaltaisilta pidätyksiltä ja maahanmuuttajien säilöönotolta, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, kidutuksen vastaisen yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa (jossa määrätään kansallisista valvontaelimistä ja tarkastuskäynneistä vankiloihin ja muihin laitoksiin), siirtotyöläisiä koskevaa yleissopimusta, pakolaissopimusta ja valtiottomia henkilöitä koskevaa yleissopimusta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on keskeisiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia vähiten ratifioineiden maiden joukossa eikä se ole ratifioinut tärkeimpiä sopimuksia, jotka koskevat suojelua mielivaltaisilta pidätyksiltä ja maahanmuuttajien säilöönotolta, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, kidutuksen vastaisen yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa (jossa määrätään kansallisista valvontaelimistä ja tarkastuskäynneistä vankiloihin ja muihin laitoksiin), siirtotyöläisiä koskevaa yleissopimusta, pakolaissopimusta ja valtiottomia henkilöitä koskevaa yleissopimusta;

| L. | ottaa huomioon, että tapaamisessaan Saudi-Arabian ulkoministerin Faisal Bin Farhan Al Saudin kanssa Brysselissä 29. syyskuuta 2020 korkea edustaja Josep Borrell toisti EU:n aikomuksen tehostaa ihmisoikeusvuoropuhelua; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tapaamisessaan Saudi-Arabian ulkoministerin Faisal Bin Farhan Al Saudin kanssa Brysselissä 29. syyskuuta 2020 korkea edustaja Josep Borrell toisti EU:n aikomuksen tehostaa ihmisoikeusvuoropuhelua;

| 1. | tuomitsee jyrkästi etiopialaisten maahantulijoiden kaltoinkohtelun ja heidän ihmisoikeuksiensa loukkaukset erityisesti Saudi-Arabian säilöönottokeskuksissa; kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia vapauttamaan välittömästi kaikki pidätetyt ja asettamaan etusijalle kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat henkilöt, myös naiset ja lapset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia varmistamaan, että jokainen Jemenistä Saudi-Arabiaan saapuva henkilö voi tulla maahan turvallisesti ja että hänet siirretään asianmukaiseen vastaanottokeskukseen, joka täyttää ruokaa, lääkintä- ja terveyspalveluja, saniteettitiloja, henkilökohtaista hygieniaa, ikkunoita ja valoa, vaatteita, lattiatilaa, lämpötilaa, ilmanvaihtoa ja ulkoilua koskevat kansainväliset vaatimukset ja jossa toteutetaan kaikki tarvittavat varotoimet covid-19-tartuntojen, tuberkuloosin ja muiden sairauksien leviämisen rajoittamiseksi; kehottaa etsimään maahantulijoiden ja pakolaisten säilöönotolle vaihtoehtoja, joihin ei liity vapaudenmenetystä, ja tuomitsee maahantulijoiden kaikenlaisen epäinhimillisen tai halventavan kohtelun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Saudi-Arabiaa tekemään viipymättä lopun pidätettyjen kidutuksesta ja muusta kaltoinkohtelusta ja tarjoamaan asianmukaista kriisiapua ja hoitoa kaikille, erityisesti raiskauksista selvinneille; muistuttaa, että – kuten YK:n lapsen oikeuksien komitea on tähdentänyt – alaikäisiä maahantulijoita ei pitäisi koskaan ottaa säilöön ja että säilöönottoa ei voida koskaan perustella lapsen edulla; kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia vapauttamaan kiireellisesti lapset ja heidän perheenjäsenensä ja tarjoamaan sellaisia turvallisia säilöönottokeskuksille vaihtoehtoisia paikkoja, joihin ei liity vapaudenmenetystä ja joihin humanitaarisilla järjestöillä on säännöllinen pääsy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia suorittamaan riippumattoman ja puolueettoman tutkinnan kaikista väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista, mukaan lukien maahantulijoiden ampuminen rajalla ja laittomat teloitukset, kidutus ja muu pahoinpitely säilöönoton aikana, saattamaan kaikki syylliset vastuuseen oikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä, jotka ovat kansainvälisten normien mukaisia, turvautumatta kuolemanrangaistukseen tai ruumiilliseen rangaistukseen, ja tarjoamaan asianmukaista kuntoutusta ja hoitoa niille, jotka ovat kärsineet hirvittävissä olosuhteissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia sallimaan pikaisesti riippumattomien kansainvälisten tarkkailijoiden, myös ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan, pääsyn maahan valvomaan säännöllisesti vankeus- ja säilöönotto-olosuhteita, tutkimaan puolueettomasti väitteet kidutuksesta ja epäilyttävistä kuolemantapauksista vankiloissa ja säilöönottokeskuksissa sekä tapaamaan vankeja yksityisesti ja säännöllisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toistaa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun kehotuksen vapauttaa jokainen ilman riittäviä laillisia perusteita pidätettynä oleva henkilö samalla kun varmistetaan mahdollisuus saada hoitoa ja luodaan olosuhteet pandemian lieventämistoimenpiteiden, kuten lähikontaktien välttämisen, asianmukaiselle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa jälleen kerran Saudi-Arabian viranomaisia niiden kansainvälisistä velvoitteista, jotka perustuvat ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen sekä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaiseen YK:n yleissopimukseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että osa Saudi-Arabian talouden vauraudesta ja hyvinvoinnista on noin 13 miljoonan maassa asuvan ulkomaalaisen työntekijän ja maahanmuuttajan ansiota, ja toteaa siksi, että maassa meneillään olevassa modernisointiprosessissa on uudistettava myös työ- ja maahanmuuttopolitiikka, jotta ulkomaalaisille työntekijöille voidaan tarjota asianmukaiset työolot ja estää heidän leimautumisensa ja hyväksikäyttönsä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Saudi-Arabian hallitusta tekemään yhteistyötä Kansainvälisen työjärjestön kanssa kafala-järjestelmän täydelliseksi lakkauttamiseksi ja tarjoamaan riittävät oikeudelliset takeet kaikille maassa oleville siirtotyöläisille, muun muassa heidän työolojensa rakenteellisten tarkastusten avulla; on huolissaan systeemisen syrjinnän erityisen kielteisistä vaikutuksista maahanmuuttajanaisiin ja etenkin kotiapulaisina työskenteleviin maahanmuuttajanaisiin, sillä he joutuvat muita useammin sietämään fyysistä väkivaltaa, erittäin pitkiä työaikoja ja vapaan liikkuvuuden rajoituksia ja heidän työpaikanvaihtonsa tai maasta poistuminen on usein työnantajan määräysvallassa; kehottaa Saudi-Arabian hallitusta ratifioimaan ILO:n keskeiset yleissopimukset ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (nro 87) sekä järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta (nro 98); |
| --- | --- |

9.

| 10. | vaatii takeita siitä, että laajamittaisia palautuksia ei tehdä ja että turvapaikkahakemukset käsitellään tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Etiopian hallitusta helpottamaan kaikkien etiopialaisten muuttajien mahdollisimman nopeaa vapaaehtoista, turvallista ja ihmisarvoista paluuta, myös tekemällä yhteistyötä Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa ja asettamalla etusijalle naiset, lapset ja haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt; vaatii mahdollistamaan konsuliavun kaikille Saudi-Arabiassa pidätettyinä oleville Etiopian kansalaisille ja vierailut heidän luonaan sekä kannustaa Etiopian hallitusta vastaamaan tukipyyntöihin oikea-aikaisesti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toistaa tukevansa turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaa YK:n Global Compact -aloitetta, koska se edistää normeja, joiden avulla vastaanottavat maat voivat paremmin suojella haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten Saudi-Arabiaan ja Jemeniin pakosta jääneiden etiopialaisten siirtotyöläisten, perusihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että Saudi-Arabialla ja Etiopialla on yhteinen intressi käynnistää yhteistyö liikkuvuuden alalla edistääkseen työmarkkinoidensa keskinäistä täydentävyyttä, ja muistuttaa, että turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevassa YK:n Global Compact -aloitteessa tarjotaan neuvontaa ja kehitetään valmiuksia tällä alalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolissaan ihmisoikeusaktivisteihin kohdistuvien sortotoimien lisääntymisestä Saudi-Arabiassa sekä maahanmuuttajien ja maan šiiavähemmistöön kuuluvien räikeän epäoikeudenmukaisista oikeudenkäynneistä; panee merkille äskettäisen ilmoituksen, jonka mukaan raipparangaistus korvataan rangaistusmuotona useimmissa tapauksissa vankeudella; kehottaa painokkaasti Saudi-Arabian hallitusta keskeyttämään välittömästi kuolemanrangaistuksen ja ruumiillisen rangaistuksen kaikkien muotojen täytäntöönpanon, amputaatio ja ruoskinta mukaan luettuina, niiden täyttä käytöstä poistamista silmällä pitäen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita vaatimaan, että Saudi-Arabia vapauttaa viipymättä kaikki perusoikeuksiensa käyttämisen vuoksi laittomasti pidätetyt henkilöt, mukaan lukien naisten oikeuksien puolustajat ja poliittiset aktivistit ym.; on huolissaan aiheettomasti vangittuna olevan, vuoden 2015 Saharov-palkinnon saajan Raif Badawin tilanteesta, sillä hänen kerrotaan joutuneen vankilassa murhayrityksen kohteeksi, ja vaatii vapauttamaan Badawin välittömästi ja ehdoitta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa Saudi-Arabian kuningaskuntaa pidättymään naisten, maahanmuuttajien, myös maahanmuuttajanaisten, ja vähemmistöjen, myös uskonnollisten vähemmistöjen, systeemisestä syrjinnästä; pitää valitettavana, että vaikka vuodesta 2019 alkaen on toteutettu naisten asemaa kohentaneita uudistuksia, naisia syrjivät lait ovat edelleen voimassa, myös heidän henkilöoikeudellisen asemansa osalta, ja että järjestelmää, jossa naisella on miespuolinen holhooja, ei ole vielä kokonaan lakkautettu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia vapauttamaan ehdoitta kaikki naisten oikeuksien puolustajat, erityisesti naisten ajo-oikeuden edestä kampanjoineet Loujain al-Hathloulin ja Fahad Albutairin, Samar Badawin, Nassima al-Sadan, Nouf Abdulazizin ja Maya’a al-Zahranin, ja luopumaan kaikista heitä ja Iman al-Nafjania, Aziza al-Yousefia, Amal al-Harbia, Ruqayyah al-Mharibia, Shadan al-Anezia, Abir Namanknia ja Hatoon al-Fassia vastaan nostetuista syytteistä; tuomitsee jyrkästi kidutuksen, seksuaalisen väkivallan ja muun kaltoinkohtelun, josta he ovat joutuneet kärsimään; kehottaa tutkimaan puolueettomasti heidän ihmisoikeuksiensa loukkaukset ja vaatii, että kaikki siihen syyllistyneet saatetaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Saudi-Arabian hallitusta muuttamaan vuoden 1992 perustuslain 39 pykälää ja kyberrikollisuuden vastaista lakia lehdistönvapauden ja sananvapauden takaamiseksi sekä verkossa että sen ulkopuolella; kehottaa Saudi-Arabian hallitusta muuttamaan yhdistyslakinsa kansainvälisen oikeuden mukaiseksi, jotta riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen perustaminen ja toiminta olisi mahdollista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia sallimaan maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan esteettömän pääsyn maahan toimivaltuuksiensa mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:n edustustoa ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja Saudi-Arabiassa pyytämään kiireellisesti lupaa vierailla maahantulijoiden säilöönottokeskuksissa; vaatii, että ihmisoikeuksien edistämisen on oltava EU:n ulkopolitiikan keskiössä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, komission varapuheenjohtajaa, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita yhdessä ihmisoikeuksista vastaavan EU:n erityisedustajan kanssa aloittamaan yhteisen lähestymistavan kehittämisen ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen panemiseksi tehokkaasti täytäntöön Saudi-Arabiassa; kehottaa tässä yhteydessä korkeaa edustajaa, varapuheenjohtajaa määrittämään erityiset arviointiperusteet ja käytännön tavoitteet ennen ihmisoikeusvuoropuhelun käynnistämistä Saudi-Arabian kanssa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, poistamaan kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaan yleissopimukseen (CEDAW) tehdyt varaumat, ratifioimaan CEDAW-sopimuksen valinnaisen pöytäkirjan sekä ratifioimaan kaikkien siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua koskevan YK:n yleissopimuksen, kidutuksen vastaisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen ja valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen; kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia esittämään kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt kattavan pysyvän vierailukutsun; kehottaa perustamaan Saudi-Arabiaa käsittelevän YK:n erityisraportoijan, jonka tehtävät ovat samankaltaisia kuin muissa ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyissä, jotka on luotu maailman vaikeimpia ihmisoikeustilanteita varten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toistaa kehotuksensa lopettaa valvontateknologian ja muiden sellaisten tarvikkeiden vienti Saudi-Arabiaan, jotka voivat helpottaa kansallisia tukahduttamistoimia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jälleen kerran neuvostoa hyväksymään EU:n ihmisoikeuspakotteita koskevan mekanismin, koska kyseinen päätös liittyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisiin unionin strategisiin etuihin ja tavoitteisiin, ja varmistamaan, että EU:n laajuisia kohdennettuja pakotteita sovelletaan pian sen hyväksymisen jälkeen niihin, jotka ovat vastuussa toimittaja Jamal Khashoggin murhasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, komission puheenjohtajaa ja jäsenvaltioita alentamaan EU:n institutionaalisen ja diplomaattisen edustuksen tasoa tulevassa G20-maiden johtajien huippukokouksessa, jotta voidaan välttää Saudi-Arabiassa tapahtuneiden ihmisoikeusloukkausten ja jatkuvien laittomien ja mielivaltaisten pidätysten rankaisemattomuuden legitimointi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, Etiopian hallitukselle, kuningas Salman bin Abdulaziz Al Saudille, kruununprinssi Muhammad bin Salman Al Saudille, Saudi-Arabian kuningaskunnan hallitukselle ja Saudi-Arabian kuningaskunnan kansallisen vuoropuhelun keskuksen pääsihteerille; pyytää, että tämä päätöslauselma käännetään arabiaksi. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUVL C 378, 9.11.2017, s. 64.

(2)  EUVL C 310, 25.8.2016, s. 29.

(3)  EUVL C 349, 17.10.2017, s. 34.

(4)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 142.

(5)  EUVL C 345, 16.10.2020, s. 67.

(6)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 142.

(7)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 104.

(8)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 44.

(9)  EUVL C 41, 6.2.2020, s. 41.

(10)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 39.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet Bulgariassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 4, 6, 7, 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 3, 4, 6, 7, 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 tehdyn komission päätöksen yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (1), asiaa koskevat vuosikertomukset kaudelta 2007–2019 ja 22. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 tehdyn komission päätöksen yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (1), asiaa koskevat vuosikertomukset kaudelta 2007–2019 ja 22. lokakuuta 2019 annetun komission kertomuksen yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa (COM(2019)0498),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson osana julkaistut Bulgariaa koskevat maakohtaiset suositukset (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson osana julkaistut Bulgariaa koskevat maakohtaiset suositukset (COM(2020)0502),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 5. marraskuuta 2009 asiassa Kolevi v. Bulgaria antaman tuomion (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 5. marraskuuta 2009 asiassa Kolevi v. Bulgaria antaman tuomion (2),

| — | ottaa huomioon komission EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen 2019,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Dimitrov ym. v. Bulgaria1. heinäkuuta 2014 antaman tuomion (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Dimitrov ym. v. Bulgaria1. heinäkuuta 2014 antaman tuomion (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 9. joulukuuta 2019 antaman lausunnon Bulgarian rikosprosessilakiin ja oikeuslaitosta koskevaan lakiin ehdotetuista muutoksista, jotka koskevat ylimpiin tuomareihin kohdistuvaa rikostutkintaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 9. joulukuuta 2019 antaman lausunnon Bulgarian rikosprosessilakiin ja oikeuslaitosta koskevaan lakiin ehdotetuista muutoksista, jotka koskevat ylimpiin tuomareihin kohdistuvaa rikostutkintaa,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 06/2019 ”EU:n koheesiomenoihin kohdistuvien petosten torjunta: hallintoviranomaisten on kehitettävä havaitsemista, reagointia ja koordinointia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 06/2019 ”EU:n koheesiomenoihin kohdistuvien petosten torjunta: hallintoviranomaisten on kehitettävä havaitsemista, reagointia ja koordinointia”,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 9. lokakuuta 2017 antaman lausunnon Bulgarian oikeuslaitosta koskevasta laista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 9. lokakuuta 2017 antaman lausunnon Bulgarian oikeuslaitosta koskevasta laista,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) 19. kesäkuuta 2017 antaman yhteisen lausunnon muutoksista Bulgarian vaalilakiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) 19. kesäkuuta 2017 antaman yhteisen lausunnon muutoksista Bulgarian vaalilakiin,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 23. lokakuuta 2015 antaman lausunnon lakiluonnoksesta Bulgarian tasavallan perustuslain muuttamiseksi ja täydentämiseksi (oikeuslaitoksen osalta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 23. lokakuuta 2015 antaman lausunnon lakiluonnoksesta Bulgarian tasavallan perustuslain muuttamiseksi ja täydentämiseksi (oikeuslaitoksen osalta),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 3. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asioissa S.Z. v. Bulgaria ja Kolevi v. Bulgaria antamien tuomioiden täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 3. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asioissa S.Z. v. Bulgaria ja Kolevi v. Bulgaria antamien tuomioiden täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 27. kesäkuuta 2019 antaman päätöslauselman 2296 (2019) seurannan jälkeisestä vuoropuhelusta Bulgarian kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 27. kesäkuuta 2019 antaman päätöslauselman 2296 (2019) seurannan jälkeisestä vuoropuhelusta Bulgarian kanssa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston talousrikollisuuden ja korruption vastaisen toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston talousrikollisuuden ja korruption vastaisen toiminnan,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston perustaman lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) 6. joulukuuta 2019 antaman toisen kertomuksen suositusten noudattamisesta Bulgariassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston perustaman lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) 6. joulukuuta 2019 antaman toisen kertomuksen suositusten noudattamisesta Bulgariassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 3. syyskuuta 2020 antaman lausunnon journalisteihin kohdistuneesta poliisiväkivallasta Bulgariassa ja raportin, jonka tämä laati Bulgariaan 25.–29. marraskuuta 2019 suuntautuneen vierailunsa jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 3. syyskuuta 2020 antaman lausunnon journalisteihin kohdistuneesta poliisiväkivallasta Bulgariassa ja raportin, jonka tämä laati Bulgariaan 25.–29. marraskuuta 2019 suuntautuneen vierailunsa jälkeen,

| — | ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun 18. maaliskuuta 2020 antaman lausuman bulgarialaiseen journalistiin Slavi Angeloviin kohdistuneesta raa’asta hyökkäyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin mediavaltuutetun 18. maaliskuuta 2020 antaman lausuman bulgarialaiseen journalistiin Slavi Angeloviin kohdistuneesta raa’asta hyökkäyksestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtajan 9. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon ehdotetuista muutoksista Bulgarian voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja koskevaan lakiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtajan 9. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon ehdotetuista muutoksista Bulgarian voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja koskevaan lakiin,

| — | ottaa huomioon rasismia ja vähemmistökysymyksiä käsittelevien YK:n erityisraportoijien 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismia ja vähemmistökysymyksiä käsittelevien YK:n erityisraportoijien 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tutkivan YK:n erityisraportoijan 21. lokakuuta 2019 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tutkivan YK:n erityisraportoijan 21. lokakuuta 2019 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n sopimuselinten äskettäiset loppupäätelmät Bulgariasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n sopimuselinten äskettäiset loppupäätelmät Bulgariasta,

| — | ottaa huomioon 17. elokuuta 2020 annetun ehdotuksen Bulgarian tasavallan uudeksi perustuslaiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. elokuuta 2020 annetun ehdotuksen Bulgarian tasavallan uudeksi perustuslaiksi,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja vapaudesta Euroopan unionissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja vapaudesta Euroopan unionissa (4),

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 käymänsä keskustelun oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 käymänsä keskustelun oikeusvaltioperiaatteesta ja perusoikeuksista Bulgariassa,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa 10. syyskuuta 2020 käydyn keskustelun yhteistyö- ja seurantamekanismin tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa 10. syyskuuta 2020 käydyn keskustelun yhteistyö- ja seurantamekanismin tilasta,

| — | ottaa huomioon keskustelut, joita kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 5. syyskuuta 2019 perustama demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä on perustamisensa jälkeen käynyt, ja erityisesti 28. elokuuta 2020 käydyn keskustelun Bulgarian tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon keskustelut, joita kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 5. syyskuuta 2019 perustama demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä seurantaryhmä on perustamisensa jälkeen käynyt, ja erityisesti 28. elokuuta 2020 käydyn keskustelun Bulgarian tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580) ja siihen liittyvän maakohtaisen asiakirjan ”oikeusvaltiotilanne Bulgariassa” (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020: Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580) ja siihen liittyvän maakohtaisen asiakirjan ”oikeusvaltiotilanne Bulgariassa” (SWD(2020)0301),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo (SEU:n 2 artikla); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, ja että nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo (SEU:n 2 artikla);

| B. | toteaa, että oikeusvaltioperiaate, demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että oikeusvaltioperiaate, demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava;

| C. | ottaa huomioon, että SEU:n 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että ”ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEU:n 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että ”ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta”;

| D. | toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja ja siinä vahvistetut periaatteet ovat osa unionin primaarioikeutta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja ja siinä vahvistetut periaatteet ovat osa unionin primaarioikeutta;

| E. | toteaa, että sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus ja moniarvoisuus vahvistetaan perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus ja moniarvoisuus vahvistetaan perusoikeuskirjan 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa;

| F. | ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on demokraattisen vallanjaon periaatteen olennainen edellytys ja että se on vahvistettu SEU 19 artiklan 1 kohdassa, perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että oikeuslaitoksen riippumattomuus on demokraattisen vallanjaon periaatteen olennainen edellytys ja että se on vahvistettu SEU 19 artiklan 1 kohdassa, perusoikeuskirjan 47 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa;

| G. | toteaa, että EU toimii sen keskinäistä luottamusta koskevan olettaman perusteella, että jäsenvaltiot noudattavat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU toimii sen keskinäistä luottamusta koskevan olettaman perusteella, että jäsenvaltiot noudattavat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa;

| H. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaate on yksi unionin perustana olevista yhteisistä arvoista ja edellytys koko unionin tehokkaalle toiminnalle, ja että komissio on perussopimusten nojalla yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa vastuussa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen takaamisesta unionin perusarvona ja sen varmistamisesta, että unionin oikeutta, arvoja ja periaatteita kunnioitetaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaate on yksi unionin perustana olevista yhteisistä arvoista ja edellytys koko unionin tehokkaalle toiminnalle, ja että komissio on perussopimusten nojalla yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa vastuussa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen takaamisesta unionin perusarvona ja sen varmistamisesta, että unionin oikeutta, arvoja ja periaatteita kunnioitetaan;

| I. | toteaa, että yhden jäsenvaltion järjestelmällinen kieltäytyminen noudattamasta Euroopan unionin perusarvoja ja perussopimuksia, joihin se on vapaasti liittynyt, vaikuttaa koko unioniin ja uhkaa sitä; katsoo, että reagoimattomuus tällaiseen tilanteeseen heikentäisi unionin uskottavuutta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että yhden jäsenvaltion järjestelmällinen kieltäytyminen noudattamasta Euroopan unionin perusarvoja ja perussopimuksia, joihin se on vapaasti liittynyt, vaikuttaa koko unioniin ja uhkaa sitä; katsoo, että reagoimattomuus tällaiseen tilanteeseen heikentäisi unionin uskottavuutta;

| J. | ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR ovat todenneet, että Bulgarian vaalilaki haittaa kielellistä monimuotoisuutta ja ulkomailla asuvien kansalaisten äänioikeutta (5); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR ovat todenneet, että Bulgarian vaalilaki haittaa kielellistä monimuotoisuutta ja ulkomailla asuvien kansalaisten äänioikeutta (5);

| K. | ottaa huomioon, että viime vuosina on raportoitu useista tapauksista, jotka koskevat vihapuheen käyttöä vähemmistöjä vastaan, muun muassa hallituksen ministerien toimesta; ottaa huomioon, että parlamentaarista koskemattomuutta käytetään järjestelmällisesti Bulgarian kansalliskokouksen jäsenten suojelemiseksi joutumasta vastuuseen vihapuheesta (6); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että viime vuosina on raportoitu useista tapauksista, jotka koskevat vihapuheen käyttöä vähemmistöjä vastaan, muun muassa hallituksen ministerien toimesta; ottaa huomioon, että parlamentaarista koskemattomuutta käytetään järjestelmällisesti Bulgarian kansalliskokouksen jäsenten suojelemiseksi joutumasta vastuuseen vihapuheesta (6);

| L. | ottaa huomioon, että viime vuosina raportit unionin varojen väärinkäytöstä Bulgariassa ovat lisääntyneet ja että ne olisi tutkittava perusteellisesti; ottaa huomioon, että viime kuukausina Bulgarian kansalaiset ovat joutuneet todistamaan suuren määrän korkean tason korruptiosyytöksiä, joista osa on suoraan koskenut pääministeriä; ottaa huomioon, että myös kansainväliset tiedotusvälineet ovat viime kuukausina toistuvasti raportoineet rikollisryhmien ja viranomaisten välisistä mahdollisista yhteyksistä Bulgariassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viime vuosina raportit unionin varojen väärinkäytöstä Bulgariassa ovat lisääntyneet ja että ne olisi tutkittava perusteellisesti; ottaa huomioon, että viime kuukausina Bulgarian kansalaiset ovat joutuneet todistamaan suuren määrän korkean tason korruptiosyytöksiä, joista osa on suoraan koskenut pääministeriä; ottaa huomioon, että myös kansainväliset tiedotusvälineet ovat viime kuukausina toistuvasti raportoineet rikollisryhmien ja viranomaisten välisistä mahdollisista yhteyksistä Bulgariassa;

| M. | ottaa huomioon, että syyttäjänvirasto on nostanut syytteitä entistä ympäristö- ja vesiasiain ministeriä ja entistä ympäristö- ja vesiasiain apulaisministeriä sekä entistä apulaistalousministeriä vastaan, jotka hallitus erotti välittömästi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että syyttäjänvirasto on nostanut syytteitä entistä ympäristö- ja vesiasiain ministeriä ja entistä ympäristö- ja vesiasiain apulaisministeriä sekä entistä apulaistalousministeriä vastaan, jotka hallitus erotti välittömästi;

| N. | ottaa huomioon, että nämä paljastukset ovat johtaneet laajoihin mielenosoituksiin ja kansalaisyhteiskunnan protesteihin, jotka ovat kestäneet keskeytyksettä yli kolme kuukautta ja joissa bulgarialaiset ovat vaatineet oikeutta, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja riippumatonta oikeuslaitosta sekä protestoineet demokratian rapautumista ja laajalle levinnyttä korruptiota vastaan; ottaa huomioon, että mielenosoittajien vaatimuksiin ovat kuuluneet hallituksen ja valtakunnansyyttäjän eroaminen sekä viipymättä pidettävät parlamenttivaalit; ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaiset ovat väitetysti vastanneet näihin mielenosoituksiin suhteettomalla väkivallalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että nämä paljastukset ovat johtaneet laajoihin mielenosoituksiin ja kansalaisyhteiskunnan protesteihin, jotka ovat kestäneet keskeytyksettä yli kolme kuukautta ja joissa bulgarialaiset ovat vaatineet oikeutta, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja riippumatonta oikeuslaitosta sekä protestoineet demokratian rapautumista ja laajalle levinnyttä korruptiota vastaan; ottaa huomioon, että mielenosoittajien vaatimuksiin ovat kuuluneet hallituksen ja valtakunnansyyttäjän eroaminen sekä viipymättä pidettävät parlamenttivaalit; ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaiset ovat väitetysti vastanneet näihin mielenosoituksiin suhteettomalla väkivallalla;

| O. | toteaa, että oikeus osoittaa mieltä on perusoikeus, jota ei voida yleisesti ja absoluuttisesti kieltää tai säädellä ja jota voidaan rajoittaa vain perustelluin, oikeasuhteisin ja välttämättömin poliisitoimin ja poikkeustapauksissa; toteaa, että tätä oikeutta olisi pidettävä turvattuna kaikissa mielenosoituksissa; katsoo, että lainvalvontaviranomaisten on tavoiteltava ensi sijassa vapaaehtoista hajaantumista ilman voimankäyttöä; toteaa, että kokoontumisvapaus kulkee käsi kädessä sananvapauden kanssa ja että jokaisella on oikeus sananvapauteen, johon kuuluu mielipiteenvapaus sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että oikeus osoittaa mieltä on perusoikeus, jota ei voida yleisesti ja absoluuttisesti kieltää tai säädellä ja jota voidaan rajoittaa vain perustelluin, oikeasuhteisin ja välttämättömin poliisitoimin ja poikkeustapauksissa; toteaa, että tätä oikeutta olisi pidettävä turvattuna kaikissa mielenosoituksissa; katsoo, että lainvalvontaviranomaisten on tavoiteltava ensi sijassa vapaaehtoista hajaantumista ilman voimankäyttöä; toteaa, että kokoontumisvapaus kulkee käsi kädessä sananvapauden kanssa ja että jokaisella on oikeus sananvapauteen, johon kuuluu mielipiteenvapaus sekä vapaus vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia viranomaisten siihen puuttumatta ja alueellisista rajoista riippumatta;

| P. | ottaa huomioon, että sisäasiainministeri, valtiovarainministeri, talousministeri ja matkailuministeri erosivat 15. heinäkuuta 2020 ja oikeusministeri 26. elokuuta 2020; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sisäasiainministeri, valtiovarainministeri, talousministeri ja matkailuministeri erosivat 15. heinäkuuta 2020 ja oikeusministeri 26. elokuuta 2020;

| Q. | ottaa huomioon, että pääministeri on ilmoittanut eroavansa, kun kansalliskokous ilmoittaa parlamenttivaalien pitämisestä (7); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että pääministeri on ilmoittanut eroavansa, kun kansalliskokous ilmoittaa parlamenttivaalien pitämisestä (7);

| R. | ottaa huomioon, että korruption torjunta Bulgariassa aiheuttaa edelleen vakavaa huolta; toteaa, että tämä uhkaa heikentää kansalaisten luottamusta julkisiin instituutioihin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että korruption torjunta Bulgariassa aiheuttaa edelleen vakavaa huolta; toteaa, että tämä uhkaa heikentää kansalaisten luottamusta julkisiin instituutioihin;

| S. | ottaa huomioon, että kesäkuussa 2020 julkaistun EU-kansalaisten suhtautumisesta korruptioon julkaistun erityisbarometrikertomuksen mukaan 80 prosenttia haastatelluista bulgarialaisista piti korruptiota laajalle levinneenä omassa maassaan ja 51 prosenttia katsoi, että korruptio oli lisääntynyt kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kesäkuussa 2020 julkaistun EU-kansalaisten suhtautumisesta korruptioon julkaistun erityisbarometrikertomuksen mukaan 80 prosenttia haastatelluista bulgarialaisista piti korruptiota laajalle levinneenä omassa maassaan ja 51 prosenttia katsoi, että korruptio oli lisääntynyt kolmen viime vuoden aikana;

| T. | ottaa huomioon, että vuoden 2020 World Justice Project -järjestön oikeusvaltioindeksin mukaan Bulgaria on 53. sijalla yhteensä 128 arvioiduista maasta ja että unionin maista se on toiseksi viimeisellä sijalla; ottaa huomioon, että Transparency International -järjestön tämän vuoden alussa julkaiseman korruptioindeksin 2019 mukaan Bulgaria on luettelossa viimeisenä unionin alueen maista ja maailmanlaajuisesti 74. sijalla; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vuoden 2020 World Justice Project -järjestön oikeusvaltioindeksin mukaan Bulgaria on 53. sijalla yhteensä 128 arvioiduista maasta ja että unionin maista se on toiseksi viimeisellä sijalla; ottaa huomioon, että Transparency International -järjestön tämän vuoden alussa julkaiseman korruptioindeksin 2019 mukaan Bulgaria on luettelossa viimeisenä unionin alueen maista ja maailmanlaajuisesti 74. sijalla;

| U. | ottaa huomioon, että vireä kansalaisyhteiskunta ja moniarvoiset tiedotusvälineet ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä edistämään avointa ja moniarvoista yhteiskuntaa ja kansalaisten osallistumista demokraattiseen prosessiin sekä lujittamaan hallitusten vastuuvelvollisuutta; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus Bulgariassa on heikentynyt, mistä on osoituksena maan sijoitus Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaisemissa raporteissa; ottaa huomioon, että huhtikuun 2020 lopulla julkaistussa lehdistönvapausindeksissä Bulgaria on 111. sijalla maailmassa ja viimeinen EU:n jäsenvaltioista jo kolmantena peräkkäisenä vuotena; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi sisältää kolme tason 1 varoitusta vakavista ja vahingollisista tiedotusvälineiden vapauden loukkauksista, joihin Bulgarian viranomaiset eivät ole vielä vastanneet; on huolissaan kolmansien maiden vaikutusvallasta mediaympäristössä, sillä se on osa laajempaa strategiaa, johon kuuluu unionin vastaisen propagandan ja disinformaation levittäminen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vireä kansalaisyhteiskunta ja moniarvoiset tiedotusvälineet ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä edistämään avointa ja moniarvoista yhteiskuntaa ja kansalaisten osallistumista demokraattiseen prosessiin sekä lujittamaan hallitusten vastuuvelvollisuutta; ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus Bulgariassa on heikentynyt, mistä on osoituksena maan sijoitus Toimittajat ilman rajoja -järjestön julkaisemissa raporteissa; ottaa huomioon, että huhtikuun 2020 lopulla julkaistussa lehdistönvapausindeksissä Bulgaria on 111. sijalla maailmassa ja viimeinen EU:n jäsenvaltioista jo kolmantena peräkkäisenä vuotena; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston foorumi journalismin suojelun ja toimittajien turvallisuuden edistämiseksi sisältää kolme tason 1 varoitusta vakavista ja vahingollisista tiedotusvälineiden vapauden loukkauksista, joihin Bulgarian viranomaiset eivät ole vielä vastanneet; on huolissaan kolmansien maiden vaikutusvallasta mediaympäristössä, sillä se on osa laajempaa strategiaa, johon kuuluu unionin vastaisen propagandan ja disinformaation levittäminen;

| V. | ottaa huomioon, että Bulgariassa on edelleen monia institutionaalisia puutteita, jotka liittyvät erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja jotka komissio on vuosien mittaan todennut yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisissa kertomuksissaan; ottaa huomioon, että viimeisimmässä 22. lokakuuta 2019 julkaistussa yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisessa kertomuksessa komissio kuitenkin totesi, että Bulgarian yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa osoittama edistys oli riittävä täyttämään sitoumukset, jotka se oli tehnyt liittyessään unioniin, ja että komissio suositteli sen vuoksi valvontamekanismin lakkauttamista; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun komissio on pannut merkille parlamentin ja neuvoston huomautukset, komission on vielä tehtävä lopullinen päätös yhteistyö- ja seurantamekanismin poistamisesta; ottaa huomioon, että puhemies Sassolin kirjeessä kannatettiin yhteistyö- ja seurantamekanismin poistamista mutta korostettiin, että sitoumukset ja uudistukset on pantava täytäntöön ja niitä on valvottava, ja korostettiin oikeuslaitoksen riippumattomuutta, korruptiota ja tiedotusvälineiden vapautta koskevaa tilannetta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Bulgariassa on edelleen monia institutionaalisia puutteita, jotka liittyvät erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja jotka komissio on vuosien mittaan todennut yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisissa kertomuksissaan; ottaa huomioon, että viimeisimmässä 22. lokakuuta 2019 julkaistussa yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisessa kertomuksessa komissio kuitenkin totesi, että Bulgarian yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa osoittama edistys oli riittävä täyttämään sitoumukset, jotka se oli tehnyt liittyessään unioniin, ja että komissio suositteli sen vuoksi valvontamekanismin lakkauttamista; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun komissio on pannut merkille parlamentin ja neuvoston huomautukset, komission on vielä tehtävä lopullinen päätös yhteistyö- ja seurantamekanismin poistamisesta; ottaa huomioon, että puhemies Sassolin kirjeessä kannatettiin yhteistyö- ja seurantamekanismin poistamista mutta korostettiin, että sitoumukset ja uudistukset on pantava täytäntöön ja niitä on valvottava, ja korostettiin oikeuslaitoksen riippumattomuutta, korruptiota ja tiedotusvälineiden vapautta koskevaa tilannetta;

| W. | katsoo, että parlamentin ajaman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan uuden kattavan mekanismin, jonka vuotuinen seurantajakso koskisi yhtäläisesti kaikkia jäsenvaltioita, olisi katettava kaikki SEU:n 2 artiklassa vahvistetut arvot ja viime kädessä korvattava Romaniaa ja Bulgariaa koskevat yhteistyö- ja seurantamekanismit; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että parlamentin ajaman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan uuden kattavan mekanismin, jonka vuotuinen seurantajakso koskisi yhtäläisesti kaikkia jäsenvaltioita, olisi katettava kaikki SEU:n 2 artiklassa vahvistetut arvot ja viime kädessä korvattava Romaniaa ja Bulgariaa koskevat yhteistyö- ja seurantamekanismit;

| X. | ottaa huomioon äskettäin julkaistun oikeusvaltiokertomuksen 2020, jossa todetaan, että Bulgarialla on edelleen haasteita liittyen syyttäjäjärjestelmän riippumattomuuteen suhteessa toimeenpanovaltaan ja että tehokasta valtakunnansyyttäjän vastuuvelvollisuusjärjestelmää ei ole toteutettu; ottaa huomioon, että kertomuksessa esitetään myös huoli korruptiotapausten tutkinnan, syytteeseenpanon ja ratkaisemisen tehokkuudesta Bulgariassa; ottaa huomioon, että kertomuksessa tuodaan esiin useita tiedotusvälineiden vapautta koskevia huolenaiheita, kuten Bulgarian kansallisten tiedotusvälineistä vastaavien viranomaisten tehokkuus, puutteellinen avoimuus tiedotusvälineiden omistukseen liittyen sekä toimittajiin kohdistuvat uhkaukset ja hyökkäykset; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon äskettäin julkaistun oikeusvaltiokertomuksen 2020, jossa todetaan, että Bulgarialla on edelleen haasteita liittyen syyttäjäjärjestelmän riippumattomuuteen suhteessa toimeenpanovaltaan ja että tehokasta valtakunnansyyttäjän vastuuvelvollisuusjärjestelmää ei ole toteutettu; ottaa huomioon, että kertomuksessa esitetään myös huoli korruptiotapausten tutkinnan, syytteeseenpanon ja ratkaisemisen tehokkuudesta Bulgariassa; ottaa huomioon, että kertomuksessa tuodaan esiin useita tiedotusvälineiden vapautta koskevia huolenaiheita, kuten Bulgarian kansallisten tiedotusvälineistä vastaavien viranomaisten tehokkuus, puutteellinen avoimuus tiedotusvälineiden omistukseen liittyen sekä toimittajiin kohdistuvat uhkaukset ja hyökkäykset;

| 1. | pitää erittäin valitettavana, että Bulgarian tapahtumat ovat heikentäneet merkittävästi oikeusvaltioperiaatteen, demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamista, mukaan lukien oikeuslaitoksen riippumattomuus, vallanjako, korruption torjunta ja tiedotusvälineiden vapaus; ilmaisee solidaarisuutensa Bulgarian kansalle sen oikeutetuissa vaatimuksissa ja pyrkimyksissä oikeudenmukaisuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja demokratiaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää keskeisen tärkeänä varmistaa, että SEU:n 2 artiklassa lueteltuja arvoja noudatetaan kaikilta osin ja että perusoikeudet taataan sellaisina kuin ne on vahvistettu perusoikeuskirjassa; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan näiden arvojen ja oikeuksien täysimääräisen ja ehdottoman kunnioittamisen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille ehdotuksen kansalliskokouksen koollekutsumisesta uuden perustuslain hyväksymiseksi; korostaa, että kaikista perustuslakiuudistuksista olisi käytävä perusteellista ja osallistavaa keskustelua, uudistusten olisi perustuttava kaikkien sidosryhmien, erityisesti kansalaisyhteiskunnan, asianmukaiseen kuulemiseen ja ne olisi hyväksyttävä mahdollisimman laajalla konsensuksella; panee merkille kansalliskokouksen puhemiehen Venetsian komission puheenjohtajalle 18. syyskuuta 2020 lähettämän kirjeen, jossa esitetään virallinen pyyntö, joka koskee asiantuntijatuen tarjoamista ja Venetsian komission lausunnon antamista Bulgarian tasavallan uudesta perustuslakiluonnoksesta; kehottaa Bulgarian viranomaisia pyytämään ennakoivasti Venetsian komissiolta ja muilta asiaankuuluvilta kansainvälisiltä järjestöiltä arviota kyseessä olevista toimenpiteistä ennen niiden lopullista hyväksymistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että Bulgarian vaalilakiin hyväksyttiin tarkistuksia toisessa käsittelyssä; pitää huolestuttavana, että Bulgarian parlamentti on parhaillaan hyväksymässä uutta vaalilakia, vaikka parlamenttivaalit on pidettävä viimeistään seitsemän kuukauden kuluessa; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan, että vaalilainsäädäntö on kaikilta osin kaikkien Venetsian komission ja Etyjin ODIHR:n antamien suositusten mukainen, erityisesti vaalilain peruselementtien vakauden osalta, sillä vaalilakia ei saisi muuttaa alle vuosi ennen vaaleja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on erittäin vakuuttunut siitä, että Bulgarian parlamentilla olisi oltava ratkaiseva rooli toimeenpanovallan vastuuvelvollisuuden varmistamisessa ja oikeusvaltioperiaatteen edellyttämässä keskinäisessä valvonnassa; on huolissaan käytännöstä, jossa hallitseva enemmistö antaa lainsäädäntöä hätäisesti, usein ilman asianmukaista keskustelua tai sidosryhmien kuulemista; panee merkille, että kansalaisten luottamus Bulgarian parlamenttiin on erittäin vähäistä (8); pitää valitettavina äskettäisiä rajoituksia, jotka koskevat toimittajia kansalliskokouksen rakennuksessa ja jotka rajoittavat heidän pääsyään jäsenten luokse ja siten tiedotusvälineiden mahdollisuuksia valvoa lainsäädäntöelimen työtä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on erittäin huolissaan siitä, että tietyt Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Venetsian komission havaitsemat oikeusjärjestelmän systeemiset ongelmat ovat edelleen ratkaisematta, erityisesti mitä tulee ylimpään tuomarineuvostoon ja valtakunnansyyttäjään liittyviin säännöksiin, ja erityisesti siitä, että näiden työssä ei ole tehokkaita vastuuvelvollisuusmekanismeja eikä toimivia keskinäisiä valvontamekanismeja; vaatii, että Bulgarian viranomaiset noudattavat täysimääräisesti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä sekä Venetsian komission ja GRECOn antamia suosituksia oikeuslaitoksesta, erityisesti ylimmästä tuomarineuvostosta ja valtakunnansyyttäjän asemasta, jotta voidaan taata oikeuslaitoksen riippumattomuus; panee merkille, että komission 22. lokakuuta 2019 antamassa kertomuksessa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa mainitaan, että mediassa on käyty laajaa keskustelua, jonka yhteydessä eräät sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa valtakunnansyyttäjän nimitysmenettelystä ja pääehdokkaasta, ja että kansalaisjärjestöt ovat järjestäneet katumielenosoituksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan siitä, että korkean tason korruptiota koskevissa tutkinnoissa ei edelleenkään saada aikaan konkreettisia tuloksia; toteaa, että korruptio, tehottomuus ja vastuuvelvollisuuden puute ovat edelleen laajalle levinneitä ongelmia oikeuslaitoksessa ja että kansalaisten luottamus oikeusjärjestelmään on edelleen vähäistä, koska käsityksenä on, että tuomarit ovat alttiina poliittiselle painostukselle ja tekevät epäoikeudenmukaisia päätöksiä; panee merkille korkean tason korruptiota koskevien tutkintojen lisääntyneen määrän, mukaan lukien korruptiotapaukset, joissa on rajat ylittäviä näkökohtia ja jotka on käynnistetty korkea-arvoisia virkamiehiä ja merkittäviä julkisuuden henkilöitä vastaan; panee huolestuneena merkille alemman ja ylemmän oikeusasteen tuomioistuinten päätösten väliset erot, jotka vaikuttavat myös lopullisten ja virallisten tuomioiden puuttumiseen; huomauttaa, että on tarpeen suorittaa vakavia, riippumattomia ja aktiivisia tutkintoja ja saada aikaan tuloksia korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjunnan alalla ja tutkia perusteellisesti väitteet korkean tason korruptiosta, jotka tulivat ilmi äänitallenteissa kesällä 2020 ja jotka koskevat Apartment Gate – ja Guesthouse Gate -skandaaleja, tankkeritapausta sekä Rosenets-merenranta-alueen tapausta ja Bulgarian kehityspankin väitettyyn laittomaan rahansiirtoon liittynyttä skandaalia, mikä kaikki viittaa vakaviin ja systeemisiin puutteisiin oikeusvaltion valvonnassa sekä korruption vastaisissa toimissa Bulgariassa; on huolissaan myös matalamman profiilin esimerkeistä oikeusvaltion puutteista Bulgariassa, kuten asunnonomistajien kohtelusta Sunset Resortissa Pomoriessa; pitää myönteisenä uuden yhtenäisen korruptiontorjuntaviraston perustamista Bulgariassa; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan, että virasto pystyy hoitamaan laajan vastuualueensa tehokkaasti, mukaan lukien ennaltaehkäisy, tutkinta ja laittomasti hankittujen varojen takavarikointi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on erittäin huolissaan tiedotusvälineiden vapauden vakavasta heikkenemisestä Bulgariassa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana; kehottaa Bulgarian viranomaisia edistämään sananvapauden kannalta suotuisaa ympäristöä erityisesti lisäämällä tiedotusvälineiden omistuksen avoimuutta, estämällä tiedotusvälineiden omistuksen ja jakeluverkostojen liiallisen keskittymisen muun muassa soveltamalla voimassa olevaa lainsäädäntökehystä asianmukaisesti ja kumoamalla kunnianloukkausrikosten vastaiset rikosoikeudelliset säännökset; korostaa, että sähköisten tiedotusvälineiden neuvoston kokoonpanosta ja toimeksiannosta on tehtävä riippumattomampaa ja tehokkaampaa; on huolissaan tiedoista, joiden mukaan tiedotusvälineisiin on jatkuvasti vaikutettu kohdentamalla unionin varoja ensisijaisesti hallituksen kannalta suotuisille tiedotusvälineille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että toimittajien suojelu on yhteiskunnan kannalta elintärkeää; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan kaikkina aikoina toimittajien suojelun ja siten suojaamaan heidän riippumattomuutensa; tuomitsee jyrkästi tapaukset, joissa hallitusta kritisoivat toimittajat joutuvat mustamaalauskampanjoiden kohteeksi, ja kehottaa Bulgarian viranomaisia rajoittamaan näitä epädemokraattisia käytäntöjä; pitää toimittajiin kohdistuneita väkivaltaisuuksia ja heidän teknisten välineidensä tuhoamista valitettavina; kehottaa Bulgarian viranomaisia käynnistämään kattavan tutkinnan kaikista tapauksista, joissa mielenosoituksista raportoineisiin toimittajiin on kohdistettu väkivaltaa; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan, että poliisit ja muut virkamiehet kunnioittavat lehdistönvapautta ja antavat toimittajille ja media-alan ammattilaisille mahdollisuuden uutisoida mielenosoituksista turvallisesti; korostaa, että valtion virkamiesten harjoittama väkivalta on vastoin jäsenvaltioiden velvollisuutta ylläpitää lehdistönvapautta ja suojata toimittajien turvallisuutta (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Bulgarian viranomaisia puuttumaan täysimääräisesti ja kattavasti kaikkiin Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumilla esitettyihin varoituksiin ja noudattamaan kaikilta osin Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun suosituksia, jotta varmistetaan toimittajien turvallinen toimintaympäristö Bulgariassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ilmaisee varauksettoman tukensa Bulgarian kansalle sen oikeutetuissa vaatimuksissa ja pyrkimyksissä oikeudenmukaisuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja demokratiaan; uskoo vakaasti, että rauhanomaiset mielenosoitukset ovat perusoikeus kaikissa demokraattisissa maissa, ja tukee ihmisten oikeutta rauhanomaisiin mielenosoituksiin; tuomitsee kaikenlaisen väkivallan rauhanomaisia mielenosoituksia vastaan; korostaa, että sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta on kunnioitettava kaikkina aikoina; painottaa, että väkivallan käyttöä ja suhteetonta voimankäyttöä ei voida hyväksyä; on erityisen tyrmistynyt väitteistä, jotka koskevat naisiin ja lapsiin, myös vammaisiin lapsiin, kohdistuvaa voimankäyttöä; on huolissaan sellaisten yksityisten yritysten laittomista ja liiallisista tarkastuksista, jotka ovat julkisesti ilmaisseet tukensa mielenosoituksille; tuomitsee poliisin väkivaltaiset ja suhteettomat toimet Bukarestissa heinä-, elo- ja syyskuussa 2020 järjestettyjen mielenosoitusten aikana; kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan poliisin toimien täysimääräisen, avoimen, puolueettoman ja tehokkaan tutkinnan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee bulgarialaisten vankiloiden epäinhimilliset olot, joita Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on havainnut, mukaan lukien tilanahtaus, huonot hygienia- ja aineelliset olot, rajalliset mahdollisuudet toimia sellin ulkopuolella, riittämätön sairaanhoito ja ankarien rangaistuslaitosmenetelmien pitkittynyt soveltaminen (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | on syvästi huolissaan siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen Bulgariaa vastaan antaman yli 45 tuomion jälkeenkään viranomaiset eivät ole noudattaneet velvollisuuttaan suorittaa tehokkaat tutkinnat; katsoo, että nämä toistuvat puutteet ovat paljastaneet systeemisen ongelman (11); korostaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden ja päätösten täytäntöönpanon valvontaa koskevan Euroopan neuvoston vuoden 2019 vuosikertomuksen mukaan Bulgariaa vastaan on annettu 79 merkittävää tuomiota, joiden täytäntöönpano on kesken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on huolissaan siitä, että huolimatta useista EU-direktiiveistä, jotka koskevat epäiltyjen ja syytettyjen prosessuaalisia oikeuksia ja jotka on esitetty vuoden 2009 etenemissuunnitelmassa, Bulgariassa ei kunnioiteta riittävästi prosessuaalisia oikeuksia; katsoo, että tällä on perustavanlaatuinen vaikutus perusoikeuksiin (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee kaikenlaisen romanitaustaisiin henkilöihin, naisiin, hlbti-henkilöihin ja muihin vähemmistöryhmiin kuuluviin henkilöihin kohdistuvan vihapuheen, syrjinnän ja vihamielisyyden, jotka ovat edelleen akuutti huolenaihe; kehottaa viranomaisia reagoimaan tarmokkaasti vihapuheisiin, myös korkean tason poliitikkojen taholta, parantamaan oikeudellista suojaa syrjintää ja viharikoksia vastaan ja tutkimaan tehokkaasti tällaisia rikoksia ja asettamaan tekijät syytteeseen; suhtautuu myönteisesti uusnatsien vuotuisen ”Lukovin marssin” viralliseen kieltämiseen ja sen taustalla olevasta BNU-järjestöstä aloitettuun tutkintaan; kehottaa Bulgarian hallitusta tehostamaan yhteistyötä kansainvälisten ja paikallisten ihmisoikeustarkkailijoiden kanssa ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet vähemmistöjen oikeuksien ja erityisesti sananvapauden ja yhdistymisvapauden turvaamiseksi tehokkaasti, myös panemalla täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevat tuomiot (13); kehottaa Bulgarian viranomaisia tuomitsemaan jyrkästi kaikki vähemmistöihin kohdistuvat väkivallanteot ja vihapuheen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana romanitaustaisiin henkilöihin ja erityisesti niihin, jotka joutuivat lähtemään kodeistaan yhteisöihinsä kohdistuneiden joukkokokousten jälkeen useilla paikkakunnilla, kohdistuvaa vihamielistä ilmapiiriä joissakin yhteisöissä; pitää valitettavana romanien häirintää ja väkivaltaisia häätöjä Voyvodinovon alueella; kehottaa viranomaisia puuttumaan kiireellisesti näiden henkilöiden tilanteeseen; katsoo, että romanitaustaisten henkilöiden yleisen asuntotilanteen parantamiseen tähtääviä päättäväisiä toimia olisi jatkettava; katsoo, että romanitaustaisten lasten koulutuksellinen erottelu on lopetettava kokonaan; kehottaa viranomaisia lopettamaan romanivähemmistöön kuuluviin kohdistuvan vihapuheen ja rotusyrjinnän covid-19-pandemian yhteydessä ja keskeyttämään poliisioperaatiot, jotka kohdistuvat romanialueisiin pandemian aikana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille perustuslakituomioistuimen 27. heinäkuuta 2018 antaman päätöksen, jonka mukaan Istanbulin yleissopimus on Bulgarian perustuslain vastainen; pitää valitettavana, että tämä päätös estää Bulgariaa ratifioimasta yleissopimuksen; on syvästi huolissaan yleissopimusta koskevasta jatkuvasta kielteisestä ja harhaanjohtavasta julkisesta keskustelusta, jota on muokannut laajalle levinnyt disinformaatio- ja mustamaalauskampanja sen jälkeen, kun useat tiedotusvälineet, joilla on väitetysti yhteyksiä hallitukseen ja oppositiopuolueisiin, esittivät sen kielteisessä valossa, minkä on tehnyt entistä huolestuttavammaksi Bulgarian parlamentissa edustettuina olevien poliitikkojen ja poliittisten puolueiden osallistuminen; on huolissaan siitä, että jatkuva kielteinen suhtautuminen yleissopimukseen edistää entisestään sukupuoleen perustuvan väkivallan vaarassa olevien haavoittuvien ryhmien leimaamista, sillä covid-19-pandemia ja eritystoimenpiteet ovat erityisesti pahentaneet heidän tilannettaan kaikkialla Euroopassa, myös Bulgariassa, ja korostaa entisestään sukupuoleen perustuviin rikoksiin syyllistyneiden käsitystä rankaisemattomuudestaan; pitää valitettavana, että viimeaikaiset rikoslakiin tehdyt muutokset, joilla otettiin käyttöön tiukemmat rangaistukset sukupuoleen perustuvasta väkivallasta, ovat osoittautuneet riittämättömiksi ongelman monimutkaisuuteen puuttumiseksi ja ennen kaikkea väkivallan estämiseksi; kehottaa siksi Bulgarian viranomaisia tehostamaan perheväkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa, toteuttamaan tarvittavat toimet Istanbulin yleissopimuksen ratifioimiseksi ja sisällyttämään yleissopimuksesta kaikki ne elementit, jotka ovat sen perustuslaillisen järjestyksen mukaisia, ja etsimään laajempaa ratkaisua jäljelle jääviin elementteihin sekä lisäämään turvakotien ja muiden sosiaalipalvelujen määrää, koska niitä tarvitaan perheväkivallan uhrien tukemiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että on tarpeen poistaa henkilöiden syrjintä heidän seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä perusteella sekä lainsäädännössä että käytännössä kaikilla aloilla; kehottaa Bulgarian viranomaisia muuttamaan syrjinnältä suojaavaa lakia siten, että sukupuoli-identiteetti sisällytetään nimenomaisesti syrjinnän perusteeksi; kehottaa Bulgarian viranomaisia muuttamaan nykyistä rikoslakia siten, että se kattaa seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja -ilmaisuun sekä sukupuoliominaisuuksiin perustuvat viharikokset ja -puheen; kehottaa Bulgarian viranomaisia panemaan täytäntöön unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön ja käsittelemään tässä yhteydessä samaa sukupuolta olevien puolisoiden ja vanhempien tilannetta, jotta varmistetaan, että he voivat käyttää oikeudellisesti ja tosiasiallisesti oikeuttaan syrjimättömyyteen, ja luodaan asianmukainen oikeuskehys, jossa annetaan kaikille pareille yhtäläiset oikeudet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan siitä, että kansainvälistä suojelua mahdollisesti tarvitsevia henkilöitä on estetty saapumasta Bulgarian alueelle tai karkotettu ajoittain jopa voimakeinoin ilman mahdollisuutta hakea turvapaikkaa tai yksilöllistä arviointia (14); on erityisen huolissaan Turkin opposition jäsenten huolestuttavasta karkottamisesta kansainvälisten sopimusten vastaisesti ja toimivaltaisten bulgarialaisten tuomioistuinten antamista pätevistä päätöksistä huolimatta (15); kehottaa Bulgarian viranomaisia varmistamaan, että turvapaikkalainsäädäntö ja -käytännöt ovat täysin turvapaikkasäännöstön ja perusoikeuskirjan mukaisia; kehottaa komissiota käsittelemään Bulgariaa vastaan aloitettua rikkomusmenettelyä ensisijaisena asiana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ilmaisee syvän huolensa voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja koskevaan lakiin ehdotetuista muutoksista, jotka loisivat erittäin vihamielisen ympäristön niille kansalaisjärjestöille, joilla on yleishyödyllinen asema ja jotka saavat ulkomaista rahoitusta, ja saattaisivat olla ristiriidassa yhdistymisvapauden ja yksityisyyttä koskevan oikeuden kanssa (16); kehottaa Bulgarian viranomaisia tarkastelemaan perusteellisesti Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintunutta oikeuskäytäntöä tältä osin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että Bulgaria on edistynyt jonkin verran yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa; kehottaa Bulgarian hallitusta tekemään yhteistyötä komission kanssa SEU:ssa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti sitoumustensa täytäntöönpanon jatkamiseksi; kehottaa Bulgarian viranomaisia pidättymään kaikista yksipuolisista uudistuksista, jotka vaarantaisivat oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja vallanjaon; panee merkille, että komissio on ilmoittanut, ettei se poista vielä Bulgariaa koskevaa yhteistyö- ja seurantamekanismia; kehottaa komissiota jatkamaan oikeuslaitoksen uudistuksen sekä korruption torjunnan seurantaa Bulgariassa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa niin kauan kunnes täysin toimiva demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamisen seurantamekanismi, jota sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin jäsenvaltioihin, on käytössä; kehottaa lisäksi komissiota hyödyntämään tarvittaessa myös muita käytettävissä olevia välineitä, kuten rikkomusmenettelyjä, oikeusvaltiotoimintakehystä ja talousarviovälineitä, kun ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti EU:n ensimmäiseen oikeusvaltiota koskevaan vuosikertomukseen, joka kattaa kaikki jäsenvaltiot; panee merkille komission havaitsemat Bulgariaa koskevat huolenaiheet useilla osa-alueilla; kehottaa Bulgarian viranomaisia toimimaan nopeasti poistaakseen nämä huolenaiheet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että Bulgarian hallituksen on yhteistyössä komission kanssa varmistettava unionin varojen käytön tiukempi valvonta ja puututtava välittömästi huolenaiheeseen siitä, että veronmaksajien rahoja käytetään valtaapitävän puolueen lähipiirien rikastuttamiseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä Bulgarian liittymistä Euroopan syyttäjänvirastoon (EPPO) ja luottaa siihen, että sen osallistuminen Euroopan syyttäjänvirastoon merkitsee jo itsessään EU:n varojen asianmukaisen käytön tiukempaa valvontaa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vahvistaa kantansa, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita (17), mukaan lukien tarve suojata edunsaajien oikeudet, ja kehottaa neuvostoa aloittamaan toimielinten väliset neuvottelut mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Bulgarian viranomaisia tutkimaan FinCEN-asiakirjoihin sisältyviä paljastuksia, jotka osoittivat kolmen bulgarialaisen pankin käsitelleen sellaisia maksuja, joihin liittyi korkea rahanpesun riski ja jotka kytkeytyivät järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin rahoittamiseen; katsoo, että Bulgarian on ryhdyttävä määrätietoisesti parantamaan pankkialan valvontaa ja tehostamaan rahanpesun vastaisia toimenpiteitä muun muassa vahvistamalla näitä tapauksia tutkivia elimiä; korostaa, että FinCEN-asiakirjat paljastivat globaalin järjestelmän puutteet ja sen alttiuden rikollisten ja korruptoituneiden henkilöiden hyväksikäytölle sekä toivat ilmi tarpeen parantaa kiireellisesti pankkivalvontaa kaikkialla maailmassa ja ottaa käyttöön parempia mekanismeja rajatylittävien liiketoimien käsittelyä varten; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiirehtimään työtä tällä saralla muun muassa perustamalla eurooppalaisen valvontaviranomaisen, mitä parlamentti on jo vaatinut; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUVL L 354, 14.12.2006, s. 58.

(2)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio, 5. marraskuuta 2009, Kolevi v. Bulgaria (hakemus nro 1108/02).

(3)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio, 1. heinäkuuta 2014, Dimitrov ym. v. Bulgaria (hakemus nro 77938/11).

(4)  EUVL C 41, 6.2.2020, s. 64.

(5)  Venetsian komission ja Etyjin ODIHR:n yhteinen lausunto muutoksista Bulgarian vaalilakiin, 19. kesäkuuta 2017, CDL-AD(2017)016.

(6)  Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun 31. maaliskuuta 2020 laatima raportti, jossa tämä raportoi Bulgariaan 25–29. marraskuuta 2019 suuntautuneesta vierailustaan, s. 33 ja 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9)  Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun julkilausuma siitä, että Bulgarian on tutkittava poliisin toimittajiin kohdistamaa väkivaltaa, Strasbourg, 3. syyskuuta 2020.

(10)  Ks. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot, 27. tammikuuta 2015, Neshkov ym. v. Bulgaria (hakemukset nro 36925/10, 21487/12, 72893/12, 73196/12, 77718/12 ja 9717/13); 12. toukokuuta 2017, Simeonovi v. Bulgaria (hakemus nro 21980/04); 21. tammikuuta 2016, Boris Kostadinov v. Bulgaria (hakemus nro 61701/11); 29. kesäkuuta 2017, Dimcho Dimov v. Bulgaria (nro 2) (hakemus nro 77248/12); 17. marraskuuta 2015, Dimitrov ja Ridov v. Bulgaria (hakemus nro 34846/08) ja 5. lokakuuta 2017, Kormev v. Bulgaria (hakemus nro 39014/12).

(11)  Ks. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio, 3. maaliskuuta 2015, S.Z. v. Bulgaria (hakemus nro 29263/12).

(12)  Ks. viimeisimmät määräaikaiset vierailuraportit; eurooppalainen komitea kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi.

(13)  Tuomiot 19. tammikuuta 2006, The United Macedonian Organisation Ilinden ym. v. Bulgaria (hakemus nro 59491/00); 18. lokakuuta 2011, The United Macedonian Organisation Ilinden ym. v. Bulgaria (nro 2) (hakemus nro 34960/04); 11. tammikuuta 2018, The United Macedonian Organisation Ilinden ym. v. Bulgaria (nro 3) (hakemus nro 29496/16) ja 11. tammikuuta 2018, Yordan Ivanov ym. v. Bulgaria (hakemus nro. 70502/13).

(14)  YK:n ihmisoikeuskomitea, loppupäätelmät neljännestä Bulgariaa koskevasta määräaikaiskatsauksesta, 15. marraskuuta 2018, 29–30 kohta;

(15)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, vireillä, Abdullah Büyük v. Bulgaria (hakemus nro 23843/17); Yhdysvaltojen oikeusministeriö, demokratia-, ihmisoikeus- ja työvirasto, Bulgariaa koskeva ihmisoikeusraportti 2016, s. 16.

(16)  Euroopan neuvosto, kansainvälisten kansalaisjärjestöjen konferenssin puheenjohtajan lausunto ”The proposed amendments to the Non-Profit Legal Entities Act in Bulgaria give rise for concern”, 9. heinäkuuta 2020.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Rahoitusalan digitalisaatioprosessi: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 suosituksista komissiolle rahoitusalan digitalisaatioprosessista: kryptovarojen kehittymässä olevat riskit – rahoituspalveluihin, -laitoksiin ja -markkinoihin liittyvät sääntely- ja valvontahaasteet (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (1),

| — | ottaa huomioon maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (2),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (3),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan datastrategia” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan datastrategia” (COM(2020)0066),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”FinTech-toimintasuunnitelma Euroopan rahoitusalan kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden parantamiseksi” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”FinTech-toimintasuunnitelma Euroopan rahoitusalan kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden parantamiseksi” (COM(2018)0109),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan ”Tekoäly – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission valkoisen kirjan ”Tekoäly – Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen” (COM(2020)0065),

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtaja Valdis Dombrovskisin komission puolesta 10. huhtikuuta 2017 antaman vastauksen kysymykseen E-001130/2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtaja Valdis Dombrovskisin komission puolesta 10. huhtikuuta 2017 antaman vastauksen kysymykseen E-001130/2017,

| — | ottaa huomioon hajautetun tilikirjan teknologian ja lohkoketjujen hallinnoinnista lokakuussa 2019 julkaistun komission rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosaston loppuraportin ”Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP)” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hajautetun tilikirjan teknologian ja lohkoketjujen hallinnoinnista lokakuussa 2019 julkaistun komission rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosaston loppuraportin ”Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP)” (4),

| — | ottaa huomioon komission tutkimuksen korttimaksujen siirtohinnoista annetun asetuksen soveltamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimuksen korttimaksujen siirtohinnoista annetun asetuksen soveltamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2020 järjestetyn komission julkisen kuulemisen sijoituspalveluyrityksiä ja markkinatoimijoita koskevan sääntelykehyksen tarkistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2020 järjestetyn komission julkisen kuulemisen sijoituspalveluyrityksiä ja markkinatoimijoita koskevan sääntelykehyksen tarkistamisesta,

| — | ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsittelevän komission korkean tason foorumin 10. kesäkuuta 2020 julkaistun loppuraportin Euroopan pääomamarkkinoiden uudesta visiosta ”A new vision for Europe’s capital markets” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsittelevän komission korkean tason foorumin 10. kesäkuuta 2020 julkaistun loppuraportin Euroopan pääomamarkkinoiden uudesta visiosta ”A new vision for Europe’s capital markets” (6),

| — | ottaa huomioon rahoitusalan innovoinnin sääntelyesteitä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän 13. joulukuuta 2019 antaman loppuraportin ”30 recommendations on regulation, innovation and finance”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusalan innovoinnin sääntelyesteitä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän 13. joulukuuta 2019 antaman loppuraportin ”30 recommendations on regulation, innovation and finance”,

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 10. huhtikuuta 2019 Euroopan komissiolle antaman yhteisen ohjeistuksen tarpeesta parantaa lainsäädäntöä, joka liittyy tieto- ja viestintätekniikan riskienhallinnan vaatimuksiin EU:n rahoitusalalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 10. huhtikuuta 2019 Euroopan komissiolle antaman yhteisen ohjeistuksen tarpeesta parantaa lainsäädäntöä, joka liittyy tieto- ja viestintätekniikan riskienhallinnan vaatimuksiin EU:n rahoitusalalla,

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 10. huhtikuuta 2019 Euroopan komissiolle antaman yhteisen ohjeistuksen kustannuksista ja hyödyistä, joita aiheutuu yhtenäisen kyberuhkien sietokyvyn testauskehyksen luomisesta merkittäviä markkinaosapuolia ja infrastruktuureja varten kautta EU:n koko rahoitusalan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 10. huhtikuuta 2019 Euroopan komissiolle antaman yhteisen ohjeistuksen kustannuksista ja hyödyistä, joita aiheutuu yhtenäisen kyberuhkien sietokyvyn testauskehyksen luomisesta merkittäviä markkinaosapuolia ja infrastruktuureja varten kautta EU:n koko rahoitusalan,

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 7. tammikuuta 2019 julkaistun raportin finanssiteknologioiden sääntelystä ”FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten 7. tammikuuta 2019 julkaistun raportin finanssiteknologioiden sääntelystä ”FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs” (7),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2019 annetut Euroopan pankkiviranomaisen ohjeet tieto- ja viestintätekniikka- (ICT) sekä turvallisuusriskien hallinnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2019 annetut Euroopan pankkiviranomaisen ohjeet tieto- ja viestintätekniikka- (ICT) sekä turvallisuusriskien hallinnasta,

| — | ottaa huomioon 9. tammikuuta 2019 annetun Euroopan pankkiviranomaisen raportin, jossa annetaan komissiolle neuvoja kryptovaroista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. tammikuuta 2019 annetun Euroopan pankkiviranomaisen raportin, jossa annetaan komissiolle neuvoja kryptovaroista,

| — | ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen komissiolle kryptovaluutan liikkeeseenlaskusta ja kryptovaroista 9. tammikuuta 2019 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen komissiolle kryptovaluutan liikkeeseenlaskusta ja kryptovaroista 9. tammikuuta 2019 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2019 julkaistun Euroopan komission kuulemisasiakirjan kryptovarojen markkinoita koskevasta EU:n kehyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2019 julkaistun Euroopan komission kuulemisasiakirjan kryptovarojen markkinoita koskevasta EU:n kehyksestä,

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista (8),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman hajautetun tilikirjan teknologiasta ja lohkoketjuista: luottamuksen lisääminen välikäsien poistamisen avulla (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman hajautetun tilikirjan teknologiasta ja lohkoketjuista: luottamuksen lisääminen välikäsien poistamisen avulla (9),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”FinTech: teknologian vaikutus rahoitusalan tulevaisuuteen” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”FinTech: teknologian vaikutus rahoitusalan tulevaisuuteen” (10),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle robotiikkaa koskevista yksityisoikeudellisista säännöistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle robotiikkaa koskevista yksityisoikeudellisista säännöistä (11),

| — | ottaa huomioon kryptovarojen kehitystä käsittelevän talous- ja raha-asioiden valiokunnan teettämän ja huhtikuussa 2020 julkaistun tutkimuksen ”Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kryptovarojen kehitystä käsittelevän talous- ja raha-asioiden valiokunnan teettämän ja huhtikuussa 2020 julkaistun tutkimuksen ”Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses”,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän ja helmikuussa 2014 julkaistun tutkimuksen rahoituspalvelujen kuluttajansuojanäkökohdista ”Consumer Protection Aspects of Financial Services”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan teettämän ja helmikuussa 2014 julkaistun tutkimuksen rahoituspalvelujen kuluttajansuojanäkökohdista ”Consumer Protection Aspects of Financial Services”,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2019 julkaistun Euroopan keskuspankin raportin vähittäismaksujen digitalisoinnin vaikutuksista eurojärjestelmän rooliin katalysaattorina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2019 julkaistun Euroopan keskuspankin raportin vähittäismaksujen digitalisoinnin vaikutuksista eurojärjestelmän rooliin katalysaattorina,

| — | ottaa huomioon Benoît Coeuren 31. tammikuuta 2019 pitämän pääpuheen ”FinTech for the People”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Benoît Coeuren 31. tammikuuta 2019 pitämän pääpuheen ”FinTech for the People”,

| — | ottaa huomioon Yves Merschin 26. helmikuuta 2019 järjestetyssä finanssiteknologiaa ja digitaalista innovointia käsitelleessä kolmannessa vuotuisessa konferenssissa pitämän pääpuheen ”Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yves Merschin 26. helmikuuta 2019 järjestetyssä finanssiteknologiaa ja digitaalista innovointia käsitelleessä kolmannessa vuotuisessa konferenssissa pitämän pääpuheen ”Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge”,

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 6. kesäkuuta 2019 antaman raportin ”Decentralized financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 6. kesäkuuta 2019 antaman raportin ”Decentralized financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications”,

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 14. helmikuuta 2019 antaman raportin ”FinTech and market structure in financial services: Market developments and potential financial stability implications”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 14. helmikuuta 2019 antaman raportin ”FinTech and market structure in financial services: Market developments and potential financial stability implications”,

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 16. heinäkuuta 2018 antaman raportin ”Crypto-assets: Report to the G20 on work by the FSB and standard-setting bodies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 16. heinäkuuta 2018 antaman raportin ”Crypto-assets: Report to the G20 on work by the FSB and standard-setting bodies”,

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 27. kesäkuuta 2017 antaman raportin ”Financial Stability Implications from FinTech, Supervisory and Regulatory Issues that Merit Authorities’ Attention”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän 27. kesäkuuta 2017 antaman raportin ”Financial Stability Implications from FinTech, Supervisory and Regulatory Issues that Merit Authorities’ Attention”,

| — | ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän stablecoin-valuutoista 14. huhtikuuta 2020 antaman neuvoa-antavan asiakirjan ”Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ’global stablecoin’ arrangements”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän stablecoin-valuutoista 14. huhtikuuta 2020 antaman neuvoa-antavan asiakirjan ”Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ’global stablecoin’ arrangements”,

| — | ottaa huomioon stablecoin-valuuttoja käsittelevän G7-maiden työryhmän lokakuussa 2019 toteuttaman maailmanlaajuisten stablecoin-valuuttojen vaikutusta koskevan tutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon stablecoin-valuuttoja käsittelevän G7-maiden työryhmän lokakuussa 2019 toteuttaman maailmanlaajuisten stablecoin-valuuttojen vaikutusta koskevan tutkimuksen,

| — | ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän kesäkuussa 2019 antamat ohjeet riskiin perustuvasta lähestymistavasta virtuaalivaluuttaan ja virtuaalivaluuttoja koskevien palvelujen tarjoajiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän kesäkuussa 2019 antamat ohjeet riskiin perustuvasta lähestymistavasta virtuaalivaluuttaan ja virtuaalivaluuttoja koskevien palvelujen tarjoajiin,

| — | ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän kesäkuussa 2019 päivittämät suositukset ja erityisesti sähköisiä varojen siirtoja koskevan suosituksen nro 16, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahanpesunvastaisen toimintaryhmän kesäkuussa 2019 päivittämät suositukset ja erityisesti sähköisiä varojen siirtoja koskevan suosituksen nro 16,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen järjestelypankin tammikuussa 2020 julkaiseman analyysin ”Policy responses to FinTech: a cross-country overview”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen järjestelypankin tammikuussa 2020 julkaiseman analyysin ”Policy responses to FinTech: a cross-country overview”,

| — | ottaa huomioon Fernando Restoyn kuudennentoista julkisen ja yksityisen sektorin välisen pankkialan ASBA-BID-FELABAN -politiikkavuoropuhelun yhteydessä 16. lokakuuta 2019 pitämän puheen ”Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Fernando Restoyn kuudennentoista julkisen ja yksityisen sektorin välisen pankkialan ASBA-BID-FELABAN -politiikkavuoropuhelun yhteydessä 16. lokakuuta 2019 pitämän puheen ”Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges?”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0161/2020),

| A. | ottaa huomioon, että digitaalinen rahoitus on jatkuvasti kehittyvä rahoitusala, joka ansaitsee jatkuvaa seurantaa ja tarkastelua sekä toimialan että sääntelyn tasolla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että digitaalinen rahoitus on jatkuvasti kehittyvä rahoitusala, joka ansaitsee jatkuvaa seurantaa ja tarkastelua sekä toimialan että sääntelyn tasolla;

| B. | ottaa huomioon, että unionin sisämarkkinoille on ominaista avoin kilpailu ja niiden tarkoituksena on luoda tasapuoliset toimintaedellytykset varmistamalla yhdenmukaistettu sääntelykehys, kansainvälisisiin standardeihin tukeutuminen, valvonnan lähentäminen ja valvontayhteistyö; katsoo, että unionin digitaalisen rahoituksen strategian olisi näin ollen perustuttava samoihin periaatteisiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unionin sisämarkkinoille on ominaista avoin kilpailu ja niiden tarkoituksena on luoda tasapuoliset toimintaedellytykset varmistamalla yhdenmukaistettu sääntelykehys, kansainvälisisiin standardeihin tukeutuminen, valvonnan lähentäminen ja valvontayhteistyö; katsoo, että unionin digitaalisen rahoituksen strategian olisi näin ollen perustuttava samoihin periaatteisiin;

| C. | toteaa, että finanssiteknologioiden sääntelyssä tarvitaan tasapainoista lähestymistapaa innovoinnin edistämisen sekä sijoittajansuojan ja rahoitusvakauden korkean tason varmistamisen välillä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että finanssiteknologioiden sääntelyssä tarvitaan tasapainoista lähestymistapaa innovoinnin edistämisen sekä sijoittajansuojan ja rahoitusvakauden korkean tason varmistamisen välillä;

| D. | ottaa huomioon, että vaikka termiä ”kryptovarat” käytetään viittaamaan monenlaiseen digitaaliseen omaisuuteen, muun muassa mutta ei yksinomaan virtuaalivaluuttoihin ja -rahakkeisiin, tietyntyyppiset stablecoin-valuutat tai tietyt rahoitusvälineiksi kelpaavat virtuaalivaluutat (security tokens) suljetaan joskus pois; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka termiä ”kryptovarat” käytetään viittaamaan monenlaiseen digitaaliseen omaisuuteen, muun muassa mutta ei yksinomaan virtuaalivaluuttoihin ja -rahakkeisiin, tietyntyyppiset stablecoin-valuutat tai tietyt rahoitusvälineiksi kelpaavat virtuaalivaluutat (security tokens) suljetaan joskus pois;

| E. | ottaa huomioon, että kaksi yleisintä kryptovarojen komponenttia ovat i) varojen, saamisten tai oikeuksien perustana olevan omistusoikeuden yksityinen luonne ja ii) salaustekniikan ja hajautetun tilikirjan teknologian (DLT) tai vastaavan teknologian käyttö varojen vaihdon sekä näiden varojen luontaisen tai nähdyn arvon perustana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kaksi yleisintä kryptovarojen komponenttia ovat i) varojen, saamisten tai oikeuksien perustana olevan omistusoikeuden yksityinen luonne ja ii) salaustekniikan ja hajautetun tilikirjan teknologian (DLT) tai vastaavan teknologian käyttö varojen vaihdon sekä näiden varojen luontaisen tai nähdyn arvon perustana;

| F. | toteaa, ettei yksikään keskuspankki tai viranomainen unionin alueella toistaiseksi laske liikkeeseen tai takaa kryptovaroja, joita saatetaan käyttää erilaisiin tarkoituksiin, kuten vaihdantavälineenä taikka investoinneissa ja tavaran tai palvelun hankinnassa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, ettei yksikään keskuspankki tai viranomainen unionin alueella toistaiseksi laske liikkeeseen tai takaa kryptovaroja, joita saatetaan käyttää erilaisiin tarkoituksiin, kuten vaihdantavälineenä taikka investoinneissa ja tavaran tai palvelun hankinnassa;

| G. | ottaa huomioon, että stablecoin-valuutoilla on samanlaiset ominaisuudet kuin kryptovaroilla eivätkä ne ole minkään tietyn valuutan muodossa vaan ne perustuvat välineisiin, joilla pyritään minimoimaan niiden jonkin valuutan määräisen hinnan vaihtelu; ottaa huomioon, että jotkut kryptovarat ja niihin liittyvät teknologiat voivat lisätä tehokkuutta, kilpailua ja avoimuutta sekä tuottaa merkittäviä mahdollisuuksia ja etuja yhteiskunnalle, sillä osa niistä voi mahdollistaa edullisemmat ja nopeammat maksut ja tarjota uusia rahoituslähteitä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset); toteaa, ettei hintavaihtelun minimoimiseen tarkoitettuja välineitä ole testattu tilanteissa, joissa stablecoin-valuutalla suoritetaan huomattava määrä liiketoimia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että stablecoin-valuutoilla on samanlaiset ominaisuudet kuin kryptovaroilla eivätkä ne ole minkään tietyn valuutan muodossa vaan ne perustuvat välineisiin, joilla pyritään minimoimaan niiden jonkin valuutan määräisen hinnan vaihtelu; ottaa huomioon, että jotkut kryptovarat ja niihin liittyvät teknologiat voivat lisätä tehokkuutta, kilpailua ja avoimuutta sekä tuottaa merkittäviä mahdollisuuksia ja etuja yhteiskunnalle, sillä osa niistä voi mahdollistaa edullisemmat ja nopeammat maksut ja tarjota uusia rahoituslähteitä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset); toteaa, ettei hintavaihtelun minimoimiseen tarkoitettuja välineitä ole testattu tilanteissa, joissa stablecoin-valuutalla suoritetaan huomattava määrä liiketoimia;

| H. | ottaa huomioon, että julkinen keskustelu yksityisesti liikkeeseen lasketuista stablecoin-valuutoista saattaa liittyä tiettyihin puutteisiin unionin maksuympäristössä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että julkinen keskustelu yksityisesti liikkeeseen lasketuista stablecoin-valuutoista saattaa liittyä tiettyihin puutteisiin unionin maksuympäristössä;

| I. | katsoo, että stablecoin-valuutoista saattaa tulla laajasti käytetty maksuväline, minkä vuoksi olisi toteutettava asianmukaisia sääntely- ja valvontatoimia; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että stablecoin-valuutoista saattaa tulla laajasti käytetty maksuväline, minkä vuoksi olisi toteutettava asianmukaisia sääntely- ja valvontatoimia;

| J. | ottaa huomioon, että keskuspankin digitaalivaluutta (CBDC) perustuu vakaan omaisuuserän käsitteeseen, on luonteeltaan valtiollinen ja eroaa siten kryptovaroista; ottaa huomioon, että Kiinan kansanpankki testaa parhaillaan keskuspankin digitaalivaluuttaa (Digital Currency Electronic Payment, DCEP); korostaa, että DCEP:n mahdollinen maailmanlaajuinen käyttö voisi vaikuttaa kansainväliseen kauppaan ja kuluttajansuojaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että keskuspankin digitaalivaluutta (CBDC) perustuu vakaan omaisuuserän käsitteeseen, on luonteeltaan valtiollinen ja eroaa siten kryptovaroista; ottaa huomioon, että Kiinan kansanpankki testaa parhaillaan keskuspankin digitaalivaluuttaa (Digital Currency Electronic Payment, DCEP); korostaa, että DCEP:n mahdollinen maailmanlaajuinen käyttö voisi vaikuttaa kansainväliseen kauppaan ja kuluttajansuojaan;

| K. | ottaa huomioon, että mahdollisia aloitteita keskuspankkien digitaalivaluuttojen toteuttamiseksi harkitaan sekä unionissa että maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että mahdollisia aloitteita keskuspankkien digitaalivaluuttojen toteuttamiseksi harkitaan sekä unionissa että maailmanlaajuisesti;

| L. | katsoo, että digitaalisella rahoituksella on vahva rajat ylittävä ulottuvuus, joka ulottuu unionin tasoa pidemmälle, minkä vuoksi kansainvälinen yhteistyö ja standardien laadinta sekä tehokas ja vaikuttava unionin valvonta tällä alalla on olennaisen tärkeää; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että digitaalisella rahoituksella on vahva rajat ylittävä ulottuvuus, joka ulottuu unionin tasoa pidemmälle, minkä vuoksi kansainvälinen yhteistyö ja standardien laadinta sekä tehokas ja vaikuttava unionin valvonta tällä alalla on olennaisen tärkeää;

| M. | toteaa, että digitaalisten rahoitusvälineiden kehittämisessä voi olla vahva pääomavirtojen elementti, joka houkuttelee rajatylittäviä investointeja; korostaa näin ollen, että digitaalinen rahoitus voi edistää unionin kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että digitaalisten rahoitusvälineiden kehittämisessä voi olla vahva pääomavirtojen elementti, joka houkuttelee rajatylittäviä investointeja; korostaa näin ollen, että digitaalinen rahoitus voi edistää unionin kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla;

| N. | ottaa huomioon, että markkinatietojen mukaan (12) kesäkuussa 2020 maailmanlaajuisesti oli olemassa yli 5 600 kryptovarojen lajia, joiden kokonaismarkkina-arvo oli yli 260 miljardia Yhdysvaltain dollaria (13), mistä pelkästään bitcoinien osuus on 65 prosenttia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että markkinatietojen mukaan (12) kesäkuussa 2020 maailmanlaajuisesti oli olemassa yli 5 600 kryptovarojen lajia, joiden kokonaismarkkina-arvo oli yli 260 miljardia Yhdysvaltain dollaria (13), mistä pelkästään bitcoinien osuus on 65 prosenttia;

| O. | toteaa, että markkinatietojen mukaan stablecoin-valuuttojen kokonaismarkkina-arvo oli jo 10 miljoonaa euroa kesäkuussa 2020, kun se tammikuussa 2018 oli 1,5 miljardia euroa, ja katsoo, että vaikka niiden kattavuus on edelleen rajallinen muihin kryptovaluuttoihin verrattuna, ne voivat saavuttaa nopeasti maailmanlaajuisen mittakaavan ja laajan käyttäjäjoukon, etenkin jos verkostojaan hyödyntävät suuret teknologiayritykset ottavat ne käyttöön; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että markkinatietojen mukaan stablecoin-valuuttojen kokonaismarkkina-arvo oli jo 10 miljoonaa euroa kesäkuussa 2020, kun se tammikuussa 2018 oli 1,5 miljardia euroa, ja katsoo, että vaikka niiden kattavuus on edelleen rajallinen muihin kryptovaluuttoihin verrattuna, ne voivat saavuttaa nopeasti maailmanlaajuisen mittakaavan ja laajan käyttäjäjoukon, etenkin jos verkostojaan hyödyntävät suuret teknologiayritykset ottavat ne käyttöön;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan keskuspankin (EKP) asiantuntijat totesivat vuonna 2019 laaditussa julkaisuissaan (14), että vaikka kryptovarat ovat erittäin spekulatiivisia ne eivät muodosta välitöntä uhkaa rahoitusvakaudelle; ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) (15) ja Euroopan pankkiviranomainen (EPV) (16) jakavat kumpikin tämän näkemyksen; ottaa huomioon, että vastaavia päätelmiä ovat tehneet Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) vuoden 2018 maailmanlaajuista rahoitusvakautta koskevassa raportissaan sekä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB) heinäkuussa 2018 antamassaan raportissa mutta FSB katsoo, että tilannetta on yhä tarkasteltava, sillä markkinat muuttuvat nopeasti; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan keskuspankin (EKP) asiantuntijat totesivat vuonna 2019 laaditussa julkaisuissaan (14), että vaikka kryptovarat ovat erittäin spekulatiivisia ne eivät muodosta välitöntä uhkaa rahoitusvakaudelle; ottaa huomioon, että Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) (15) ja Euroopan pankkiviranomainen (EPV) (16) jakavat kumpikin tämän näkemyksen; ottaa huomioon, että vastaavia päätelmiä ovat tehneet Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) vuoden 2018 maailmanlaajuista rahoitusvakautta koskevassa raportissaan sekä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB) heinäkuussa 2018 antamassaan raportissa mutta FSB katsoo, että tilannetta on yhä tarkasteltava, sillä markkinat muuttuvat nopeasti;

| Q. | ottaa huomioon, että kuten EPV:n raportissa todetaan, rahoituslaitosten toiminta kryptovaluuttojen alalla on toistaiseksi melko vähäistä, mutta arvioi kryptovaluuttoihin kohdistuvan kiinnostuksen todennäköisesti kasvavan etenkin hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien ratkaisujen käytön lisääntyessä; toteaa, että tällaisia toimintoja ovat muun muassa kryptovaroja koskevan riskiposition pitäminen tai ottaminen, uusien kryptovaluuttojen merkintä liikkeeseenlaskun yhteydessä tai kryptovaroihin liittyvien lompakko-, vaihto- tai muiden palvelujen tarjoaminen; katsoo, etteivät nykyiset vakavaraisuussäännöt oikein sovellu kryptovarojen suuren vaihtelun ja suurten riskien huomioimiseen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kuten EPV:n raportissa todetaan, rahoituslaitosten toiminta kryptovaluuttojen alalla on toistaiseksi melko vähäistä, mutta arvioi kryptovaluuttoihin kohdistuvan kiinnostuksen todennäköisesti kasvavan etenkin hajautetun tilikirjan teknologiaan perustuvien ratkaisujen käytön lisääntyessä; toteaa, että tällaisia toimintoja ovat muun muassa kryptovaroja koskevan riskiposition pitäminen tai ottaminen, uusien kryptovaluuttojen merkintä liikkeeseenlaskun yhteydessä tai kryptovaroihin liittyvien lompakko-, vaihto- tai muiden palvelujen tarjoaminen; katsoo, etteivät nykyiset vakavaraisuussäännöt oikein sovellu kryptovarojen suuren vaihtelun ja suurten riskien huomioimiseen;

| R. | ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan kryptovaluuttoja käytetään pääasiassa spekulatiivisissa investoinneissa eikä niinkään laillisten kauppiaiden tarjoamien tavaroiden tai palvelujen maksuvälineenä; huomauttaa Euroopan valvontaviranomaisten korostaneen, että sellaiset kryptovarat, joita ei voida luokitella unionin varainhoitoasetuksen soveltamisalaan kuuluviksi rahoitusvälineiksi, aiheuttavat erityisiä riskejä etenkin sijoittajan- ja kuluttajansuojan sekä markkinoiden eheyden näkökulmasta; ottaa huomioon, että kryptovaroihin voi liittyä kohonnut rahanpesun, vilpillisten menettelyjen, veronkierron ja ulkoisten hyökkäysten riski; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten mukaan kryptovaluuttoja käytetään pääasiassa spekulatiivisissa investoinneissa eikä niinkään laillisten kauppiaiden tarjoamien tavaroiden tai palvelujen maksuvälineenä; huomauttaa Euroopan valvontaviranomaisten korostaneen, että sellaiset kryptovarat, joita ei voida luokitella unionin varainhoitoasetuksen soveltamisalaan kuuluviksi rahoitusvälineiksi, aiheuttavat erityisiä riskejä etenkin sijoittajan- ja kuluttajansuojan sekä markkinoiden eheyden näkökulmasta; ottaa huomioon, että kryptovaroihin voi liittyä kohonnut rahanpesun, vilpillisten menettelyjen, veronkierron ja ulkoisten hyökkäysten riski;

| S. | katsoo, että uusien teknologioiden käyttöönotto voi auttaa merkittävällä tavalla rahoituspalveluyrityksiä valvonta- ja vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttämisessä; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että uusien teknologioiden käyttöönotto voi auttaa merkittävällä tavalla rahoituspalveluyrityksiä valvonta- ja vaatimustenmukaisuusvelvoitteiden täyttämisessä;

| T. | toteaa, että kryptovarojen luokittelu unionin oikeuden mukaisiksi rahoitusvälineiksi riippuu kansallisista toimivaltaisista viranomaisista, jotka vastaavat unionin oikeuden kansallisesta soveltamisesta; katsoo tämän aiheuttavan eroja valvonnassa ja sääntelyssä, mikä haittaa johdonmukaisuutta sekä tasapuolisten toimintaedellytysten luomista unionissa; myöntää, ettei kryptovarojen luokittelu ja niiden sisällyttäminen unionin lainsäädäntökehykseen ole helppoa, koska erilaisilla kryptovaroilla on omat ominaispiirteensä, jotka voivat myös muuttua ajan mittaan; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kryptovarojen luokittelu unionin oikeuden mukaisiksi rahoitusvälineiksi riippuu kansallisista toimivaltaisista viranomaisista, jotka vastaavat unionin oikeuden kansallisesta soveltamisesta; katsoo tämän aiheuttavan eroja valvonnassa ja sääntelyssä, mikä haittaa johdonmukaisuutta sekä tasapuolisten toimintaedellytysten luomista unionissa; myöntää, ettei kryptovarojen luokittelu ja niiden sisällyttäminen unionin lainsäädäntökehykseen ole helppoa, koska erilaisilla kryptovaroilla on omat ominaispiirteensä, jotka voivat myös muuttua ajan mittaan;

| U. | katsoo, että uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut (ICO) voisivat muodostaa vaihtoehtoisen rahoituslähteen innovatiivisille yrityksille ja start-up-yrityksille niiden kehityksen alkuvaiheissa, mutta toteaa, että erittäin spekulatiivisen luonteensa ja petosalttiutensa vuoksi ne myös altistavat sijoittajat hyvin suurelle tappioriskille; panee merkille Kansainvälisen järjestelypankin vuoden 2018 talousraportin, jonka mukaan vähintään 22,5 prosenttia uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuista oli osoittautunut Ponzin järjestelmän mukaisiksi huijauksiksi; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut (ICO) voisivat muodostaa vaihtoehtoisen rahoituslähteen innovatiivisille yrityksille ja start-up-yrityksille niiden kehityksen alkuvaiheissa, mutta toteaa, että erittäin spekulatiivisen luonteensa ja petosalttiutensa vuoksi ne myös altistavat sijoittajat hyvin suurelle tappioriskille; panee merkille Kansainvälisen järjestelypankin vuoden 2018 talousraportin, jonka mukaan vähintään 22,5 prosenttia uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuista oli osoittautunut Ponzin järjestelmän mukaisiksi huijauksiksi;

| V. | katsoo, että kryptovarat voivat auttaa alentamaan transaktiokustannuksia turvallisesti yhä enenevässä määrin digitaalisesti valvotussa maailmassa, kunhan niihin sovelletaan tiukkaa, tarkoituksenmukaista ja riskiperusteista sääntelyjärjestelmää; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että kryptovarat voivat auttaa alentamaan transaktiokustannuksia turvallisesti yhä enenevässä määrin digitaalisesti valvotussa maailmassa, kunhan niihin sovelletaan tiukkaa, tarkoituksenmukaista ja riskiperusteista sääntelyjärjestelmää;

| W. | katsoo, että digitaalisella rahoituksella voidaan monin tavoin torjua covid-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia kansalaisiin, pk-yrityksiin ja muihin yrityksiin ja rahoituspalveluihin; toteaa, että covid-19-pandemia on osoittanut vaihtelevassa määrin eri jäsenvaltioissa digitaaliseen rahoitukseen liittyvät mahdollisuudet sekä kuluttajille että taloudelle; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että digitaalisella rahoituksella voidaan monin tavoin torjua covid-19-pandemian taloudellisia vaikutuksia kansalaisiin, pk-yrityksiin ja muihin yrityksiin ja rahoituspalveluihin; toteaa, että covid-19-pandemia on osoittanut vaihtelevassa määrin eri jäsenvaltioissa digitaaliseen rahoitukseen liittyvät mahdollisuudet sekä kuluttajille että taloudelle;

| X. | toteaa, että suuret teknologiayritykset ja maailmanlaajuiset digitaaliset alustat tarjoavat yhä enemmän rahoituspalveluja; katsoo, että digitaalialan suuret toimijat hyötyvät kilpailueduista, kuten mittakaavaeduista, laajoista rajatylittävistä käyttäjäverkoista, rahoituksen helposta saatavuudesta ja kyvystä kerätä suuria tietovirtoja, joita käyttäjät tuottavat massadatan analysoinnin kaltaisten tietojenkäsittelytekniikoiden avulla, mikä tuottaa valtavaa lisäarvoa monin tavoin; toteaa, että suurten teknologiayritysten läsnäolo finanssiteknologian markkinoilla voi vahingoittaa reilua kilpailua ja innovointia; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että suuret teknologiayritykset ja maailmanlaajuiset digitaaliset alustat tarjoavat yhä enemmän rahoituspalveluja; katsoo, että digitaalialan suuret toimijat hyötyvät kilpailueduista, kuten mittakaavaeduista, laajoista rajatylittävistä käyttäjäverkoista, rahoituksen helposta saatavuudesta ja kyvystä kerätä suuria tietovirtoja, joita käyttäjät tuottavat massadatan analysoinnin kaltaisten tietojenkäsittelytekniikoiden avulla, mikä tuottaa valtavaa lisäarvoa monin tavoin; toteaa, että suurten teknologiayritysten läsnäolo finanssiteknologian markkinoilla voi vahingoittaa reilua kilpailua ja innovointia;

| Y. | toteaa, että hiljattain paljastunut FinTech-yrityksiin liittyvä vilpillinen toiminta korostaa tarvetta tarkastella kokonaisvaltaisesti riskejä, joita taloudellisten tietojen raportointiin, petoksiin ja vakavaraisuusmenettelyihin liittyvistä häiriöistä koituu kuluttajan- ja sijoittajansuojalle; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että hiljattain paljastunut FinTech-yrityksiin liittyvä vilpillinen toiminta korostaa tarvetta tarkastella kokonaisvaltaisesti riskejä, joita taloudellisten tietojen raportointiin, petoksiin ja vakavaraisuusmenettelyihin liittyvistä häiriöistä koituu kuluttajan- ja sijoittajansuojalle;

| Z. | panee merkille, että muiden kuin käteisvaroilla suoritettujen maksujen osuus on kasvanut merkittävästi viime vuosina; huomauttaa, että ilman käteistä suoritettavia maksuja koskevan kehyksen parantamisella ei saisi heikentää mahdollisuutta käyttää käteistä maksuvälineenä; |
| --- | --- |

Z.

panee merkille, että muiden kuin käteisvaroilla suoritettujen maksujen osuus on kasvanut merkittävästi viime vuosina; huomauttaa, että ilman käteistä suoritettavia maksuja koskevan kehyksen parantamisella ei saisi heikentää mahdollisuutta käyttää käteistä maksuvälineenä;

| AA. | ottaa huomioon, että rahoitusala on maailman suurin tieto- ja viestintätekniikan käyttäjä ja että sen osuus kaikista tieto- ja viestintätekniikkaan käytetyistä menoista on noin viidennes; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että rahoitusala on maailman suurin tieto- ja viestintätekniikan käyttäjä ja että sen osuus kaikista tieto- ja viestintätekniikkaan käytetyistä menoista on noin viidennes;

| AB. | ottaa huomioon, että uusien teknologioiden soveltamiseen rahoitusalalla voi liittyä uusia riskejä, joita on tarpeen säännellä ja valvoa rahoitusvakauden, sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja kuluttajansuojan takaamiseksi; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että uusien teknologioiden soveltamiseen rahoitusalalla voi liittyä uusia riskejä, joita on tarpeen säännellä ja valvoa rahoitusvakauden, sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja kuluttajansuojan takaamiseksi;

| AC. | katsoo, että tekoälyn lisääntynyt käyttö rahoituspalveluissa johtaa siihen, että tarvitaan vahvempaa toiminnallista häiriönsietokykyä ja vastaavaa asianmukaista valvontaa sekä unionin lainsäädännössä säädettyä tietosuojaa; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että tekoälyn lisääntynyt käyttö rahoituspalveluissa johtaa siihen, että tarvitaan vahvempaa toiminnallista häiriönsietokykyä ja vastaavaa asianmukaista valvontaa sekä unionin lainsäädännössä säädettyä tietosuojaa;

| AD. | katsoo, että uudet toiminnalliset ongelmat, erityisesti tieto- ja viestintätekniikkaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit, voivat aiheuttaa järjestelmäriskejä rahoitusalalle; toteaa, että kyseisiä uusia riskejä on torjuttava asianmukaisilla toimenpiteillä, kuten Euroopan järjestelmäriskikomitea on todennut (17); |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että uudet toiminnalliset ongelmat, erityisesti tieto- ja viestintätekniikkaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit, voivat aiheuttaa järjestelmäriskejä rahoitusalalle; toteaa, että kyseisiä uusia riskejä on torjuttava asianmukaisilla toimenpiteillä, kuten Euroopan järjestelmäriskikomitea on todennut (17);

| AE. | ottaa huomioon, että EU:n nykyisessä rahoituspalveluja koskevassa sääntökirjassa toiminnallista riskiä koskevia säännöksiä käsitellään hajanaisesti; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että EU:n nykyisessä rahoituspalveluja koskevassa sääntökirjassa toiminnallista riskiä koskevia säännöksiä käsitellään hajanaisesti;

| AF. | katsoo, että rahoitusalan tieto- ja viestintätekniikkaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit ja sen yhdentymisen taso unionin tasolla edellyttävät erityisiä ja edistyneempiä toimia, jotka perustuvat toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/1148 (18) mutta menevät sitä pidemmälle; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että rahoitusalan tieto- ja viestintätekniikkaan ja turvallisuuteen liittyvät riskit ja sen yhdentymisen taso unionin tasolla edellyttävät erityisiä ja edistyneempiä toimia, jotka perustuvat toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa 6. heinäkuuta 2016 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/1148 (18) mutta menevät sitä pidemmälle;

| AG. | ottaa huomioon, että kyberuhkien sietokyky on olennainen osa rahoituslaitosten toiminnan häiriönsietokykyä koskevaa työtä, jota viranomaiset tekevät maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että kyberuhkien sietokyky on olennainen osa rahoituslaitosten toiminnan häiriönsietokykyä koskevaa työtä, jota viranomaiset tekevät maailmanlaajuisesti;

| AH. | katsoo, että toimivien, kestävien ja häiriönsietokykyisten unionin rahoitusmarkkinoiden pitäisi perustua pääoman ja riskien osalta vahvaan allokatiiviseen tehokkuuteen sekä antaa kansalaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet käyttää rahoituspalveluja; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että toimivien, kestävien ja häiriönsietokykyisten unionin rahoitusmarkkinoiden pitäisi perustua pääoman ja riskien osalta vahvaan allokatiiviseen tehokkuuteen sekä antaa kansalaisille mahdollisimman laajat mahdollisuudet käyttää rahoituspalveluja;

| AI. | katsoo, että pilvipalvelujen käyttö voi tuoda rahoituspalvelujen tarjoajille huomattavia etuja operatiivisen häiriönsietokyvyn ja tehokkuuden näkökulmasta perinteiseen paikalliseen ratkaisuun verrattuna, mutta se aiheuttaa lisähaasteita, jotka liittyvät tietojen ja prosessien turvallisuuteen, liiketoiminnan jatkamiseen sähkökatkojen aikana sekä yleiseen haavoittuvuuteen kyberrikollisuuden edessä; |
| --- | --- |

AI.

katsoo, että pilvipalvelujen käyttö voi tuoda rahoituspalvelujen tarjoajille huomattavia etuja operatiivisen häiriönsietokyvyn ja tehokkuuden näkökulmasta perinteiseen paikalliseen ratkaisuun verrattuna, mutta se aiheuttaa lisähaasteita, jotka liittyvät tietojen ja prosessien turvallisuuteen, liiketoiminnan jatkamiseen sähkökatkojen aikana sekä yleiseen haavoittuvuuteen kyberrikollisuuden edessä;

| AJ. | katsoo, että rahoituspalveluyrityksillä ja teknologiayrityksillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta kaikki yritykset voivat osallistua tasavertaisesti kilpailuun ”sama riski, sama toiminta, sama sääntely” -periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että rahoituspalveluyrityksillä ja teknologiayrityksillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta kaikki yritykset voivat osallistua tasavertaisesti kilpailuun ”sama riski, sama toiminta, sama sääntely” -periaatteen mukaisesti;

| AK. | katsoo, että digitaalisten rahoituspalvelujen käyttöönotto ei saisi johtaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön, heikentää asiakkaiden suojelua, horjuttaa turvallisuutta eikä lisätä rahoitusvakauteen liittyviä riskejä; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että digitaalisten rahoituspalvelujen käyttöönotto ei saisi johtaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöön, heikentää asiakkaiden suojelua, horjuttaa turvallisuutta eikä lisätä rahoitusvakauteen liittyviä riskejä;

| AL. | toteaa, että monet suuret rahoituslaitokset unionissa käyttävät kolmansissa maissa sijaitsevien toimijoiden tarjoamia pilvipalveluja; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että monet suuret rahoituslaitokset unionissa käyttävät kolmansissa maissa sijaitsevien toimijoiden tarjoamia pilvipalveluja;

| AM. | huomauttaa, että Euroopan tietosuojaneuvostolla on tärkeä rooli siinä, että yrityksiä autetaan ymmärtämään tietosuoja-asetuksen noudattamista koskevat velvoitteensa; |
| --- | --- |

AM.

huomauttaa, että Euroopan tietosuojaneuvostolla on tärkeä rooli siinä, että yrityksiä autetaan ymmärtämään tietosuoja-asetuksen noudattamista koskevat velvoitteensa;

| AN. | toteaa, että kryptovarojen liikkeeseenlaskijaa ei tavallisesti tunneta eivätkä kryptovaluutat muodosta rahoitussaamisia niiden perustana oleviin varoihin nähden, mikä erottaa ne stablecoin-valuutoista, rahoitusvälineiksi kelpaavista virtuaalivaluutoista ja hyödykerahoista, joiden liikkeeseenlaskija on tiedossa; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että kryptovarojen liikkeeseenlaskijaa ei tavallisesti tunneta eivätkä kryptovaluutat muodosta rahoitussaamisia niiden perustana oleviin varoihin nähden, mikä erottaa ne stablecoin-valuutoista, rahoitusvälineiksi kelpaavista virtuaalivaluutoista ja hyödykerahoista, joiden liikkeeseenlaskija on tiedossa;

| AO. | toteaa, että vaikka yrittäjien kassavirtasaamisina, pääoman ehtoisina saamisina tai tulevaa tuotetta tai palvelua koskevina saamisina liikkeeseen laskemat rahakkeet voidaan luokitella eri tavoin, unionin lainsäädännössä sovellettavan luokittelun pitäisi mahdollistaa sääntelyn ennustettavuus ja yhdenmukaisuus Euroopan markkinoilla; katsoo, että teknologisesti merkityksellisen ja toimivan rahakkeita koskevan sääntelyn olisi otettava huomioon mahdolliset hybridimallit ja sisällettävä määritelmät, joiden avulla voidaan varmistaa kuluttajan- ja sijoittajansuojan mahdollisimman korkea taso, lisätä oikeusvarmuutta ja hyödyntää kyseisten välineiden tarjoamat mahdollisuudet riskialttiiden yrityshankkeiden rahoittamisessa; toteaa, että rahakkeiden perustana oleva taloudellinen toiminto antaa vahvan viitteen rahakkeiden luokittelua varten; |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että vaikka yrittäjien kassavirtasaamisina, pääoman ehtoisina saamisina tai tulevaa tuotetta tai palvelua koskevina saamisina liikkeeseen laskemat rahakkeet voidaan luokitella eri tavoin, unionin lainsäädännössä sovellettavan luokittelun pitäisi mahdollistaa sääntelyn ennustettavuus ja yhdenmukaisuus Euroopan markkinoilla; katsoo, että teknologisesti merkityksellisen ja toimivan rahakkeita koskevan sääntelyn olisi otettava huomioon mahdolliset hybridimallit ja sisällettävä määritelmät, joiden avulla voidaan varmistaa kuluttajan- ja sijoittajansuojan mahdollisimman korkea taso, lisätä oikeusvarmuutta ja hyödyntää kyseisten välineiden tarjoamat mahdollisuudet riskialttiiden yrityshankkeiden rahoittamisessa; toteaa, että rahakkeiden perustana oleva taloudellinen toiminto antaa vahvan viitteen rahakkeiden luokittelua varten;

| AP. | ottaa huomioon, että rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) on hyväksynyt virtuaalivaluutan laajan määritelmän ja suositellut rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien velvoitteiden (AML/CFT) ulottamista kaikkiin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin, jotka harjoittavat sellaista toimintaa kuin kryptovarojen vaihto, kryptovarojen siirto, kryptovaluutan liikkeeseenlaskuun liittyvien rahoituspalvelujen tarjoaminen ja tällaisiin palveluihin osallistuminen; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) on hyväksynyt virtuaalivaluutan laajan määritelmän ja suositellut rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien velvoitteiden (AML/CFT) ulottamista kaikkiin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin, jotka harjoittavat sellaista toimintaa kuin kryptovarojen vaihto, kryptovarojen siirto, kryptovaluutan liikkeeseenlaskuun liittyvien rahoituspalvelujen tarjoaminen ja tällaisiin palveluihin osallistuminen;

| AQ. | pitää rahanpesua olennaisena vaarana, jota on torjuttava digitaalisen rahoituksen alalla; toteaa, että vaikka digitaalinen rahoitus voikin lisätä taloudellista osallisuutta, unionin lainsäädännössä säädettyjä asiakastunnistusta ja rahanpesun torjuntaa koskevia velvoitteita varten olisi silti luotava kattava järjestelmä; huomauttaa, että vaikka kryptovaroja voidaan käyttää laittomassa toiminnassa, talousrikollisuuden valvontaa ja torjuntaa voidaan parantaa, jos kryptovaluuttojen oikeudelliseksi asemaksi määritetään vaihdantavälineen sijasta maksuväline; |
| --- | --- |

AQ.

pitää rahanpesua olennaisena vaarana, jota on torjuttava digitaalisen rahoituksen alalla; toteaa, että vaikka digitaalinen rahoitus voikin lisätä taloudellista osallisuutta, unionin lainsäädännössä säädettyjä asiakastunnistusta ja rahanpesun torjuntaa koskevia velvoitteita varten olisi silti luotava kattava järjestelmä; huomauttaa, että vaikka kryptovaroja voidaan käyttää laittomassa toiminnassa, talousrikollisuuden valvontaa ja torjuntaa voidaan parantaa, jos kryptovaluuttojen oikeudelliseksi asemaksi määritetään vaihdantavälineen sijasta maksuväline;

| AR. | katsoo, että yhteenliitettävyyden lisääntyminen, esineiden internet ja ihmisten ja koneiden vuorovaikutus voivat luoda rahoituspalvelujen alalla parempia kokemuksia, mutta ne tuovat mukanaan myös uusia riskejä, jotka liittyvät yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan, vuorovaikutuksen laatuun, operatiivisen riskin hallintaan ja kyberturvallisuuden asettamiin haasteisiin; |
| --- | --- |

AR.

katsoo, että yhteenliitettävyyden lisääntyminen, esineiden internet ja ihmisten ja koneiden vuorovaikutus voivat luoda rahoituspalvelujen alalla parempia kokemuksia, mutta ne tuovat mukanaan myös uusia riskejä, jotka liittyvät yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan, vuorovaikutuksen laatuun, operatiivisen riskin hallintaan ja kyberturvallisuuden asettamiin haasteisiin;

Suositukset:

Yleisiä huomioita

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on hyväksynyt digitaalisen rahoituksen paketin, johon sisältyy kaksi säädösehdotusta kryptovaroista ja toiminnallisesta häiriönsietokyvystä; katsoo, että kryptovaroja sekä toiminnallista ja kyberuhkien sietokykyä koskevat komission ehdotukset ovat unionin ja maailmanmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen vuoksi oikea-aikaisia, hyödyllisiä ja tarpeellisia ja ovat olennaisen tärkeä vaihe oikeudellisen selkeyden lisäämisessä ja uuden sääntelyjärjestelmän kehittämisessä; pitää kuitenkin valitettavana, ettei komissio käsitellyt asianmukaisesti kryptovaroihin liittyviä rahanpesua, terrorismin rahoitusta ja rikollista toimintaa koskevia ongelmia, jotka jäävät suurelta osin ratkaisematta; pyytää komissiota ryhtymään asian suhteen kiireellisesti toimiin jäljempänä liitteessä olevien suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että digitaalinen rahoitus, jolla on olennainen rooli rahoitustoiminnan kehittämisessä, on ratkaisevan tärkeää pääomamarkkinaunionin menestykselle, sillä se tuo yritysten ja kansalaisten käyttöön lisää rahoitusvaihtoehtoja ja investointikohteita, ja kannustaa komissiota tarkastelemaan sitä, miten voidaan lisätä digitaalisen rahoituksen innovoijien vaikutusmahdollisuuksia ja siksi hyödyntää digitaalisen rahoituksen etuja pääomamarkkinoiden yhdentymisen ja vähittäissijoittajien osallistumisen edistämisessä unionissa sekä kasvatettaessa sen laajuutta maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että digitaaliseen rahoitukseen kohdistuvat valvonta- ja uudelleentarkastelutoimet ovat aiempaa tärkeämpiä etenkin kun otetaan huomioon alan jatkuvasti kasvava merkitys maailmaa ravistelevan covid-19-pandemian käsittelyssä; korostaa lisäksi tarvetta käsitellä digitaalisen rahoituksen sääntely- ja valvontatasolla aiheuttamia erityisiä riskejä asianmukaisen lainsäädäntökehyksen ja kuluttajansuojasäännösten avulla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että komission on tärkeää sovittaa työnsä tiiviisti yhteen kansainvälisten foorumien ja sääntelyelinten kanssa kansainvälisten standardien kehittämiseksi, kun otetaan huomioon digitaalisen rahoituksen oikeudenkäyttöalueiden rajat ylittävä luonne, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin oikeutta hyväksyä unionin olosuhteisiin sopiva sääntely- ja valvontakehys; muistuttaa erityisesti, että on varmistettava unionin sääntelykehyksen yhteentoimivuus kansainvälisesti sovittujen periaatteiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että monien digitaaliseen rahoitukseen liittyvien teknologioiden kehittäminen on vielä lapsenkengissä; korostaa, että kaikkien uusien lainsäädäntötoimien yhteydessä on siksi tehtävä perinpohjainen ja tulevaisuuteen suuntautuva arvio kuluttajille ja rahoitusvakaudelle koituvista riskeistä ja hyödyistä; kehottaa komissiota soveltamaan digitaalista rahoitusta koskevassa työssään oikeasuhteista, riskiperusteista, monialaista, kokonaisvaltaista ja tuloksiin keskittyvää lähestymistapaa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota hyödyntämään Euroopan innovoinnin edistäjien foorumista (European Forum for Innovation Facilitators) saatuja tietoja ja kokemuksia ja toimimaan edelläkävijänä suotuisan ja kestävän ympäristön luomiseksi Euroopan FinTech-keskuksille ja -yrityksille sekä digitaalista rahoitusta käyttävälle vakiintuneelle rahoitusalalle, jotta voidaan laajentaa toimintaa, houkutella ulkomaisia investointeja ja lisätä unionin läsnäoloa maailmanmarkkinoilla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo tältä osin, että digitaalista rahoitusta olisi pidettävä eurooppalaisten pk-yritysten kannalta olennaisena ja tehokkaana välineenä, joka tarjoaa kyseisten yrityksen rahoitustarpeisiin soveltuvia reaaliaikaisia ja nopeita ratkaisuja; uskoo, että digitaalinen rahoitus voi auttaa paikkaamaan pk-yritysten rahoitusvajetta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että unionin tasolla toteutetuilla toimenpiteillä olisi varmistettava, että sääntely antaa niin pienille kuin suurille markkinatoimijoille tilaa innovoida, ja digitaalisen rahoituksen alan mahdollisessa uudessa tai päivitetyssä lainsäädännössä ja valvonnassa olisi otettava huomioon seuraavat periaatteet:






  a) | samoihin toimintoihin ja palveluihin ja niihin liittyviin samankaltaisiin riskeihin olisi sovellettava samoja sääntöjä |
| --- | --- | --- |

8.

a)

samoihin toimintoihin ja palveluihin ja niihin liittyviin samankaltaisiin riskeihin olisi sovellettava samoja sääntöjä

| b) | oikeasuhteisuus ja teknologianeutraalius |
| --- | --- |

b)

oikeasuhteisuus ja teknologianeutraalius

| c) | riskeihin, avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen perustuva lähestymistapa |
| --- | --- |

c)

riskeihin, avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen perustuva lähestymistapa

| d) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa vahvistettujen perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien, kunnioittaminen |
| --- | --- |

d)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa vahvistettujen perusoikeuksien, erityisesti yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien, kunnioittaminen

| e) | kuluttajan- ja sijoittajansuojan korkea taso |
| --- | --- |

e)

kuluttajan- ja sijoittajansuojan korkea taso

| f) | tasapuoliset toimintaedellytykset |
| --- | --- |

f)

tasapuoliset toimintaedellytykset

| g) | innovointia edistävä lähestymistapa; |
| --- | --- |

g)

innovointia edistävä lähestymistapa;

| 9. | huomauttaa, että mahdollisissa uusissa tai päivitetyissä unionin tason toimenpiteissä olisi otettava huomioon kryptovarojen laajentuvilla markkinoilla tapahtuvat nopeat muutokset sekä uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut; korostaa, että on varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja estettävä samalla oikeuspaikkakeinottelu ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö; huomauttaa, että kyseiset toimenpiteet eivät saisi tukahduttaa yritysten, etenkään pk-yritysten, mahdollisuuksia kasvaa ja niiden olisi tarjottava kestävä ekosysteemi, jossa digitaalinen rahoitus voi kehittyä sisämarkkinoilla, ja katsoo, että samalla olisi varmistettava rahoitusvakaus, markkinoiden eheys sekä sijoittajan- ja kuluttajansuoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että sääntelyn virtuaaliset testauspaikat ja innovointikeskukset voivat muodostaa digitaalisille rahoitusyhtiöille hyödyllisen välineen innovatiivisten rahoitustuotteiden, rahoituspalvelujen tai liiketoimintamallien testaamiseksi valvotussa ympäristössä ja että toimivaltaiset viranomaiset voivat myös oppia niiden avulla ymmärtämään paremmin kyseistä toimintaa ja kehittää nousevien teknologioiden sääntelyyn liittyvää asiantuntemusta, ja näin ne voivat helpottaa yritysten ja sääntelyviranomaisten välistä vuoropuhelua; korostaa kuitenkin, että niistä voi myös koitua merkittäviä riskejä kuluttajan- ja sijoittajansuojalle ja ne voivat mahdollistaa rahoituspetokset ja luoda samalla riskejä valvonnan pirstoutumisesta ja sääntelyn katvealueiden hyväksikäytöstä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että kaikissa testausympäristöissä, myös yleiseurooppalaisessa testausympäristössä, olisi pyrittävä löytämään tasapaino yhtäältä innovoinnin edistämistä ja toisaalta rahoitusvakautta sekä sijoittajien ja kuluttajien suojelua koskevien tavoitteiden välillä ottaen samalla huomioon asianomaisten yritysten koko, merkitys järjestelmän kannalta ja rajatylittävä toiminta; kehottaa komissiota luomaan yhteiset unionin puitteet digitaalisten rahoituspalvelujen yleiseurooppalaiselle testausympäristölle, sillä se toisi lisäetuja rahoitusalan innovoinnille ja vakaudelle ja vähentäisi valvonnan hajanaisuutta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa luottamuksen, henkilöllisyyden todentamisen ja datan muodostaman kolmion merkitystä sen varmistamiseksi, että toimijat, sijoittajat, kuluttajat ja valvojat voivat luottaa digitaaliseen rahoitukseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo aiheelliseksi analysoida kattavammin keskuspankkien digitaalivaluuttoja koskevien aloitteiden toteuttamista unionissa ja maailmanlaajuisesti; kehottaa EKP:tä harkitsemaan kattavan vaikutustenarvioinnin tekemistä, jotta voidaan esittää näkökulmavaihtoehtoja keskuspankkien digitaalivaluutoille, mukaan lukien analyysi digitaalisen euron käyttöönoton mahdollisuuksista ja riskeistä; katsoo, että arvioinnissa olisi otettava huomioon myös käytettävien teknologioiden rooli; kehottaa lisäksi unionin valvontaviranomaisia edistämään lisätutkimusta tällä alalla ja kehottaa komissiota ja EKP:tä käynnistämään kansainvälisen tason vuoropuhelun, jossa arvioidaan keskuspankkien digitaalivaluuttojen laajemman käytön mahdollisia maailmanlaajuisia hyötyjä ja vaikutuksia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että vaikutustenarvioinnissa ja analyysissa sovellettavissa parametreissä ja periaatteissa olisi huomioitava erityisesti keskuspankkien digitaalivaluuttojen merkitys suhteessa käteisen rahan käytön vähenemiseen, rahoitusjärjestelmää kohtaan tunnetun luottamuksen varmistamiseen, taloudellisen osallisuuden lisäämiseen ja julkisten maksuvälineiden saatavuuden parantamiseen siten, että samalla taataan finanssi- ja rahoitusvakaus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että sääntelyn ja valvonnan lähentämistä on tehostettava, jotta voidaan kehittää yhteinen unionin kehys; korostaa Euroopan valvontaviranomaisten keskeistä roolia tämän helpottamisessa; kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia käymään jäsenneltyä vuoropuhelua, jossa olisi keskityttävä nykyisiin valvontahaasteisiin ja käytäntöjen lähentämiseen saumattoman valvonnan varmistamiseksi kaikilla tasoilla, erityisesti mitä tulee digitaaliseen rahoitukseen, rahanpesun torjuntaan, yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan sekä kyberturvallisuuteen liittyviin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; katsoo, että kyseisessä jäsennellyssä vuoropuhelussa olisi digitaalisen rahoituksen alalla keskityttävä vähentämään sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttöä ja valvontakilpailua sekä muita rajatylittävän rahoitustoiminnan nykyisiä esteitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ehdottaa, että perustetaan yhteinen eurooppalainen valvontaviranomainen, joka toimii tiiviissä yhteistyössä muiden Euroopan valvontaviranomaisten ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, jolla on valtuudet tuotteita koskeviin interventiotoimiin ja joka valvoo yhteisen sääntökirjan perusteella seuraavia kryptovaroihin liittyvien toimintojen alueita: palveluntarjoajat, jotka tarjoavat vaihtopalveluja virtuaalivaluuttojen ja fiat-valuuttojen välillä, sekä lompakkopalvelujen tarjoajat ja kaikki muut rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) normien piiriin kuuluvat virtuaalivaluuttoja koskevien palvelujen tarjoajat; toteaa samalla, että on varmistettava kyseisen eurooppalaisen valvontaviranomaisen vastuuvelvollisuus ja säädettävä viranomaisen toimia koskevasta oikeudellisesta muutoksenhakuprosessista; panee tässä yhteydessä merkille 24. syyskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen asetukseksi kryptovarojen markkinoista; korostaa, että yhteisen valvontaviranomaisen olisi yhteistyössä muiden asiaankuuluvien unionin tason valvontaviranomaisten kanssa valvottava kryptovaroihin liittyviä, merkittävän rajatylittävän tekijän sisältäviä toimintoja unionissa ja kehitettävä asianmukaisia sisäisiä rakenteita, joilla varmistetaan kryptovarojen tehokas ja vaikuttava unionin tason valvonta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yhtyy EKP:n näkemykseen, että fyysinen raha on tärkeää säilyttää laillisena maksuvälineenä; korostaa, että virtuaalivaluuttojen ja digitaalisten maksujen alalla tapahtuva edistys ei saa johtaa käteismaksujen rajoittamiseen vähittäiskaupassa tai käteisrahan poistamiseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuo esiin huolensa kryptovaluuttojen louhinnan ympäristövaikutuksista; painottaa, että tarvitaan ratkaisuja pääasiallisten kryptovarojen ekologisen jalanjäljen pienentämiseksi; kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon tulevissa sääntelyaloitteissa ja pitämään mielessä EU:n sitoutumisen kestävän kehityksen tavoitteisiin ja tarpeelliseen siirtymiseen ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

18.

Kehyksen määrittely kryptovaroille

| 19. | katsoo, että kryptovarojen kaltaisille uusille tuotteille on tarpeen kehittää kattava yleiseurooppalainen luokitusjärjestelmä, sillä se edistäisi yhteistä tulkintaa, helpottaisi oikeudenkäyttöalueiden välistä yhteistyötä ja lisäisi oikeusvarmuutta rajat ylittävää toimintaa harjoittaville markkinatoimijoille; suosittaa, että otetaan huomioon olemassa olevat kansalliset sääntely- ja valvontakehykset; panee merkille kansainvälisen yhteistyön ja maailmanlaajuisten aloitteiden merkityksen kryptovaroja koskevan unionin kehyksen osalta ottaen erityisesti huomioon, etteivät ne tunne rajoja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että saattaa olla asianmukaisempaa kehittää tälle kehittyvälle markkinasegmentille unionin tason luokitusjärjestelmä, jolle ei aseteta ennalta määrättyjä rajoja, ja katsoo, että luokitusjärjestelmän olisi muodostettava perusta asianmukaisille lainsäädäntö- tai sääntelytoimille; katsoo silti, ettei ole olemassa yhtä kaikille sopivaa ratkaisua, kun on kyse kryptovarojen oikeudellisesta luokittelusta, ja pitää näin ollen tärkeänä kehystä, joka mahdollistaa valvontaviranomaisille valvonnan ja mukauttamisen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kuluttajiin keskittyneet start-up-yritykset kehittävät usein innovatiivisia kuluttajapalveluja, jotka hyödyttävät unionin kansalaisia ja yrityksiä, ja katsoo, että lainsäädäntökehys olisi aina suunniteltava siten, että sillä lisätään innovointia ja lisätään kuluttajien valinnanvaraa rahoituspalvelujen alalla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että koska EU:ssa ei sovelleta kryptovarojen sääntelyyn yhteistä lähestymistapaa, jäsenvaltiot ovat jo alkaneet toteuttaa yksipuolisesti lainsäädäntö- ja valvontatoimia ja niihin kohdistuu kasvava paine ryhtyä toimenpiteisiin kuluttajansuojaa koskevien huolien vuoksi; huomauttaa, että jäsenvaltioiden erilaiset tulkinnat sekä se, ettei niiden lähestymistapoja ole sovitettu yhteen, voivat johtaa markkinoiden pirstoutumiseen, lisätä oikeudellista epävarmuutta, vaarantaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja mahdollistaa sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo siksi, että luokittelun mahdollisen lisäämisen olisi oltava tasapainoista ja joustavaa, jotta voidaan huomioida liiketoimintamallien ja riskien kehitys sekä antaa tilaa alan innovoinnille ja kilpailukyvylle ja varmistaa samalla, että riskit voidaan tunnistaa ja niitä voidaan vähentää varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa lisäksi, että tarvitaan selkeämpiä ohjeita sovellettavista sääntely- ja vakavaraisuusprosesseista, jotta voidaan taata kryptovaroja koskeva sääntelyvarmuus ja luonnostella kryptovarojen asianmukainen valvonta ja vakavaraisuuskohtelu; yhtyy Baselin komitean ja EPV:n näkemykseen siitä, että kryptovarallisuutta hankkivien pankkien olisi sovellettava perinteistä vakavaraisuuskohtelua tällaisiin kryptovaroihin ja etenkin korkean riskin kryptovaroihin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että säänneltyihin rahoituslaitoksiin, erityisesti luottolaitoksiin, maksulaitoksiin ja eläkerahastoihin, on sovellettava erityisiä enimmäisvastuurajoja ottaen huomioon kuluttajan- ja sijoittajansuojaan ja rahoitusvakauteen kohdistuvat mahdolliset riskit, jotka liittyvät kryptovarojen käytön laajuuteen; on lisäksi samaa mieltä siitä, että tiukka due diligence -tarkastus, vankka hallinto ja riskienhallinta, kaikkien vastuiden täysimääräinen ilmoittaminen sekä tiivis vuoropuhelu valvontaviranomaisten kanssa ovat äärimmäisen tärkeitä; katsoo, että pääomavaatimuksia koskevaan kehykseen olisi tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä tehtävä tähän liittyviä muutoksia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että kaikkien välittäjien ja toimijoiden, jotka osallistuvat kryptovaroihin liittyvään toimintaan, olisi noudatettava sovellettavin osin voimassa olevassa sääntelykehyksessä asetettuja vaatimuksia, korostaa lisäksi, että on vahvistettava säännöksiä ja mekanismeja, joilla varmistetaan, että kryptovaroihin liittyvässä toiminnassa noudatetaan lakisääteisiä vaatimuksia, jotka koskevat erityisesti kuluttajansuojaa sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa, myös silloin, kun kyseistä toimintaa harjoitetaan tai kyseisiä palveluja tarjotaan unionin ulkopuolelta käsin; korostaa lisäksi, että markkinoiden avoimuutta ja eheyttä koskevat erityissäännöt vastaavat vähintään rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (19) (toinen rahoitusmarkkinadirektiivi, MiFID II) sääntöjä, jotka koskevat kaikkia kryptovarojen liikkeeseenlaskijoita tai järjestäjiä ja joissa vahvistetaan mahdollisille asiakkaille annettavia tietoja koskevat tiukat säännöt, joiden olisi oltava selkeitä eikä harhaanjohtavia, sekä soveltuvuuden arviointia koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että joitakin kryptovaroja eli niitä, joita käytetään pääasiassa laittomissa kanavissa, ei saisi legitimoida saattamalla ne nykyisen sääntelyjärjestelmän piiriin; korostaa, että kaikenlainen ei-toivottu legitimointi vaarantaisi kuluttajansuojan ja heikentäisi markkinoiden eheyttä; kehottaa siksi komissiota laatimaan tiukat säännöt mahdollisille asiakkaille annettavista varoituksista ja varmistamaan, että toimivaltaisille viranomaisille annetaan tarvittavat valtuudet rajoittaa tai kieltää toiminnot ja toimet kryptovaroilla, joita käytetään pääasiassa laittomiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kryptovaroihin liittyvät osakeosuudet ja vastuut olisi sisällytettävä täysimääräisesti vakavaraisuuden arviointiprosessiin siinä vaiheessa, kun luokitus on saatavilla; tuo tässä yhteydessä esiin tarpeen asettaa asianmukaiset ja standardoidut julkistamista koskevat vaatimukset kaikille kryptovaroihin liittyville aineellisille vastuille tai palveluille; |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että on tarpeen korjata kohdennetuin muutoksin voimassa olevassa unionin lainsäädännössä olevat puutteet sekä luoda räätälöityjä sääntelyjärjestelmiä kehittyviä kryptovaroihin liittyviä toimintoja, esimerkiksi uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuja tai alustavia vaihtotarjouksia (IEO), varten; huomauttaa, että tietyntyyppiset kryptovarat voisivat sopia nykyiseen sääntelykehykseen esimerkiksi toisessa rahoitusmarkkinadirektiivissä määriteltyjen siirtokelpoisten arvopaperien tapaan; katsoo, että kryptovaroja, jotka voisivat kuulua toisen rahoitusmarkkinadirektiivin soveltamisalaan, olisi kohdeltava samalla tavalla kuin muita kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvia siirtokelpoisia arvopapereita, eikä se näin ollen edellyttäisi räätälöityä lainsäädäntökehystä vaan kohdennettuja muutoksia toisen rahoitusmarkkinadirektiivin asiaa koskeviin säännöksiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että tiettyjä kryptovaroja, jotka eivät kuulu toisen rahoitusmarkkinadirektiivin säännösten soveltamisalaan, on säänneltävä yhdenmukaisesti unionin tasolla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että stablecoin-valuutat ovat ainutlaatuinen kryptovarojen luokka; huomauttaa, ettei stablecoin-valuuttojen käyttö ole toistaiseksi merkittävää unionissa; korostaa kuitenkin, että niiden laajamittainen käyttöönotto voisi aiheuttaa merkittäviä uhkia rahoitusvakaudelle ja rahapolitiikan välittymiselle sekä demokraattiselle valvonnalle; suhtautuu siksi myönteisesti siihen, että komissio on hyväksynyt lainsäädäntökehyksen, jolla pyritään varmistamaan muun muassa, että stablecoin-valuuttojen ja fiat-valuuttojen välillä on vakaa vaihtokurssi ja että kyseinen stablecoin-valuutta voidaan milloin tahansa vaihtaa takaisin fiat-valuutaksi nimellisarvoon; korostaa kuitenkin, että kaikki stablecoin-valuuttojen liikkeeseenlaskijat on oikeudellisesti velvoitettava myöntämään haltijalle suora saamisoikeus ja lunastamaan stablecoin-valuutat fiat-valuutan nimellisarvoon milloin tahansa sekä ottamaan käyttöön asianmukaiset mekanismit vakauttamisvarantojen turvaamiseksi ja erottamiseksi tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut ja alustavat vaihtotarjoukset voivat lisätä pk-yritysten, innovatiivisten start-up-yritysten ja scale-up-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, nopeuttaa teknologian siirtoa ja ne voivat olla olennainen osa pääomamarkkinaunionia; huomauttaa kuitenkin, että useat valvontaviranomaiset ovat varoittaneet uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuista, koska avoimuuden ja julkistamisvelvoitteiden puuttumisesta voi koitua riskejä sijoittajille ja kuluttajille; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaakin komissiota arvioimaan hyötyjä, joita saataisiin uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuihin ja alustaviin vaihtotarjouksiin sovellettavaa lainsäädäntökehystä koskevasta ehdotuksesta, kun tavoitteena on lisätä avoimuutta, parantaa oikeusvarmuutta ja sijoittajan- ja kuluttajansuojaa sekä vähentää epäsymmetrisestä tiedottamisesta, vilpillisistä toimintatavoista ja laittomasta toiminnasta johtuvia riskejä; vaatii, että tämän kehyksen valvontaa ja seurantaa koordinoidaan unionin tasolla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että kryptovaroja koskevan unionin yhteisen kehyksen olisi autettava turvaamaan korkeatasoinen kuluttajan- ja sijoittajansuoja, markkinoiden eheys ja rahoitusvakaus, valvomaan täytäntöönpanoa rahanpesun torjuntaa koskevien säännösten kohdalla, esimerkiksi asiakkaan tuntemista koskevien velvoitteiden kohdalla, jotka koskevat kryptovaroihin liittyviin transaktioihin osallistuvia asiamiehiä ja joiden ulkopuolelle jätetään ainoastaan yksittäiset transaktiot, jotka jäävät alle vähimmäisrajan, ja parantamaan perustana olevan teknologian valvontaa, jotta voidaan varmistaa, että rikoksia tutkivat viranomaiset pystyvät tunnistamaan maksutapahtumien lopulliset edunsaajat luotettavasti ja vähäisin ponnistuksin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan hiljattain julkaistuista tutkimustuloksista (20), joiden mukaan puolet kryptovaroihin liittyvistä liiketoimista voidaan yhdistää laittomaan toimintaan, kuten laittomien tavaroiden tai palvelujen ostamiseen tai myyntiin, rahanpesuun ja kiristysohjelmahyökkäysten maksuihin; tuo esiin viimeaikaiset havainnot, joiden mukaan bitcoinien osuus laittomasta toiminnasta on vuosittain 76 miljardia dollaria; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa tarpeesta lieventää tehokkaasti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyviä riskejä, jotka johtuvat rajatylittävästä toiminnasta ja uusista teknologioista, erityisesti kryptovarojen alalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että rahanpesun torjuntaa kryptovarojen alalla koskevan kehyksen nykyiset puutteet esimerkiksi asiakkaan tuntemista koskevien velvoitteiden soveltamisessa johtavat epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin finanssitoiminnan eri tyyppien välillä; katsoo, että rahanpesun torjuntaa ja terrorismin rahoitusta koskevia säännöksiä olisi sovellettava myös ulkomaisiin kryptovaroihin liittyvien palvelujen tarjoajiin, jotka tarjoavat palvelujaan unionissa; korostaa, että tarvitaan kattava virtuaalivarojen määritelmä, jotta kryptovarojen luonne ja toiminta voitaisiin huomioida paremmin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnassa; huomauttaa, että myös terrorismin rahoituksen määritelmää on päivitettävä sen varmistamiseksi, että se kattaa asianmukaisesti myös kryptovarat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille FATF:n suosituksen nro 16 virtuaalivaluuttoja koskevien palvelujen tarjoajien (VASP) matkustussäännöstä ja kehottaa komissiota tarkastelemaan sen vaikutuksia kryptopörsseihin ja verkkolompakkopalvelujen tarjoajiin rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (21) puitteissa, |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa lisäksi komissiota laajentamaan FATF:n ja ESMA:n suositusten mukaisesti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan kehyksessä tarkoitettujen ilmoitusvelvollisten soveltamisalaa sen varmistamiseksi, että kaikkeen kryptovaroihin liittyvään toimintaan sovelletaan virtuaalivaluuttojen välisen vaihdon tarjoajien, muiden lompakkopalvelujen tarjoajien ja uusien virtuaalivaluuttojen liikkeeseenlaskujen osalta samoja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia velvoitteita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että digitaalisen rahoituksen levinneisyyden lisäämisessä ketään ei saisi jättää huomioimatta ja että tuotaessa digitaalisen rahoituksen ratkaisuja kuluttajien ja muiden kuin ammattisijoittajien saataville on samalla pyrittävä varmistamaan avoimuus, yleinen tietoisuus ja tiedonsaanti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan ohjelmiin, joilla parannetaan digitaalista ja taloudellista lukutaitoa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että keskuspankkien kehittämien digitaalivaluuttojen käyttöönottoon liittyy aina huomattavia haasteita ja riskejä (jotka liittyvät esim. rahoitusvakauteen, talletussuojaan, rahapolitiikan välittymistä ja luotonvälitystä koskeviin vaikutuksiin, muiden maksuvälineiden korvaamiseen ja yksityisten markkinaosapuolten syrjäytymiseen), jotka saattavat helposti olla keskuspankkien digitaalivaluuttojen havaittuja hyötyjä suurempia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee merkille, että jotkut eurooppalaisessa maksujärjestelmässä havaitut puutteet voitaisiin korjata nykyisen järjestelmän asteittaisilla parannuksilla, kuten vauhdittamalla kustannustehokkaiden pikamaksujen käyttöönottoa; |
| --- | --- |

42.

Finanssialan kyberuhkien sietokykyä koskeva yhteinen lähestymistapa

| 43. | huomauttaa, että rahoituspalvelujen digitalisoitumisen lisääntyminen ja ulkoistaminen yhä enemmän ulkopuolisille tietoteknisten ratkaisujen tai tietoteknisen ylläpitopalvelun tarjoajille, kuten pilvipalvelujen tarjoajille, voi auttaa etenkin start-up-yrityksiä innovoimaan ja saamaan käyttöönsä teknologiaa, joka ei muutoin olisi niiden saatavilla; varoittaa kuitenkin, että rahoituslaitokset ja -markkinat ovat yhä alttiimpia sisäisten häiriöiden, ulkoisten hyökkäysten tai rahoitusvaikeuksien seurausten aiheuttamille häiriöille, joten operatiiviset riskit on arvioitava perinpohjaisesti tässä muuttuvassa ympäristössä; katsoo, että ehdotetun lainsäädännön ohjaavina tavoitteina olisi näin ollen oltava turvallisuus, häiriönsietokyky ja tehokkuus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille, että vaikka kyberhäiriöiden kokonaiskustannuksia on tunnetusti vaikea määrittää, kyseisen alan arviot vaihtelevat 45 miljardista 654 miljardiin Yhdysvaltain dollariin maailmantaloudessa vuonna 2018; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että rahoitusala on perinteisesti ollut yksi taloudellista hyötyä tavoittelevien verkkorikollisten pääkohteista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on huolissaan Euroopan järjestelmäriskikomitean analyysista, jonka mukaan on aivan mahdollista, että kyberhäiriö kehittyy systeemiseksi kyberkriisiksi, joka olisi uhka rahoitusvakaudelle (22); |
| --- | --- |

46.

| 47. | huomauttaa, että jotkut unionin rahoituspalvelualan sääntelykehykseen kuuluvat alakohtaiset säädökset sisältävät jo tietoturvan hallintaan liittyviä erityisvaatimuksia mutta että tämä ei koske kaikkea rahoituspalveluja koskevaa unionin lainsäädäntöä; muistuttaa, että valvontaviranomaiset ovat varoittaneet kuluttajia uusien virtuaalivaluuttojen liikkeeseenlaskuista, koska avoimuuden ja julkistamisvelvoitteiden puuttuminen voi aiheuttaa sijoittajille mahdollisia ja vakavia riskejä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädännön muutoksia tieto- ja viestintätekniikkaa ja kyberturvallisuutta koskeviin vaatimuksiin unionin rahoitusalalla ja ottamaan tässä huomioon kansainväliset standardit, jotta voidaan puuttua asiaa koskevassa lainsäädännössä mahdollisesti esiintyviin epäjohdonmukaisuuksiin, aukkoihin ja porsaanreikiin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota arvioimaan tarpeen laatia tieto- ja viestintätekniikan toimittajien valvontaa koskevan yleiskatsauksen ja ottamaan huomioon keskittymä- ja leviämisriskit, joita voi aiheutua vahvasta tukeutumisesta vain pieneen joukkoon tieto- ja viestintätekniikan ja pilvipalvelujen tarjoajia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että näissä muutoksissa olisi keskityttävä neljään keskeiseen alaan:






  a) | tieto- ja viestintätekniikan hallinnoinnin ja riskienhallinnan nykyaikaistaminen ja kansainvälisten standardien noudattaminen |
| --- | --- | --- |

49.

a)

tieto- ja viestintätekniikan hallinnoinnin ja riskienhallinnan nykyaikaistaminen ja kansainvälisten standardien noudattaminen

| b) | tieto- ja viestintätekniikan häiriöitä koskevien raportointisääntöjen yhdenmukaistaminen |
| --- | --- |

b)

tieto- ja viestintätekniikan häiriöitä koskevien raportointisääntöjen yhdenmukaistaminen

| c) | yhteinen kehys penetraatiotestaukseen ja toiminnan häiriönsietokyvyn testaukseen kaikilla rahoitussektoreilla |
| --- | --- |

c)

yhteinen kehys penetraatiotestaukseen ja toiminnan häiriönsietokyvyn testaukseen kaikilla rahoitussektoreilla

| d) | kriittisten tieto- ja viestintätekniikan ulkopuolisten palveluntarjoajien valvonta ja niitä koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

d)

kriittisten tieto- ja viestintätekniikan ulkopuolisten palveluntarjoajien valvonta ja niitä koskevat vähimmäisvaatimukset;

| 50. | korostaa, että on lisättävä erityisesti häiriöitä koskevien tietojen jakamista ja tehostettava asiaankuuluvien sääntely- ja valvontaviranomaisten välistä koordinointia, kun otetaan huomioon, että häiriönsietokyvyn parantaminen ja valmiudet käsitellä laaja-alaisia kyberhäiriöitä ja operatiivisia häiriöitä edellyttävät tehokasta yhteistyötä paitsi rajojen yli myös eri alojen välillä; katsoo, että tämä olisi tehtävä siten, että annetaan valvontaviranomaisille tietyt valtuudet valvoa tehokkaammin kolmansien osapuolten harjoittamaa toimintaa, erityisesti vahvistamalla tarkastus- ja tutkintaoikeuksia sekä oikeuksia määrätä seurauksia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota tiivistämään kansainvälisillä foorumeilla tehtävää yhteistyötä, jotta voidaan edistää pilvipalveluita ja ulkoistamista koskevien kansainvälisten standardien kehittämistä; kehottaa lisäksi analysoimaan, tarvitaanko unionin erityistoimia, jotta pilvipalveluihin ja ulkoistamiseen kohdistuva valvonta olisi yhteneväistä perinteisten järjestelmien valvonnan kanssa; huomauttaa, että näillä aloilla olisi kehitettävä myös kansainvälisiä standardeja; katsoo, että vaikka rahoitusalan toimijat vastaavat itse sääntöjen noudattamisesta, kriittisten kolmansien palveluntarjoajien valvonnassa olisi pyrittävä seuraamaan keskittymä- ja rahoitusvakausriskejä sekä varmistamaan yhteistyö asiaankuuluvien viranomaisten välillä; katsoo, että tämä olisi tehtävä siten, että annetaan valvontaviranomaisille tietyt valtuudet valvoa tehokkaammin kolmansien osapuolten harjoittamaa toimintaa, erityisesti vahvistamalla tarkastus- ja tutkintaoikeuksia sekä oikeuksia määrätä seurauksia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että rahoitusjärjestelmän häiriönsietokyky edellyttää vahvan teknologisen kehyksen luomista rahoituspalvelualan kehittyneiden teknologisten ratkaisujen valvontaa varten; painottaa, että tarvitaan konkreettinen strategia, jolla lisätään sääntelyteknologian (RegTech) ja valvontateknologian (SupTech) käyttöä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja valvontaviranomaisia toteuttamaan muita kuin lainsäädäntötoimia, joilla vahvistetaan rahoitusalan valmiuksia käsitellä laaja-alaisia kyberuhkia ja operatiivisia häiriöitä; toteaa, että tällaisia toimia ovat muun muassa yhteiset harjoitukset, operatiiviset protokollat (käsikirjat), turvalliset yhteistyövälineet ja investoiminen kriittisten infrastruktuurien parantamiseen ja varajärjestelmiä koskeviin valmiuksiin; korostaa, että valvontaviranomaisilla on oltava omasta takaa asiantuntemusta ja tarvittavat resurssit tällaisten harjoitusten ja valvontatoimien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota arvioimaan ja seuraamaan riskiä, joka liittyy pimeillä markkinoilla tehtävien transaktioiden, rahanpesun, terrorismin rahoituksen, veropetosten ja veronkierron sekä muun rikollisuuden mahdollisuuteen; |
| --- | --- |

54.

Tietoaineisto

| 55. | muistuttaa, että tietojen keruu ja analysointi ovat digitaalisessa rahoituksessa keskeisessä asemassa, ja korostaa siksi, että voimassa olevaa tietolainsäädäntöä on sovellettava johdonmukaisesti ja teknologianeutraalisti; korostaa, että tekoäly on yksi keskeisistä teknologioista, joiden avulla voidaan parantaa unionin kansainvälistä kilpailukykyä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | huomauttaa, että unioni on kansainvälinen esikuva henkilötietojen suojan alalla; korostaa, että henkilötietojen ja muiden kuin henkilötietojen siirrossa ja käytössä rahoituspalvelualalla olisi noudatettava kaikkea asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja kansainvälisiä sopimuksia ja mahdollistettava samalla tietojen laillinen ja turvallinen kulku, mitä tarvitaan innovatiivisten rahoitusaloitteiden laajentamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että tietojen vapaa liikkuvuus on tarpeen unionissa innovatiivisen rahoituksen lisäämiseksi; huomauttaa, että rajatylittäviä tietovirtoja, myös EU:n ja kolmansien maiden välisiä, on valvottava ja niihin on sovellettava yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevaa unionin tietosuojalainsäädäntöä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vaatii tässä yhteydessä komissiota varmistamaan, että digitaaliset rahoitusyhteisöt voivat saada tasapuoliselta pohjalta merkityksellisiä, luotettavia ja hyödyllisiä tietoja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti, lisäämällä asiakasarvoa, tukemalla digitaalisen rahoituksen potentiaalia ja luomalla mahdollisuuksia sille, että innovatiiviset FinTech-yritykset kasvavat unionissa ja sen ulkopuolella; korostaa, että on tärkeää noudattaa kilpailusääntöjä sisämarkkinoilla ja varmistaa, että kuluttajien etuja ja innovointia ei vahingoiteta; kehottaa komissiota seuraamaan ”BigTech”-yritysten tarjoamia rahoituspalveluja ja myös sitä, miten näille toimijoille ominaiset kilpailuedut voivat vääristää kilpailua markkinoilla sekä vahingoittaa kuluttajien etuja ja innovointia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että komission on löydettävä tasapaino tietoturvan ja kuluttajansuojan varmistamisen sekä kuluttajakokemuksen ja palvelun tehokkuuden säilyttämisen välillä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pyytää komissiota harkitsemaan sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (23) mukaiseen olemassa olevaan unionin standardiin perustuvaa rahoitusalan digitaalisten henkilöllisyyksien käyttöä koskevaa infrastruktuuria, jolla pyrittäisiin yhdenmukaistamaan nykyisiä sääntelyvaatimuksia koko unionissa siinä määrin kuin on tarpeellista ja helpottamaan niiden käyttöä toimintojen hajanaisuuden vähentämiseksi sisämarkkinoilla sekä asiaankuuluvien rahanpesun torjuntaa koskevien säännösten noudattamista; korostaa digitaalisten rahoitushenkilöllisyyksien käytön merkitystä ja mahdollisia hyötyjä kaikilla aloilla ja kaikissa jäsenvaltioissa, kunhan samalla varmistetaan, että ne ovat tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevien normien mukaisia, ja taataan asianmukaiset ja oikeasuhteiset toimenpiteet tietosuojaloukkausten ja identiteettivarkauksien estämiseksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | huomauttaa, että asiakkaan tuntemista koskeviin prosesseihin sovellettavat lakisääteiset vaatimukset, joita rahoituslaitosten on noudatettava vähittäisasiakkuuksien perustamisessa, ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa, joten rajatylittävän asiakassuhteen perustaminen ei useinkaan ole mahdollista nykyisten datajoukkojen perusteella; toteaa, että sama pätee myös yritysasiakkuuksien perustamiseen ja siihen liittyviin tunne asiakkaasi (KYC)- ja tunne liiketoimintasi (KYB) -prosesseihin; kehottaa komissiota tutkimaan tätä asiaa ja edistämään jäsenvaltioiden vaatimien KYC-tietojen yhdenmukaistamista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että digitaalisten yksiköiden yhteentoimivuus kansallisella ja unionin tasolla on olennaista toivotun vastaanoton saamiseksi markkinoilla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | huomauttaa, että asiakasdata tai ”massadata” on olennainen tekijä lisäarvon luomiseksi asiakkaille ja kilpailukyvyn ylläpitämiseksi ja rahoituslaitokset käyttävät sitä yhä enemmän; toistaa massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin 14. maaliskuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa esitetyt päätelmät ja suositukset; palauttaa mieliin yleisen tietosuoja-asetuksen henkilötietojen käsittelyä koskevan lainsäädäntökehyksen ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä lisäämään pyrkimyksiä taata siihen sisältyvien oikeuksien toteutuminen; korostaa erityisesti periaatetta, joka koskee yksilöiden oikeutta omistaa tietonsa ja valvoa niitä sekä oikeutta tietojen siirrettävyyteen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että hajautetun tilikirjan teknologiaan (DLT) perustuva suvereeni identiteetti (self-sovereign identity, SSI) voi olla keskeinen tekijä uudenlaisten palvelujen ja tuotteiden kehittämisessä digitaalisilla sisämarkkinoilla, koska se on riippumaton tietojen koostajista ja mahdollistaa välittäjien käytön välttämisen mutta auttaa varmistamaan korkeiden tietoturva- ja tietosuojastandardien noudattamisen yksittäisten unionin kansalaisten osalta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | katsoo, että digitaalisen rahoituksen toiminnoista saatavilla olevien luotettavien tietojen puute voi haitata kasvua, kuluttajansuojaa, markkinoiden eheyttä ja rahoitusvakautta sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen, veronkierron ja verovilpin torjuntaa; kehottaa lisäämään avoimuutta ja raportointia digitaalisen rahoituksen toiminnasta, jotta voidaan vähentää epäsymmetriaa ja riskejä etenkin sellaisten vakiintuneiden massadatatoimijoiden osalta, jotka saattavat hyötyä suhteettoman paljon tietojen saannin lisääntymisestä; korostaa tasapuolisten toimintaedellytysten merkitystä rajat ylittävässä tietojen saatavuudessa, kuten yleisessä tietosuoja-asetuksessa taataan henkilötietojen osalta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | huomauttaa, että standardeilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli pyrittäessä parantamaan tietojen hallinnointia, jakamista, vaihtoa, yhteentoimivuutta ja siirrettävyyttä; katsoo, että tätä varten tarvitaan luotettavaa ja oikeudellisesti varmaa infrastruktuuria sekä kestävää oikeudellista kehystä tietojen yhdistämistä ja jakamista varten, jotta yritykset saataisiin luottamaan yritysten tai jopa eri alojen väliseen datayhteistyöhön; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa valvomaan tehokkaasti massadata-analyysien tekoa siten, että puututaan mallien vaikeaselkoisuuteen ja varmistetaan samalla, että merkityksellisiä ja laadukkaita tietoja on riittävästi saatavilla; korostaa tarvetta lisätä huomattavasti algoritmeja, tietojenkäsittelyä ja analysointia koskevaa vastuuvelvollisuutta, selitettävyyttä ja avoimuutta, koska nämä ovat olennaisia välineitä sen varmistamiseksi, että yksilöille tiedotetaan asianmukaisesti heidän henkilötietojensa käsittelystä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | painottaa avoimen pankkitoiminnan merkitystä maksupalvelujen kehittämisessä siten, että markkinoille hyväksytään uusia toimijoita, jotka tarjoavat kuluttajille tehokkaampia toimintoja ja hinnoittelua; huomauttaa, että siirtyminen avoimesta pankkitoiminnasta avoimeen rahoitustoimintaan – mikä tarkoittaa muiden rahoituspalvelujen kuin maksujen ottamista mukaan – on strateginen painopiste, jolla voidaan parantaa tehokkuutta, alentaa keskittymäriskiä ja lisätä taloudellista osallisuutta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että pyydetyllä ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35.

(3)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-113099411

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

(7)  JC 2018 74

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0301.

(9)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 7

(10)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 57.

(11)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  Kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskua käsittelevä ESMA:n neuvoa-antava asiakirja ”Advice – Initial Coin Offerings and Crypto-Assets” (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf).

(16)  EPV:n kryptovaluuttoja käsittelevä raportti ja ohjeita Euroopan komissiolle (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf).

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

(19)  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

(20)  Saatavilla sähköisesti osoitteessa https://ssrn.com/abstract=3102645.

(21)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(22)  Euroopan järjestelmäriskikomitea julkaisi helmikuussa 2020 systeemisiä kyberhyökkäyksiä käsittelevän raportin (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html).

(23)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

A.   EHDOTUKSEN PERIAATTEET JA TAVOITTEET

| 1. | luodaan perusta tulevaisuuteen suuntautuvalle lähestymistavalle digitaalista rahoitusta koskeviin sääntöihin unionissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varmistetaan, että digitaalinen rahoitus voi edelleen olla innovatiivinen kasvua ja työllisyyttä edistävä tekijä kaikkialla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | edistetään yhteistä tulkintaa digitaalisen rahoituksen keskeisistä kysymyksistä sekä asiaa koskevien säännösten yhdenmukaistamista, mikä lisää rajatylittävää toimintaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | lisätään tietojen yhteiskäyttöä unionin periaatteiden mukaisesti innovoinnin edistämiseksi; tavoitteena olisi oltava julkisten tietojen saatavuuden helpottaminen kaikkialla unionissa; tämä hyödyttäisi digitaalisten rahoitusyhtiöiden lisäksi myös monia muita unionin politiikan aloja ja lisäisi markkinoiden avoimuutta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tarkastellaan kolmea unionin alustavan toiminnan alaa, erityisesti kryptovaroja koskevan kehyksen sekä kyberuhkien sietokykyä ja toiminnallista häiriönsietokykyä koskevan kehyksen kehittämistä, ja pyritään yhdenmukaistamaan asiakassuhteen digitaalisen perustamisen käsitettä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

5.

B.   EHDOTETTAVAT TOIMET

| 1. | esitetään kryptovaroja koskeva lainsäädäntöehdotus, jolla taataan oikeusvarmuus kryptovarojen käsittelyssä ja varmistetaan samalla kuluttajan- ja sijoittajansuojaa, markkinoiden eheyttä ja rahoitusvakautta koskevat korkeat standardit; tällaisessa kehyksessä olisi harkittava kattavaa koko unionin laajuista luokitusjärjestelmää, jolle ei aseteta ennalta määrättyjä rajoja, ja pyrittävä antamaan lainsäädäntöä sen periaatteen mukaisesti, että samoja sääntöjä sovelletaan saman toiminnan ja riskien perusteella, sekä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ja näin minimoimaan sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset.
  Kyseisessä lainsäädäntöehdotuksessa olisi






  a) | annettava ohjausta sovellettavista sääntely- ja vakavaraisuusprosesseista sekä kryptovarojen kohtelusta; annettava kryptovarojen liikkeeseenlaskijoiden tai järjestäjien osalta markkinoiden avoimuutta ja eheyttä koskevia erityissääntöjä, jotka vastaavat vähintään toisen rahoitusmarkkinadirektiivin sääntöjä; |
| --- | --- | --- |

1.

Kyseisessä lainsäädäntöehdotuksessa olisi

a)

annettava ohjausta sovellettavista sääntely- ja vakavaraisuusprosesseista sekä kryptovarojen kohtelusta; annettava kryptovarojen liikkeeseenlaskijoiden tai järjestäjien osalta markkinoiden avoimuutta ja eheyttä koskevia erityissääntöjä, jotka vastaavat vähintään toisen rahoitusmarkkinadirektiivin sääntöjä;

| b) | korjattava voimassa olevassa unionin lainsäädännössä olevat kryptovaroja koskevat puutteet esimerkiksi luokittelemalla tietyt kryptovarat toisessa rahoitusmarkkinadirektiivissä ”siirtokelpoisiksi arvopapereiksi”, jotta voidaan varmistaa, että niitä kohdellaan samalla tavalla kuin muita siirtokelpoisia arvopapereita; |
| --- | --- |

b)

korjattava voimassa olevassa unionin lainsäädännössä olevat kryptovaroja koskevat puutteet esimerkiksi luokittelemalla tietyt kryptovarat toisessa rahoitusmarkkinadirektiivissä ”siirtokelpoisiksi arvopapereiksi”, jotta voidaan varmistaa, että niitä kohdellaan samalla tavalla kuin muita siirtokelpoisia arvopapereita;

| c) | luotava räätälöity sääntelyjärjestelmä uusia ja kehittyviä kryptovaroihin liittyviä toimintoja varten, joita ovat esimerkiksi uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut ja alustavat vaihtotarjoukset, sekä sellaisia kryptovaroja varten, jotka eivät kuulu nykyisen sääntelykehyksen piiriin, varmistaen, että niitä säännellään yhdenmukaisella tavalla unionin tasolla; |
| --- | --- |

c)

luotava räätälöity sääntelyjärjestelmä uusia ja kehittyviä kryptovaroihin liittyviä toimintoja varten, joita ovat esimerkiksi uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskut ja alustavat vaihtotarjoukset, sekä sellaisia kryptovaroja varten, jotka eivät kuulu nykyisen sääntelykehyksen piiriin, varmistaen, että niitä säännellään yhdenmukaisella tavalla unionin tasolla;

| d) | käsiteltävä kryptovaluuttojen louhinnan ympäristövaikutuksia sekä sitä, että tarvitaan ratkaisuja pääasiallisten kryptovarojen ekologisen jalanjäljen pienentämiseksi; |
| --- | --- |

d)

käsiteltävä kryptovaluuttojen louhinnan ympäristövaikutuksia sekä sitä, että tarvitaan ratkaisuja pääasiallisten kryptovarojen ekologisen jalanjäljen pienentämiseksi;

| 2. | tehostetaan sääntelyn ja valvonnan lähentämistä, jotta voidaan kehittää yhteinen unionin kehys; kehottaa Euroopan valvontaviranomaisia ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia käymään jäsenneltyä vuoropuhelua, jossa olisi keskityttävä nykyisiin valvontahaasteisiin ja käytäntöjen lähentämiseen saumattoman valvonnan varmistamiseksi digitaalisen rahoituksen kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehitetään stablecoin-valuuttoja varten lainsäädäntökehys, jolla varmistetaan, että ne täyttävät vähintään sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta 16. syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY (1) vaatimukset, mukaan lukien vakaa vaihtokurssi fiat-valuutan kanssa ja vaihto takaisin fiat-valuutaksi nimellisarvoon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | esitetään arvioinnin perusteella ehdotus yhteisiksi unionin puitteiksi digitaalisten rahoituspalvelujen yleiseurooppalaiselle testausympäristölle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | edistetään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan kehyksen soveltamista kryptovaroihin ja tukitaan nykyiset porsaanreiät esimerkiksi 33–38 kohdassa esitetyin toimin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | varmistetaan, että digitaalisen rahoituksen levinneisyyden lisäämisessä ketään ei jätetä huomioimatta; kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan digitaalista ja taloudellista lukutaitoa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | esitetään kyberuhkien sietokykyä koskeva lainsäädäntöehdotus, jolla varmistetaan tieto- ja viestintätekniikan turvallisuutta sekä kyberturvallisuutta koskevat johdonmukaiset standardit koko unionin rahoitusalalla ottaen huomioon kansainväliset standardit; tällaisen kehyksen olisi oltava tulevaisuuteen suuntautunut, ja siinä olisi keskityttävä nykyaikaistamaan kyberuhkien sietokykyä koskevia nykyisiä sääntöjä ja samalla tukkimaan sääntelyn mahdollisia porsaanreikiä ja aukkoja, jotka voivat saattaa yritykset, sijoittajat ja kuluttajat vaaraan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nimitetään yhteinen eurooppalainen valvontaviranomainen, jonka tehtävänä on valvoa kaikkia kryptovaroihin liittyviä, rajatylittävän tekijän sisältäviä toimintoja unionissa yhteistyössä muiden unionin tason valvontaviranomaisten kanssa ja pitää niistä rekisteriä yhteisen sääntökirjan mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehotetaan komissiota harkitsemaan sellaisten rahoituspalvelujen alan tieto- ja viestintätekniikan toimittajien valvontaa koskevan yleiskatsauksen laatimista, jotka tarjoavat palvelujaan unionissa, kuten 47 kohdassa esitetään; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehotetaan komissiota ehdottamaan lainsäädännön muutoksia tieto- ja viestintätekniikkaa ja kyberturvallisuutta koskeviin vaatimuksiin unionin rahoitusalalla; näissä muutoksissa olisi keskityttävä neljään keskeiseen alaan, kuten 48 kohdassa esitetään; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehitetään unionin standardeja pilvipalvelujen ja ulkoistamisen alalla ja tehdään samalla yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa kansainvälisten standardien kehittämiseksi, kuten 50 kohdassa esitetään; |
| --- | --- |

11.

Tietoaineisto

| 12. | ehdotetaan kehystä asiakassuhteen digitaalista perustamista varten; tällaisen kehyksen olisi oltava asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten rahanpesun torjuntaa sekä tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevien säännösten, mukainen, ja sillä olisi pyrittävä varmistamaan rahoitusalan digitaalisia henkilöllisyyksiä koskeva yhteinen tulkinta kaikkialla sisämarkkinoilla ja edistettävä samalla rajatylittävien asiakassuhteiden perustamisen yhdenmukaistamista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyritään lisäämään algoritmeja, tietojenkäsittelyä ja analysointia koskevaa vastuuvelvollisuutta, selitettävyyttä ja avoimuutta, kuten 66 kohdassa esitetään. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkaminen: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkamisesta: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon korkean tason Next CMU -työryhmän lokakuussa 2019 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean tason Next CMU -työryhmän lokakuussa 2019 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsitelleen korkean tason foorumin 10. kesäkuuta 2020 julkaiseman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsitelleen korkean tason foorumin 10. kesäkuuta 2020 julkaiseman raportin,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Valmiina muutoksiin. Tiedonanto valmistautumisesta siirtymäkauden päättymiseen Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä” (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Valmiina muutoksiin. Tiedonanto valmistautumisesta siirtymäkauden päättymiseen Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä” (COM(2020)0324),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”FinTech-toimintasuunnitelma Euroopan rahoitusalan kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden parantamiseksi” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”FinTech-toimintasuunnitelma Euroopan rahoitusalan kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden parantamiseksi” (COM(2018)0109),

| — | ottaa huomioon komission 24. heinäkuuta 2020 ehdottaman pääomamarkkinoiden elpymispaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 24. heinäkuuta 2020 ehdottaman pääomamarkkinoiden elpymispaketin,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman pääomamarkkinaunionin muodostamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman pääomamarkkinaunionin muodostamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille” (2),

| — | ottaa huomioon yritysten rahoituksen saatavuutta koskevan säännöllisen EKP:n tutkimuksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten rahoituksen saatavuutta koskevan säännöllisen EKP:n tutkimuksen tulokset,

| — | ottaa huomioon komission kesän 2020 talousennusteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kesän 2020 talousennusteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0155/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0155/2020),

| A. | katsoo, että kaikkien pääomamarkkinaunionin luomiseksi toteutettujen toimien keskeisinä tavoitteina olisi oltava yrityksille ja kansalaisille tarjottavien houkuttelevampien, vakaampien ja kestävämpien rahoitusvaihtoehtojen valikoiman parantaminen samalla kun turvataan talouden vakaus, minimoidaan rahoitusriskit ja suojellaan asianmukaisesti vähittäissijoittajien, eläkeläisten ja kuluttajien etuja, jotta kannustetaan taloudelliseen osallistumiseen ja muutetaan säästäjät sijoittajiksi; ottaa huomioon, että pk-yritysten, yrittäjien ja yhteisötalouden oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta on tullut entistäkin ratkaisevampi covid-19-pandemiasta elpymisen kannalta; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kaikkien pääomamarkkinaunionin luomiseksi toteutettujen toimien keskeisinä tavoitteina olisi oltava yrityksille ja kansalaisille tarjottavien houkuttelevampien, vakaampien ja kestävämpien rahoitusvaihtoehtojen valikoiman parantaminen samalla kun turvataan talouden vakaus, minimoidaan rahoitusriskit ja suojellaan asianmukaisesti vähittäissijoittajien, eläkeläisten ja kuluttajien etuja, jotta kannustetaan taloudelliseen osallistumiseen ja muutetaan säästäjät sijoittajiksi; ottaa huomioon, että pk-yritysten, yrittäjien ja yhteisötalouden oman pääoman ehtoisesta rahoituksesta on tullut entistäkin ratkaisevampi covid-19-pandemiasta elpymisen kannalta;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n sisämarkkinoille on ominaista avoin kilpailu, sääntelykehys, riippuvuus kansainvälisistä normeista ja valvontayhteistyö; katsoo, että pääomamarkkinaunionistrategian olisi sen vuoksi perustuttava samoihin periaatteisiin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n sisämarkkinoille on ominaista avoin kilpailu, sääntelykehys, riippuvuus kansainvälisistä normeista ja valvontayhteistyö; katsoo, että pääomamarkkinaunionistrategian olisi sen vuoksi perustuttava samoihin periaatteisiin;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n talouden elpymiseen tarvittavan rahoituksen taso luo välttämättömän tarpeen investoida viisaasti ja kestävästi tuleviin sukupolviin; katsoo, että pääomamarkkinaunionin olisi oltava keskeinen tekijä siirryttäessä EU:n vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti kohti kestävää, kilpailukykyistä ja häiriönsietokykyistä taloutta ja sen olisi täydennettävä julkisia investointeja; ottaa huomioon, että parhaillaan laaditaan kehystä kestävien investointien helpottamiseksi; ottaa huomioon, että tämä kehys on olennainen osa EU:n pyrkimyksiä osana pääomamarkkinaunionia yhdistää rahoitus talouden tarpeisiin ja unionin kestävän kehityksen ohjelmaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n talouden elpymiseen tarvittavan rahoituksen taso luo välttämättömän tarpeen investoida viisaasti ja kestävästi tuleviin sukupolviin; katsoo, että pääomamarkkinaunionin olisi oltava keskeinen tekijä siirryttäessä EU:n vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti kohti kestävää, kilpailukykyistä ja häiriönsietokykyistä taloutta ja sen olisi täydennettävä julkisia investointeja; ottaa huomioon, että parhaillaan laaditaan kehystä kestävien investointien helpottamiseksi; ottaa huomioon, että tämä kehys on olennainen osa EU:n pyrkimyksiä osana pääomamarkkinaunionia yhdistää rahoitus talouden tarpeisiin ja unionin kestävän kehityksen ohjelmaan;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n pääomamarkkinat voisivat palvella taloutta ja kipeästi kaivattua talouden elpymistä parhaiten, kun ne ovat avoimet, kilpailukykyiset, häiriönsietokykyiset ja keskitetysti selvitetyt ja niitä tuetaan oikeudenmukaisella sääntelyllä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n pääomamarkkinat voisivat palvella taloutta ja kipeästi kaivattua talouden elpymistä parhaiten, kun ne ovat avoimet, kilpailukykyiset, häiriönsietokykyiset ja keskitetysti selvitetyt ja niitä tuetaan oikeudenmukaisella sääntelyllä;

| E. | ottaa huomioon, että joillakin sijoittajilla on muita suurempi riskinsietokyky ja että kaikilla yrityksillä ei ole mahdollisuutta saada pääomamarkkinarahoitusta ja hyötyä siitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että joillakin sijoittajilla on muita suurempi riskinsietokyky ja että kaikilla yrityksillä ei ole mahdollisuutta saada pääomamarkkinarahoitusta ja hyötyä siitä;

| F. | ottaa huomioon, että euroalueen turvallisten omaisuuserien luominen on ratkaisevan tärkeää taloudellisen yhdentymisen ja pääomamarkkinaunionin kehittämisen kannalta; ottaa huomioon, että EU:ssa tarvitaan turvallisia omaisuuseriä, jotta voidaan luoda yhdennetyt, syvät ja likvidit eurooppalaiset joukkolainamarkkinat pääomamarkkinaunionin keskeiseksi osaksi, joka voisi toimia euroalueen hinnoittelun vertailuarvona joukkovelkakirjojen, osakkeiden ja muiden omaisuuserien arvostukselle sekä vakuuksina koko euroalueella; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että euroalueen turvallisten omaisuuserien luominen on ratkaisevan tärkeää taloudellisen yhdentymisen ja pääomamarkkinaunionin kehittämisen kannalta; ottaa huomioon, että EU:ssa tarvitaan turvallisia omaisuuseriä, jotta voidaan luoda yhdennetyt, syvät ja likvidit eurooppalaiset joukkolainamarkkinat pääomamarkkinaunionin keskeiseksi osaksi, joka voisi toimia euroalueen hinnoittelun vertailuarvona joukkovelkakirjojen, osakkeiden ja muiden omaisuuserien arvostukselle sekä vakuuksina koko euroalueella;

| G. | toteaa, että toistaiseksi toteutetut toimet pääomamarkkinaunionin aikaansaamiseksi ovat olleet oikeansuuntaisia siitä huolimatta, että useita tavoitteita ei ole saavutettu, ja pankkien lainanannon merkitys osakkeisiin verrattuna on itse asiassa lisääntynyt viime vuosina; toteaa, että hyväksyttyjen toimenpiteiden yhdenmukaistamisen, tarkkuuden, tehokkuuden ja yksinkertaistamisen osalta on vielä paljon tehtävää; katsoo, että kunnianhimoinen visio pääomamarkkinaunionihankkeesta on olennaisen tärkeä kansallisten herkkien kysymysten ratkaisemiseksi ja pääomamarkkinaunionin loppuunsaattamisen vauhdittamiseksi, jotta EU:sta tulee houkutteleva ulkomaisten pääomasijoitusten markkina-alue ja jotta voidaan lisätä sen kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että toistaiseksi toteutetut toimet pääomamarkkinaunionin aikaansaamiseksi ovat olleet oikeansuuntaisia siitä huolimatta, että useita tavoitteita ei ole saavutettu, ja pankkien lainanannon merkitys osakkeisiin verrattuna on itse asiassa lisääntynyt viime vuosina; toteaa, että hyväksyttyjen toimenpiteiden yhdenmukaistamisen, tarkkuuden, tehokkuuden ja yksinkertaistamisen osalta on vielä paljon tehtävää; katsoo, että kunnianhimoinen visio pääomamarkkinaunionihankkeesta on olennaisen tärkeä kansallisten herkkien kysymysten ratkaisemiseksi ja pääomamarkkinaunionin loppuunsaattamisen vauhdittamiseksi, jotta EU:sta tulee houkutteleva ulkomaisten pääomasijoitusten markkina-alue ja jotta voidaan lisätä sen kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla;

| H. | toteaa, että pääomamarkkinaunionin kehittämisen olisi tapahduttava yhdessä talous- ja rahaliiton syventämisen ja erityisesti pankkiunionin loppuunsaattamisen kanssa; ottaa huomioon, että 19. kesäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa ”Pankkiunioni – Vuosikertomus 2019” (3) parlamentti kehotti saattamaan pankkiunionin loppuun siten, että kehitetään ja pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön eurooppalainen talletussuojajärjestelmä; toteaa, että pankkiunioni on myös epätäydellinen niin kauan kuin siltä puuttuu uskottava varautumisjärjestely yhteistä kriisinratkaisurahastoa varten; kehottaa lisäksi harkitsemaan tarvetta perustaa ja luoda koko euroaluetta koskeva julkisen talouden vakauttamismekanismi; katsoo, että pääomamarkkinaunionia on täydennettävä suhdanteita tasoittavilla politiikkatoimilla, jotta voidaan varmistaa rahoituksen ja investointimahdollisuuksien yhtäläinen saatavuus kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että pääomamarkkinaunionin kehittämisen olisi tapahduttava yhdessä talous- ja rahaliiton syventämisen ja erityisesti pankkiunionin loppuunsaattamisen kanssa; ottaa huomioon, että 19. kesäkuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa ”Pankkiunioni – Vuosikertomus 2019” (3) parlamentti kehotti saattamaan pankkiunionin loppuun siten, että kehitetään ja pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön eurooppalainen talletussuojajärjestelmä; toteaa, että pankkiunioni on myös epätäydellinen niin kauan kuin siltä puuttuu uskottava varautumisjärjestely yhteistä kriisinratkaisurahastoa varten; kehottaa lisäksi harkitsemaan tarvetta perustaa ja luoda koko euroaluetta koskeva julkisen talouden vakauttamismekanismi; katsoo, että pääomamarkkinaunionia on täydennettävä suhdanteita tasoittavilla politiikkatoimilla, jotta voidaan varmistaa rahoituksen ja investointimahdollisuuksien yhtäläinen saatavuus kaikkialla EU:ssa;

| I. | ottaa huomioon, että rahoitussäännöksiä, erityisesti pankki- ja tilintarkastusalalla, on äskettäin muutettu covid-19:n johdosta; ottaa huomioon, että pääomamarkkinarahoitusta tarvitaan, jotta voidaan lisätä kokonaisrahoituskapasiteettia ja vähentää riippuvuutta pankkien luotonannosta EU:ssa; ottaa huomioon, että hyvin pääomitetulla pankkisektorilla on jatkossakin tärkeä rooli yritysten, erityisesti pk-yritysten, rahoittamisessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että rahoitussäännöksiä, erityisesti pankki- ja tilintarkastusalalla, on äskettäin muutettu covid-19:n johdosta; ottaa huomioon, että pääomamarkkinarahoitusta tarvitaan, jotta voidaan lisätä kokonaisrahoituskapasiteettia ja vähentää riippuvuutta pankkien luotonannosta EU:ssa; ottaa huomioon, että hyvin pääomitetulla pankkisektorilla on jatkossakin tärkeä rooli yritysten, erityisesti pk-yritysten, rahoittamisessa;

| J. | katsoo, että sellaisen keskitetyn mekanismin puuttuminen, joka sisältäisi helposti saatavilla olevaa, luotettavaa, ymmärrettävää ja vertailukelpoista julkista tietoa, on yksi syy siihen, että yritysten on vaikea löytää sijoittajia; katsoo, että sijoittajien on vaikea arvioida pieniä ja nuoria yrityksiä, joilla on ollut liiketoimintaa vain vähän aikaa, mikä vaikeuttaa erityisesti nuorten yrittäjien innovatiivisen yritystoiminnan käynnistämistä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että sellaisen keskitetyn mekanismin puuttuminen, joka sisältäisi helposti saatavilla olevaa, luotettavaa, ymmärrettävää ja vertailukelpoista julkista tietoa, on yksi syy siihen, että yritysten on vaikea löytää sijoittajia; katsoo, että sijoittajien on vaikea arvioida pieniä ja nuoria yrityksiä, joilla on ollut liiketoimintaa vain vähän aikaa, mikä vaikeuttaa erityisesti nuorten yrittäjien innovatiivisen yritystoiminnan käynnistämistä;

| K. | ottaa huomioon, että suuren taantuman kokemusten perusteella on päästy yhteisymmärrykseen siitä, että euroalueen institutionaalista rakennetta on uudistettava sen valmiuksien parantamiseksi torjua merkittäviä taloudellisia häiriöitä; ottaa huomioon, että talouskirjallisuudessa todetaan yleisesti, että parempi häiriöiden sietokyky Yhdysvalloissa johtuu pääasiassa tehokkaammasta yksityisestä riskinjaosta luotto- ja pääomamarkkinoiden kautta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että suuren taantuman kokemusten perusteella on päästy yhteisymmärrykseen siitä, että euroalueen institutionaalista rakennetta on uudistettava sen valmiuksien parantamiseksi torjua merkittäviä taloudellisia häiriöitä; ottaa huomioon, että talouskirjallisuudessa todetaan yleisesti, että parempi häiriöiden sietokyky Yhdysvalloissa johtuu pääasiassa tehokkaammasta yksityisestä riskinjaosta luotto- ja pääomamarkkinoiden kautta;

| L. | ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus kaikista yrityksistä EU28:n finanssialan ulkopuolisella yrityssektorilla oli 99,8 prosenttia ja että niiden osuus sektorin arvonlisäyksestä oli 56,4 prosenttia ja työllisyydestä 66,6 prosenttia; ottaa huomioon, että mikroyritysten osuus sektorilla oli 93 prosenttia, pienten pk-yritysten 5,9 prosenttia ja keskisuurten pk-yritysten osuus vain 0,9 prosenttia (4); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus kaikista yrityksistä EU28:n finanssialan ulkopuolisella yrityssektorilla oli 99,8 prosenttia ja että niiden osuus sektorin arvonlisäyksestä oli 56,4 prosenttia ja työllisyydestä 66,6 prosenttia; ottaa huomioon, että mikroyritysten osuus sektorilla oli 93 prosenttia, pienten pk-yritysten 5,9 prosenttia ja keskisuurten pk-yritysten osuus vain 0,9 prosenttia (4);

| M. | ottaa huomioon, että covid-19:n aiheuttama sosiaalinen ja taloudellinen kriisi ja sulkutoimet vaikuttavat erityisen kielteisesti pk-yrityksiin ja voivat vaikuttaa myös vähittäissäästäjiin; katsoo, että Euroopan elpymissuunnitelman kautta annettavalla EU:n vastauksella covid-19-kriisiin olisi tarjottava suuri pääomanlisäys ja sitä olisi täydennettävä kannustimilla, joilla edistetään markkinapohjaista rahoitusta ja vähennetään riippuvuutta pankkien luotonannosta, jotta parannetaan eurooppalaisten yritysten rahoituksen saantia ja rakennetaan häiriönsietokykyinen EU:n talous sekä säilytetään työpaikat ja jäsenvaltioiden tuotantokapasiteetti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19:n aiheuttama sosiaalinen ja taloudellinen kriisi ja sulkutoimet vaikuttavat erityisen kielteisesti pk-yrityksiin ja voivat vaikuttaa myös vähittäissäästäjiin; katsoo, että Euroopan elpymissuunnitelman kautta annettavalla EU:n vastauksella covid-19-kriisiin olisi tarjottava suuri pääomanlisäys ja sitä olisi täydennettävä kannustimilla, joilla edistetään markkinapohjaista rahoitusta ja vähennetään riippuvuutta pankkien luotonannosta, jotta parannetaan eurooppalaisten yritysten rahoituksen saantia ja rakennetaan häiriönsietokykyinen EU:n talous sekä säilytetään työpaikat ja jäsenvaltioiden tuotantokapasiteetti;

| N. | ottaa huomioon, että saksalaisen maksupalveluntarjoajan, DAX30-yrityksen Wirecardin, joka haki maksukyvyttömyysmenettelyyn 24. kesäkuuta 2020, aiheuttama skandaali paljasti puutteita EU:n sääntelykehyksessä, ja toteaa, että skandaalin monimutkaisuus edellyttää huolellista arviointia sen selvittämiseksi, mikä meni pieleen, kun valtavan mittava petollinen toiminta jäi huomaamatta niin pitkään; katsoo, että rahoitusalan raportointia, rahoitusalan innovointia ja maksuja sekä näihin liittyviä aloja, kuten tilintarkastusta ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa, koskevan eurooppalaisen valvontarakenteen mukauttamista on jälleen korostettu kiireellisenä välttämättömyytenä tämän viimeisimmän skandaalin valossa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että saksalaisen maksupalveluntarjoajan, DAX30-yrityksen Wirecardin, joka haki maksukyvyttömyysmenettelyyn 24. kesäkuuta 2020, aiheuttama skandaali paljasti puutteita EU:n sääntelykehyksessä, ja toteaa, että skandaalin monimutkaisuus edellyttää huolellista arviointia sen selvittämiseksi, mikä meni pieleen, kun valtavan mittava petollinen toiminta jäi huomaamatta niin pitkään; katsoo, että rahoitusalan raportointia, rahoitusalan innovointia ja maksuja sekä näihin liittyviä aloja, kuten tilintarkastusta ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa, koskevan eurooppalaisen valvontarakenteen mukauttamista on jälleen korostettu kiireellisenä välttämättömyytenä tämän viimeisimmän skandaalin valossa;

| O. | katsoo, että pääomamarkkinaunionin on saatava liikkeelle vähittäiskysyntä; katsoo, että tällaisen tavoitteen saavuttamiseksi vähittäissijoittajien on koettava muutos sijoituskulttuurissa; ottaa huomioon, että tällainen muutos tapahtuu vain, mikäli vähittäissijoittajat vakuuttuvat siitä, että investoinnit pääomamarkkinoihin ovat toivottavia ja niihin kohdistuu hyväksyttäviä ja selkeästi määriteltyjä riskejä; ottaa huomioon, että komission olisi tutkittava lisää mahdollisuuksia viestiä pääomamarkkinaunionihankkeen hyödyistä, esimerkiksi nimenmuutoksella, jossa korostetaan EU:n kansalaisten säästöjen ja investointien suoraa yhteyttä talouskasvuun ja covid-19-pandemian jälkeiseen elpymiseen, kuten korkean tason Next CMU -työryhmä on ehdottanut; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että pääomamarkkinaunionin on saatava liikkeelle vähittäiskysyntä; katsoo, että tällaisen tavoitteen saavuttamiseksi vähittäissijoittajien on koettava muutos sijoituskulttuurissa; ottaa huomioon, että tällainen muutos tapahtuu vain, mikäli vähittäissijoittajat vakuuttuvat siitä, että investoinnit pääomamarkkinoihin ovat toivottavia ja niihin kohdistuu hyväksyttäviä ja selkeästi määriteltyjä riskejä; ottaa huomioon, että komission olisi tutkittava lisää mahdollisuuksia viestiä pääomamarkkinaunionihankkeen hyödyistä, esimerkiksi nimenmuutoksella, jossa korostetaan EU:n kansalaisten säästöjen ja investointien suoraa yhteyttä talouskasvuun ja covid-19-pandemian jälkeiseen elpymiseen, kuten korkean tason Next CMU -työryhmä on ehdottanut;

| P. | ottaa huomioon, että tuoreiden raporttien ja kuluttajapohjaisten kyselyjen (5) mukaan useimmat eurooppalaiset vähittäissijoittajat haluavat suosia kestävyyttä ja ottaa huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät tekijät ja riskit sijoituspäätöksissään, mutta heille tarjotaan harvoin soveltuvia tuotteita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tuoreiden raporttien ja kuluttajapohjaisten kyselyjen (5) mukaan useimmat eurooppalaiset vähittäissijoittajat haluavat suosia kestävyyttä ja ottaa huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät tekijät ja riskit sijoituspäätöksissään, mutta heille tarjotaan harvoin soveltuvia tuotteita;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemiasta johtuvat markkinoiden liikkeet ovat toimineet tosielämän stressitestinä koko rahoitusekosysteemin vakaudelle ja että seurantatoimena olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi rahoitusvakautta ja rahoitusvalvontaa koskevan EU:n nykyisen säännöstön eduista ja puutteista; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemiasta johtuvat markkinoiden liikkeet ovat toimineet tosielämän stressitestinä koko rahoitusekosysteemin vakaudelle ja että seurantatoimena olisi tehtävä yksityiskohtainen arviointi rahoitusvakautta ja rahoitusvalvontaa koskevan EU:n nykyisen säännöstön eduista ja puutteista;

| R. | ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista aiheuttaa rakenteellisia muutoksia EU:n rahoitusjärjestelmään; ottaa huomioon, että brexitin jälkeiset EU:n pääomamarkkinat ovat luonteeltaan monikeskuksisia ja että niihin liittyy suurempi eriytymisriski EU:ssa; korostaa, että on tärkeää edistää politiikkoja ja toimenpiteitä, kuten vankkaa lähestymistapaa suhteessa kolmansien maiden pääsyyn EU:n markkinoille ja vastaavuusjärjestelmien dynaamista seurantajärjestelmää, joilla varmistetaan EU:n rahoitusmarkkinoiden häiriönsietokyky, yhteenliitettävyys ja kilpailukyky sekä niiden vakaus ja tasapuoliset toimintaedellytykset; ottaa huomioon, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi vastaavuus voidaan myöntää vain, jos kyseisen kolmannen maan sääntely- ja valvontajärjestelmän ja -normien katsotaan vastaavan täysin EU:n lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista aiheuttaa rakenteellisia muutoksia EU:n rahoitusjärjestelmään; ottaa huomioon, että brexitin jälkeiset EU:n pääomamarkkinat ovat luonteeltaan monikeskuksisia ja että niihin liittyy suurempi eriytymisriski EU:ssa; korostaa, että on tärkeää edistää politiikkoja ja toimenpiteitä, kuten vankkaa lähestymistapaa suhteessa kolmansien maiden pääsyyn EU:n markkinoille ja vastaavuusjärjestelmien dynaamista seurantajärjestelmää, joilla varmistetaan EU:n rahoitusmarkkinoiden häiriönsietokyky, yhteenliitettävyys ja kilpailukyky sekä niiden vakaus ja tasapuoliset toimintaedellytykset; ottaa huomioon, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi vastaavuus voidaan myöntää vain, jos kyseisen kolmannen maan sääntely- ja valvontajärjestelmän ja -normien katsotaan vastaavan täysin EU:n lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia;

| S. | ottaa huomioon, että rahoitusteknologialla on mahdollisuus vastata tiettyihin pk-yritysten ja vähittäissijoittajien tarpeisiin mahdollistamalla hajautetut toimintatavat ja tehokkuuden parantamisen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että rahoitusteknologialla on mahdollisuus vastata tiettyihin pk-yritysten ja vähittäissijoittajien tarpeisiin mahdollistamalla hajautetut toimintatavat ja tehokkuuden parantamisen;

Rahoitustoiminta

| 1. | panee merkille 24. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (COM(2020)0590); korostaa tarvetta saattaa pääomamarkkinaunioni loppuun covid-19-kriisin jälkeisen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen tukemiseksi; pyytää komissiota sitoutumaan aiempaa lujemmin todellisen edistyksen aikaansaamiseen esimerkiksi valvontaa, verotusta tai maksukyvyttömyyslainsäädäntöä koskevissa kysymyksissä, sillä ne ovat edelleen merkittäviä esteitä EU:n pääomamarkkinoiden aidolle yhdentymiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa tarvittaessa poistamaan esteet ja byrokratian, mihin kuuluu lainsäädännön yksinkertaistaminen ja oikeasuhteisempi lainsäädännön soveltaminen silloin, kun se on tarpeen ja se edistää rahoitusvakautta, jotta voidaan monipuolistaa eurooppalaisten yritysten rahoituslähteitä keskittyen erityisesti pk-yrityksiin, myös startup- ja midcap-yrityksiin, ja edistää niiden mahdollisuuksia päästä pääomamarkkinoille ja saada monipuolisempia ja kilpailukykyisempiä pidemmän aikavälin investointimahdollisuuksia vähittäis- ja suursijoittajille; korostaa tarvetta vähentää nykyistä velanoton suosimista; huomauttaa, että nykyinen tilanne tekee eurooppalaisista yrityksistä ja erityisesti pk-yrityksistä heikompia ja haavoittuvampia; kehottaa ottamaan käyttöön pk-yritystestin kunkin pääomamarkkinaunionia koskevan aloitteen vaikutustenarvioinnissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että välttämättömiä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että startup-, pk- ja midcap-yritykset pääsevät rahoitusmarkkinoille, ovat muun muassa investointitutkimuksen helpottaminen, pk-yritysten määritelmän yhtenäistäminen asiaankuuluvassa EU:n lainsäädännössä ja liikkeeseenlaskuvaatimusten helpottaminen; kehottaa jäsenvaltioita tasapainottamaan velkarahoituksen ja oman pääomarahoituksen erilaista verokohtelua; kannattaa rahoitusmarkkinadirektiivi II:n (MiFID II) tarkistamista siinä säädetyn pk-yritysten investointitutkimusta koskevan kannustinjärjestelmän osalta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota laatimaan ”eurooppalaisia vakuudellisia velkasitoumuksia” (ESN) koskevan lainsäädäntöehdotuksen pankkien uutena kaksitahoisena rahoitusvälineenä, joka voisi auttaa parantamaan pk-yritysten rahoituksen saantia kaikkialla EU:ssa; muistuttaa, että ESN:t voitaisiin kohdentaa erityisiin tavoitteisiin, kuten pk-yritysten tukemiseen siirtymisessä kilpailukykyisempään ja kestävämpään talouteen ja reaalitalouteen suunnatun rahoituksen kanavointiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota vahvistamaan pankkien pakollista palautetta, kun ne hylkäävät pk-yritysten luottohakemuksia, koska kattavampi palaute voisi tarjota kielteisen vastauksen saaneille pk-yrityksille mahdollisuuden mukauttaa liiketoimintamalliaan ja oppia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa lisäämään Euroopan pääomamarkkinoiden yhdentymistä ja edelleen parantamaan niitä, jotta ne olisivat mahdollisimman houkuttelevat, kilpailukykyiset ja häiriönsietokykyiset, erityisesti myös Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron vuoksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa euroalueen riskinsietokyvyn parantamisen keskeistä merkitystä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että euroalueen maat voivat parantaa sisäisiä valmiuksiaan torjua makrotaloudellisia häiriöitä erityisesti vähentämällä tehokkaasti talouksiensa, pankkisektoriensa ja julkisten talouksiensa haavoittuvuuksia; katsoo lisäksi, että talouden häiriönsietokykyä on parannettava rakenneuudistuksilla, joilla tuetaan mahdollista kasvua ja lisätään joustavuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että tehokkaat ja yhdentyneet rahoitusmarkkinat ovat euroalueen tehokkaan yksityisen riskinjaon keskeinen edellytys; katsoo, että aito pääomamarkkinaunioni voisi auttaa merkittävästi monipuolistamisessa ja riskien vähentämisessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille listautumisannin markkinoiden heikentymisen EU:ssa, mikä kuvastaa niiden vähäistä houkuttelevuutta erityisesti pienemmille yrityksille; korostaa tässä yhteydessä, että pk-yrityksille aiheutuu suhteetonta hallinnollista rasitetta ja kustannuksia listautumisvaatimusten noudattamisesta; katsoo, että rahoitusmarkkinoiden tehokkuutta ja vakautta olisi parannettava ja yritysten listautumista olisi helpotettava; kannustaa perustamaan ja priorisoimaan suuren yksityisen yleiseurooppalaisen rahaston, listautumisantirahaston, pk-yritysten rahoittamisen tukemiseksi; toteaa, että pk-yrityksille on varmistettava houkutteleva ympäristö ennen listautumisantia ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti ajatukseen korkean tason foorumista, joka perustaisi eurooppalaisen keskitetyn yhteyspisteen kokoamaan yhteen tietoja yrityksistä EU:ssa yhdistämällä olemassa olevia kansallisia ja EU:n rekistereitä ja yritysten tietokantoja, jotta voitaisiin auttaa yrityksiä erityisesti pienissä jäsenvaltioissa houkuttelemaan sijoittajia; korostaa, että yritysten olisi voitava valvoa tietojensa saatavuutta yhteyspisteessä; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian lainsäädäntöehdotuksen listattujen ja listaamattomien EU:n yritysten taloudellisia ja muita kuin taloudellisia tietoja käsitteleväksi eurooppalaiseksi keskitetyksi yhteyspisteeksi noudattaen tarvittaessa myös suhteellisuusperiaatetta; kehottaa komissiota yhtenäistämään muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin avoimuusvaatimuksia luokitusjärjestelmäasetuksen ja kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen antamista koskevan asetuksen kanssa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa tarkastelemaan, voiko tytäryritysten vähemmistöosuuksien kohtelu vakavaraisuusasetuksen mukaisesti vähentää listautumista osakemarkkinoille, kun otetaan huomioon rahoitusvakauteen liittyvät huolenaiheet ja mahdollinen lisäarvo reaalitalouden rahoitukselle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa nopeuttamaan EU:n riskipääomamarkkinoiden ja yksityisen pääoman markkinoiden kehitystä eurooppalaisten riskipääomarahastojen yhteisen ja avoimen kehyksen (6) yhteydessä lisäämällä rahoituksen saatavuutta riskipääomasijoituksia varten ja kehittämällä suurempia varhais- ja myöhäisvaiheen riskipääomarahastoja, riskipääomasijoituksia ja bisnesenkeleiden sijoituksia koskevia verokannustinjärjestelmiä sekä aktiivisia listautumisantimarkkinoita riskipääomaa saaneille yrityksille; korostaa, että nämä verokannustinjärjestelmät olisi suunniteltava siten, että ne ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti kannattavia ja vastuullisia ja että niihin sovelletaan järjestelmällistä seurantaa ja arviointia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | huomauttaa, että Euroopan riskipääomamarkkinoilla on lisättävä avoimuutta ja vähennettävä hajanaisuutta; korostaa tarvetta vahvistaa eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja (ELTIF), eurooppalaisia riskipääomarahastoja (EuVECA) ja eurooppalaisia yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja (EuSEF), jotta kehitetään yleiseurooppalaisia yksityistä pääomaa edistäviä välineitä; kannattaa eurooppalaisista pitkäaikaissijoitusrahastoista annetun asetuksen (EU) 2015/760 (7) tarkistamista, mukaan lukien analyysi mahdollisista kohdennetuista mukautuksista asiaan liittyviin vakavaraisuuskalibrointeihin pankki- ja vakuutusalan sääntelykehyksissä siten, että samalla turvataan rahoitusvakaus, jotta vähittäissijoittajat voivat osallistua listaamattomien yhtiöiden pitkäaikaiseen rahoitukseen, infrastruktuurihankkeisiin ja kestäviin sijoituksiin eurooppalaisten pitkäaikaissijoitusrahastojen koko potentiaalin hyödyntämiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä arvopaperistamismarkkinoiden elvyttämiseksi Euroopassa tekemällä niistä houkuttelevat liikkeeseenlaskijoille ja sijoittajille; pyytää Euroopan valvontaviranomaisia ja komissiota viimeistelemään kaikki tekniset sääntelystandardit; kehottaa yksinkertaistamaan ja virtaviivaistamaan julkistamista koskevia sääntelyvaatimuksia, yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua (YLS) arvopaperistamista koskevia kriteerejä, YLS-kriteerien noudattamisen tarkastamista ja tarjoamaan yksinkertaisia ja riskiherkkiä parametreja merkittävän riskinsiirron arviointia varten; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille pääomamarkkinoiden elvytyspaketissa 24. heinäkuuta 2020 esitetyt arvopaperistamista koskevat ehdotukset; pyytää komissiota arvioimaan, miten kohdennetuilla muutoksilla arvopaperistamisasetukseen voitaisiin vapauttaa rahoituskapasiteettia, jotta voidaan välttää eurooppalaisten pankkien luotonannon väheneminen ja samalla puuttua rahoitusvakautta koskeviin huolenaiheisiin, kun otetaan huomioon, että joidenkin synteettisten arvopaperistamisten luonne voi aiheuttaa erityisiä vakavaraisuus- ja järjestelmäriskejä; katsoo, että tällaiset kohdennetut arvioinnit voisivat sisältää käteisvaroihin perustuvan ja taseen synteettisten arvopaperistamisten kohtelun sekä lakisääteisen pääoman ja likviditeetin kohtelun mukauttamisen katettujen joukkolainojen ja lainojen kohteluun sekä kolmannen osapuolen arvopaperistamista, katettuja joukkolainoja sekä yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua arvopaperistamista koskevien julkistamis- ja huolellisuusvaatimusten tarkistamisen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisten kohdennettujen toimenpiteiden vaikutusta rahoitusvakauteen, yhdenmukaistamaan ja yksinkertaistamaan arvopaperimarkkinalainsäädäntöä, helpottamaan nopeaa elpymistä covid-19-kriisin jälkeen, helpottamaan investointeja reaalitalouteen, erityisesti pk-yrityksiin, ja sallimaan uusien tulokkaiden ja tuotteiden tulon markkinoille, säilyttämään kuluttajansuojan ja markkinoiden luotettavuuden sekä kannustamaan rajat ylittäviin pääomasijoituksiin ja kauppaan; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan, onko tarpeen tarkastella uudelleen rahoitusmarkkina-asetusta (MiFIR), osakkeiden ja johdannaisten kaupankäyntivelvollisuus mukaan lukien, jotta voidaan poistaa mahdolliset kitkat, jotka voivat vaikuttaa EU:n yritysten kykyyn hankkia pääomaa tällä hetkellä, erityisesti EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen siirtymäkauden päättyessä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana EU:n joukkorahoitusmarkkinoiden alikehittyneisyyttä muihin suuriin talouksiin verrattuna; panee tyytyväisenä merkille EU:n laajuisia sääntöjä koskevat uudet yhdenmukaiset kriteerit, joista sovittiin joulukuussa 2019 (2018/0048(COD) ja joilla pyritään ratkaisemaan tämä tilanne ja edistämään rajatylittävää yritysrahoitusta; pyytää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista (ESMA) ja komissiota seuraamaan tiiviisti uusien sääntöjen täytäntöönpanoa reagoidakseen ja ehdottaakseen muutoksia, jos joukkorahoituksessa pk-yritysten rahoituksen vaihtoehtona ei havaita merkittäviä parannuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan aktiivisesti pk-yrityksille niiden käytettävissä olevista vaihtoehtoisista rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota tutkimaan aloitteita työntekijöiden omistuksen kannustamiseksi, jotta edistetään vähittäissäästäjien suoraa osallistumista talouden rahoittamiseen, ja myös välineenä, jolla parannetaan yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja tuetaan pääomakulttuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota edistämään vähittäissäästäjien suoraa osallistumista talouden rahoittamiseen ottaen huomioon vähittäissijoittajien sijoitusten mahdolliset tuotot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota tarkistamaan toimituskuria koskevaa järjestelmää arvopaperikeskusasetuksen puitteissa covid-19-kriisin ja brexitin vuoksi; |
| --- | --- |

21.

Pitkäaikaisten ja rajatylittävien sijoitusten ja rahoitustuotteiden edistäminen

| 22. | pyytää jäsenvaltioita muuttamaan kansallisia verokehyksiään, jotta vähennetään rajat ylittävien investointien veroesteitä, mukaan lukien menettelyt osinkojen lähdeveron rajat ylittävien palautusten maksamiseksi sijoittajille, myös vähittäissijoittajille, jos kyseessä on kaksinkertainen verotus; katsoo, että tällaiset menettelyt olisi selvitettävä läpinäkyvästi yleiseurooppalaisella digitaalisella foorumilla ja että niiden avulla vähittäissijoittajien olisi voitava määrittää tuotto sijoitetulle pääomalleen reaaliaikaisesti; kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä OECD:n ja sen verohuojennusta ja sääntöjen noudattamista edistävän TRACE-hankkeen (Tax Relief and Compliance Enhancement) kanssa, jotta voidaan tasapainottaa pääoman ja velan välistä erilaista kohtelua, joka rankaisee yksityisten investointien kautta tapahtuvasta innovoinnin rahoituksesta, ja luoda kannustimia sijoittajien pitkän aikavälin investointimahdollisuuksille, jotta EU:n kansalaiset saisivat parempaa tuottoa pitkän aikavälin säästöistään; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että kansallisten verokehysten muuttaminen yksipuolisesti EU:ssa rajat ylittävien investointien veroesteiden vähentämiseksi lisää entisestään eroavaisuuksia verosäännöissä, joita yritysten on noudatettava rajat ylittävässä toiminnassa lukuisin kustannuksin, ja tarjoaa lisää mahdollisuuksia veronkiertoon; kehottaa jälleen jäsenvaltioita sopimaan yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (CCCTB) koskevien ehdotusten hyväksymisestä samanaikaisesti ottaen huomioon parlamentin kannan, joka sisältää jo virtuaalisen kiinteän toimipaikan käsitteen ja jakokaavat; kehottaa jäsenvaltioita sovittamaan yhteen yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevat eriävät kantansa, sillä tämä väline on tärkeä sellaisen kehyksen luomisessa, joka edistää varmuutta, ehkäisee kaksinkertaista verotusta, vähentää hallinnollisia kustannuksia ja lisää siten rajat ylittäviä investointeja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää lisätä rajatylittävien investointien oikeusvarmuutta tekemällä kansallisista maksukyvyttömyysmenettelyistä tehokkaampia ja tuloksellisempia ja yhdenmukaistamalla edelleen yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevia sääntöjä, mukaan lukien osakkeenomistajan yhteinen määritelmä, jotta helpotetaan osakkeenomistajien oikeuksien käyttöä ja sitoutumista sijoituspalveluyrityksiin kaikkialla EU:ssa; korostaa, että on tärkeää varmistaa vakaa oikeussuojakehys rajat ylittäville investoinneille EU:ssa EU:n sisäisten kahdenvälisten investointisopimusten päättymisen jälkeen; kehottaa komissiota tilanteen mukaan ehdottamaan lainsäädäntöaloitteita ja/tai antamaan jäsenvaltioille suosituksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa finanssimarkkinoiden toimijoiden pitkän aikavälin pääomasijoitusten merkitystä riippumattomien eurooppalaisten yritysten tukemisessa unionissa, vahvoilla ja kestävällä strategisilla aloilla, kestävässä talouskasvussa ja vauraudessa EU:n kansalaisten eduksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että rahoituspalveluja sisämarkkinoilla koskevan aidosti yhteisen sääntökirjan täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa on edettävä pidemmälle, myös kestävää rahoitusta koskevien yhteisten määritelmien ja standardien osalta; kehottaa komissiota ja Euroopan valvontaviranomaisia keskittymään valvonnan lähentymisvälineiden käyttöön ja parantamaan niiden tehokkuutta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tarvetta edistää eläketarjontaa erityisesti toisen ja kolmannen pilarin eläkkeiden osalta, kun otetaan huomioon unionia odottavat valtavat väestörakenteen muutokset; suhtautuu myönteisesti yleiseurooppalaiseen yksilölliseen eläketuotteeseen (PEPP); toteaa, että PEPP on täydentävä ja vapaaehtoinen eläketuote kansallisten julkisten eläkejärjestelmien rinnalla; muistuttaa, että verokohtelu on keskeisessä asemassa tulevien PEPP-tuotteiden menekin suhteen; palauttaa mieliin 26. kesäkuuta 2017 annetun komission suosituksen, jossa jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että PEPP-tuotteisiin sovelletaan samaa verokohtelua kuin kansallisiin eläketuotteisiin, jotta niistä tulee säästäjille todellinen vaihtoehto; vaatii perusteellista näyttöön perustuvaa arviointia PEPP-markkinoista, myös tasapuolisten toimintaedellytysten osalta, ennen PEPP-asetuksen seuraavaa lainsäädäntötarkistusta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään rahastoivia eläkejärjestelmiä keinona kasvattaa pitkällä aikavälillä investoitavissa olevien eurooppalaisten pääomavarantojen määrää sekä parantaa markkinadynamiikkaa ja sijoituskannustimia; katsoo, että eläkkeiden rahastointia olisi elvytettävä ja siitä olisi tehtävä houkuttelevampaa; kehottaa toteuttamaan toimia julkisten ja yksityisten eläkejärjestelmien rinnakkaisen olemassaolon esteiden poistamiseksi; kehottaa harjoittamaan verokannustinpolitiikkaa, joka on suunniteltu tuottamaan taloudellista ja sosiaalista hyötyä, ja luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset eri palveluntarjoajien ja tuotetyyppien välille, jotta sijoittajia kannustetaan osallistumaan pitkäaikaisiin tuotteisiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannustaa komissiota harkitsemaan EU:n ”de minimis” -tukea koskevan järjestelmän tai vapautusjärjestelmän käyttöönottoa ammattimaisille ja/tai puoliksi ammattimaisille sijoittajille yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin (UCITS) yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että Solvenssi II -direktiiviä on tarkasteltava uudelleen vuoden 2020 loppuun mennessä ja että Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) antaa komissiolle teknisiä neuvoja, myös covid-19-pandemiasta saaduista kokemuksista erityisesti pandemiaan liittyvien riskien kattamisesta, kuultuaan ensin eri sidosryhmiä; pyytää komissiota ja EIOPAa arvioimaan kohdennetun vaikutustenarvioinnin perusteella oman pääoman ehtoiseen pääomaan ja yksityiseen velkaan, erityisesti pk-yrityksiin, tehtäviä sijoituksia koskevien pääomavaatimusten mukauttamisen mahdollisia hyötyjä ja vakavaraisuuteen liittyviä perusteita, mahdollisesti myös sisäisten mallien avulla, jotta varmistetaan, että vakuutuksenantajia ja eläkerahastoja koskevat pääomavaatimukset eivät estä pitkäaikaisia sijoituksia; kannustaa poistamaan asteittain kansalliset vapautukset ja vähentämään ylisääntelyä Solvenssi II:n kansallisessa täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta kehittää ja edistää sopivien kestävien varojen saatavuutta; kannustaa komissiota laatimaan lainsäädäntöaloitteen EU:n vihreitä joukkovelkakirjoja koskevasta standardista; kehottaa jatkamaan keskusteluja sellaisen eurooppalaisen turvallisen omaisuuserän luomisesta, joka perustuu komission arvioon valtion joukkovelkakirjalainoja koskevasta ehdotuksesta ja mahdollisesta kehityksestä, jotta voidaan vahvistaa euron kansainvälistä roolia, vakauttaa rahoitusmarkkinoita ja antaa pankeille mahdollisuus monipuolistaa salkkujaan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että riittävät vakavaraisuussäännöt, joissa otetaan huomioon tappionkattamiskyky, ovat olennaisen tärkeitä rahoitusvakauden säilyttämiseksi ja että on pyrittävä tasapainoon sen varmistamiseksi, että parannetaan niin rahoituslaitosten valmiuksia investoida reaalitalouteen ja lainoittaa sitä kuin EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä; kehottaa komissiota kiinnittämään lopullisten Basel III -standardien täytäntöönpanon yhteydessä asianmukaista huomiota riskipainotuksiin, joita sovelletaan pankkien investointeihin omaan pääomaan, erityisesti pk-yritysten pitkäaikaiseen pääomaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että pääomamarkkinaunionin olisi oltava johdonmukainen ja yhdenmukainen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja erityisesti Kestävä Eurooppa -investointiohjelman sekä EU:n kestävien toimintojen luokitusjärjestelmän kanssa; katsoo, että yhteisymmärryspöytäkirjalla olisi pyrittävä suuntaamaan investointeja ympäristöystävällisiin ja kilpailukykyisiin hankkeisiin ja siten edistämään EU:n kestävyysagendaa; |
| --- | --- |

33.

Markkinarakenne

| 34. | korostaa, että eurooppalaisten ja kansallisten valvontaviranomaisten on tehtävä tehokasta ja tuloksekasta yhteistyötä, jotta ne voivat päästä eroon erimielisyyksistään ja pystyvät aidosti lähentämään valvontaa ja jotta voidaan edistää Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) ohjauksella yhteistä eurooppalaista valvonnan ja täytäntöönpanon mallia, jolla vähennetään rajat ylittävän rahoitustoiminnan nykyisiä esteitä; panee merkille ESMAn, EIOPAn ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) merkityksen tässä prosessissa ja panee samalla merkille kansallisten toimivaltaisten viranomaisten roolin sellaisena kuin se määriteltiin Euroopan finanssivalvontajärjestelmän (ESFS) hiljattain hyväksytyssä uudelleentarkastelussa; muistuttaa lisäksi tarpeesta uudistaa Euroopan valvontaviranomaisten hallintorakennetta, jotta ne olisivat riippumattomampia kansallisista valvontaviranomaisista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisten tehokkuusetujen vuoksi, että EAMV:lle annettaisiin asteittain suorat valvontavaltuudet, mukaan luettuna tiettyjen markkinasegmenttien, kuten EU:n keskusvastapuolet ja arvopaperikeskukset sekä eurooppalainen keskitetty yhteyspiste, suora valvonta, sekä aiempaa laajemmat valtuudet puuttua tuotteisiin; korostaa myös tarvetta nimittää yhdessä asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhteinen eurooppalainen valvoja, joka valvoo yhteisen sääntökirjan perusteella kryptovaroihin liittyviä ja merkittäviä rajatylittäviä osa-alueita sisältäviä toimia EU:ssa ja jolla on valtuudet puuttua tuotteisiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on huolissaan saksalaisen rahoitusteknologiayhtiön Wirecardin äskettäisestä skandaalista; pyytää tässä yhteydessä komissiota ja EU:n toimivaltaisia viranomaisia arvioimaan, missä määrin tämän skandaalin voidaan katsoa johtuvan tilintarkastusta ja valvontaa koskevan EU:n sääntelykehyksen puutteista ja onko kansallisilla ja EU:n valvontaviranomaisilla riittävät valmiudet valvoa tehokkaasti suuria rajatylittäviä rahoituslaitoksia, joilla on monimutkaisia liiketoimintamalleja, joihin liittyy eri kolmansien maiden lainkäyttöalueita sekä useita yritystasoja; kehottaa tekemään tästä tapauksesta johtopäätöksiä Euroopan sääntely- ja valvontakehyksen kehittämiseksi edelleen erityisesti pääomamarkkinaunionin toimintasuunnitelman osalta; katsoo, että näissä päätelmissä olisi käsiteltävä sitä, olisiko tämä epäonnistuminen voitu estää suoralla Euroopan tason valvonnalla tietyillä aloilla ja olisiko aiheellista uudistaa kunnianhimoisesti Euroopan valvontaviranomaisten hallintoa siten, että niillä olisi vahvempi rooli rajatylittävän rahoitustoiminnan nykyisten esteiden poistamisessa; toistaa erityisesti kehotuksensa komissiolle selvittää, miten kirjanpitoalan toimintaa voitaisiin parantaa, myös yhteisillä tarkastuksilla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että EU:n laajuinen kilpailu, valikoima ja pääsy markkinainfrastruktuureihin ovat pääomamarkkinaunionin kaupankäyntimekanismien moninaisuuden perusperiaatteita, paitsi jos tällainen pääsy vaarantaisi rahoitusvakauden; panee huolestuneena merkille, että viime vuosina yhä suurempi osuus kauppavirroista on siirtynyt kauppapaikkoihin, joilla on rajalliset avoimuusvaatimukset, ja huomauttaa, että tällainen kaupankäynti ei edistä merkityksellisesti hinnanmuodostusta; toteaa, että kahdenvälisen kauppapaikan ulkopuolella tehtävän kaupankäynnin taso on edelleen korkea; kannattaa todellista siirtymistä kilpailuun ja vaihtoon perustuvaan kaupankäyntiin Euroopan pääoma- ja johdannaismarkkinoilla, kunhan varmistetaan, että eri kauppapaikkojen välillä on tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että asianmukaisesti rahoitetut rahoituspalvelujen alalla toimivat kansalaisyhteiskunnan toimijat ja kuluttajien edustajat voivat tarjota poliittisille päättäjille ja sääntelyviranomaisille arvokkaita näkemyksiä ja riippumatonta arviointia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että kansallisten vaihtoehtojen ja harkintavallan soveltamisesta johtuvan hajanaisuusriskin vähentämiseksi on tarpeen edistää yhteisiä eurooppalaisia standardeja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että rahoituspalvelujen sääntely on hyvin monimutkainen hanke, jota viedään eteenpäin kansainvälisellä, eurooppalaisella ja kansallisella tasolla; kannustaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita puuttumaan tähän monimutkaisuuteen, jotta voidaan varmistaa rahoitusalan sääntelyn oikeasuhteisuus, ja poistamaan tarpeettomat hallinnolliset rasitteet; toteaa myös, että rahoitussääntelyn oikeasuhteisuus voi joskus lisätä monimutkaisuutta, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan merkittäviin ponnisteluihin nykyisten ja tulevien sääntöjen virtaviivaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi poistamalla tarvittaessa asteittain kansalliset poikkeukset ja estämällä EU:n lainsäädäntöä pidemmälle menevän kansallisen sääntelyn; korostaa, että asetukset, joilla on selkeät määräajat nykyisten järjestelmien siirtymiselle ja vaiheittaiselle lakkauttamiselle, voivat luoda sujuvan ja vakaan tien sääntelyn lähentymiselle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palauttaa mieliin 19. tammikuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla” komissiolle esittämänsä kehotuksen, jonka mukaan komission olisi suoritettava joka viides vuosi yhdessä Euroopan valvontaviranomaisten, yhteisen valvontamekanismin ja Euroopan järjestelmäriskikomitean kanssa kattava laadullinen ja määrällinen arvio rahoituspalveluja koskevien EU:n säädösten kumulatiivista vaikutuksista rahoitusmarkkinoihin ja niiden osapuoliin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla puutteiden ja porsaanreikien löytämiseksi, rahoitusalan sääntelyn tuloksellisuuden, tehokkuuden ja toimivuuden arvioimiseksi sekä sen varmistamiseksi, että sääntely ei estä reilua kilpailua eikä talouden kehitystä, ja raportoitava tuloksista Euroopan parlamentille; pitää valitettavana, että tällaista arviointia ei ole tähän mennessä tehty; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman rahoitusekosysteemin kestävyyden vahvistamiseksi hyödyntäen kokemuksia covid-19-kriisin aikana havaituista rahoitusvakautta ja rahoitusvalvontaa koskevan EU:n nykyisen säännöstön eduista ja puutteista; panee merkille EJRK:n hiljattain antamat suositukset, jotka koskevat erityisesti vakuusmaksuista aiheutuvia likviditeettiriskejä ja sijoitusrahastojen likviditeettiriskejä; |
| --- | --- |

42.

Vähittäissijoittajat

| 43. | korostaa, että ei ole olemassa vakaita markkinoita ilman laajaa sijoittajapohjaa; on huolissaan siitä, että vähittäissijoittajien osallistuminen rahoitusmarkkinoille on edelleen vähäistä; toteaa, että vähittäissijoittajilla tarkoitettuja sopivia sijoitusvaihtoehtoja on lisättävä; kehottaa toteuttamaan toimia, joilla edistetään vähittäissijoituksia, kun otetaan huomioon EU:n demografiset haasteet, ja katsoo, että tämä voitaisiin tehdä lisäämällä vähittäissijoittajien osallistumista pääomamarkkinoille houkuttelevammilla, avoimemmilla ja soveltuvammilla yksilöllisillä eläketuotteilla; pyytää esittämään aloitteita, jotka kohdistuvat erityisesti vähittäissijoittajiin, mukaan luettuna riippumattomien verkkopohjaisten EU:n vertailuvälineiden kehittämisen helpottaminen, jotta autetaan vähittäissijoittajia määrittämään sopivimmat tuotteet heidän nimenomaisia tarpeitaan ja mieltymyksiään vastaavien riskien, investointien tuoton ja arvon perusteella, sekä edistämään kannustimia kilpailukykyisille ympäristön, yhteiskunnan ja hallintotavan huomioon ottaville tuotteille ja tuotteille, jotka tyypillisesti liitetään parempaan vastineeseen rahalle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana ja huolestuttavana, että kuluttajan- ja sijoittajansuojaa koskevat säännökset useissa EU:n rahoituspalveluja koskevan lainsäädännön alakohtaisissa kohdissa ovat huonosti yhdenmukaistetut, mikä johtaa kohtuuttomaan monimutkaisuuteen rahoituksen välittäjille ja yksityisasiakkaille; kehottaa komissiota omaksumaan aiempaa laaja-alaisemman ja yhdenmukaisemman lähestymistavan kuluttajien ja sijoittajien suojaan rahoituspalveluja koskevassa EU:n lainsäädännössä, katsoo, että sen olisi oltava on mukautettu vihreään ja digitaaliseen siirtymään, jotta voidaan varmistaa tehokas ja yhdenmukainen suojan taso kaikkien rahoitustuotteiden ja -tarjoajien osalta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että on tärkeää lisätä sijoittajien luottamusta pääomamarkkinoihin ja sitä tukevat moitteeton sijoittajansuoja ja markkinatoimijoiden finanssiosaaminen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että rahoituspalveluyritysten ja digitaaliteknologiayritysten välillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset, jos niihin ei sovelleta ”yhden koon” lähestymistapaa; korostaa, että kaikilla yrityksillä olisi oltava mahdollisuus päästä rahoitusmarkkinoille ”sama liiketoiminta, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti; toteaa, että tämä periaate on erityisen merkityksellinen rahoitusteknologian ja rahoitusalan innovointialueilla ja että rahoitustietojen vastavuoroinen saatavuus olisi sovitettava yhteen sen tarpeen kanssa, että kaikilla palveluntarjoajilla ja tuotetyypeillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että vähittäisrahoituspalvelujen sisämarkkinat ovat hyvin kehittymättömät; toteaa, että vähittäisrahoituspalvelujen tuotteiden, kuten asuntolainojen tai vakuutustuotteiden, hankkiminen toisesta maasta on hyvin harvinaista ja siihen liittyy esteitä; katsoo, että vähittäismarkkinoiden toimijoiden olisi voitava helposti hyödyntää täysimääräisesti sisämarkkinoita, niin että vähittäisrahoituspalvelujen tuotteet ovat heidän saatavillaan rajat ylittävästi, jotta saataisiin enemmän valinnanvaraa ja parempia tuotteita; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön uuden vähittäisrahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman, jossa esitetään kunnianhimoinen strategia rajat ylittävien vähittäisrahoituspalvelujen esteiden poistamiseksi ja tällaisten palvelujen tarpeettomien ja liiallisten maksujen poistamiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa parantamaan vähittäismarkkinoille tarkoitettuja paketoituja ja vakuutusmuotoisia sijoitustuotteita (PRIIP-tuotteita) koskevassa lainsäädännössä keskeisten tietojen julkistamista ja vertailtavuutta ja poistamaan harhaanjohtavia tietoja, ja katsoo, että näihin kysymyksiin olisi puututtava seuraavassa uudelleentarkastelussa; odottaa, että PRIIP-tuotteisiin liittyvässä avaintietoasiakirjaa koskevassa II tason lainsäädännössä noudatetaan I tasoa erityisesti tarkkojen, oikeudenmukaisten, selkeiden ja harhaanjohtamattomien sopimusten tekoa edeltävien tietojen toimittamisen sekä tuottonäkymien menetelmien osalta ja että siinä varmistetaan eri sijoitustuotteiden vertailukelpoisuus; panee merkille, että on tärkeää varmistaa, että sijoittajien saatavilla on aikaisempaa tuottoa koskevia tietoja ja että aikaisempaa tuottoa ei voida käyttää indikaattorina ennustettaessa tulevia tuottoja; pitää valitettavana PRIIP-tuotteita koskevan II tason lainsäädännön hyväksymisen viivästymistä, joka osuu päällekkäin PRIIP-asetuksen ensimmäisen uudelleentarkastelun kanssa ja lisää oikeudellista epävarmuutta ja kustannuksia sidosryhmille; vaatii, että tulevassa uudelleentarkastelussa olisi säädettävä tietojen antamista koskevista asiakirjoista, jotka ovat standardoituja ja koneellisesti luettavia, ja näin mahdollistettava vertailtavuus digitaalisesti; kehottaa komissiota ja Euroopan valvontaviranomaisia koordinoimaan ehdotuksiaan, jotka koskevat niiden muutoksia I tasoon ja II tasoon siten, että taataan korkea ennustettavuus sekä välittäjille että vähittäisasiakkaille; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota tekemään selväksi ammattimaisten sijoittajien ja vähittäissijoittajien välisen eron kaikilla MiFID-direktiivin tasoilla, jotta asiakkaiden kohtelu voidaan räätälöidä heidän markkinoita koskevan tietämyksensä ja kokemuksensa mukaan; katsoo, että on tärkeää mahdollistaa se, että vähittäissijoittajia voidaan pyynnöstä pitää ammattimaisina sijoittajina selkeiden kriteerien nojalla; pyytää komissiota harkitsemaan, vastaisiko puoliammattimaisten sijoittajien luokan käyttöönotto paremmin rahoitusmarkkinoille osallistumisen todellisuutta ja arvioimaan havaintojensa perusteella, tarvitaanko tällaisen luokan käyttöönottoa; pyytää vaihtoehtoisesti komissiota harkitsemaan joustavuuden lisäämistä asiakkaiden luokittelussa, toisin sanoen tiettyjä velvoitteita ja tiettyjä asiakkaita koskevien valinnaisten vaihtoehtojen avulla tai tehostamalla ammatillisia sijoittajia koskevia nykyisiä kriteereitä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on saanut tietää, että MiFID II -direktiivin ja Euroopan markkinarakenneasetuksen (EMIR) mukainen nykyinen raportointikehys on erittäin kallis ja monimutkainen, mikä haittaa järjestelmän tehokkuutta; katsoo, että sen yksinkertaistamista olisi harkittava ottaen samalla täysimääräisesti huomioon nykyiset kokemukset ja tarkastellen tarvetta yhtenäistää lainsäädäntöä sekä varmistaen, että tämä ei millään tavoin heikennä MIFID II -direktiiville ja EMIR-asetukselle asetettuja tavoitteita ja että se ei estä markkinoiden eheyttä, avoimuutta, kuluttajansuojaa ja rahoitusvakautta koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa muuttamaan lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että rahoituksen välittäjät saavat riippumatonta neuvontaa ilman, että ”sisäisesti” valmistettuja rahoitustuotteita mainostetaan epäasianmukaisesti, ja että eri valmistajien tuotteet arvioidaan perusteellisesti, sekä rahoitustuotteiden oikeudenmukaisen ja avoimen markkinoinnin varmistamiseksi; panee merkille, että arvopaperimarkkinaviranomainen on omaksunut nyanssoidun näkemyksen mahdollisesta kannustinkiellosta, ja kehottaa komissiota tutkimaan vaihtoehtoisia lähestymistapoja, joilla on samanlaisia vaikutuksia etujen yhdenmukaistamiseen koko jakeluketjussa; on samaa mieltä siitä, että kannustimien roolia välittämisessä ja jakelussa olisi tarkasteltava edelleen sen varmistamiseksi, että eturistiriitoja ei synny ja että rahoitusneuvontaa tarjotaan sijoittajille tasapuolisesti, avoimesti ja asianmukaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että haamuasiointi tärkeä valvontaväline, jolla voidaan merkittävästi parantaa kuluttajansuojan yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta kaikkialla EU:ssa; kehottaa ESMAa hyödyntämään täysimääräisesti uusia koordinointivaltuuksiaan edistämällä haamuasiointeja kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan tunnistaa myynti väärin perustein ja varmistaa, että kuluttajansuojaa ja liiketoimintaa koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia havaintoja seuraavat asianmukaiset lainvalvontatoimet; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ehdottaa, että komissio tutkii mahdollisuutta ottaa käyttöön kansallisia järjestelmiä täydentävä EU-tason yksityinen säästötili, jolla voitaisiin päästä eroon kansallisten markkinoiden hajanaisuudesta toimimalla yhtenäisesti ja heterogeenisillä markkinoilla ja varmistaa säästöjen siirrettävyys ja turvallisuus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vaatii, että vähittäissijoittajien on oltava erottamaton osa kestävän rahoituksen ohjelmaa ja EU:n kestävän kehityksen ohjelmaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että luokitusjärjestelmämerkintämenetelmä on selkeä ja vähittäissijoittajat ymmärtävät sen; |
| --- | --- |

54.

Talousvalistuksen antaminen

| 55. | panee merkille, että finanssiosaamisen puute ja rahoitusmarkkinoita koskevan laajalevikkisen julkisen tiedon saatavuuden heikkous ovat syitä, jotka selittävät pääomakulttuurin puutetta EU:ssa; korostaa, että talousvalistus on tarpeen, jotta kuluttajat voivat tuntea oikeutensa ja ymmärtää rahoitusmarkkinoille osallistumiseen liittyvät riskit ja jotta voidaan nopeuttaa vähittäissijoittajien osallistumista rahoitusmarkkinoille lisääntyneen tietämyksen, luottamuksen ja riskitietoisuuden pohjalta; kehottaa komissiota käynnistämään ja tukemaan jäsenvaltioissa ohjelmia finanssiosaamisen ja digitaalisen lukutaidon edistämiseksi erilaisten välineiden, kuten digitaalisen ja sosiaalisen median avulla, yhteyksien luomiseksi kansalaisiin ja yrityksiin erityisesti tätä varten perustettujen julkisten virastojen kautta; kehottaa rahoituspalvelujen tarjoajia edistämään tehokkaammin vähittäissijoittajien osallistumista pääomamarkkinoille ja tukemaan vähittäissijoittajien luopumista säästämisen suosimisesta luomalla näiden riskiprofiilin mukaisen pääomakulttuurin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että talousvalistus on keskipitkän aikavälin väline, jonka vaikutukset ovat rajallisia väistämättömien kognitiivisten ennakkoluulojen sekä rahoitusmarkkinoiden muutosnopeuden ja monimutkaisuuden vuoksi; korostaa, että talousvalistus ei voi korvata luotettavan ja puolueettoman ammattimaisen rahoitusneuvonnan saatavuutta; toteaa, että työntekijöiden omistusohjelmat ovat yksi tehokkaimmista keinoista lisätä aikuisten EU-kansalaisten rahoitusalan tietämystä ja osaamista; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että kansalaisten paremmat tiedot ja koulutus talousasioissa hyödyttää demokraattisia järjestelmiä, edistää rahoitusjärjestelmien vakautta ja edistää rahoituslaitosten avoimuutta ja tiedotusvelvollisuuksia; kehottaa komissiota ehdottamaan elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan neuvoston suosituksen tarkistamista, jotta finanssiosaaminen otettaisiin erilliseksi avaintaidoksi; kannustaa lisäksi rahoituslaitoksia kehittämään ja panemaan täytäntöön ohjelmia, joilla pyritään laajentamaan finanssiosaamista ja rahoitusalan valmiuksia sekä luomaan mahdollisuuksia kaikkien kansalaisten taloudelliseen osallisuudelle; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita ja tarvittaessa toimivaltaisia alueellisia, paikallisia tai muita viranomaisia harkitsemaan finanssiosaamisen sisällyttämistä kaikkiin opetussuunnitelmiin tai sen opetuksen laajentamista kaikissa opetussuunnitelmissa kouluista yliopistoon siten, että kehittyvät ohjelmat mukautetaan koululaisten ja opiskelijoiden ja tarpeisiin ja että opetussuunnitelmilla pyritään kehittämään riippumattomuutta rahoitusasioissa; ehdottaa, että tällaisiin ohjelmiin olisi sisällytettävä ainakin rahoitusalan peruskäsitteet, kuten koronkorot, tuotot ja elinkorot, sekä joukkovelkakirjojen ja osakkeiden välinen ero; ehdottaa, että finanssiosaaminen sisällytetään kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA) tutkimukseen; |
| --- | --- |

58.

Digitalisaatio ja data

| 59. | katsoo, että rahoituspalvelujen digitalisointi voi toimia katalysaattorina pääoman liikkeellepanolle ja auttaa poistamaan rahoitusmarkkinoiden hajanaisuutta EU:ssa ja samalla vähentää esteitä ja lisätä valvonnan tehokkuutta; korostaa, että digitalisaatio ei saisi johtaa eri maiden sääntelyerojen hyväksikäyttöön, asiakkaiden suojan tai turvallisuuden heikkenemiseen taikka rahoitusvakauteen liittyviin riskeihin; korostaa, että EU:n kehys, jossa kyberturvallisuus on korkealla tasolla, myös yksityisyyden suojan ja tietosuojan osalta, voisi edistää pääomamarkkinaunionia; huomauttaa, että digitaalisessa rahoituksessa on pääomavirrat liikkuvat runsaasti, mikä houkuttelee rajatylittäviä investointeja; toteaa, että tällaisen EU:n kehyksen olisi sovelluttava ensisijaisesti digitaaliselle aikakaudelle ja oltava teknologianeutraali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota pyrkimään digitaalista rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon, jotta voidaan parantaa rahoituspalvelujen saatavuutta, laajentaa valinnanvaraa ja tehostaa operaatioita; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota hyödyntämään rahoituspalveluja koskevien asetusten tulevia uudelleentarkasteluja sijoittajien ja osakkeenomistajien osallistumisen edistämiseksi digitaalisilla välineillä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että Euroopan markkinoiden on voitava kilpailla maailmanlaajuisesti; kehottaa komissiota luomaan suotuisan ympäristön innovatiivisille ja kilpailukykyisille EU:n rahoitustuotteille, joilla on maailmanlaajuinen ulottuvuus, jotta voidaan houkutella ulkomaisia pääomia ja investointeja ja edistää EU:n kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla säilyttäen samalla vakavaraisuuden sääntelyn ja rahoitusvakauden korkea taso; muistuttaa, että EU:n edustusta monenvälisissä organisaatioissa ja elimissä on yksinkertaistettava ja se on kodifioitava Euroopan parlamentin EU:n roolista kansainvälisten rahoitus-, raha- ja sääntelyelinten ja -elinten puitteissa 12. huhtikuuta 2016 antaman päätöslauselman (8) mukaisesti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa, että kryptovaroista on tulossa ei-perinteinen rahoituskanava pk-yrityksille, erityisesti kun on kyse uusien kryptovaluuttojen liikkeeseenlaskuista, joilla voidaan rahoittaa innovatiivisia uusia yrityksiä ja nopeasti kasvavia yrityksiä; painottaa tässä yhteydessä, että tarvitaan selkeitä ja yhdenmukaisia EU-tason ohjeita olemassa olevien sääntely- ja vakavaraisuusprosessien sovellettavuudesta EU:n lainsäädännössä rahoitusvälineiksi luokiteltaviin kryptovaroihin, jotta varmistetaan sääntelyvarmuus ja vältetään tasapuolisten toimintaedellytysten puuttuminen, oikeuspaikkakeinottelu ja eri maiden sääntelyerojen hyväksikäyttö sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että rahoituspalvelujen alalla on kehittynyt joitakin oligopolistisia rakenteita ja että joistakin suurista teknologiayrityksistä on tullut merkittäviä toimijoita rahoituspalvelumarkkinoilla; kehottaa komissiota seuraamaan ja tutkimaan sitä, miten näille toimijoille ominaiset kilpailuedut voivat vääristää kilpailua markkinoilla sekä vahingoittaa kuluttajien etuja ja innovointia; korostaa, että markkinatietojen toimittamiselle ei pitäisi luoda esteitä alun alkaenkaan ja että kaikkien markkinaosapuolten markkinatietojen kustannukset ja saatavuus olisi arvioitava perusteellisesti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että virtuaaliset testausympäristöt voivat olla asianmukainen väline rahoituspalvelualan innovoinnin ja kilpailukyvyn lisäämiseksi; painottaa, että kaikissa testausympäristöissä, myös yleiseurooppalaisessa testausympäristössä, olisi pyrittävä löytämään tasapaino innovoinnin edistämistä koskevan tavoitteen ja rahoitusvakauden sekä sijoittajien ja kuluttajien suojelun välillä ottaen samalla huomioon yritysten koko, merkitys järjestelmän kannalta ja rajatylittävä toiminta; pyytää komissiota hyödyntämään Euroopan innovoinnin edistäjien foorumista (European Forum for Innovation Facilitators, EFIF) saatuja kokemuksia sen arvioimiseksi, tarjoaisiko rahoituspalvelujen yleiseurooppalaista testausympäristöä koskeva yhteinen EU:n kehys lisäetuja rahoitusinnovoinnille; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa toteuttamaan toimia, joissa keskitytään säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset rajatylittävän tiedonsaannin pohjalta, ja kuluttajien tietosuojan ja yksityisyydensuojan korkea taso, ja tekemään EU:sta kehyksen, jossa kyberturvallisuuden taso on korkea, mikä edistäisi pääomamarkkinaunionia; |
| --- | --- |

66.

EU:n rooli maailmanmarkkinoilla

| 67. | huomauttaa, että Eurooppa kilpailee pääomasta globaaleilla markkinoilla ja että syvemmät, yhdentyneemmät, asianmukaisesti säännellyt, vakaat, tehokkaat ja häiriöitä sietävät eurooppalaiset pääomamarkkinat ovat siksi ratkaisevan tärkeät, jotta voidaan suojella Euroopan taloudellista itsemääräämisoikeutta, edistää euroa käyttöä kolmansissa maissa ja houkutella ulkomaisia sijoittajia; katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta tekee tästä tavoitteesta entistäkin tärkeämmän ja että siihen olisi pyrittävä avoimin sääntöihin perustuvin perustein eikä tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa, että EU:n lainsäädännössä säädetään mahdollisuudesta pitää kolmannen maan sääntöjä vastaavina teknisen, suhteellisen ja riskiperusteisen analyysin pohjalta ja että tällaiset päätökset olisi tehtävä delegoidulla säädöksellä; muistuttaa, että EU voi yksipuolisesti peruuttaa vastaavuuspäätökset ja että mahdollisia eroavaisuuksia EU:n sääntelynormeista olisi seurattava tiiviisti; kehottaa komissiota perustamaan yhteistyössä Euroopan valvontaviranomaisten ja tarvittaessa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa vastaavuusjärjestelmiä koskevan dynaamisen seurantajärjestelmän kolmansien maiden sääntely- ja valvontaeroista, jotka voivat aiheuttaa EU:lle mahdollisia riskejä rahoitusvakauden, markkinoiden avoimuuden, markkinoiden luotettavuuden, sijoittajien ja kuluttajien suojelun ja tasapuolisten toimintaedellytysten osalta; korostaa, että komissiolla olisi oltava käytössään kiireelliset menettelyt vastaavuuspäätösten peruuttamiseksi, jos on tarpeen toimia nopeasti, ottaen huomioon vastaavuuspäätöksen kiireellisen peruuttamisen mahdolliset seuraukset; korostaa tarvetta varmistaa, että EU:n valvontaviranomaisilla on välitön valvontavalta, jos tiettyjen EU:n vastaavuuskehyksen mukaisesti tunnustettujen kolmansien maiden yritysten toiminta voi vaikuttaa rahoitusvakauteen, markkinajärjestykseen tai sijoittajansuojaan; |
| --- | --- |

68.

| 69. | muistuttaa, että on varmistettava EU:n sääntelykehyksen yhteentoimivuus Baselin pankkivalvontakomitean ja rahoitusvakauslautakunnan kansainvälisesti sovittujen periaatteiden kanssa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla vahvistetaan euron kansainvälistä asemaa ja käyttöä saattamalla päätökseen talous- ja rahaliitto, pääomamarkkinaunioni ja pankkiunioni, tukemalla euromääräisten viitearvojen kehittämistä hyödykemarkkinoita varten ja vahvistamalla euron asemaa viitevaluuttana; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että tulevissa suhteissa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa olisi taattava tasapuoliset toimintaedellytykset siirtymäkauden jälkeen, sillä tämä edistää EU:n rahoitusmarkkinoiden vakautta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kannustaa EU:n rahoitusalaa valmistautumaan lukuisiin teknisiin haasteisiin, joihin sen on vastattava, kun kaupankäynti siirtyy Lontoosta EU:hun; muistuttaa EKP:n, yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, Euroopan valvontaviranomaisten ja komission tulleen siihen johtopäätökseen, että markkinatoimijat tarvitsevat vähintään 18 kuukautta aikaa vähentääkseen merkityksellisesti vastuitaan Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvastapuolille; panee tässä yhteydessä merkille komission päätöksen myöntää Yhdistyneelle kuningaskunnalle vastaavuusasema 18 kuukauden ajaksi siinä tapauksessa, että brexit johtaa sopimuksettomaan tilaan; muistuttaa, että komissio voi milloin tahansa yksipuolisesti peruuttaa vastaavuutta koskevat päätökset erityisesti tapauksissa, joissa kolmannen maan kehykset eriytyvät ja vastaavuusaseman edellytykset eivät enää täyty; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan valvontaviranomaisille ja Euroopan keskuspankille. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 76.

(2)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 24.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0165.

(4)  Euroopan komission vuotuinen kertomus Euroopan pk-yrityksistä 2018/2019.

(5)  Ks. esimerkiksi: https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 345/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista riskipääomarahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 1).

(7)  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 98.

(8)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 76.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

Nuorisotakuun vahvistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. lokakuuta 2020 nuorisotakuusta (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 145, 147 ja 149 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 145, 147 ja 149 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen periaatteen 4 ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 antaman julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista ja erityisesti sen periaatteen 4 ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”,

| — | ottaa huomioon 17.–21. heinäkuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17.–21. heinäkuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (1),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaville toimenpideohjelmille maksettavan ylimääräisen ensimmäisen ennakkomaksun osalta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/779 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaville toimenpideohjelmille maksettavan ylimääräisen ensimmäisen ennakkomaksun osalta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/779 (2),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 8. heinäkuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/1181 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 8. heinäkuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/1181 (3),

| — | ottaa huomioon nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä”, nro 17/2015 ”Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle” ja nro 5/2017 ”Nuorisotyöttömyys – ovatko EU:n toimintapolitiikat tuottaneet tulosta? Nuorisotakuun ja nuorisotyöllisyysaloitteen arviointi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2015 ”EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä”, nro 17/2015 ”Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle” ja nro 5/2017 ”Nuorisotyöttömyys – ovatko EU:n toimintapolitiikat tuottaneet tulosta? Nuorisotakuun ja nuorisotyöllisyysaloitteen arviointi”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) valmisteluasiakirjan nro 4/2015 ”The Youth Guarantee Programme in Europe: Piirteet, täytäntöönpano ja haasteet” ja vuonna 2015 julkaistun Eurofoundin raportin nuorten sosiaalisesta osallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) valmisteluasiakirjan nro 4/2015 ”The Youth Guarantee Programme in Europe: Piirteet, täytäntöönpano ja haasteet” ja vuonna 2015 julkaistun Eurofoundin raportin nuorten sosiaalisesta osallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0276),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi aiheesta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaamisesta (COM(2020)0277)) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0124)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi aiheesta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaamisesta (COM(2020)0277)) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0124)),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet” (COM(2018)0269) ja 15. marraskuuta 2018 annetun neuvoston päätöslauselman Eu8roopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet” (COM(2018)0269) ja 15. marraskuuta 2018 annetun neuvoston päätöslauselman Eu8roopan unionin nuorisostrategiasta 2019–2027 (5),

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotakuu ja nuorisotyöllisyysaloite kolmen vuoden jälkeen” (COM(2016)0646) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotakuu ja nuorisotyöllisyysaloite kolmen vuoden jälkeen” (COM(2016)0646) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2016)0323),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (6),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa (7),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisotakuun menojen valvonnasta ja kustannustehokkuuden seurannasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisotakuun menojen valvonnasta ja kustannustehokkuuden seurannasta (8),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (9),

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset nuorisotakuun vahvistamisesta (O-000058/2020 – B9-0018/2020 ja O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset nuorisotakuun vahvistamisesta (O-000058/2020 – B9-0018/2020 ja O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | toteaa, että nuorisotakuu on sen perustamisesta vuonna 2013 lähtien luonut työmahdollisuuksia ja auttanut yli 24:ää miljoonaa nuorta löytämään työpaikan tai osallistumaan jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluohjelmaan; toteaa, että ennen covid-19-kriisiä 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli laskenut keskimäärin 14,9 prosenttiin vuoden 2013 huipputasostaan 24,4 prosentista; toteaa, että työttömyysaste on edelleen yli kaksi kertaa korkeampi kuin kokonaistyöttömyysaste (6,5 prosenttia); ottaa huomioon, että epätyypillinen työ on erittäin yleistä nuorten keskuudessa ja että 43,8 prosenttia Euroopan nuorista tekee tilapäistä työtä; ottaa huomioon, että keskimääräinen nuorisotyöttömyysaste kätkee alleen valtavia eroja jäsenvaltioiden välillä ja että alle 25-vuotiaiden työttömyysaste on Espanjassa 40,8 prosenttia (kesäkuu 2020) ja Kreikassa 33,6 prosenttia (huhtikuu 2020); ottaa huomioon, että liian monet nuoret ovat epävarmassa työsuhteessa ja liian monet joutuvat lähtemään alueeltaan tai maastaan löytääkseen kunnollista työtä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että nuorisotakuu on sen perustamisesta vuonna 2013 lähtien luonut työmahdollisuuksia ja auttanut yli 24:ää miljoonaa nuorta löytämään työpaikan tai osallistumaan jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluohjelmaan; toteaa, että ennen covid-19-kriisiä 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli laskenut keskimäärin 14,9 prosenttiin vuoden 2013 huipputasostaan 24,4 prosentista; toteaa, että työttömyysaste on edelleen yli kaksi kertaa korkeampi kuin kokonaistyöttömyysaste (6,5 prosenttia); ottaa huomioon, että epätyypillinen työ on erittäin yleistä nuorten keskuudessa ja että 43,8 prosenttia Euroopan nuorista tekee tilapäistä työtä; ottaa huomioon, että keskimääräinen nuorisotyöttömyysaste kätkee alleen valtavia eroja jäsenvaltioiden välillä ja että alle 25-vuotiaiden työttömyysaste on Espanjassa 40,8 prosenttia (kesäkuu 2020) ja Kreikassa 33,6 prosenttia (huhtikuu 2020); ottaa huomioon, että liian monet nuoret ovat epävarmassa työsuhteessa ja liian monet joutuvat lähtemään alueeltaan tai maastaan löytääkseen kunnollista työtä;

| B. | ottaa huomioon, että nuorisotakuun on todettu vauhdittaneen julkisten työvoimapalvelujen ja koulutusjärjestelmien rakenneuudistusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; ottaa kuitenkin huomioon, että sen täytäntöönpano jäsenvaltioissa oli alkuvaiheissaan melko hidasta ja hajanaista ja että sidosryhmät ja nuoret toivat esiin useita puutteita sen suunnittelussa ja käytännön toiminnassa; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvosteli erityiskertomuksessaan nro 5/2017 nuorisotakuun vähäistä edistymistä ja totesi, että nuorisotyöllisyysaloitteen vaikutus nuorisotakuun tavoitteiden saavuttamiseen viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa oli hyvin vähäinen ja että yli kolme vuotta neuvoston suosituksen antamisen jälkeen tilanne ei vastannut odotuksia, joita syntyi käynnistettäessä nuorisotakuuta, jonka tarkoituksena oli tarjota koulutusta kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille neljän kuukauden kuluessa; ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat asteittain mukauttaneet ja parantaneet ohjelmaa koskevia ohjeita ja tehneet nuorisotakuusta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta keskeisen välineen nuorisotyöttömyyden torjumiseksi EU:ssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nuorisotakuun on todettu vauhdittaneen julkisten työvoimapalvelujen ja koulutusjärjestelmien rakenneuudistusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; ottaa kuitenkin huomioon, että sen täytäntöönpano jäsenvaltioissa oli alkuvaiheissaan melko hidasta ja hajanaista ja että sidosryhmät ja nuoret toivat esiin useita puutteita sen suunnittelussa ja käytännön toiminnassa; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvosteli erityiskertomuksessaan nro 5/2017 nuorisotakuun vähäistä edistymistä ja totesi, että nuorisotyöllisyysaloitteen vaikutus nuorisotakuun tavoitteiden saavuttamiseen viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa oli hyvin vähäinen ja että yli kolme vuotta neuvoston suosituksen antamisen jälkeen tilanne ei vastannut odotuksia, joita syntyi käynnistettäessä nuorisotakuuta, jonka tarkoituksena oli tarjota koulutusta kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille neljän kuukauden kuluessa; ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat asteittain mukauttaneet ja parantaneet ohjelmaa koskevia ohjeita ja tehneet nuorisotakuusta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta keskeisen välineen nuorisotyöttömyyden torjumiseksi EU:ssa;

| C. | toteaa, että nuorisotyöttömyyden torjunta on Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden yhteinen poliittinen painopiste, jonka avulla pyritään saavuttamaan unionin kestävää kasvua ja laadukkaita työpaikkoja koskevat tavoitteet ja joka on myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukainen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että nuorisotyöttömyyden torjunta on Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden yhteinen poliittinen painopiste, jonka avulla pyritään saavuttamaan unionin kestävää kasvua ja laadukkaita työpaikkoja koskevat tavoitteet ja joka on myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukainen;

| D. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti poliittisissa painopisteissään, että hän tekisi nuorisotakuusta pysyvän välineen nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja että sen määrärahoja olisi lisättävä ja sen käytöstä olisi raportoitava säännöllisesti, jotta varmistetaan, että se täyttää annetut lupaukset kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti poliittisissa painopisteissään, että hän tekisi nuorisotakuusta pysyvän välineen nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja että sen määrärahoja olisi lisättävä ja sen käytöstä olisi raportoitava säännöllisesti, jotta varmistetaan, että se täyttää annetut lupaukset kaikissa jäsenvaltioissa;

| E. | toteaa, että covid-19-pandemia on laukaissut ennennäkemättömän taloudellisen ja sosiaalisen kriisin, jonka seurauksena EU:n työttömyysaste on nousussa ja miljoonat ihmiset ovat vaarassa menettää työpaikkansa; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2020 nuorisotyöttömyysaste oli 16,8 prosenttia koko EU:ssa ja että sen odotetaan edelleen nousevan jyrkästi, kun otetaan huomioon, että nuoret ovat vaarassa kärsiä eniten, kuten tapahtui vuoden 2008 kriisin aikana; katsoo, että korkea nuorisotyöttömyys on ongelma työttömille nuorille, joihin sillä on usein arpeuttava vaikutus, toteaa, että nämä haitalliset vaikutukset kohdistuvat erityisesti pitkäaikaistyöttömien nuorten määrän kasvuun ja koko yhteiskuntaan, minkä vuoksi ne edellyttävät määrätietoisia ja kohdennettuja poliittisia toimia; katsoo, että investoiminen nuorten eurooppalaisten inhimilliseen pääomaan vahvistaa osaltaan Euroopan talouksia ja yhteiskuntia ja tekee niistä osallistavampia ja kestävämpiä; katsoo, että ammattitaitoinen, luova ja innovatiivinen työvoima on Euroopan kilpailukyvyn edellytys; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että covid-19-pandemia on laukaissut ennennäkemättömän taloudellisen ja sosiaalisen kriisin, jonka seurauksena EU:n työttömyysaste on nousussa ja miljoonat ihmiset ovat vaarassa menettää työpaikkansa; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2020 nuorisotyöttömyysaste oli 16,8 prosenttia koko EU:ssa ja että sen odotetaan edelleen nousevan jyrkästi, kun otetaan huomioon, että nuoret ovat vaarassa kärsiä eniten, kuten tapahtui vuoden 2008 kriisin aikana; katsoo, että korkea nuorisotyöttömyys on ongelma työttömille nuorille, joihin sillä on usein arpeuttava vaikutus, toteaa, että nämä haitalliset vaikutukset kohdistuvat erityisesti pitkäaikaistyöttömien nuorten määrän kasvuun ja koko yhteiskuntaan, minkä vuoksi ne edellyttävät määrätietoisia ja kohdennettuja poliittisia toimia; katsoo, että investoiminen nuorten eurooppalaisten inhimilliseen pääomaan vahvistaa osaltaan Euroopan talouksia ja yhteiskuntia ja tekee niistä osallistavampia ja kestävämpiä; katsoo, että ammattitaitoinen, luova ja innovatiivinen työvoima on Euroopan kilpailukyvyn edellytys;

| F. | toteaa, että talouskriisi vaikuttaa kohtuuttomasti nuoriin (10); katsoo, että covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin torjuminen on olennaisen tärkeää korkean nuorisotyöttömyysasteen välttämiseksi; ottaa huomioon, että joka kuudes ennen covid-19-pandemian puhkeamista työssä ollut nuori on menettänyt työpaikkansa tai joutunut irtisanotuksi; ottaa huomioon, että työelämässä olevien nuorten työaika on lyhentynyt lähes neljänneksellä ja että kaksi viidestä nuoresta on ilmoittanut tulojensa vähentyneen, ja alemman tulotason maissa työaika ja tulot ovat vähentyneet eniten; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että talouskriisi vaikuttaa kohtuuttomasti nuoriin (10); katsoo, että covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin torjuminen on olennaisen tärkeää korkean nuorisotyöttömyysasteen välttämiseksi; ottaa huomioon, että joka kuudes ennen covid-19-pandemian puhkeamista työssä ollut nuori on menettänyt työpaikkansa tai joutunut irtisanotuksi; ottaa huomioon, että työelämässä olevien nuorten työaika on lyhentynyt lähes neljänneksellä ja että kaksi viidestä nuoresta on ilmoittanut tulojensa vähentyneen, ja alemman tulotason maissa työaika ja tulot ovat vähentyneet eniten;

| G. | ottaa huomioon, että sulkutoimet ovat aiheuttaneet äkillisiä häiriöitä nuorten viralliselle ja epäviralliselle koulutukselle, harjoittelulle ja oppisopimuskoulutukselle sekä työpaikoille, mikä on vaikuttanut nuorten tuloihin, ansaitsemismahdollisuuksiin ja hyvinvointiin, myös heidän terveyteensä ja erityisesti mielenterveyteensä; katsoo, että nuorisotyöttömyystoimenpiteillä olisi puututtava ongelman moniulotteiseen luonteeseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sulkutoimet ovat aiheuttaneet äkillisiä häiriöitä nuorten viralliselle ja epäviralliselle koulutukselle, harjoittelulle ja oppisopimuskoulutukselle sekä työpaikoille, mikä on vaikuttanut nuorten tuloihin, ansaitsemismahdollisuuksiin ja hyvinvointiin, myös heidän terveyteensä ja erityisesti mielenterveyteensä; katsoo, että nuorisotyöttömyystoimenpiteillä olisi puututtava ongelman moniulotteiseen luonteeseen;

| H. | ottaa huomioon, että pandemian vaikutukset ovat koetelleet erityisesti vammaisia nuoria ja että heidän sosioekonomisen syrjäytymisensä riski on nyt vieläkin suurempi; katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön kohdennettuja toimenpiteitä, joilla tuetaan heidän integroitumistaan työmarkkinoille ja varmistetaan heidän mahdollisuutensa käyttää laadukkaita palveluja, samalla kun varmistetaan, että heihin ei kohdistu minkäänlaista syrjintää tai esteitä, taloudelliset esteet mukaan lukien; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että pandemian vaikutukset ovat koetelleet erityisesti vammaisia nuoria ja että heidän sosioekonomisen syrjäytymisensä riski on nyt vieläkin suurempi; katsoo, että on tarpeen ottaa käyttöön kohdennettuja toimenpiteitä, joilla tuetaan heidän integroitumistaan työmarkkinoille ja varmistetaan heidän mahdollisuutensa käyttää laadukkaita palveluja, samalla kun varmistetaan, että heihin ei kohdistu minkäänlaista syrjintää tai esteitä, taloudelliset esteet mukaan lukien;

| I. | ottaa huomioon, että nuoret irtisanotaan todennäköisemmin siksi, että he työskentelevät useammin epävirallisessa taloudessa epätyypillisissä työsuhteissa, joissa ei ole sosiaaliturvaa tai joissa sosiaaliturva on heikko, ja että heillä ei ole ammattikokemusta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nuoret irtisanotaan todennäköisemmin siksi, että he työskentelevät useammin epävirallisessa taloudessa epätyypillisissä työsuhteissa, joissa ei ole sosiaaliturvaa tai joissa sosiaaliturva on heikko, ja että heillä ei ole ammattikokemusta;

| J. | ottaa huomioon, että epätyypillisen työn, kuten alustatyön tai keikkatyön, osuus on erittäin suuri nuorten keskuudessa ja että epätyypillinen työ heikentää työsuhdeturvaa ja sosiaalisen suojelun saatavuutta tai sitä ei ole lainkaan, mikä lisää nuorten todennäköisyyttä joutua työttömiksi covid-19:n kaltaisen kriisin aikana ja rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada sosiaalista suojelua; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että epätyypillisen työn, kuten alustatyön tai keikkatyön, osuus on erittäin suuri nuorten keskuudessa ja että epätyypillinen työ heikentää työsuhdeturvaa ja sosiaalisen suojelun saatavuutta tai sitä ei ole lainkaan, mikä lisää nuorten todennäköisyyttä joutua työttömiksi covid-19:n kaltaisen kriisin aikana ja rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan saada sosiaalista suojelua;

| K. | katsoo, että on tärkeää korostaa työttömien ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien määrän välistä eroa, jotta voidaan ymmärtää paremmin kriisin vaikutuksia nuorten keskuudessa, sillä työelämän ulkopuolella olevan väestön lisääntyminen voi myös johtaa työttömyyden tilastolliseen vähenemiseen; ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työelämän ulkopuolella oleva väestö on kasvanut enemmän kuin työttömyys, mikä johtuu sekä siitä, että kriisin aikana ihmiset ovat lopettaneet työnhaun, että siitä, että on otettu käyttöön julkisia työmarkkinatoimenpiteitä, kuten lyhennetyn työajan järjestelmiä ja irtisanomisten estämistä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on tärkeää korostaa työttömien ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien määrän välistä eroa, jotta voidaan ymmärtää paremmin kriisin vaikutuksia nuorten keskuudessa, sillä työelämän ulkopuolella olevan väestön lisääntyminen voi myös johtaa työttömyyden tilastolliseen vähenemiseen; ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa työelämän ulkopuolella oleva väestö on kasvanut enemmän kuin työttömyys, mikä johtuu sekä siitä, että kriisin aikana ihmiset ovat lopettaneet työnhaun, että siitä, että on otettu käyttöön julkisia työmarkkinatoimenpiteitä, kuten lyhennetyn työajan järjestelmiä ja irtisanomisten estämistä;

| L. | ottaa huomioon, että matala tulotaso ja epävarmat työsopimukset, näennäinen itsenäinen ammatinharjoittaminen, perussosiaaliturvan puute ja ikään perustuvat syrjivät käytännöt ovat miljoonien nuorten työelämän olosuhteita; ottaa huomioon, että työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on kasvanut useimmissa jäsenvaltioissa ja että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten keskuudessa sukupuolten väliset erot ovat myös kasvaneet tänä aikana; ottaa huomioon, että monet nuoret vaihtelevat työn ja työttömyyden tai työmarkkinoiden ulkopuolella olon välillä tai ovat loukussa epävarmoissa epätyypillisissä työsuhteissa; ottaa huomioon, että nuorilla on muita suurempi riski menettää työpaikkansa automaatiolle; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että matala tulotaso ja epävarmat työsopimukset, näennäinen itsenäinen ammatinharjoittaminen, perussosiaaliturvan puute ja ikään perustuvat syrjivät käytännöt ovat miljoonien nuorten työelämän olosuhteita; ottaa huomioon, että työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on kasvanut useimmissa jäsenvaltioissa ja että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten keskuudessa sukupuolten väliset erot ovat myös kasvaneet tänä aikana; ottaa huomioon, että monet nuoret vaihtelevat työn ja työttömyyden tai työmarkkinoiden ulkopuolella olon välillä tai ovat loukussa epävarmoissa epätyypillisissä työsuhteissa; ottaa huomioon, että nuorilla on muita suurempi riski menettää työpaikkansa automaatiolle;

| M. | ottaa huomioon, että naiset ja erityisesti nuoret naiset kärsivät kaksinkertaisesta syrjinnästä, koska he ovat nuoria ja naisia, ja että tällainen syrjintä johtuu työmarkkinoiden huolestuttavasta epätasapainosta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että naiset ja erityisesti nuoret naiset kärsivät kaksinkertaisesta syrjinnästä, koska he ovat nuoria ja naisia, ja että tällainen syrjintä johtuu työmarkkinoiden huolestuttavasta epätasapainosta;

| N. | katsoo, että pandemia voi lisätä yhteiskunnallista eriarvoisuutta, myös digitaalista kuilua, joka on edelleen vakava ongelma koko EU:ssa ja jäsenvaltioissa; katsoo, että laajakaistan ja asianmukaisten tietoteknisten laitteiden puutteellinen saatavuus yleisesti nuorille ja myös etäopetuksen ja etätyön yhteydessä voi johtaa eriarvoisuuden, syrjäytymisen ja syrjinnän lisääntymiseen; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että pandemia voi lisätä yhteiskunnallista eriarvoisuutta, myös digitaalista kuilua, joka on edelleen vakava ongelma koko EU:ssa ja jäsenvaltioissa; katsoo, että laajakaistan ja asianmukaisten tietoteknisten laitteiden puutteellinen saatavuus yleisesti nuorille ja myös etäopetuksen ja etätyön yhteydessä voi johtaa eriarvoisuuden, syrjäytymisen ja syrjinnän lisääntymiseen;

| O. | ottaa huomioon, että edellinen kriisi osoitti, että jos nuorille ei tarjota laadukkaita harjoittelujaksoja ja työpaikkoja, jotka perustuvat kirjallisiin sopimuksiin ja kunnollisiin työoloihin, kuten toimeentuloon riittävä palkka, uraneuvonta ja -ohjaus sekä jatkokoulutus, on jälleen olemassa suuri riski, että heidän on pakko ottaa vastaan epävarmoja työpaikkoja, lähteä kotimaastaan löytääkseen työtä tai ilmoittautua koulutukseen, vaikka he hakevat todellista työtä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että edellinen kriisi osoitti, että jos nuorille ei tarjota laadukkaita harjoittelujaksoja ja työpaikkoja, jotka perustuvat kirjallisiin sopimuksiin ja kunnollisiin työoloihin, kuten toimeentuloon riittävä palkka, uraneuvonta ja -ohjaus sekä jatkokoulutus, on jälleen olemassa suuri riski, että heidän on pakko ottaa vastaan epävarmoja työpaikkoja, lähteä kotimaastaan löytääkseen työtä tai ilmoittautua koulutukseen, vaikka he hakevat todellista työtä;

| P. | ottaa huomioon, että nuorisotakuun huono laatu on yksi sen merkittävimmistä puutteista; katsoo, että nuorisotakuun puitteissa tarjottavien harjoittelujaksojen on oltava palkallisia ja että niiden kestoa ja määrää on rajoitettava, jotta nuoret eivät jää loukkuun loputtomiin toistuviin harjoittelujaksoihin ja jotta heitä ei käytetä halpana tai jopa ilmaisena työvoimana ilman sosiaaliturvaa ja eläkeoikeuksia; ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että nykyinen nuorten sukupolvi löytää ensimmäisen todellisen työpaikkansa vasta täytettyään 30 vuotta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että nuorisotakuun huono laatu on yksi sen merkittävimmistä puutteista; katsoo, että nuorisotakuun puitteissa tarjottavien harjoittelujaksojen on oltava palkallisia ja että niiden kestoa ja määrää on rajoitettava, jotta nuoret eivät jää loukkuun loputtomiin toistuviin harjoittelujaksoihin ja jotta heitä ei käytetä halpana tai jopa ilmaisena työvoimana ilman sosiaaliturvaa ja eläkeoikeuksia; ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että nykyinen nuorten sukupolvi löytää ensimmäisen todellisen työpaikkansa vasta täytettyään 30 vuotta;

| Q. | ottaa huomioon, että nykyinen nuorten sukupolvi on erittäin ammattitaitoinen; toteaa, että koulutus, uudelleenkoulutus ja ammattitaidon parantaminen eivät ole ainoa vastaus nuorten työpaikkojen puutteeseen; katsoo sen sijaan, että laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luominen on avain työpaikkojen vakauteen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että nykyinen nuorten sukupolvi on erittäin ammattitaitoinen; toteaa, että koulutus, uudelleenkoulutus ja ammattitaidon parantaminen eivät ole ainoa vastaus nuorten työpaikkojen puutteeseen; katsoo sen sijaan, että laadukkaiden ja kestävien työpaikkojen luominen on avain työpaikkojen vakauteen;

| R. | katsoo, että työllisyysohjelmilla voi olla vaikutusta työttömyyteen, mutta ne eivät voi korvata laajempia toimia joustavampien työmarkkinoiden edistämiseksi; toteaa, että työmarkkinoiden esteillä on erityisen haitallisia vaikutuksia nuoriin, sillä ne lisäävät työttömyyttä ja jättävät uudet sukupolvet haavoittuvaan asemaan; ottaa huomioon, että tutkimukset (11) ovat osoittaneet, että tarvitaan sekä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa että sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka perustuvat köyhyysriskirajaan, jotta voidaan välttää tilanne, jossa toimenpiteet vain muuttavat työllistymismahdollisuuksia nollasummapeliksi heikossa asemassa olevien henkilöiden alaryhmien välillä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että työllisyysohjelmilla voi olla vaikutusta työttömyyteen, mutta ne eivät voi korvata laajempia toimia joustavampien työmarkkinoiden edistämiseksi; toteaa, että työmarkkinoiden esteillä on erityisen haitallisia vaikutuksia nuoriin, sillä ne lisäävät työttömyyttä ja jättävät uudet sukupolvet haavoittuvaan asemaan; ottaa huomioon, että tutkimukset (11) ovat osoittaneet, että tarvitaan sekä aktiivista työmarkkinapolitiikkaa että sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka perustuvat köyhyysriskirajaan, jotta voidaan välttää tilanne, jossa toimenpiteet vain muuttavat työllistymismahdollisuuksia nollasummapeliksi heikossa asemassa olevien henkilöiden alaryhmien välillä;

| S. | toteaa, että vuoden 2019 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa kehotetaan jäsenvaltioita kiinnittämään edelleen huomiota nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan ehkäisemällä nuoria keskeyttämästä koulutusta ennenaikaisesti ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulusta työelämään siirtymiseen, muun muassa panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vuoden 2019 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa kehotetaan jäsenvaltioita kiinnittämään edelleen huomiota nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria koskevaan ongelmaan ehkäisemällä nuoria keskeyttämästä koulutusta ennenaikaisesti ja tekemällä rakenteellisia parannuksia koulusta työelämään siirtymiseen, muun muassa panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön;

| T. | toteaa, että ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuun vahvistamisesta perustuu nuorisotakuun täytäntöönpanosta vuodesta 2013 lähtien saatuihin kokemuksiin ja tietämykseen ja että sillä pyritään tavoittamaan yhä suurempi määrä nuoria laajentamalla sen ikäryhmää kattamaan kaikki alle 30-vuotiaat ja tukemaan heitä taitojen kehittämisessä ja työkokemuksen hankkimisessa nykyaikaistetun ammatillisen koulutusjärjestelmän puitteissa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuun vahvistamisesta perustuu nuorisotakuun täytäntöönpanosta vuodesta 2013 lähtien saatuihin kokemuksiin ja tietämykseen ja että sillä pyritään tavoittamaan yhä suurempi määrä nuoria laajentamalla sen ikäryhmää kattamaan kaikki alle 30-vuotiaat ja tukemaan heitä taitojen kehittämisessä ja työkokemuksen hankkimisessa nykyaikaistetun ammatillisen koulutusjärjestelmän puitteissa;

| U. | ottaa huomioon, että seuraavalla ohjelmakaudella 2021–2027 nuorisotakuu rahoitetaan Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+), joka kattaa nyt nuorisotakuun tärkeimmän rahoitusohjelman eli nuorisotyöllisyysaloitteen; ottaa huomioon, että nuorisotyöllisyyttä edistetään myös Next Generation EU -välineestä siihen kuuluvan elpymis- ja palautumistukivälineen ja REACT-EU-välineen kautta; ottaa huomioon, että Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitetaan vihreän ja digitaalisen siirtymän tarpeisiin sovitettuja koulutukseen tehtäviä investointeja; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat pyynnöstä ja ennalta määriteltyjen kriteerien täyttyessä saada teknisen tuen välineestä varoja rakenneuudistusten valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheiden rahoittamiseen muun muassa koulutuksen sekä työmarkkinapolitiikan alalla; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että seuraavalla ohjelmakaudella 2021–2027 nuorisotakuu rahoitetaan Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+), joka kattaa nyt nuorisotakuun tärkeimmän rahoitusohjelman eli nuorisotyöllisyysaloitteen; ottaa huomioon, että nuorisotyöllisyyttä edistetään myös Next Generation EU -välineestä siihen kuuluvan elpymis- ja palautumistukivälineen ja REACT-EU-välineen kautta; ottaa huomioon, että Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitetaan vihreän ja digitaalisen siirtymän tarpeisiin sovitettuja koulutukseen tehtäviä investointeja; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot voivat pyynnöstä ja ennalta määriteltyjen kriteerien täyttyessä saada teknisen tuen välineestä varoja rakenneuudistusten valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheiden rahoittamiseen muun muassa koulutuksen sekä työmarkkinapolitiikan alalla;

| 1. | on tyytyväinen ehdotukseen neuvoston suositukseksi nuorisotakuun vahvistamisesta ja komission aikomukseen tehdä siihen rakenteellisia parannuksia vuoden 2008 finanssikriisistä ja tämän välineen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta; muistuttaa, että neuvoston suositus ei sido jäsenvaltioita; huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet neuvoston suositusta, minkä seurauksena nuoret jäävät jälkeen muista; katsoo, että on aika tehdä nuorisotakuusta sitova sen sijaan, että se perustuu vapaaehtoisuuteen; kehottaa uudelleen komissiota ehdottamaan kaikkia jäsenvaltioita sitovaa nuorisotakuuvälinettä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että nuorisotyöttömyyden torjumiseksi tarvitaan moniulotteista lähestymistapaa, joka käsittää aktiivisia ja passiivisia työmarkkinapolitiikkoja ja sosiaalisen osallisuuden toimenpiteiden sekä nuorille suunnattujen sosiaali-, terveys- ja asuntopalvelujen vaikuttavan saatavuuden, jotta voidaan varmistaa näiden toimien laatu ja kestävyys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että vahvistetulla nuorisotakuulla olisi korjattava aiemman, työllistettävyyteen perustuvan lähestymistavan puutteet ja että sitä on pidettävä keinona, jolla pyritään varmistamaan kohtuullisessa ajassa laadukkaat ja pysyvät työpaikat kaikille osallistuville nuorille; toistaa, että nuorisotakuulla ei pitäisi institutionalisoida nuorten epävarmoja työsuhteita, etenkään siten, että epätyypillinen asema johtaa erittäin alhaisiin palkkoihin, sosiaalisen suojelun ja työsuhdeturvan puuttumiseen, näennäiseen itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja siihen, että aidot palkalliset työpaikat korvataan epävarmoilla työsuhteilla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vahvistettu nuorisotakuu kattaa laajemman 15–29-vuotiaiden ikäryhmän ja että siinä kohdellaan yksilöllisemmin ja kohdennetummin sekä tilapäisesti että pitkäaikaisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria; suhtautuu myönteisesti myös pyrkimyksiin tehdä nuorisotakuusta aiempaa osallistavampi ja välttää kaikenlaista syrjintää, haavoittuvat ryhmät, rodulliset ja etniset vähemmistöt, maahanmuuttajat ja pakolaiset, vammaiset nuoret sekä maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla tai kaupunkien epäsuotuisilla alueilla tai merentakaisilla ja saaristoalueilla asuvat nuoret mukaan luettuina; on huolissaan työmarkkinoiden epätasapainosta, sillä naiset yleensä ja erityisesti nuoret naiset kärsivät kaksinkertaisesta syrjinnästä nuorina ja naisina; korostaa, että komission on otettava huomioon nuorten naisten tarpeet puuttuessaan sukupuolten väliseen eroon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti sukupuoliulottuvuuden sisällyttämiseen nuorisotakuuseen; toteaa kuitenkin, että sukupuolten välinen ero työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten keskuudessa on kasvanut viime vuosina ja että perheen äidin rooli on edelleen este nuorten naisten työllistymiselle; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön sitovia toimenpiteitä, joilla vältetään hakijan sukupuoleen tai perhetilanteeseen perustuva syrjintä työhönoton yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin kuuluu useita alaryhmiä, kuten vammaiset nuoret, kodittomat nuoret, nuoret romanit sekä nuoret maahanmuuttajat ja pakolaiset, joilla on erilaisia tarpeita, joihin olisi vastattava räätälöidyillä erityispalveluilla, kuten vammaisten henkilöiden osalta taattu kohtuullinen mukauttaminen sekä työtulot, jotka eivät vaikuta työkyvyttömyysetuuksien maksamisen kestoon; painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää saada tarkkoja tietoja näistä alaryhmistä ja että käytettävissä on asianmukaisia tapoja niiden tunnistamiseksi, ja korostaa, että heihin on omaksuttava eri lähestymistapa kuin pitkäaikaisiin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin, joiden sosioekonominen tausta on usein epäsuotuisa ja jotka kohtaavat moniperusteista syrjintää muun muassa koulutuksessa ja työelämässä ja joiden osalta olisi käynnistettävä vaikuttavia tiedotusohjelmia; korostaa, että näiden kohderyhmien saavuttamiseksi nuorisotakuu olisi otettava osaksi johdonmukaisia sosiaali- ja hyvinvointipolitiikkoja, kuten sosiaaliturvan saatavuutta, työttömyysetuudet ja vähimmäistulo mukaan luettuina, lastenhoitoa, terveyspalveluja, asianmukaista, kohtuuhintaista ja esteetöntä asumista ja psykologista tukea, jotta varmistetaan, että järjestelmä on kaikkien nuorten ulottuvilla; vaatii, että nuorisotakuujärjestelmissä on aktiivisesti torjuttava kaikenlaista nuorten millä tahansa perusteella kokemaa syrjintää; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioille annettuun suositukseen vahvistaa varhaisvaroitusjärjestelmiä, jotta voidaan tunnistaa ne nuoret, jotka ovat vaarassa jäädä koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle; on vakuuttunut siitä, että asianmukaisesti toteutetuilla ennaltaehkäisevillä toimilla, kuten taitojen arviointi ja ura- ja ammatinvalinnanohjaus, joilla keskitytään auttamaan koulunkäynnin keskeyttäneitä pääsemään työelämään tai koulutukseen ennen kuin heistä tulee työttömiä, sekä osallistavan ja syrjimättömän yleisopetuksen tarjoamisella voidaan pitkällä aikavälillä vähentää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden määrää; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannattaa ajatusta arvioida kaikkien nuorisotakuuseen rekisteröityneiden työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten taidot ja erityisesti digitaalitaidot sekä tukee ehdotusta parantaa digitaali-, kieli- ja pehmeitä sosiaalisia taitoja valmentavan koulutuksen avulla ja helpottaa täydennys- ja uudelleenkoulutusta, jossa keskitytään vihreää siirtymää varten tarvittaviin taitoihin sekä yrittäjyys-, talous- ja uranhallintataitoihin yksilöllisen uraneuvonnan ja -ohjauksen avulla; korostaa tässä yhteydessä epävirallisen ja arkioppimisen merkitystä; kehottaa myös arvioimaan, millaisia digitaalisia laitteita työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret omistavat ja mikä on heidän verkkoyhteyksiensä tilanne samalla kun heidän digitaaliset taitonsa arvioidaan; katsoo myös, että nuorisotakuujärjestelmään rekisteröityneitä nuoria olisi tuettava sosiaalisten ja monialaisten taitojen kehittämisessä, jotta he voivat paremmin hallita siirtymiä ja kohdata menestyksekkäästi nopeasti muuttuvat työmarkkinat; on sitä mieltä, että tällaisella räätälöidyllä koulutuksella olisi pyrittävä puuttumaan ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen työmarkkinoilla; katsoo, että oppisopimuskoulutuksella voi olla tässä yhteydessä tärkeä rooli, sillä se valmistaa nuoria ammatteihin, joista on suuri kysyntä, ja voi siten edistää heidän kestävää integroitumistaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että nuorisotakuujärjestelmiin rekisteröityneille nuorille ehdotetaan laadukkaita, monipuolisia ja räätälöityjä työpaikkoja, koulutusta tai oppisopimus- tai harjoittelujaksoja, joihin sisältyy kohtuullinen palkka, ja että työtarjoukset linjataan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin asiaa koskevien periaatteiden mukaisiksi, jotta voidaan varmistaa oikeus oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen, vammaisten henkilöiden tarpeisiin sopeutettu työympäristö mukaan luettuna, sosiaalisen suojelun saatavuuden ja koulutuksen osalta sekä koeaikojen kohtuullinen kesto ja kieltää epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttö; vaatii, että vahvistetun nuorisotakuun mukaisilla tarjouksilla ei missään tapauksessa saisi myötävaikuttaa sosiaaliseen polkumyyntiin, palkkojen polkemiseen, työssäkäyvien köyhyyteen tai nuorten epävarmuuteen; muistuttaa, että harjoittelujaksot voisivat olla osa ammatillista koulutusta; palauttaa mieliin, että harjoittelusopimusten olisi oltava kirjallisia ja oikeudellisesti sitovia sopimuksia, joissa määritetään harjoittelijan tehtävät ja joihin sisältyy kohtuullinen palkka; katsoo, että nuorisotakuun tavoitteen on oltava työllistyminen ja että harjoittelujaksoilla ei saisi koskaan korvata työpaikkoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vaatii ottamaan käyttöön laatutakuun, jolla varmistetaan, että covid-19-kriisin aikana koulutuksensa ja/tai koulunsa päättäneet henkilöt voivat, vaikka he olisivat suorittaneet tutkinnon ja/tai suorittaneet harjoittelun ja/tai oppisopimuskoulutuksen, suorittaa (uudelleen) harjoitteluunsa ja/tai oppisopimuskoulutukseensa sisältyviä kursseja, jotka on ehkä jouduttu peruuttamaan tai joita on jouduttu lyhentämään tai jotka ovat saattaneet jäädä puutteelliseksi jollakin muulla tavalla covid-19:n torjumiseksi toteutettujen toimien seurauksena, jotta heidän koulutuksessaan mahdollisesti olevat puutteet voidaan korjata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että neuvoston suosituksessa on esitettävä selkeät ja sitovat tarjouksia koskevat laatukriteerit ja -vaatimukset, ja kehottaa komissiota kehittämään nuorisotakuuseen sovellettavan laatukehyksen; on vakuuttunut siitä, että tällainen kehys vahvistaisi ohjelmaa ja tekisi siitä vaikuttavamman välineen työmarkkinoille siirtymisen tukemiseen; kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen nykyisiä eurooppalaisia välineitä, kuten harjoittelun laatupuitteita ja laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia puitteita, ja sisällyttämään niihin nuorille osoitettavia tarjouksia koskevat laatukriteerit, harjoittelijoille maksettavan kohtuullisen korvauksen periaate, sosiaalisen suojelun saatavuus, kestävä työllisyys ja sosiaaliset oikeudet mukaan luettuina; korostaa, että näillä kriteereillä varmistettaisiin, että ohjelmalla autetaan tuloksekkaasti nuoria siirtymään vakaisiin ja laadukkaisiin työpaikkoihin ja että sillä autetaan varmistamaan nuorten tasa-arvoiset mahdollisuudet eri aloilla sekä mahdollisuudet, jotka tarjoavat pitkän aikavälin turvaa, sosiaaliturvaa ja yhtäläisiä ja ihmisarvoisia työoloja ja jotka eivät edistä epävarmojen työpaikkojen syntymistä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään yrittäjyyttä tukevia ohjelmia erityisesti alueilla, joilla teollinen perusta on heikko; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään sosiaalisia investointeja koskevia hyviä käytäntöjä, jotta voidaan edistää osallistavampaa yhteiskuntaa ja saattaa taloudellinen ja sosiaalinen edistys uudelleen tasapainoon; korostaa niin aktiivisen työmarkkinapolitiikan kuin sosiaalisen suojelun järjestelmien merkitystä, jotta vältetään nollasummapeli, jossa työpaikkoja siirrellään haavoittuvien henkilöiden eri alaryhmien ja erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten välillä; kehottaa komissiota suorittamaan tutkimuksen, jossa tarkastellaan ilman sosiaaliturvaa olevien nuorten ja epävarmojen työsuhteiden välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uskoo vahvasti tavoitteeseen parantaa nuorten sosioekonomisia olosuhteita panemalla vahvistettu nuorisotakuu asianmukaisesti täytäntöön; vahvistaa kantansa, jonka mukaan palkan olisi oltava oikeassa suhteessa tarjottuun työhön, asianomaisen henkilön taitoihin ja kokemukseen sekä siihen, että koulutussuunnitelmien ulkopuolella työmarkkinoilla toimivien harjoittelijoiden ja oppisopimusoppilaiden on voitava tulla toimeen palkallaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan yhteistyössä parlamentin kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen mahdollisia keinoja ottaa käyttöön yhteinen oikeudellinen väline, jolla varmistetaan oikeudenmukaisen palkan maksaminen työharjoittelusta tai oppisopimuskoulutuksesta EU:n työmarkkinoilla ja valvotaan tämän vaatimuksen noudattamista; tuomitsee palkatonta harjoittelua ja oppisopimuskoulutusta koskevan käytännön, joka on yksi nuorten tekemän työn hyväksikäytön muoto ja loukkaa heidän oikeuksiaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vaatii, että nuorisotakuun rahoitusta olisi vahvistettava ohjelmakaudella 2021–2027 lisäämällä Euroopan sosiaalirahasto plussan määrärahoja ja vahvistamalla riittävästi temaattista keskittämistä; korostaa, että komission 28. toukokuuta 2020 esittämässä muutetussa ehdotuksessa ESR+:sta vaaditaan sellaisia jäsenvaltioita, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden osuus ylittää EU:n keskiarvon vuonna 2019, kohdentamaan ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 15 prosenttia kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin nuorisotyöllisyyden ja ammatillisen koulutuksen tukemiseksi erityisesti nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä; pitää valitettavana, että 21. heinäkuuta 2020 antamissaan päätelmissä Eurooppa-neuvosto vähensi näitä määrärahoja huomattavasti, 10 prosenttiin, mikä on täysin vastoin unionin tavoitteita investoida nuoriin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa mieliin 4. huhtikuuta 2019 hyväksymänsä ensimmäisen käsittelyn kannan, johon sisältyy lisävaatimus, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden, ei ainoastaan niiden, joiden työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden osuus on unionin keskiarvoa suurempi, olisi ohjelmakaudella 2021–2027 investoitava vähintään kolme prosenttia ESR +: n yhteistyössä hallinnoitavista määrärahoistaan nuorisotyöttömyyden torjumiseen erityisesti nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota pohtimaan sitä, että NEET-aste on ainoa huomioon otettava näkökohta varojen osoittamista koskevissa päätöksissä; katsoo, että vaikka tämä luku osoittaa niiden henkilöiden määrän, jotka eivät ole koulutuksessa tai työelämässä, se sulkee kokonaan pois suuren määrän nuoria, jotka tekevät vastentahtoisesti osa-aikatyötä, ovat lähteneet maasta löytääkseen säällisen työpaikan, tekevät pimeää työtä tai tekevät työtä mutta elävät edelleen köyhyydessä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan vahvasti nuorisotakuun täysimääräiseen täytäntöönpanoon; korostaa, että unionin rahoitus täydentää kansallista talousarviota eikä korvaa sitä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että vahvistettu nuorisotakuu voi antaa merkittävän panoksen jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden investoidessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä työllistymismahdollisuuksien luomiseen ilmastoneutraalissa, energiatehokkaassa ja kiertoon perustuvassa taloudessa ja ammattitaitoisen työvoiman hankkimiseen näihin työpaikkoihin, millä varmistetaan, ettei yhtäkään nuorta, etenkään haavoittuvaan ryhmään kuuluvaa nuorta, jätetä jälkeen siirryttäessä ilmastoneutraaliin talouteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että rahoituksen tuloksellista käyttöä on lisättävä; odottaa, että ESR+:n mukaiset virtaviivaistetut ohjelmasuunnittelua ja toteutusta koskevat säännöt johtaisivat edunsaajien hallinnollisten kustannusten pienenemiseen ja raportointijärjestelyjen yksinkertaistamiseen; odottaa jäsenvaltioiden käyttävän huolellisesti varoja nuorten työllisyyttä edistäviin nuoriso-ohjelmiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että on tärkeää maksimoida mahdolliset synergiaedut nuorisotakuun ja muiden asiaan liittyvien EU:n rahastojen ja välineiden, kuten elpymis- ja palautumistukivälineen, eurooppalaisen lapsitakuun, Erasmus+:n, InvestEU-ohjelman, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, välillä myös REACT-EU-välineen ja kansallisten elvytyssuunnitelmien yhteydessä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita asettamaan kyseisissä suunnitelmissa sekä elvytys- ja selviytymissuunnitelmissaan ja REACT-EU-välineen yhteydessä etusijalle nuorten työllisyyden tukemisen; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään SURE-tukivälineen varoja nuoria harjoittelijoita koskevien toimenpiteiden, kuten tulotuen ja lyhennetyn työajan järjestelmien, tukemiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vaatii komissiota tehostamaan nuorisotakuun täytäntöönpanon seurantaa ja sen tuloksista raportoimista, nuorisotakuujärjestelmien edunsaajien ja tarjousten luonteen seuranta mukaan luettuina, jotta varmistetaan, että ne ovat vahvistettuun nuorisotakuuseen sisältyvän uuden laatukehyksen mukaisia ja että nuorisotakuujärjestelmien edunsaajat voivat pitkällä aikavälillä siirtyä työelämään; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että tiedonkeruun parantaminen on avainasemassa edunsaajien kestävän työmarkkinoille integroitumisen ja nuorisotakuun tehokkaan käytön kannalta; kannustaa Euroopan tilintarkastustuomioistuinta laatimaan seurantakertomuksia nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanosta; pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että komissio tekee tutkimuksen, jossa tarkastellaan ilman sosiaaliturvaa työskentelevien nuorten ja epävarmojen työsuhteiden välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että nuorisotakuujärjestelmien vaikuttava täytäntöönpano ja vakaiden ja kestävien työpaikkojen saatavuuden parantaminen edellyttävät sitä, että nuorisotakuun järjestäjät ja asianomaiset sidosryhmät, kuten alue- ja paikallisviranomaiset, työmarkkinaosapuolet (työnantajat ja ammattiliitot), koulutus- ja oppilaitokset, nuorisotyöntekijät, solidaarisuus- ja kansalaistoiminnan tarjoajat, kauppa- ja käsiteollisuuskamarit, nuorisojärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan järjestöt, myös heikossa asemassa olevia henkilöitä tukevat kansalaisjärjestöt, vahvistavat kumppanuuksiaan ja tekevät tehokasta yhteistyötä, erityisesti jäsenvaltioiden välisen parhaiden käytäntöjen vaihdon yhteydessä; kehottaa ottamaan nämä sidosryhmät mukaan nuorisotakuujärjestelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin, jotta varmistetaan järjestelmien vaikuttavuus; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan näiden kumppanien ja erityisesti nuorisojärjestöjen osallistumista nuorisotakuujärjestelmien ja niihin liittyvien EU:n rahoitusvälineiden hallinnoinnin kaikkiin vaiheisiin unionin sekä kansallisella ja paikallisella tasolla; katsoo, että kumppanuuksissa olisi selkeästi määritettävä rakenteet ja mekanismit, joilla tuetaan merkityksellistä osallistumista päätöksentekoon, avoin tiedonvaihto mukaan luettuna; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on vakuuttunut siitä, että hyvin kohdennetuilla ja myös vammaisille henkilöille esteettömissä muodoissa toteutetuilla tiedotuskampanjoilla ja nuorten käyttämillä viestintäkanavilla voisi olla ratkaiseva rooli nuorten ja nuorisojärjestöjen tavoittamisessa ja aloitteen näkyvyyden lisäämisessä ja että voisi olla erityisen hyödyllistä kohdentaa tiedotusta koulunkäynnin keskeyttäneisiin nuoriin; korostaa, että mahdollisimman suuri osuus rahoituksesta olisi osoitettava suoraan nuorille; korostaa, että vaikuttava tiedotuspolitiikka edellyttää riittävän rahoituksen ja henkilöstökapasiteetin osoittamista erityisesti julkisille työvoimapalveluille, joilla on keskeinen rooli pyrittäessä tavoittamaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria tehokkaasti, mutta jotka kärsivät edelleen edellisen rahoituskriisin jälkeen käyttöön otettujen säästötoimien seurauksista; kehottaakin jäsenvaltioita investoimaan julkisiin työvoimapalveluihinsa, jotta niillä on riittävästi henkilöresursseja ja varoja henkilöstön kouluttamiseksi ja laitteiden hankkimiseksi tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota tarkastelemaan ajatusta ottaa käyttöön erityisesti harjoitteluun ja oppisopimuskoulutukseen keskittynyt EU:n verkkoportaali, jossa esitettäisiin näkyvällä, helpolla ja käyttäjäystävällisellä tavalla kaikki olemassa olevat EU:n aloitteet; katsoo, että portaalista olisi tiedotettava asianmukaisesti asiaankuuluvien kanavien kautta, jotta se tavoittaisi kohderyhmänsä ja jotta se kiinnittäisi nuorten eurooppalaisten, oppilaitosten ja yritysten huomion kaikkialla EU:ssa; katsoo, että portaalilla olisi ohjattava nuoria lahjakkuuksia sinne, missä niitä eniten tarvitaan, osoitettava nuorille, mitkä ovat työmarkkinoiden erityistarpeet, edistettävä toisiinsa liittyvien oppimismahdollisuuksien saatavuutta, parannettava yleistä työllistettävyyttä EU:ssa ja myötävaikutettava nuorisotyöttömyyden torjuntaan ja osaamisvajeen umpeen kuromiseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(2)  EUVL L 126, 21.5.2015, s. 1.

(3)  EUVL L 185, 11.7.2019, s. 44.

(4)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(7)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 57.

(8)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 105.

(9)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 67.

(10)  ”The impact of the economic crisis on euro area labour markets”, Euroopan keskuspankin kuukausikatsaus, lokakuu 2014, s. 49–68.

(11)  Re-inVEST Europe (2019), toimintapoliittinen katsaus ”Towards more inclusive social protection and active labour market policies in the EU: a social investment perspective”.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Komission johtavan varapuheenjohtajan Valdis Dombrovskisin uuden vastuualueiden jaon hyväksyminen

Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 komission johtavan varapuheenjohtajan Valdis Dombrovskisin uuden vastuualueiden jaon hyväksymisestä (2020/2203(INS))

(2021/C 395/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan ja 246 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan ja 246 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 7 kohdan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 7 kohdan (1),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon Valdis Dombrovskisin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 2. lokakuuta 2020 kansainvälisen kaupan valiokunnan johdolla yhdessä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan kanssa, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Valdis Dombrovskisin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 2. lokakuuta 2020 kansainvälisen kaupan valiokunnan johdolla yhdessä ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan kanssa, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 valiokuntien puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit ja 6. lokakuuta 2020 puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 valiokuntien puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit ja 6. lokakuuta 2020 puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 125 artiklan ja liitteen VII, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 125 artiklan ja liitteen VII,

| 1. | hyväksyy uuden vastuualueiden jaon komission johtavalle varapuheenjohtajalle Valdis Dombrovskisille komission toimikauden loppuun 31. lokakuuta 2024 asti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Maanantai 5. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Rahoitusvälineiden markkinat ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin 2014/65/EU muuttamisesta (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2021/C 395/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0099),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0169/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0169/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Hyväksytyt tekstit 27.3.2019, P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaiset tarjoajat ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yrityksille suunnatun joukkorahoituspalvelun eurooppalaisista tarjoajista sekä asetuksen (EU) 2017/1129 ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2021/C 395/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0113),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0168/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0168/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Hyväksytyt tekstit 27.3.2019, P8_TA(2019)0301.

---

Tiistai 6. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttaminen vapauttamismenettelyn osalta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0309),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 78 artiklan 2 kohdan, 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, 82 artiklan 1 kohdan, 84 artiklan ja 87 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 78 artiklan 2 kohdan, 79 artiklan 2 ja 4 kohdan, 82 artiklan 1 kohdan, 84 artiklan ja 87 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0202/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 22. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 22. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 52 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 52 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0171/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0171/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 514/2014 muuttamisesta vapauttamismenettelyn osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique ja Réunion: ”perinteisen” rommin välilliset verot *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Ranskalle soveltaa Guadeloupessa, Ranskan Guayanassa, Martiniquessa ja Réunionissa tuotetusta ”perinteisestä” rommista kannettaviin tiettyihin välillisiin veroihin alennettua verokantaa (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2021/C 395/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0332),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0217/20200), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0217/20200),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0156/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0156/2020),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

Kanariansaarten AIEM-vero *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Kanariansaarilla sovellettavasta AIEM-verosta (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2021/C 395/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0355),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0280/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0157/2020),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Ranskan syrjäisimpien alueiden meriveron voimassaolon jatkaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. lokakuuta 2020 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi päätöksen N:o 940/2014/EU muuttamisesta Ranskan syrjäisimpien alueiden meriveron voimassaoloajan osalta (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2021/C 395/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0371),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0281/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0159/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0159/2020),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Lisätalousarvioesitys nro 7/2020: Tulojen tarkistaminen (omat varat)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 7/2020 varainhoitovuodeksi 2020: Tulojen tarkistaminen (omat varat) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2019 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2019 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2020 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ottaa huomioon komission 6. heinäkuuta 2020 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2020 (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. heinäkuuta 2020 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 7/2020 (COM(2020)0424),

| — | ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 7. syyskuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2020 (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 7. syyskuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2020 (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0163/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0163/2020),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 7/2020 tarkoituksena on päivittää talousarvion tulopuolta viimeisimmän kehityksen pohjalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 7/2020 tarkoituksena on päivittää talousarvion tulopuolta viimeisimmän kehityksen pohjalta;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on muuttanut dramaattisesti unionin talouden näkymiä ja että komission kevään 2020 talousennusteessa arvioidaan, että unionin talous supistuu ennätykselliset 7,5 prosenttia tänä vuonna mutta elpyy 6,1 prosenttia vuonna 2021; toteaa, että elpyminen ei kuitenkaan riitä täysin korvaamaan tämän vuoden tappioita ja että heikkenevä taloustilanne näkyy omia varoja koskevassa vuoden 2020 ennusteessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on muuttanut dramaattisesti unionin talouden näkymiä ja että komission kevään 2020 talousennusteessa arvioidaan, että unionin talous supistuu ennätykselliset 7,5 prosenttia tänä vuonna mutta elpyy 6,1 prosenttia vuonna 2021; toteaa, että elpyminen ei kuitenkaan riitä täysin korvaamaan tämän vuoden tappioita ja että heikkenevä taloustilanne näkyy omia varoja koskevassa vuoden 2020 ennusteessa;

| C. | katsoo, että talousarvion tulopuolella tarvitaan kahdenlaisia mukautuksia, jotka ovat perinteisiä omia varoja sekä omiin varoihin sisältyviä alv- ja BKTL-varoja koskevien arvioiden tarkistaminen tuoreiden talousennusteiden pohjalta ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen tarkistus; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että talousarvion tulopuolella tarvitaan kahdenlaisia mukautuksia, jotka ovat perinteisiä omia varoja sekä omiin varoihin sisältyviä alv- ja BKTL-varoja koskevien arvioiden tarkistaminen tuoreiden talousennusteiden pohjalta ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen tarkistus;

| D. | ottaa huomioon, että myös muita tuloja on tarkistettava, jotta voidaan ottaa huomioon kesäkuuhun 2020 mennessä lopullisesti tuloutetut sakot ja uhkasakot sekä negatiiviset valuuttakurssierot; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että myös muita tuloja on tarkistettava, jotta voidaan ottaa huomioon kesäkuuhun 2020 mennessä lopullisesti tuloutetut sakot ja uhkasakot sekä negatiiviset valuuttakurssierot;

| 1. | panee merkille komission antaman lisätalousarvioesityksen nro 7/2020, jonka ainoana tarkoituksena on päivittää talousarvion tulopuolta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 7/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 7/2020 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 57, 27.2.2020.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

Keskiviikko 7. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Mairead McGuinnessin nimityksen Euroopan komission jäseneksi hyväksyminen

Euroopan parlamentin päätös 7. lokakuuta 2020 Mairead McGuinnessin nimityksestä komission jäseneksi (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

(2021/C 395/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 6 kohdan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen 6 kohdan (1),

| — | ottaa huomioon Phil Hoganin eroilmoituksen tehtävästään komission jäsenenä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Phil Hoganin eroilmoituksen tehtävästään komission jäsenenä,

| — | ottaa huomioon neuvoston 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jolla neuvosto kuuli parlamenttia yhteisymmärryksessä komission puheenjohtajan kanssa tehtävästä päätöksestä nimittää Mairead McGuinness komission jäseneksi (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jolla neuvosto kuuli parlamenttia yhteisymmärryksessä komission puheenjohtajan kanssa tehtävästä päätöksestä nimittää Mairead McGuinness komission jäseneksi (C9-0295/2020),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan 14. syyskuuta 2020 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon Mairead McGuinnessin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 2. lokakuuta 2020 talous- ja raha-asioiden valiokunnan johdolla, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mairead McGuinnessin kuulemistilaisuuden, joka järjestettiin 2. lokakuuta 2020 talous- ja raha-asioiden valiokunnan johdolla, ja tämän kuulemisen jälkeen laaditun arviointilausunnon,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 valiokuntien puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit ja 6. lokakuuta 2020 puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2020 valiokuntien puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit ja 6. lokakuuta 2020 puheenjohtajakokouksessa suoritetut arvioinnit,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 125 artiklan ja liitteen VII, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 125 artiklan ja liitteen VII,

| 1. | hyväksyy Mairead McGuinnessin nimittämisen komission jäseneksi komission toimikauden loppuun 31. lokakuuta 2024 asti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

Torstai 8. lokakuuta 2020

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Eurooppalainen ilmastolaki ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. lokakuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/22)

Tarkistus 1

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 5 a viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ottavat huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 –toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaan luettuna kestävän kehityksen tavoitteen 3 ”Terveys ja hyvinvointi”, |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

—

ottavat huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 –toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaan luettuna kestävän kehityksen tavoitteen 3 ”Terveys ja hyvinvointi”,

Tarkistus 2

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Johdanto-osan 5 b viite (uusi)

| Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | ottavat huomioon ilman pilaantumisen dramaattiset vaikutukset ihmisten terveyteen (Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) mukaan 400 000  ennenaikaista kuolemaa vuodessa), |

Luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi

Tarkistus

—

ottavat huomioon ilman pilaantumisen dramaattiset vaikutukset ihmisten terveyteen (Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) mukaan 400 000  ennenaikaista kuolemaa vuodessa),

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Ilmastonmuutos uhkaa olemassaoloamme ja edellyttää kunnianhimoisempia tavoitteita ja lisää ilmastotoimia niin EU:lta kuin jäsenvaltioilta. Unioni on sitoutunut tehostamaan ponnistelujaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja toteuttamaan ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssin päätteeksi vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen

   (1 a)

  (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) täytäntöönpanoa tasapuolisuuden ja parhaan käytettävissä olevan tieteen pohjalta antaen oikeudenmukaisen panoksensa maailmanlaajuisiin pyrkimyksiin rajoittaa maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusasteeseen esiteolliseen tasoon verrattuna. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Ilmastonmuutos uhkaa olemassaoloamme ja edellyttää kunnianhimoisempia tavoitteita ja lisää ilmastotoimia niin EU:lta kuin jäsenvaltioilta. Unioni on sitoutunut tehostamaan ponnistelujaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja toteuttamaan ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssin päätteeksi vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen

   (1 a)

  (jäljempänä ”Pariisin sopimus”) täytäntöönpanoa tasapuolisuuden ja parhaan käytettävissä olevan tieteen pohjalta antaen oikeudenmukaisen panoksensa maailmanlaajuisiin pyrkimyksiin rajoittaa maapallon lämpötilan nousu 1,5  celsiusasteeseen esiteolliseen tasoon verrattuna.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (19) uuden kasvustrategian, jolla pyritään tekemään unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, säilyttää ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta.
  Samalla
  tämän siirtymän on oltava oikeudenmukainen ja osallistava,
  eikä
  ketään jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (19) uuden kasvustrategian, jolla pyritään tekemään unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, säilyttää ja lisätä unionin luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta.
  Samalla
  tämän siirtymän on oltava oikeudenmukainen ja osallistava,
  eikä
  ketään jätetä jälkeen.

| (1) | Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (19) uuden
  kestävän
  kasvustrategian, jolla pyritään tekemään unionista
  terveempi,
  oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni
  , kestävä
  , resurssitehokas ja
  kansainvälisesti
  kilpailukykyinen
  ja jossa on laadukkaita työpaikkoja
  , samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, säilyttää
  , ennallistaa
  ja lisätä unionin luonnonpääomaa
  , meri- ja maaekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta
  sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän siirtymän on
  perustuttava viimeisimpään riippumattomaan tieteelliseen näyttöön. Samalla sen on
  oltava
  sosiaalisesti
  oikeudenmukainen ja osallistava,
  sen on perustuttava yhteisvastuuseen ja yhteisvoimin toteutettaviin unionin tason toimiin ja sillä on varmistettava, ettei
  ketään jätetä jälkeen
  , samalla kun sillä pyritään luomaan talouskasvua, laadukkaita työpaikkoja ja ennakoitavissa olevan investointiympäristön ja noudattamaan vahingon välttämisen periaatetta
  . |
| --- | --- |

(1)

Komissio esitteli 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (19) uuden
  kestävän
  kasvustrategian, jolla pyritään tekemään unionista
  terveempi,
  oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni
  , kestävä
  , resurssitehokas ja
  kansainvälisesti
  kilpailukykyinen
  ja jossa on laadukkaita työpaikkoja
  , samalla kun kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja talouskasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, säilyttää
  , ennallistaa
  ja lisätä unionin luonnonpääomaa
  , meri- ja maaekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta
  sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Tämän siirtymän on
  perustuttava viimeisimpään riippumattomaan tieteelliseen näyttöön. Samalla sen on
  oltava
  sosiaalisesti
  oikeudenmukainen ja osallistava,
  sen on perustuttava yhteisvastuuseen ja yhteisvoimin toteutettaviin unionin tason toimiin ja sillä on varmistettava, ettei
  ketään jätetä jälkeen
  , samalla kun sillä pyritään luomaan talouskasvua, laadukkaita työpaikkoja ja ennakoitavissa olevan investointiympäristön ja noudattamaan vahingon välttämisen periaatetta
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon keskilämpötilan noususta 1,5  celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja asiaan liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityskuluista (20), tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjä on kiireellisesti vähennettävä ja että ilmastonmuutos on rajoitettava 1,5  celsiusasteeseen erityisesti äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2019 maailmanlaajuisesta arviointiraportista (21) kävi ilmi, että luonnon monimuotoisuus on heikentynyt maailmanlaajuisesti ja että ilmastonmuutos on kolmanneksi merkittävin luonnon monimuotoisuuden häviämistä edistävä tekijä (22). |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon keskilämpötilan noususta 1,5  celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja asiaan liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityskuluista (20), tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on tehostettava. Raportissa vahvistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjä on kiireellisesti vähennettävä ja että ilmastonmuutos on rajoitettava 1,5  celsiusasteeseen erityisesti äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyden vähentämiseksi. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2019 maailmanlaajuisesta arviointiraportista (21) kävi ilmi, että luonnon monimuotoisuus on heikentynyt maailmanlaajuisesti ja että ilmastonmuutos on kolmanneksi merkittävin luonnon monimuotoisuuden häviämistä edistävä tekijä (22).

| (2) | Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon keskilämpötilan noususta 1,5  celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja asiaan liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityskuluista (20), tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on
  nopeasti
  tehostettava
  ja että on siirryttävä ilmastoneutraaliin talouteen
  . Raportissa vahvistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjä on kiireellisesti vähennettävä ja että ilmastonmuutos on rajoitettava 1,5  celsiusasteeseen erityisesti äärimmäisten sääilmiöiden
  ja kriittisten pisteiden saavuttamisen
  todennäköisyyden vähentämiseksi. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2019 maailmanlaajuisesta arviointiraportista (21) kävi ilmi, että luonnon monimuotoisuus on heikentynyt maailmanlaajuisesti ja että ilmastonmuutos on kolmanneksi merkittävin luonnon monimuotoisuuden häviämistä edistävä tekijä (22).
  Se osoitti myös, että luontoon perustuvat ratkaisut ovat vastaavat arvioiden mukaan 37 prosentista ilmastonmuutoksen hillitsemisestä vuoteen 2030 mennessä. Ilmastonmuutoksella on vakava vaikutus meri- ja maa-alueiden ekosysteemeihin, jotka toimivat ihmisen toiminnasta aiheutuvien hiilipäästöjen keskeisinä nieluina ja joiden bruttositomiskyky on vuosittain noin 60 prosenttia maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä. |
| --- | --- |

(2)

Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportti vaikutuksista, joita aiheutuu maapallon keskilämpötilan noususta 1,5  celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja asiaan liittyvistä maailmanlaajuisista kasvihuonekaasupäästöjen kehityskuluista (20), tarjoaa vahvan tieteellisen perustan ilmastonmuutoksen torjumiselle ja osoittaa, että ilmastotoimia on
  nopeasti
  tehostettava
  ja että on siirryttävä ilmastoneutraaliin talouteen
  . Raportissa vahvistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjä on kiireellisesti vähennettävä ja että ilmastonmuutos on rajoitettava 1,5  celsiusasteeseen erityisesti äärimmäisten sääilmiöiden
  ja kriittisten pisteiden saavuttamisen
  todennäköisyyden vähentämiseksi. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2019 maailmanlaajuisesta arviointiraportista (21) kävi ilmi, että luonnon monimuotoisuus on heikentynyt maailmanlaajuisesti ja että ilmastonmuutos on kolmanneksi merkittävin luonnon monimuotoisuuden häviämistä edistävä tekijä (22).
  Se osoitti myös, että luontoon perustuvat ratkaisut ovat vastaavat arvioiden mukaan 37 prosentista ilmastonmuutoksen hillitsemisestä vuoteen 2030 mennessä. Ilmastonmuutoksella on vakava vaikutus meri- ja maa-alueiden ekosysteemeihin, jotka toimivat ihmisen toiminnasta aiheutuvien hiilipäästöjen keskeisinä nieluina ja joiden bruttositomiskyky on vuosittain noin 60 prosenttia maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | On ratkaisevan tärkeää määrittää pitkän aikavälin tavoite, jotta voidaan edistää taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta,
  työllisyyttä
  , kasvua ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista sekä
  siirtyä oikeudenmukaisella
  ja kustannustehokkaalla tavalla kohti lämpötilatavoitetta, joka sisältyy ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 hyväksyttyyn ilmastonmuutossopimukseen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

On ratkaisevan tärkeää määrittää pitkän aikavälin tavoite, jotta voidaan edistää taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta,
  työllisyyttä
  , kasvua ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista sekä
  siirtyä oikeudenmukaisella
  ja kustannustehokkaalla tavalla kohti lämpötilatavoitetta, joka sisältyy ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 hyväksyttyyn ilmastonmuutossopimukseen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”.

| (3) | On ratkaisevan tärkeää määrittää pitkän aikavälin tavoite, jotta voidaan edistää
  oikeudenmukaista,
  taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta,
  laadukkaiden työpaikkojen luomista
  ,
  sosiaaliturvaa, kestävää
  kasvua ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista sekä
  saavuttaa nopeasti
  ja
  oikeudenmukaisella, tehokkaalla,
  kustannustehokkaalla
  ja sosiaalisesti oikeudenmukaisella
  tavalla
  ja jättämättä ketään jälkeen
  kohti lämpötilatavoitetta, joka sisältyy ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 hyväksyttyyn ilmastonmuutossopimukseen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”. |
| --- | --- |

(3)

On ratkaisevan tärkeää määrittää pitkän aikavälin tavoite, jotta voidaan edistää
  oikeudenmukaista,
  taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta,
  laadukkaiden työpaikkojen luomista
  ,
  sosiaaliturvaa, kestävää
  kasvua ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista sekä
  saavuttaa nopeasti
  ja
  oikeudenmukaisella, tehokkaalla,
  kustannustehokkaalla
  ja sosiaalisesti oikeudenmukaisella
  tavalla
  ja jättämättä ketään jälkeen
  kohti lämpötilatavoitetta, joka sisältyy ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 hyväksyttyyn ilmastonmuutossopimukseen, jäljempänä ”Pariisin sopimus”.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Tiede on osoittanut, että terveys-, ympäristö- ja ilmastokriisi liittyvät toisiinsa, mikä johtuu erityisesti ilmastonmuutoksen seurauksista sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien häviämisestä. Terveyskriisit, kuten covid-19-pandemia, saattavat moninkertaistua tulevina vuosikymmeninä ja edellyttävät, että unioni maailmanlaajuisena toimijana panee täytäntöön maailmanlaajuisen strategian, jonka tavoitteena on ehkäistä tällaisten tapahtumien kehittyminen puuttumalla niiden taustalla oleviin ongelmiin ja edistämällä kestävän kehityksen tavoitteisiin perustuvaa yhdennettyä lähestymistapaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Tiede on osoittanut, että terveys-, ympäristö- ja ilmastokriisi liittyvät toisiinsa, mikä johtuu erityisesti ilmastonmuutoksen seurauksista sekä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien häviämisestä. Terveyskriisit, kuten covid-19-pandemia, saattavat moninkertaistua tulevina vuosikymmeninä ja edellyttävät, että unioni maailmanlaajuisena toimijana panee täytäntöön maailmanlaajuisen strategian, jonka tavoitteena on ehkäistä tällaisten tapahtumien kehittyminen puuttumalla niiden taustalla oleviin ongelmiin ja edistämällä kestävän kehityksen tavoitteisiin perustuvaa yhdennettyä lähestymistapaa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 b) | WHO:n mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin terveyttä määrittäviin tekijöihin, kuten puhdas ilma, turvallinen juomavesi, riittävä ravinto ja turvallinen asuinsija, ja että vuosien 2030 ja 2050 välisenä aikana aliravitsemuksen, malarian, ripulin ja lämpörasituksen odotetaan aiheuttavan vuosittain 250 000 lisäkuolemantapausta, sillä äärimmäisen kuuma ilmalämpötila on yksi kuolemien välittömistä osasyistä erityisesti ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien kansalaisten keskuudessa. Ilmastonmuutoksella on tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja tulipalojen kautta merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, myös aliravitsemuksen, sydän- ja verisuonitautien, hengityselinsairauksien ja vektorivälitteisten tautien välityksellä. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 b)

WHO:n mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin terveyttä määrittäviin tekijöihin, kuten puhdas ilma, turvallinen juomavesi, riittävä ravinto ja turvallinen asuinsija, ja että vuosien 2030 ja 2050 välisenä aikana aliravitsemuksen, malarian, ripulin ja lämpörasituksen odotetaan aiheuttavan vuosittain 250 000 lisäkuolemantapausta, sillä äärimmäisen kuuma ilmalämpötila on yksi kuolemien välittömistä osasyistä erityisesti ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien kansalaisten keskuudessa. Ilmastonmuutoksella on tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja tulipalojen kautta merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, myös aliravitsemuksen, sydän- ja verisuonitautien, hengityselinsairauksien ja vektorivälitteisten tautien välityksellä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 c) | Pariisin sopimuksen johdanto-osassa tunnustetaan oikeus terveyteen keskeiseksi oikeudeksi. Ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa todetaan, että sopimuspuolten olisi sovellettava ”asianmukaisia menetelmiä, esimerkiksi kussakin maassa laadittuja ja päätettyjä vaikutusten arviointeja, joiden tavoitteena on minimoida sellaisia talouteen, kansanterveyteen ja ympäristön laatuun kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, jotka aiheutuvat ilmastonmuutoksen heikentämiseksi tai siihen sopeutumiseksi suoritetuista hankkeista ja toimista”. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 c)

Pariisin sopimuksen johdanto-osassa tunnustetaan oikeus terveyteen keskeiseksi oikeudeksi. Ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksessa todetaan, että sopimuspuolten olisi sovellettava ”asianmukaisia menetelmiä, esimerkiksi kussakin maassa laadittuja ja päätettyjä vaikutusten arviointeja, joiden tavoitteena on minimoida sellaisia talouteen, kansanterveyteen ja ympäristön laatuun kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, jotka aiheutuvat ilmastonmuutoksen heikentämiseksi tai siihen sopeutumiseksi suoritetuista hankkeista ja toimista”.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 d) | Tällä asetuksella suojellaan osaltaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja unionin kansalaisten luovuttamattomia oikeuksia elämään ja turvalliseen ympäristöön ja edellytetään, että asianomaiset unionin toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat unionin tai kansallisella tasolla tarvittavat toimenpiteet, joilla puututaan todellisiin ja välittömiin riskeihin, jotka liittyvät sekä ihmisten elämään ja hyvinvointiin että luonnolliseen maailmaan, josta ne ovat riippuvaisia maailmanlaajuisen ilmastotilanteen vuoksi. Tämän asetuksen olisi oltava ihmiskeskeinen ja sen tavoitteena olisi oltava kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 d)

Tällä asetuksella suojellaan osaltaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja unionin kansalaisten luovuttamattomia oikeuksia elämään ja turvalliseen ympäristöön ja edellytetään, että asianomaiset unionin toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat unionin tai kansallisella tasolla tarvittavat toimenpiteet, joilla puututaan todellisiin ja välittömiin riskeihin, jotka liittyvät sekä ihmisten elämään ja hyvinvointiin että luonnolliseen maailmaan, josta ne ovat riippuvaisia maailmanlaajuisen ilmastotilanteen vuoksi. Tämän asetuksen olisi oltava ihmiskeskeinen ja sen tavoitteena olisi oltava kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta.

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 e) | Ilmastonsuojelun olisi oltava mahdollisuus Euroopan taloudelle, ja sen pitäisi auttaa varmistamaan eurooppalaisen teollisuuden johtoasema globaalissa innovoinnissa. Kestävät tuotantoinnovaatiot voivat edistää Euroopan teollista vahvuutta keskeisillä markkinasegmenteillä ja siten suojella ja luoda työpaikkoja. Jotta voidaan saavuttaa vuodelle 2030 asetettu oikeudellisesti sitova ilmastotavoite ja vuodelle 2050 asetettu ilmastoneutraaliustavoite vähentämällä nettopäästöt nollaan viimeistään vuonna 2050, komission olisi helpotettava alakohtaisia ”ilmastokumppanuuksia” unionin tasolla saattamalla yhteen keskeiset sidosryhmät (esimerkiksi teollisuudesta, kansalaisjärjestöistä, tutkimuslaitoksista, pk-yrityksistä, ammattiliitoista ja työnantajajärjestöistä). Ilmastokumppanuuksien olisi toimittava alakohtaisena vuoropuheluna ja helpotettava hiilestä irtautumiseen ensimmäisinä ryhtyneiden eurooppalaisten toimijoiden parhaiden käytäntöjen jakamista sekä toimittava neuvoa-antavana keskuselimenä, jota komissio kuulee hyväksyessään tulevia ilmastoon liittyviä lainsäädäntöehdotuksiaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 e)

Ilmastonsuojelun olisi oltava mahdollisuus Euroopan taloudelle, ja sen pitäisi auttaa varmistamaan eurooppalaisen teollisuuden johtoasema globaalissa innovoinnissa. Kestävät tuotantoinnovaatiot voivat edistää Euroopan teollista vahvuutta keskeisillä markkinasegmenteillä ja siten suojella ja luoda työpaikkoja. Jotta voidaan saavuttaa vuodelle 2030 asetettu oikeudellisesti sitova ilmastotavoite ja vuodelle 2050 asetettu ilmastoneutraaliustavoite vähentämällä nettopäästöt nollaan viimeistään vuonna 2050, komission olisi helpotettava alakohtaisia ”ilmastokumppanuuksia” unionin tasolla saattamalla yhteen keskeiset sidosryhmät (esimerkiksi teollisuudesta, kansalaisjärjestöistä, tutkimuslaitoksista, pk-yrityksistä, ammattiliitoista ja työnantajajärjestöistä). Ilmastokumppanuuksien olisi toimittava alakohtaisena vuoropuheluna ja helpotettava hiilestä irtautumiseen ensimmäisinä ryhtyneiden eurooppalaisten toimijoiden parhaiden käytäntöjen jakamista sekä toimittava neuvoa-antavana keskuselimenä, jota komissio kuulee hyväksyessään tulevia ilmastoon liittyviä lainsäädäntöehdotuksiaan.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Pariisin sopimuksessa asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi
  pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 oC:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja
  pyrkiä toimiin, joilla
  lämpötilan nousu saataisiin rajattua
  1,5

  o

  C:een suhteessa esiteolliseen aikaan (23),
  ja sopimuksessa korostetaan, että on tärkeää
  sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin (24) ja
  sovittaa
  rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa kasvihuonekaasujen osalta vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon (25). |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Pariisin sopimuksessa asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi
  pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 oC:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja
  pyrkiä toimiin, joilla
  lämpötilan nousu saataisiin rajattua
  1,5

  o

  C:een suhteessa esiteolliseen aikaan (23),
  ja sopimuksessa korostetaan, että on tärkeää
  sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin (24) ja
  sovittaa
  rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa kasvihuonekaasujen osalta vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon (25).

| (4) | Pariisin sopimuksessa asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi pyrkiä toimiin, joilla
  rajataan maapallon keskilämpötilan nousu
  1,5  C:een suhteessa esiteolliseen aikaan (23),
  parannetaan valmiuksia
  sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin (24) ja
  sovitetaan
  rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa kasvihuonekaasujen osalta vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon (25).
  Tällä asetuksella olisi unionin Pariisin sopimusta edistävän panoksen yleisenä kehyksenä varmistettava, että sekä unioni että jäsenvaltiot edistävät täysimääräisesti näiden Pariisin sopimuksen kolmen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(4)

Pariisin sopimuksessa asetetaan pitkän aikavälin tavoitteeksi pyrkiä toimiin, joilla
  rajataan maapallon keskilämpötilan nousu
  1,5  C:een suhteessa esiteolliseen aikaan (23),
  parannetaan valmiuksia
  sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin (24) ja
  sovitetaan
  rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa kasvihuonekaasujen osalta vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon (25).
  Tällä asetuksella olisi unionin Pariisin sopimusta edistävän panoksen yleisenä kehyksenä varmistettava, että sekä unioni että jäsenvaltiot edistävät täysimääräisesti näiden Pariisin sopimuksen kolmen tavoitteen saavuttamista.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Unionin ja jäsenvaltioiden ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta, terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Unionin ja jäsenvaltioiden ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta, terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle.

| (5) | Unionin ja jäsenvaltioiden ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta,
  taloutta,
  terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle.
  Tämä huomioon ottaen varautumisperiaatteen, saastuttaja maksaa -periaatteen, energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja vahingon välttämisen periaatteen olisi ohjattava unionin ja jäsenvaltioiden toimia. |
| --- | --- |

(5)

Unionin ja jäsenvaltioiden ilmastotoimien tavoitteena on suojella ihmisiä ja maapalloa, hyvinvointia, vaurautta,
  taloutta,
  terveyttä, elintarvikejärjestelmiä, ekosysteemien eheyttä ja luonnon monimuotoisuutta ilmastonmuutoksen uhalta kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman puitteissa ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti, maksimoida vauraus maapallon sietokyvyn rajoissa sekä vahvistaa yhteiskunnan kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää yhteiskunnan alttiutta ilmastonmuutokselle.
  Tämä huomioon ottaen varautumisperiaatteen, saastuttaja maksaa -periaatteen, energiatehokkuus etusijalle -periaatteen ja vahingon välttämisen periaatteen olisi ohjattava unionin ja jäsenvaltioiden toimia.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Unionin käyttöön ottaman sääntelykehyksen ja Euroopan teollisuuden toimien ansiosta unionin kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 23 prosenttia vuoden 1990 ja vuoden 2018 välillä ja talous kasvoi samana aikana 61 prosenttia, mikä osoittaa, että talouskasvu on mahdollista kasvihuonekaasupäästöjä lisäämättä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Unionin käyttöön ottaman sääntelykehyksen ja Euroopan teollisuuden toimien ansiosta unionin kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 23 prosenttia vuoden 1990 ja vuoden 2018 välillä ja talous kasvoi samana aikana 61 prosenttia, mikä osoittaa, että talouskasvu on mahdollista kasvihuonekaasupäästöjä lisäämättä.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen
  edellyttäisi kaikkien
  talouden
  alojen osallistumista toimiin
  . Kun otetaan huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen merkitys kasvihuonekaasupäästöissä, on olennaisen tärkeää siirtyä kestävään, kohtuuhintaiseen ja varmaan energiajärjestelmään, joka perustuu hyvin toimiviin energian sisämarkkinoihin. Digitalisaatio, teknologinen innovointi sekä tutkimus ja kehitys ovat myös tärkeitä tekijöitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen
  edellyttäisi kaikkien
  talouden
  alojen osallistumista toimiin
  . Kun otetaan huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen merkitys kasvihuonekaasupäästöissä, on olennaisen tärkeää siirtyä kestävään, kohtuuhintaiseen ja varmaan energiajärjestelmään, joka perustuu hyvin toimiviin energian sisämarkkinoihin. Digitalisaatio, teknologinen innovointi sekä tutkimus ja kehitys ovat myös tärkeitä tekijöitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa.

| (6) | Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen
  edellyttää, että kaikki
  talouden
  alat, mukaan luettuina ilmailu ja meriliikenne, vähentävät päästöjään nopeasti lähelle nollaa. Saastuttaja maksaa -periaatteen olisi tältä osin oltava keskeinen tekijä
  . Kun otetaan huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen merkitys kasvihuonekaasupäästöissä, on olennaisen tärkeää siirtyä
  erittäin energiatehokkaaseen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan,
  kestävään, kohtuuhintaiseen ja varmaan energiajärjestelmään, joka perustuu hyvin toimiviin energian sisämarkkinoihin
  ja vähentää samalla energiaköyhyyttä. Kiertotalouden vaikutusta ilmastoneutraaliuteen tulisi laajentaa parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä vähähiilisten materiaalien käyttöä sekä edistämällä jätteiden ehkäisemistä ja kierrätystä
  . Digitalisaatio, teknologinen innovointi sekä tutkimus ja kehitys
  , joiden rahoitusta on lisättävä,
  ovat myös tärkeitä tekijöitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa.
  Unionin ja jäsenvaltioiden täytyy ottaa käyttöön kunnianhimoiset ja johdonmukaiset sääntelykehykset, joilla taataan kaikkien talouden alojen tuki unionin ilmastotavoitteille. |
| --- | --- |

(6)

Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen
  edellyttää, että kaikki
  talouden
  alat, mukaan luettuina ilmailu ja meriliikenne, vähentävät päästöjään nopeasti lähelle nollaa. Saastuttaja maksaa -periaatteen olisi tältä osin oltava keskeinen tekijä
  . Kun otetaan huomioon energiantuotannon ja -kulutuksen merkitys kasvihuonekaasupäästöissä, on olennaisen tärkeää siirtyä
  erittäin energiatehokkaaseen ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan,
  kestävään, kohtuuhintaiseen ja varmaan energiajärjestelmään, joka perustuu hyvin toimiviin energian sisämarkkinoihin
  ja vähentää samalla energiaköyhyyttä. Kiertotalouden vaikutusta ilmastoneutraaliuteen tulisi laajentaa parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä vähähiilisten materiaalien käyttöä sekä edistämällä jätteiden ehkäisemistä ja kierrätystä
  . Digitalisaatio, teknologinen innovointi sekä tutkimus ja kehitys
  , joiden rahoitusta on lisättävä,
  ovat myös tärkeitä tekijöitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa.
  Unionin ja jäsenvaltioiden täytyy ottaa käyttöön kunnianhimoiset ja johdonmukaiset sääntelykehykset, joilla taataan kaikkien talouden alojen tuki unionin ilmastotavoitteille.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale [uusi]

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen kumulatiivinen kokonaismäärä ajan mittaan sekä sitä vastaava kasvihuonekaasujen keskittyminen ilmakehässä ovat erityisen merkityksellisiä tekijöitä ilmastojärjestelmän ja lämpötilan nousun kannalta. IPCC:n 1,5 asteen erityiskertomus ja sen taustalla oleva skenaariotietokanta tarjoavat parasta saatavilla olevaa ja viimeisintä tieteellistä näyttöä jäljellä olevasta maailmanlaajuisesta kasvihuonekaasutaseesta, jolla maapallon lämpötilan nousu 21. vuosisadalla olisi 1,5 astetta esiteollisen tason yläpuolella. On tarpeen määrittää unionin oikeudenmukainen osuus jäljellä olevasta maailmanlaajuisesta kasvihuonekaasutaseesta, jotta se on yhdenmukainen unionin antamien, lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5  asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna tähtäävien toimien jatkamista koskevien sitoumusten kanssa. Kasvihuonekaasutase on tärkeä väline myös unionin ilmastopolitiikan avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi. Komissio toteaa 28. marraskuuta 2018 antamansa tiedonannon ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” tueksi laatimassaan perusteellisessa analyysissa, että 1,5 asteen tavoitteen mukainen EU-28:n hiilibudjetti vuosiksi 2018–2050 on 48 gigatonnia hiilidioksidia. Komission olisi vahvistettava Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti EU:n 27 jäsenvaltion kasvihuonekaasunettotase ilmaistuna IPCC:n viimeisimpiin tieteellisiin laskelmiin perustuvana hiilidioksidiekvivalenttina, joka edustaa unionin oikeudenmukaista osuutta jäljellä olevista maailmanlaajuisista päästöistä. Unionin kasvihuonekaasutaseen olisi ohjattava unionin kehityskulkua kohti kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjä vuoteen 2050 mennessä ja erityisesti sen tulevia kasvihuonekaasupäästöjä koskevia tavoitteita vuosille 2030 ja 2040. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen kumulatiivinen kokonaismäärä ajan mittaan sekä sitä vastaava kasvihuonekaasujen keskittyminen ilmakehässä ovat erityisen merkityksellisiä tekijöitä ilmastojärjestelmän ja lämpötilan nousun kannalta. IPCC:n 1,5 asteen erityiskertomus ja sen taustalla oleva skenaariotietokanta tarjoavat parasta saatavilla olevaa ja viimeisintä tieteellistä näyttöä jäljellä olevasta maailmanlaajuisesta kasvihuonekaasutaseesta, jolla maapallon lämpötilan nousu 21. vuosisadalla olisi 1,5 astetta esiteollisen tason yläpuolella. On tarpeen määrittää unionin oikeudenmukainen osuus jäljellä olevasta maailmanlaajuisesta kasvihuonekaasutaseesta, jotta se on yhdenmukainen unionin antamien, lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5  asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna tähtäävien toimien jatkamista koskevien sitoumusten kanssa. Kasvihuonekaasutase on tärkeä väline myös unionin ilmastopolitiikan avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi. Komissio toteaa 28. marraskuuta 2018 antamansa tiedonannon ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta” tueksi laatimassaan perusteellisessa analyysissa, että 1,5 asteen tavoitteen mukainen EU-28:n hiilibudjetti vuosiksi 2018–2050 on 48 gigatonnia hiilidioksidia. Komission olisi vahvistettava Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti EU:n 27 jäsenvaltion kasvihuonekaasunettotase ilmaistuna IPCC:n viimeisimpiin tieteellisiin laskelmiin perustuvana hiilidioksidiekvivalenttina, joka edustaa unionin oikeudenmukaista osuutta jäljellä olevista maailmanlaajuisista päästöistä. Unionin kasvihuonekaasutaseen olisi ohjattava unionin kehityskulkua kohti kasvihuonekaasujen nollanettopäästöjä vuoteen 2050 mennessä ja erityisesti sen tulevia kasvihuonekaasupäästöjä koskevia tavoitteita vuosille 2030 ja 2040.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Unioni on
  harjoittanut kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ja
  luonut sääntelykehyksen saavuttaakseen vuodelle 2030 asettamansa tavoitteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lainsäädäntöä, jolla tämä tavoite pannaan täytäntöön, ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (26), jolla perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (27), jolla otetaan käyttöön kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (28), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Unioni on
  harjoittanut kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ja
  luonut sääntelykehyksen saavuttaakseen vuodelle 2030 asettamansa tavoitteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lainsäädäntöä, jolla tämä tavoite pannaan täytäntöön, ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (26), jolla perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (27), jolla otetaan käyttöön kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (28), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat.

| (7) | Unioni on luonut sääntelykehyksen saavuttaakseen
  nykyisen
  vuodelle 2030 asettamansa tavoitteen
  , joka hyväksyttiin ennen Pariisin sopimuksen voimaantuloa,
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lainsäädäntöä, jolla tämä tavoite pannaan täytäntöön, ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (26), jolla perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (27), jolla otetaan käyttöön kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (28), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat. |
| --- | --- |

(7)

Unioni on luonut sääntelykehyksen saavuttaakseen
  nykyisen
  vuodelle 2030 asettamansa tavoitteen
  , joka hyväksyttiin ennen Pariisin sopimuksen voimaantuloa,
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lainsäädäntöä, jolla tämä tavoite pannaan täytäntöön, ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY (26), jolla perustetaan kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842 (27), jolla otetaan käyttöön kansalliset tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841 (28), jossa edellytetään, että jäsenvaltiot tasapainottavat maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Päästökauppajärjestelmä on yksi unionin ilmastopolitiikan kulmakivistä ja keskeinen keino vähentää päästöjä kustannustehokkaasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Päästökauppajärjestelmä on yksi unionin ilmastopolitiikan kulmakivistä ja keskeinen keino vähentää päästöjä kustannustehokkaasti.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Unioni on ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketin (29) avulla pyrkinyt
  kunnianhimoisesti
  luopumaan hiilen käytöstä erityisesti rakentamalla vahvan energiaunionin, johon sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2012/27/EU (30) ja (EU) 2018/2001 (31) vahvistetut vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevat tavoitteet, ja vahvistamalla asiaa koskevaa lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU (32). |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Unioni on ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketin (29) avulla pyrkinyt
  kunnianhimoisesti
  luopumaan hiilen käytöstä erityisesti rakentamalla vahvan energiaunionin, johon sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2012/27/EU (30) ja (EU) 2018/2001 (31) vahvistetut vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevat tavoitteet, ja vahvistamalla asiaa koskevaa lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU (32).

| (9) | Unioni on ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketin (29) avulla pyrkinyt luopumaan hiilen käytöstä erityisesti rakentamalla vahvan energiaunionin, johon sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2012/27/EU (30) ja (EU) 2018/2001 (31) vahvistetut vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevat tavoitteet, ja vahvistamalla asiaa koskevaa lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU (32). |
| --- | --- |

(9)

Unioni on ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketin (29) avulla pyrkinyt luopumaan hiilen käytöstä erityisesti rakentamalla vahvan energiaunionin, johon sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä 2012/27/EU (30) ja (EU) 2018/2001 (31) vahvistetut vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevat tavoitteet, ja vahvistamalla asiaa koskevaa lainsäädäntöä, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU (32).

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Komissio on laatinut ja hyväksynyt useita energia-alan lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta, myös rakennusten energiatehokkuutta. Nämä aloitteet muodostavat paketin, joka on osa energiatehokkuuden ensisijaisuutta sekä unionin maailmanlaajuista johtoasemaa uusiutuvien energialähteiden alalla koskevaa kantavaa teemaa. Nämä aloitteet olisi otettava huomioon niiden pitkän aikavälin kansallisten toimien edistymisessä, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite, jotta varmistetaan erittäin energiatehokas uusiutuviin energialähteisiin perustuva energiajärjestelmä ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Komissio on laatinut ja hyväksynyt useita energia-alan lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat erityisesti uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta, myös rakennusten energiatehokkuutta. Nämä aloitteet muodostavat paketin, joka on osa energiatehokkuuden ensisijaisuutta sekä unionin maailmanlaajuista johtoasemaa uusiutuvien energialähteiden alalla koskevaa kantavaa teemaa. Nämä aloitteet olisi otettava huomioon niiden pitkän aikavälin kansallisten toimien edistymisessä, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite, jotta varmistetaan erittäin energiatehokas uusiutuviin energialähteisiin perustuva energiajärjestelmä ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen unionissa.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Siirtymä puhtaaseen energiaan johtaa energiajärjestelmään, jossa primäärienergian saanti tulee pääosin uusiutuvista energialähteistä, mikä parantaa merkittävästi huoltovarmuutta, vähentää energiariippuvuutta ja edistää kotimaisia työpaikkoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 b)

Siirtymä puhtaaseen energiaan johtaa energiajärjestelmään, jossa primäärienergian saanti tulee pääosin uusiutuvista energialähteistä, mikä parantaa merkittävästi huoltovarmuutta, vähentää energiariippuvuutta ja edistää kotimaisia työpaikkoja.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 c) | Energiasiirtymä parantaa energiatehokkuutta ja vähentää unionin ja jäsenvaltioiden energiariippuvuutta. Tämä rakennemuutos kohti tehokkaampaa uusiutuvaan energiaan perustuvaa taloutta kaikilla aloilla ei hyödytä ainoastaan kauppatasetta vaan myös vahvistaa energiavarmuutta ja torjuu energiaköyhyyttä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 c)

Energiasiirtymä parantaa energiatehokkuutta ja vähentää unionin ja jäsenvaltioiden energiariippuvuutta. Tämä rakennemuutos kohti tehokkaampaa uusiutuvaan energiaan perustuvaa taloutta kaikilla aloilla ei hyödytä ainoastaan kauppatasetta vaan myös vahvistaa energiavarmuutta ja torjuu energiaköyhyyttä.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 d) | Solidaarisuuden varmistamiseksi ja tehokkaan energiasiirtymän mahdollistamiseksi unionin ilmastopolitiikalla on suunniteltava selkeä reitti kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Unionin olisi oltava realistinen kustannustehokkuuden ja teknisten haasteiden suhteen ja varmistettava, että energiajärjestelmän, kuten vetyteknologian, huippu- ja vähimmäiskysyntäpisteitä tasapainottavat energialähteet ovat saatavilla ja kohtuuhintaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 d)

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 e) | Ilmastonsuojelu antaa unionin taloudelle mahdollisuuden tehostaa toimintaansa ja hyödyntää ensimmäisen toimijan etua toimimalla johtoasemassa puhtaan teknologian alalla. Se voisi auttaa varmistamaan unionin teollisuuden johtoaseman globaalin innovoinnin alalla. Kestävät tuotantoinnovaatiot voivat vahvistaa unionin teollisuutta keskeisillä markkinasegmenteillä ja siten suojella ja luoda työpaikkoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 e)

Ilmastonsuojelu antaa unionin taloudelle mahdollisuuden tehostaa toimintaansa ja hyödyntää ensimmäisen toimijan etua toimimalla johtoasemassa puhtaan teknologian alalla. Se voisi auttaa varmistamaan unionin teollisuuden johtoaseman globaalin innovoinnin alalla. Kestävät tuotantoinnovaatiot voivat vahvistaa unionin teollisuutta keskeisillä markkinasegmenteillä ja siten suojella ja luoda työpaikkoja.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 f) | On tarpeen tukea investointeja, jotka ovat välttämättömiä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia uusia kestäviä teknologioita varten. Tässä yhteydessä on tärkeää noudattaa teknologianeutraaliutta ja välttää lukkiutumisvaikutuksia. Kuten 8. heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” todetaan, vety voi myös olla tärkeässä asemassa pyrittäessä noudattamaan unionin sitoumusta saavuttaa hiilineutraalius viimeistään vuonna 2050 erityisesti energiavaltaisilla aloilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 f)

On tarpeen tukea investointeja, jotka ovat välttämättömiä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia uusia kestäviä teknologioita varten. Tässä yhteydessä on tärkeää noudattaa teknologianeutraaliutta ja välttää lukkiutumisvaikutuksia. Kuten 8. heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” todetaan, vety voi myös olla tärkeässä asemassa pyrittäessä noudattamaan unionin sitoumusta saavuttaa hiilineutraalius viimeistään vuonna 2050 erityisesti energiavaltaisilla aloilla.

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 g kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 g) | Komission olisi tehostettava toimiaan eurooppalaisten yhteenliittymien perustamiseksi erityisesti akku- ja vetyalalla, koska ne ovat erittäin tärkeitä. Jos niitä koordinoidaan Euroopan tasolla, ne tarjoavat erinomaisia mahdollisuuksia covid-19-kriisin jälkeisille alueellisille elpymisprosesseille ja menestyksekkäälle rakennemuutokselle. Lakisääteisillä vaatimuksilla olisi luotava puitteet ilmastoystävällisen liikkuvuuden ja energiantuotannon innovaatioille. Yhteenliittymien olisi saatava riittävästi tukea ja rahoitusta, ja niiden olisi myös oltava osa tulevaa ulko- ja naapuruuspolitiikkaa sekä kauppasopimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 g)

Komission olisi tehostettava toimiaan eurooppalaisten yhteenliittymien perustamiseksi erityisesti akku- ja vetyalalla, koska ne ovat erittäin tärkeitä. Jos niitä koordinoidaan Euroopan tasolla, ne tarjoavat erinomaisia mahdollisuuksia covid-19-kriisin jälkeisille alueellisille elpymisprosesseille ja menestyksekkäälle rakennemuutokselle. Lakisääteisillä vaatimuksilla olisi luotava puitteet ilmastoystävällisen liikkuvuuden ja energiantuotannon innovaatioille. Yhteenliittymien olisi saatava riittävästi tukea ja rahoitusta, ja niiden olisi myös oltava osa tulevaa ulko- ja naapuruuspolitiikkaa sekä kauppasopimuksia.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Unioni
  on
  maailmanlaajuinen johtaja
  siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta, ja se aikoo päättäväisesti auttaa nostamaan maailmanlaajuista tavoitetasoa ja tehostaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi hyödyntäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös ilmastodiplomatiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Unioni
  on
  maailmanlaajuinen johtaja
  siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta, ja se aikoo päättäväisesti auttaa nostamaan maailmanlaajuista tavoitetasoa ja tehostaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi hyödyntäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös ilmastodiplomatiaa.

| (10) | Unionilla
  on
  sekä vastuu että keinot jatkaa maailmanlaajuisena johtajana
  siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta, ja se aikoo päättäväisesti
  saavuttaa sen oikeudenmukaisella, sosiaalisesti reilulla ja osallistavalla tavalla sekä
  auttaa nostamaan maailmanlaajuista tavoitetasoa ja tehostaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi hyödyntäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös ilmastodiplomatiaa
  sekä kauppa-, investointi- ja teollisuuspolitiikan välineitä. Unionin olisi vahvistettava ympäristödiplomatiaansa kaikilla kansainvälisillä foorumeilla, joilla on merkittävä rooli kansainvälisten ilmastotavoitteiden saavuttamisessa Pariisin sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Unionilla
  on
  sekä vastuu että keinot jatkaa maailmanlaajuisena johtajana
  siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta, ja se aikoo päättäväisesti
  saavuttaa sen oikeudenmukaisella, sosiaalisesti reilulla ja osallistavalla tavalla sekä
  auttaa nostamaan maailmanlaajuista tavoitetasoa ja tehostaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi hyödyntäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös ilmastodiplomatiaa
  sekä kauppa-, investointi- ja teollisuuspolitiikan välineitä. Unionin olisi vahvistettava ympäristödiplomatiaansa kaikilla kansainvälisillä foorumeilla, joilla on merkittävä rooli kansainvälisten ilmastotavoitteiden saavuttamisessa Pariisin sopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Euroopan parlamentti
  vaati
  ,
  että tarvittava siirtymä
  ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan
  toteutetaan
  viimeistään vuonna 2050 ja että siitä tehdään eurooppalainen menestystarina (33), ja se on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan (34). Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta
  2019
  antamissaan päätelmissä (35) tavoitteen saavuttaa ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  ja totesi samalla
  , että on luotava mahdollistava kehys ja että siirtymä edellyttää merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin strategiaksi mahdollisimman varhain vuonna 2020, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen ja toimittaa sen ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sihteeristölle. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Euroopan parlamentti
  vaati
  ,
  että tarvittava siirtymä
  ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan
  toteutetaan
  viimeistään vuonna 2050 ja että siitä tehdään eurooppalainen menestystarina (33), ja se on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan (34). Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta
  2019
  antamissaan päätelmissä (35) tavoitteen saavuttaa ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  ja totesi samalla
  , että on luotava mahdollistava kehys ja että siirtymä edellyttää merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin strategiaksi mahdollisimman varhain vuonna 2020, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen ja toimittaa sen ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sihteeristölle.

| (11) | Euroopan parlamentti
  on kehottanut komissiota ja jäsenvaltiota lisäämään ilmastotoimia
  ,
  jotta helpotetaan tarvittavan siirtymän
  ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan
  toteuttamista mahdollisimman pian ja
  viimeistään vuonna 2050 ja että siitä tehdään eurooppalainen menestystarina (33), ja se on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan (34).
  Se kehotti myös toistuvasti unionia nostamaan vuoteen 2030 ulottuvaa ilmastotavoitetta ja sisällyttämään sen osaksi eurooppalaista ilmastolakia

   (34 a)

  .
  Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä (35) tavoitteen saavuttaa
  oikeudenmukaisuuteen ja oikeudenmukaiseen siirtymään perustuva
  ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat sekä tunnusti
  , että on luotava mahdollistava kehys ja että siirtymä edellyttää merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin strategiaksi mahdollisimman varhain vuonna 2020, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen ja toimittaa sen ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sihteeristölle. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentti
  on kehottanut komissiota ja jäsenvaltiota lisäämään ilmastotoimia
  ,
  jotta helpotetaan tarvittavan siirtymän
  ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan
  toteuttamista mahdollisimman pian ja
  viimeistään vuonna 2050 ja että siitä tehdään eurooppalainen menestystarina (33), ja se on julistanut ilmasto- ja ympäristöhätätilan (34).
  Se kehotti myös toistuvasti unionia nostamaan vuoteen 2030 ulottuvaa ilmastotavoitetta ja sisällyttämään sen osaksi eurooppalaista ilmastolakia

   (34 a)

  .
  Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä (35) tavoitteen saavuttaa
  oikeudenmukaisuuteen ja oikeudenmukaiseen siirtymään perustuva
  ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti
  ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat sekä tunnusti
  , että on luotava mahdollistava kehys ja että siirtymä edellyttää merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin strategiaksi mahdollisimman varhain vuonna 2020, jotta neuvosto voisi hyväksyä sen ja toimittaa sen ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sihteeristölle.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Unionin olisi pyrittävä saavuttamaan unionin sisällä vuoteen 2050 mennessä tasapaino ihmisen toiminnan koko talouden laajuisesti aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien välillä luonnollisten ja teknisten ratkaisujen avulla. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi
  yhdessä pyrittävä
  unionin
  laajuiseen
  vuoden 2050
  ilmastoneutraaliustavoitteeseen
  , ja jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Unionin tason toimenpiteet ovat tärkeä osa tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Unionin olisi pyrittävä saavuttamaan unionin sisällä vuoteen 2050 mennessä tasapaino ihmisen toiminnan koko talouden laajuisesti aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien välillä luonnollisten ja teknisten ratkaisujen avulla. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi
  yhdessä pyrittävä
  unionin
  laajuiseen
  vuoden 2050
  ilmastoneutraaliustavoitteeseen
  , ja jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Unionin tason toimenpiteet ovat tärkeä osa tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.

| (12) | Unionin
  ja jäsenvaltioiden
  olisi pyrittävä saavuttamaan unionin sisällä
  ja jäsenvaltiotasolla viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä tasapaino ihmisen toiminnan koko talouden laajuisesti aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien välillä luonnollisten ja teknisten ratkaisujen avulla. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi
  saavutettava
  unionin
  laajuinen
  vuoden 2050
  ilmastoneutraaliustavoite
  , ja jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Unionin tason toimenpiteet ovat tärkeä osa tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.
  Vuoden 2050 jälkeen unionin ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi edelleen vähennettävä päästöjä, jotta varmistetaan, että kasvihuonekaasujen poisto ylittää ihmisen toiminnasta aiheutuneet päästöt. |
| --- | --- |

(12)

Unionin
  ja jäsenvaltioiden
  olisi pyrittävä saavuttamaan unionin sisällä
  ja jäsenvaltiotasolla viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä tasapaino ihmisen toiminnan koko talouden laajuisesti aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien välillä luonnollisten ja teknisten ratkaisujen avulla. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi
  saavutettava
  unionin
  laajuinen
  vuoden 2050
  ilmastoneutraaliustavoite
  , ja jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Unionin tason toimenpiteet ovat tärkeä osa tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä.
  Vuoden 2050 jälkeen unionin ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi edelleen vähennettävä päästöjä, jotta varmistetaan, että kasvihuonekaasujen poisto ylittää ihmisen toiminnasta aiheutuneet päästöt.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Kunkin jäsenvaltion vastuulla on saavuttaa itse ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuun nimissä ja eri lähtökohdista toimivien jäsenvaltioiden avustamiseksi energiasiirtymän toteuttamisessa olisi otettava käyttöön riittävästi unionin tukimekanismeja ja rahoitusta, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) .../...

   (1 a)

  säädetty oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, ja muita asiaan liittyviä rahoitusmekanismeja. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Kunkin jäsenvaltion vastuulla on saavuttaa itse ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Oikeudenmukaisuuden ja yhteisvastuun nimissä ja eri lähtökohdista toimivien jäsenvaltioiden avustamiseksi energiasiirtymän toteuttamisessa olisi otettava käyttöön riittävästi unionin tukimekanismeja ja rahoitusta, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) .../...

   (1 a)

  säädetty oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, ja muita asiaan liittyviä rahoitusmekanismeja.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 b) | Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”. Ilmastonmuutosta koskevassa YK:n puitesopimuksessa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä. Jos Pariisin sopimuksen tavoitteita ei saavuteta, lämpötila voi ylittää sen kriittisen pisteen, jonka jälkeen valtameri ei enää pysty sitomaan yhtä paljon hiiltä ja myötävaikuttamaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 b)

Pariisin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, ”että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen”. Ilmastonmuutosta koskevassa YK:n puitesopimuksessa korostetaan, että sopimuspuolten on edistettävä kaikkien kasvihuonekaasujen nielujen ja varastojen kestävää hoitoa, biomassa, metsät ja valtameret sekä muut manner-, rannikko- ja meriekosysteemit mukaan luettuina, sekä niiden suojelemista ja lisäämistä. Jos Pariisin sopimuksen tavoitteita ei saavuteta, lämpötila voi ylittää sen kriittisen pisteen, jonka jälkeen valtameri ei enää pysty sitomaan yhtä paljon hiiltä ja myötävaikuttamaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 c) | Luonnolliset hiilinielut ovat tärkeässä asemassa siirryttäessä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan. Komissio tutkii parhaillaan hiilipäästöjen sertifiointia koskevan sääntelykehyksen kehittämistä kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelmansa ja Pellolta pöytään -strategian mukaisesti. Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia sekä siihen sisältyvät aloitteet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä palauttamaan heikentyneet ekosysteemit, erityisesti ne, joilla on eniten mahdollisuuksia hiilen talteenottoon ja varastointiin sekä luonnonkatastrofien vaikutusten ehkäisemiseen ja vähentämiseen. Ekosysteemien palauttaminen auttaisi luonnonnielujen ylläpidossa, hoidossa ja vahvistamisessa, edistäisi luonnon monimuotoisuutta ja torjuisi samalla ilmastonmuutosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 c)

Luonnolliset hiilinielut ovat tärkeässä asemassa siirryttäessä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan. Komissio tutkii parhaillaan hiilipäästöjen sertifiointia koskevan sääntelykehyksen kehittämistä kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelmansa ja Pellolta pöytään -strategian mukaisesti. Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia sekä siihen sisältyvät aloitteet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä palauttamaan heikentyneet ekosysteemit, erityisesti ne, joilla on eniten mahdollisuuksia hiilen talteenottoon ja varastointiin sekä luonnonkatastrofien vaikutusten ehkäisemiseen ja vähentämiseen. Ekosysteemien palauttaminen auttaisi luonnonnielujen ylläpidossa, hoidossa ja vahvistamisessa, edistäisi luonnon monimuotoisuutta ja torjuisi samalla ilmastonmuutosta.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 d) | Komission olisi selvitettävä, onko mahdollista ottaa käyttöön hiilidioksidin hyvitysjärjestelmiä, kuten hiilen sitomiseen maankäyttöön, maaperään ja biomassaan perustuvien kasvihuonekaasujen poistumien sertifiointi maataloudessa, kun tavoitteena on saavuttaa unionin ilmastoneutraaliustavoite, sekä sitä, onko mahdollista kehittää erilliset hiilenpoistomarkkinat kasvihuonekaasujen maaperään sitomista varten. Kyseisen kehyksen olisi perustuttava parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen tietoon sekä komission arviointiin ja hyväksyntään, ja siinä olisi varmistettava, että toimet eivät vaikuta kielteisesti ympäristöön, etenkään luonnon monimuotoisuuteen, eivätkä kansanterveyteen tai sosiaalisiin tai taloudellisiin tavoitteisiin. Komission olisi esitettävä tämän arvioinnin tulokset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 d)

Komission olisi selvitettävä, onko mahdollista ottaa käyttöön hiilidioksidin hyvitysjärjestelmiä, kuten hiilen sitomiseen maankäyttöön, maaperään ja biomassaan perustuvien kasvihuonekaasujen poistumien sertifiointi maataloudessa, kun tavoitteena on saavuttaa unionin ilmastoneutraaliustavoite, sekä sitä, onko mahdollista kehittää erilliset hiilenpoistomarkkinat kasvihuonekaasujen maaperään sitomista varten. Kyseisen kehyksen olisi perustuttava parhaaseen käytettävissä olevaan tieteelliseen tietoon sekä komission arviointiin ja hyväksyntään, ja siinä olisi varmistettava, että toimet eivät vaikuta kielteisesti ympäristöön, etenkään luonnon monimuotoisuuteen, eivätkä kansanterveyteen tai sosiaalisiin tai taloudellisiin tavoitteisiin. Komission olisi esitettävä tämän arvioinnin tulokset viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 e) | Komission olisi asian selventämiseksi esitettävä luonnollisten ja muiden hiilinielujen määritelmä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 e)

Komission olisi asian selventämiseksi esitettävä luonnollisten ja muiden hiilinielujen määritelmä.

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 f) | Siirtyessään ilmastoneutraaliuteen unionin olisi säilytettävä teollisuutensa, erityisesti energiavaltaisen teollisuutensa, kilpailukyky, muun muassa kehittämällä tehokkaita toimenpiteitä hiilivuodon torjumiseksi WTO:n sääntöjä noudattaen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi unionin ja kolmansien maiden välille, jotta vältetään epäreilu kilpailu, joka johtuu siitä, että jokin maa ei ole pannut täytäntöön Pariisin sopimuksen mukaista ilmastopolitiikkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 f)

Siirtyessään ilmastoneutraaliuteen unionin olisi säilytettävä teollisuutensa, erityisesti energiavaltaisen teollisuutensa, kilpailukyky, muun muassa kehittämällä tehokkaita toimenpiteitä hiilivuodon torjumiseksi WTO:n sääntöjä noudattaen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi unionin ja kolmansien maiden välille, jotta vältetään epäreilu kilpailu, joka johtuu siitä, että jokin maa ei ole pannut täytäntöön Pariisin sopimuksen mukaista ilmastopolitiikkaa.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Unionin olisi jatkettava ilmastotoimiaan ja kansainvälistä ilmastojohtajuuttaan vuoden 2050 jälkeen, jotta voidaan suojella ihmisiä ja maapalloa vaarallisen ilmastonmuutoksen uhalta, pyrkiä Pariisin sopimuksessa asetettuihin lämpötilatavoitteisiin ja noudattaa IPCC:n tieteellisiä suosituksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Unionin olisi jatkettava ilmastotoimiaan ja kansainvälistä ilmastojohtajuuttaan vuoden 2050 jälkeen, jotta voidaan suojella ihmisiä ja maapalloa vaarallisen ilmastonmuutoksen uhalta, pyrkiä Pariisin sopimuksessa asetettuihin lämpötilatavoitteisiin ja noudattaa IPCC:n tieteellisiä suosituksia.

| (13) | Unionin olisi jatkettava ilmastotoimiaan ja kansainvälistä ilmastojohtajuuttaan vuoden 2050 jälkeen
  auttamalla erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevia väestöryhmiä ulkoisten toimien ja kehityspolitiikan avulla
  , jotta voidaan suojella ihmisiä ja maapalloa vaarallisen ilmastonmuutoksen uhalta, pyrkiä Pariisin sopimuksessa asetettuihin lämpötilatavoitteisiin ja noudattaa IPCC:n
  , IPBES:n, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) ja Euroopan ilmastonmuutosneuvoston (ECCC)
  tieteellisiä suosituksia. |
| --- | --- |

(13)

Unionin olisi jatkettava ilmastotoimiaan ja kansainvälistä ilmastojohtajuuttaan vuoden 2050 jälkeen
  auttamalla erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevia väestöryhmiä ulkoisten toimien ja kehityspolitiikan avulla
  , jotta voidaan suojella ihmisiä ja maapalloa vaarallisen ilmastonmuutoksen uhalta, pyrkiä Pariisin sopimuksessa asetettuihin lämpötilatavoitteisiin ja noudattaa IPCC:n
  , IPBES:n, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) ja Euroopan ilmastonmuutosneuvoston (ECCC)
  tieteellisiä suosituksia.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Ilmastonmuutoksella on merkittäviä vaikutuksia unionin ekosysteemeihin, ihmisiin ja talouksiin, ellemme vähennä kiireellisesti kasvihuonekaasupäästöjä tai sopeudu ilmastonmuutokseen. Ilmastonmuutokseen sopeutumisella minimoidaan edelleen väistämättömiä vaikutuksia kustannustehokkaasti, ja luontopohjaisten ratkaisujen käytöllä saataisiin merkittäviä rinnakkaishyötyjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Ilmastonmuutoksella on merkittäviä vaikutuksia unionin ekosysteemeihin, ihmisiin ja talouksiin, ellemme vähennä kiireellisesti kasvihuonekaasupäästöjä tai sopeudu ilmastonmuutokseen. Ilmastonmuutokseen sopeutumisella minimoidaan edelleen väistämättömiä vaikutuksia kustannustehokkaasti, ja luontopohjaisten ratkaisujen käytöllä saataisiin merkittäviä rinnakkaishyötyjä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 b) | Ilmastonmuutoksen haittavaikutukset voivat ylittää jäsenvaltioiden sopeutumiskyvyn. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi tehtävä yhteistyötä välttääkseen, minimoidakseen ja puuttuakseen menetyksiin ja vahinkoihin Pariisin sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, myös Varsovan kansainvälisen mekanismin avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 b)

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat.

| (14) | Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat
  , ja komission olisi autettava sopeutumisen edistymisen seurannassa kehittämällä indikaattoreita
  . |
| --- | --- |

(14)

Sopeutuminen on keskeinen osa maailmanlaajuisia pitkän aikavälin ilmastonmuutostoimia. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ja unionin olisi parannettava sopeutumiskykyä, vahvistettava kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähennettävä alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti sekä maksimoitava rinnakkaishyödyt muiden ympäristöpolitiikkojen ja -lainsäädännön kanssa. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kattavat kansalliset sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat
  , ja komission olisi autettava sopeutumisen edistymisen seurannassa kehittämällä indikaattoreita
  .

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Kun jäsenvaltiot hyväksyvät sopeutumisstrategioitaan ja -suunnitelmiaan, niiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvimpiin alueisiin. Lisäksi on olennaisen tärkeää edistää, suojella ja palauttaa luonnon monimuotoisuutta, jotta sen ilmaston sääntelyyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Sopeutumisstrategioilla ja -suunnitelmilla olisikin kannustettava luontoon perustuvia ratkaisuja sekä ekosysteemeihin perustuvaa sopeutumista, jolla edistetään luonnon monimuotoisuuden palauttamista ja säilyttämistä. ja otettava asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet ja paikallinen tietämys sekä otettava käyttöön konkreettisia toimenpiteitä meri- ja rannikkoekosysteemien suojelemiseksi. Lisäksi ekosysteemien kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen haittaavat toimet olisi lakkautettava, jotta varmistetaan biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen sietokyky. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Kun jäsenvaltiot hyväksyvät sopeutumisstrategioitaan ja -suunnitelmiaan, niiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvimpiin alueisiin. Lisäksi on olennaisen tärkeää edistää, suojella ja palauttaa luonnon monimuotoisuutta, jotta sen ilmaston sääntelyyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvät mahdollisuudet voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Sopeutumisstrategioilla ja -suunnitelmilla olisikin kannustettava luontoon perustuvia ratkaisuja sekä ekosysteemeihin perustuvaa sopeutumista, jolla edistetään luonnon monimuotoisuuden palauttamista ja säilyttämistä. ja otettava asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet ja paikallinen tietämys sekä otettava käyttöön konkreettisia toimenpiteitä meri- ja rannikkoekosysteemien suojelemiseksi. Lisäksi ekosysteemien kykyä sopeutua ilmastonmuutokseen haittaavat toimet olisi lakkautettava, jotta varmistetaan biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen sietokyky.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 b) | Sopeutumisstrategioilla olisi myös kannustettava kärsimään joutuneita alueita siirtymään ympäristöystävällisiin ja luontoon perustuviin ratkaisuihin perustuvaan malliin. Strategioilla olisi taattava kestävä toimeentulo elinolojen paranemisen varmistamiseksi, mukaan luettuina kestävä ja paikallinen maatalous, kestävä vesihuolto ja uusiutuvat energianlähteet kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää elinolojen häiriönsietokykyä ja ekosysteemien suojelua. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 b)

Sopeutumisstrategioilla olisi myös kannustettava kärsimään joutuneita alueita siirtymään ympäristöystävällisiin ja luontoon perustuviin ratkaisuihin perustuvaan malliin. Strategioilla olisi taattava kestävä toimeentulo elinolojen paranemisen varmistamiseksi, mukaan luettuina kestävä ja paikallinen maatalous, kestävä vesihuolto ja uusiutuvat energianlähteet kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää elinolojen häiriönsietokykyä ja ekosysteemien suojelua.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Toteuttaessaan unionin ja kansallisen tason toimenpiteitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutus kansalaisten hyvinvointiin, yhteiskunnan vaurauteen ja talouden kilpailukykyyn; energia- ja elintarviketurva ja kohtuuhintaisuus; oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja sisällä ottaen huomioon niiden taloudelliset valmiudet, kansalliset olosuhteet ja ajan mittaan tapahtuvan lähentymisen tarve; tarve tehdä siirtymästä oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen; paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö, erityisesti IPCC:n raportoimat havainnot; tarve sisällyttää ilmastonmuutokseen liittyvät riskit investointi- ja suunnittelupäätöksiin; kustannustehokkuus ja teknologianeutraalius kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten ja poistumien saavuttamisessa ja häiriönsietokyvyn lisäämisessä; eteneminen ajan mittaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydessä ja tavoitetasossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Toteuttaessaan unionin ja kansallisen tason toimenpiteitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutus kansalaisten hyvinvointiin, yhteiskunnan vaurauteen ja talouden kilpailukykyyn; energia- ja elintarviketurva ja kohtuuhintaisuus; oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja sisällä ottaen huomioon niiden taloudelliset valmiudet, kansalliset olosuhteet ja ajan mittaan tapahtuvan lähentymisen tarve; tarve tehdä siirtymästä oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen; paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö, erityisesti IPCC:n raportoimat havainnot; tarve sisällyttää ilmastonmuutokseen liittyvät riskit investointi- ja suunnittelupäätöksiin; kustannustehokkuus ja teknologianeutraalius kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten ja poistumien saavuttamisessa ja häiriönsietokyvyn lisäämisessä; eteneminen ajan mittaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydessä ja tavoitetasossa.

| (15) | Toteuttaessaan unionin ja kansallisen tason toimenpiteitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutus kansalaisten
  terveyteen, elämänlaatuun ja
  hyvinvointiin,
  sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen,
  yhteiskunnan vaurauteen ja talouden kilpailukykyyn
  , mukaan lukien oikeudenmukaiseen kilpailuun ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin maailmanlaajuisesti. Jäsenvaltioiden sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi myös otettava huomioon mahdollinen byrokratia tai muut lainsäädännölliset esteet, jotka mahdollisesti estävät talouden toimijoita tai toimialoja saavuttamasta ilmastotavoitteita; toimimatta jättämisen tai riittämättömien toimien sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset sekä ympäristökustannukset; ilmastonmuutoksen suhteettoman suuri vaikutus naisiin ja tarve vahvistaa sukupuolten tasa-arvoa; tarve edistää kestäviä elintapoja; tarve maksimoida energia- ja resurssitehokkuus,
  energia- ja elintarviketurva ja kohtuuhintaisuus
  ottaen huomioon erityisesti tarpeen torjua energiaköyhyyttä
  ; oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu
  sekä tasapuoliset toimintaedellytykset
  jäsenvaltioiden välillä ja sisällä ottaen huomioon niiden taloudelliset valmiudet, kansalliset olosuhteet ja
  erilaiset lähtökohdat ja
  ajan mittaan tapahtuvan lähentymisen tarve; tarve tehdä siirtymästä oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen
  noudattaen Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2015 suuntaviivoja, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille
  ; paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö, erityisesti IPCC:n
  ja IPBES:n
  raportoimat havainnot; tarve sisällyttää ilmastonmuutokseen liittyvät riskit
  ja ilmastonmuutoksen haavoittuvuus- ja sopeuttamisarvioinnit
  investointi- ja suunnittelupäätöksiin
  varmistaen samalla, että unionin politiikat ovat ilmastokestäviä
  ; kustannustehokkuus ja teknologianeutraalius kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten ja poistumien saavuttamisessa ja häiriönsietokyvyn lisäämisessä
  tasapuolisesti; tarve hallinnoida, säilyttää ja ennallistaa meri- ja maaekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta; infrastruktuurin nykytila ja unionin infrastruktuurin päivittämisen ja siihen tehtävien investointien mahdolliset


  tarpeet;
  eteneminen ajan mittaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydessä ja tavoitetasossa
  ; eri sidosryhmien kyky investoida siirtymään yhteiskunnallisesti kestävällä tavalla; mahdollinen hiilivuotojen riski ja toimet sen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Toteuttaessaan unionin ja kansallisen tason toimenpiteitä ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon ilmastoneutraaliuteen siirtymisen vaikutus kansalaisten
  terveyteen, elämänlaatuun ja
  hyvinvointiin,
  sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen,
  yhteiskunnan vaurauteen ja talouden kilpailukykyyn
  , mukaan lukien oikeudenmukaiseen kilpailuun ja tasapuolisiin toimintaedellytyksiin maailmanlaajuisesti. Jäsenvaltioiden sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi myös otettava huomioon mahdollinen byrokratia tai muut lainsäädännölliset esteet, jotka mahdollisesti estävät talouden toimijoita tai toimialoja saavuttamasta ilmastotavoitteita; toimimatta jättämisen tai riittämättömien toimien sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset sekä ympäristökustannukset; ilmastonmuutoksen suhteettoman suuri vaikutus naisiin ja tarve vahvistaa sukupuolten tasa-arvoa; tarve edistää kestäviä elintapoja; tarve maksimoida energia- ja resurssitehokkuus,
  energia- ja elintarviketurva ja kohtuuhintaisuus
  ottaen huomioon erityisesti tarpeen torjua energiaköyhyyttä
  ; oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu
  sekä tasapuoliset toimintaedellytykset
  jäsenvaltioiden välillä ja sisällä ottaen huomioon niiden taloudelliset valmiudet, kansalliset olosuhteet ja
  erilaiset lähtökohdat ja
  ajan mittaan tapahtuvan lähentymisen tarve; tarve tehdä siirtymästä oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen
  noudattaen Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2015 suuntaviivoja, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille
  ; paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö, erityisesti IPCC:n
  ja IPBES:n
  raportoimat havainnot; tarve sisällyttää ilmastonmuutokseen liittyvät riskit
  ja ilmastonmuutoksen haavoittuvuus- ja sopeuttamisarvioinnit
  investointi- ja suunnittelupäätöksiin
  varmistaen samalla, että unionin politiikat ovat ilmastokestäviä
  ; kustannustehokkuus ja teknologianeutraalius kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten ja poistumien saavuttamisessa ja häiriönsietokyvyn lisäämisessä
  tasapuolisesti; tarve hallinnoida, säilyttää ja ennallistaa meri- ja maaekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta; infrastruktuurin nykytila ja unionin infrastruktuurin päivittämisen ja siihen tehtävien investointien mahdolliset


  tarpeet;
  eteneminen ajan mittaan ympäristötavoitteiden tinkimättömyydessä ja tavoitetasossa
  ; eri sidosryhmien kyky investoida siirtymään yhteiskunnallisesti kestävällä tavalla; mahdollinen hiilivuotojen riski ja toimet sen ehkäisemiseksi.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Ilmastoneutraaliuteen siirtyminen edellyttää
  muutoksia
  kaikilla politiikan aloilla ja kaikkien talouden ja yhteiskunnan alojen yhteisiä toimia, kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”. Eurooppa-neuvosto tähdensi 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että kaikkien asiaankuuluvien EU:n säädösten ja politiikkojen on oltava johdonmukaisia ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, edistettävä sen saavuttamista ja tarjottava samalla tasapuoliset toimintaedellytykset, ja pyysi komissiota tutkimaan, edellyttääkö tämä voimassa olevien sääntöjen mukauttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Ilmastoneutraaliuteen siirtyminen edellyttää
  muutoksia
  kaikilla politiikan aloilla ja kaikkien talouden ja yhteiskunnan alojen yhteisiä toimia, kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”. Eurooppa-neuvosto tähdensi 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että kaikkien asiaankuuluvien EU:n säädösten ja politiikkojen on oltava johdonmukaisia ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, edistettävä sen saavuttamista ja tarjottava samalla tasapuoliset toimintaedellytykset, ja pyysi komissiota tutkimaan, edellyttääkö tämä voimassa olevien sääntöjen mukauttamista.

| (16) | Ilmastoneutraaliuteen siirtyminen edellyttää
  perustavanlaatuista muutosta
  kaikilla politiikan aloilla
  , kunnianhimoista ja jatkuvaa rahoitusta
  ja kaikkien talouden ja yhteiskunnan alojen
  , myös lento- ja meriliikenteen,
  yhteisiä toimia, kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”. Eurooppa-neuvosto tähdensi 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että kaikkien asiaankuuluvien EU:n säädösten ja politiikkojen on oltava johdonmukaisia ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, edistettävä sen saavuttamista ja tarjottava samalla tasapuoliset toimintaedellytykset, ja pyysi komissiota tutkimaan, edellyttääkö tämä voimassa olevien sääntöjen mukauttamista. |
| --- | --- |

(16)

Ilmastoneutraaliuteen siirtyminen edellyttää
  perustavanlaatuista muutosta
  kaikilla politiikan aloilla
  , kunnianhimoista ja jatkuvaa rahoitusta
  ja kaikkien talouden ja yhteiskunnan alojen
  , myös lento- ja meriliikenteen,
  yhteisiä toimia, kuten komissio toteaa tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”. Eurooppa-neuvosto tähdensi 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä, että kaikkien asiaankuuluvien EU:n säädösten ja politiikkojen on oltava johdonmukaisia ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa, edistettävä sen saavuttamista ja tarjottava samalla tasapuoliset toimintaedellytykset, ja pyysi komissiota tutkimaan, edellyttääkö tämä voimassa olevien sääntöjen mukauttamista.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Kaikkien merkittävien talouden alojen, kuten energia-, teollisuus-, liikenne-, lämmitys-, jäähdytys-, rakennus-, maatalous-, jätehuoltoalan sekä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alan, on tehtävä yhteistyötä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Kaikkien alojen, riippumatta siitä, kuuluvatko ne EU:n päästökauppajärjestelmään piiriin vai eivät, olisi toteutettava vastaavia toimia unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, ja saada nämä osallistumaan, komission olisi annettava neuvoja niille talouden aloille, jotka voivat vaikuttaa eniten ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen. Neuvoihin olisi sisällyttävä ohjeelliset kehityspolut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kyseisillä aloilla unionissa. Näin ne saisivat varmuutta toteuttaa asianmukaisia toimia ja suunnitella tarpeellisia investointeja, ja näin tuettaisiin myös alojen osallistumista edelleen siirtymään. Samalla tämä toimisi mekanismina, jolla alat saadaan sitoutumaan pyrkimyksiin löytää ilmastoneutraaliutta edistäviä ratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Kaikkien merkittävien talouden alojen, kuten energia-, teollisuus-, liikenne-, lämmitys-, jäähdytys-, rakennus-, maatalous-, jätehuoltoalan sekä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden alan, on tehtävä yhteistyötä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi. Kaikkien alojen, riippumatta siitä, kuuluvatko ne EU:n päästökauppajärjestelmään piiriin vai eivät, olisi toteutettava vastaavia toimia unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi. Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, ja saada nämä osallistumaan, komission olisi annettava neuvoja niille talouden aloille, jotka voivat vaikuttaa eniten ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen. Neuvoihin olisi sisällyttävä ohjeelliset kehityspolut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kyseisillä aloilla unionissa. Näin ne saisivat varmuutta toteuttaa asianmukaisia toimia ja suunnitella tarpeellisia investointeja, ja näin tuettaisiin myös alojen osallistumista edelleen siirtymään. Samalla tämä toimisi mekanismina, jolla alat saadaan sitoutumaan pyrkimyksiin löytää ilmastoneutraaliutta edistäviä ratkaisuja.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 b) | Siirtyminen ilmastoneutraaliuteen edellyttää, että kaikki toimialat tekevät oman osansa. Unionin olisi edelleen pyrittävä vahvistamaan ja edistämään kiertotaloutta ja jatkettava tukea uusiutuville ratkaisuille ja vaihtoehdoille, jotka voivat korvata fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotteet ja materiaalit. Uusiutuvien tuotteiden ja materiaalin jatkokäytöllä on edistää merkittävästi ilmastovaikutusten lieventämistä ja hyödyttää monia eri aloja. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 b)

Siirtyminen ilmastoneutraaliuteen edellyttää, että kaikki toimialat tekevät oman osansa. Unionin olisi edelleen pyrittävä vahvistamaan ja edistämään kiertotaloutta ja jatkettava tukea uusiutuville ratkaisuille ja vaihtoehdoille, jotka voivat korvata fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotteet ja materiaalit. Uusiutuvien tuotteiden ja materiaalin jatkokäytöllä on edistää merkittävästi ilmastovaikutusten lieventämistä ja hyödyttää monia eri aloja.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 c) | Kun otetaan huomioon hiilivuodon riski, siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen sekä sen ylläpitämiseen tarvittavassa jatkuvassa työssä olisi oltava kyse todellisesta vihreästä siirtymästä, joka johtaa todelliseen päästöjen vähenemiseen, eikä se saisi johtaa väärään unionin tason ratkaisuun, kun tuotanto ja päästöt on siirretty unionin ulkopuolelle. Tämän saavuttamiseksi unionin politiikat olisi suunniteltava siten, että minimoidaan hiilivuodon riski ja tutkitaan teknisiä ratkaisuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 c)

Kun otetaan huomioon hiilivuodon riski, siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen sekä sen ylläpitämiseen tarvittavassa jatkuvassa työssä olisi oltava kyse todellisesta vihreästä siirtymästä, joka johtaa todelliseen päästöjen vähenemiseen, eikä se saisi johtaa väärään unionin tason ratkaisuun, kun tuotanto ja päästöt on siirretty unionin ulkopuolelle. Tämän saavuttamiseksi unionin politiikat olisi suunniteltava siten, että minimoidaan hiilivuodon riski ja tutkitaan teknisiä ratkaisuja.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 d) | Ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä ei voida jättää huomiotta maatalousalaa, sillä tämä on ainoa tuotantoala, jolla voidaan varastoida hiilidioksidia. Pitkäaikainen varastointi voidaan taata erityisesti metsätalouden, pysyvien nurmialueiden ja yleisesti monivuotisten kasvien viljelyn avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 d)

Ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä ei voida jättää huomiotta maatalousalaa, sillä tämä on ainoa tuotantoala, jolla voidaan varastoida hiilidioksidia. Pitkäaikainen varastointi voidaan taata erityisesti metsätalouden, pysyvien nurmialueiden ja yleisesti monivuotisten kasvien viljelyn avulla.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 e) | Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi on otettava huomioon maa- ja metsätalouden erityinen rooli, sillä vain elinkelpoinen ja tuottava maa- ja metsätalous pystyy tarjoamaan väestölle laadukkaita ja turvallisia elintarvikkeita riittävässä määrin ja kohtuuhintaisesti sekä uusiutuvia raaka-aineita kaikkiin biotalouden tarkoituksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 e)

Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi on otettava huomioon maa- ja metsätalouden erityinen rooli, sillä vain elinkelpoinen ja tuottava maa- ja metsätalous pystyy tarjoamaan väestölle laadukkaita ja turvallisia elintarvikkeita riittävässä määrin ja kohtuuhintaisesti sekä uusiutuvia raaka-aineita kaikkiin biotalouden tarkoituksiin.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 f) | Metsät ovat keskeisessä asemassa siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta. Kestävä ja luonnonläheinen metsänhoito on ratkaisevan tärkeää, jotta varmistetaan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuva sitominen ilmakehästä, ja se mahdollistaa myös uusiutuvan ja ilmastoystävällisen raaka-aineen tuottamisen sellaisia puutuotteita varten, jotka varastoivat hiilidioksidia ja voivat korvata fossiilipohjaiset materiaalit ja polttoaineet. Metsien kolmitahoisen roolin (ne toimivat nieluina, varastoijina ja korvaajina) ansiosta vähennetään ilmakehän hiilidioksidipäästöjä ja varmistetaan metsien jatkuva kasvu ja monien muiden palvelujen tuottaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 f)

Metsät ovat keskeisessä asemassa siirtymisessä kohti ilmastoneutraaliutta. Kestävä ja luonnonläheinen metsänhoito on ratkaisevan tärkeää, jotta varmistetaan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuva sitominen ilmakehästä, ja se mahdollistaa myös uusiutuvan ja ilmastoystävällisen raaka-aineen tuottamisen sellaisia puutuotteita varten, jotka varastoivat hiilidioksidia ja voivat korvata fossiilipohjaiset materiaalit ja polttoaineet. Metsien kolmitahoisen roolin (ne toimivat nieluina, varastoijina ja korvaajina) ansiosta vähennetään ilmakehän hiilidioksidipäästöjä ja varmistetaan metsien jatkuva kasvu ja monien muiden palvelujen tuottaminen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 g kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 g) | Unionin lainsäädännöllä olisi edistettävä metsitystä ja kestävää metsänhoitoa jäsenvaltioissa, joilla ei ole merkittäviä metsävaroja, jakamalla parhaita käytäntöjä ja teollista osaamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 g)

Unionin lainsäädännöllä olisi edistettävä metsitystä ja kestävää metsänhoitoa jäsenvaltioissa, joilla ei ole merkittäviä metsävaroja, jakamalla parhaita käytäntöjä ja teollista osaamista.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Kuten komission tiedonannossa
  ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”
  ilmoitettiin,
  komissio
  on arvioinut vuodelle
  2030
  asetetun
  unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen
  tiedonannossaan ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”

   (9)

  kattavan vaikutustenarvioinnin perusteella ja ottaen huomioon analyysinsa komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (10)

  mukaisesti toimitetuista yhdennetyistä kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista.
  Kun otetaan huomioon
  vuoden
  2050
  ilmastoneutraaliustavoite, vuoteen
  2030
  mennessä kasvihuonekaasupäästöjä olisi vähennettävä ja poistumia lisättävä niin, että kasvihuonekaasujen nettopäästöjä eli päästöjä poistumien vähentämisen jälkeen vähennetään unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä
  vuoden 1990 tasoihin verrattuna.
  Tämä uusi unionin vuodelle 2030 asetettu ilmastotavoite on asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 11 kohdassa tarkoitettu myöhemmin sovittu tavoite, ja se korvaa näin ollen kyseisessä kohdassa vahvistetun vuodelle 2030 asetetun unionin laajuisen kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen. Lisäksi
  komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten
  asiaankuuluvaa
  unionin lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön
  vuodelle 2030 asetettu ilmastotavoite, olisi muutettava tällaisten nettopäästövähennysten saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Kuten komission tiedonannossa
  ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”
  ilmoitettiin,
  komissio
  on arvioinut vuodelle
  2030
  asetetun
  unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen
  tiedonannossaan ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi”

   (9)

  kattavan vaikutustenarvioinnin perusteella ja ottaen huomioon analyysinsa komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999

   (10)

  mukaisesti toimitetuista yhdennetyistä kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista.
  Kun otetaan huomioon
  vuoden
  2050
  ilmastoneutraaliustavoite, vuoteen
  2030
  mennessä kasvihuonekaasupäästöjä olisi vähennettävä ja poistumia lisättävä niin, että kasvihuonekaasujen nettopäästöjä eli päästöjä poistumien vähentämisen jälkeen vähennetään unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä
  vuoden 1990 tasoihin verrattuna.
  Tämä uusi unionin vuodelle 2030 asetettu ilmastotavoite on asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 11 kohdassa tarkoitettu myöhemmin sovittu tavoite, ja se korvaa näin ollen kyseisessä kohdassa vahvistetun vuodelle 2030 asetetun unionin laajuisen kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen. Lisäksi
  komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten
  asiaankuuluvaa
  unionin lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön
  vuodelle 2030 asetettu ilmastotavoite, olisi muutettava tällaisten nettopäästövähennysten saavuttamiseksi.

| (17) | Tiedonannossaan
  ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” komissio
  ilmoitti aikomuksestaan arvioida ja tehdä ehdotuksia vuoteen
  2030
  ulottuvan
  unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen
  nostamiseksi sen varmistamiseksi, että se on johdonmukainen vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että kaikkien unionin politiikkojen olisi tuettava ilmastoneutraaliustavoitetta ja että kaikkien alojen olisi kannettava kortensa kekoon.
  Kun otetaan huomioon
  unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuonna
  2050
  , on olennaista, että ilmastotoimia edelleen vahvistetaan
  ja
  erityisesti että unionin vuoden
  2030
  ilmastotavoitetta nostetaan siten, että päästövähennys olisi 60 prosenttia
  vuoden 1990 tasoihin verrattuna.
  Sen vuoksi
  komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten unionin lainsäädäntöä, jolla
  kyseinen korkeampi
  tavoite pannaan täytäntöön,
  ja muuta asiaankuuluvaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen vaikuttavaa sekä kiertotaloutta edistävää lainsäädäntöä olisi muutettava vastaavasti
  . |
| --- | --- |

(17)

Tiedonannossaan
  ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” komissio
  ilmoitti aikomuksestaan arvioida ja tehdä ehdotuksia vuoteen
  2030
  ulottuvan
  unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen
  nostamiseksi sen varmistamiseksi, että se on johdonmukainen vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Kyseisessä tiedonannossa komissio korosti, että kaikkien unionin politiikkojen olisi tuettava ilmastoneutraaliustavoitetta ja että kaikkien alojen olisi kannettava kortensa kekoon.
  Kun otetaan huomioon
  unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuonna
  2050
  , on olennaista, että ilmastotoimia edelleen vahvistetaan
  ja
  erityisesti että unionin vuoden
  2030
  ilmastotavoitetta nostetaan siten, että päästövähennys olisi 60 prosenttia
  vuoden 1990 tasoihin verrattuna.
  Sen vuoksi
  komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä arvioitava, miten unionin lainsäädäntöä, jolla
  kyseinen korkeampi
  tavoite pannaan täytäntöön,
  ja muuta asiaankuuluvaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen vaikuttavaa sekä kiertotaloutta edistävää lainsäädäntöä olisi muutettava vastaavasti
  .

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Sen varmistamiseksi, että unioni ja kaikki jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa, ja jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan luettuina yritykset, työntekijät ja ammattijärjestöt, sijoittajat ja kuluttajat, komission olisi tutkittava vaihtoehtoja unionin vuoden 2040 ilmastotavoitteen vahvistamiseksi ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Sen varmistamiseksi, että unioni ja kaikki jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa, ja jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan luettuina yritykset, työntekijät ja ammattijärjestöt, sijoittajat ja kuluttajat, komission olisi tutkittava vaihtoehtoja unionin vuoden 2040 ilmastotavoitteen vahvistamiseksi ja esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 b) | Komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä tarkasteltava uudelleen kaikkea politiikkaa ja välineitä, joilla on merkitystä unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen sekä 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kannalta, ja tehtävä tarvittaessa ehdotuksia niiden muuttamiseksi. Tähän liittyen unionin korkeammat tavoitteet edellyttävät, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tarkoituksenmukainen. Komission olisi sen vuoksi tarkistettava pikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/87/EY

   (1 a)

  ja vahvistettava sen nojalla innovaatiorahastoa, jotta voidaan luoda lisää taloudellisia kannustimia uudelle teknologialle, edistää kasvua, kilpailukykyä ja tukea puhtaalle teknologialle ja varmistaa samalla, että innovaatiorahaston vahvistaminen edistää oikeudenmukaista siirtymää. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 b)

Komission olisi 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä tarkasteltava uudelleen kaikkea politiikkaa ja välineitä, joilla on merkitystä unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen sekä 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisen kannalta, ja tehtävä tarvittaessa ehdotuksia niiden muuttamiseksi. Tähän liittyen unionin korkeammat tavoitteet edellyttävät, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tarkoituksenmukainen. Komission olisi sen vuoksi tarkistettava pikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/87/EY

   (1 a)

  ja vahvistettava sen nojalla innovaatiorahastoa, jotta voidaan luoda lisää taloudellisia kannustimia uudelle teknologialle, edistää kasvua, kilpailukykyä ja tukea puhtaalle teknologialle ja varmistaa samalla, että innovaatiorahaston vahvistaminen edistää oikeudenmukaista siirtymää.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 c) | Ilmastopolitiikan merkityksen ja painoarvon osoittamiseksi ja tarvittavien tietojen antamiseksi poliittisille toimijoille lainsäädäntöprosessissa komission olisi arvioitava kaikkea tulevaa lainsäädäntöä uudesta näkökulmasta, jossa otetaan huomioon ilmasto ja ilmastovaikutukset, ja määritettävä, miten ehdotettu lainsäädäntö vaikuttaa ilmastoon ja ympäristöön, samalla tavoin kuin se arvioi oikeusperustaa, toissijaisuutta ja suhteellisuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 c)

Ilmastopolitiikan merkityksen ja painoarvon osoittamiseksi ja tarvittavien tietojen antamiseksi poliittisille toimijoille lainsäädäntöprosessissa komission olisi arvioitava kaikkea tulevaa lainsäädäntöä uudesta näkökulmasta, jossa otetaan huomioon ilmasto ja ilmastovaikutukset, ja määritettävä, miten ehdotettu lainsäädäntö vaikuttaa ilmastoon ja ympäristöön, samalla tavoin kuin se arvioi oikeusperustaa, toissijaisuutta ja suhteellisuutta.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 d) | Komission olisi lisäksi varmistettava, että teollisuudella on riittävät valmiudet tehdä merkittävä harppaus kohti ilmastoneutraaliutta ja erittäin kunnianhimoisia vuosien 2030 ja 2040 tavoitteita perusteellisen sääntelykehyksen ja haasteisiin suhteutettujen taloudellisten resurssien avulla. Tätä sääntely- ja rahoituskehystä olisi arvioitava säännöllisesti ja mukautettava tarvittaessa hiilivuodon, teollisuuden lakkauttamisten, työpaikkojen menetyksen ja epäreilun kansainvälisen kilpailun estämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 d)

Komission olisi lisäksi varmistettava, että teollisuudella on riittävät valmiudet tehdä merkittävä harppaus kohti ilmastoneutraaliutta ja erittäin kunnianhimoisia vuosien 2030 ja 2040 tavoitteita perusteellisen sääntelykehyksen ja haasteisiin suhteutettujen taloudellisten resurssien avulla. Tätä sääntely- ja rahoituskehystä olisi arvioitava säännöllisesti ja mukautettava tarvittaessa hiilivuodon, teollisuuden lakkauttamisten, työpaikkojen menetyksen ja epäreilun kansainvälisen kilpailun estämiseksi.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 e) | Komission olisi arvioitava työllisyystarpeita, koulutusvaatimukset mukaan lukien, talouden kehitystä sekä oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän toteutumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 e)

Komission olisi arvioitava työllisyystarpeita, koulutusvaatimukset mukaan lukien, talouden kehitystä sekä oikeudenmukaisen ja tasapuolisen siirtymän toteutumista.

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 f) | Jotta unioni voisi saavuttaa ilmastoneutraaliustavoitteen viimeistään vuonna 2050 sekä vuosia 2030 ja 2040 koskevat ilmastovälitavoitteet, unionin toimielinten ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi luovuttava asteittain kaikista suorista ja epäsuorista fossiilisten polttoaineiden tuista mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2025. Näiden tukien asteittainen poistaminen ei saisi vaikuttaa energiaköyhyyden torjuntatoimiin, ja siinä olisi otettava huomioon maakaasun rooli välivaiheen apuvälineenä siirryttäessä hiilineutraaliin talouteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 f)

Jotta unioni voisi saavuttaa ilmastoneutraaliustavoitteen viimeistään vuonna 2050 sekä vuosia 2030 ja 2040 koskevat ilmastovälitavoitteet, unionin toimielinten ja kaikkien jäsenvaltioiden olisi luovuttava asteittain kaikista suorista ja epäsuorista fossiilisten polttoaineiden tuista mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2025. Näiden tukien asteittainen poistaminen ei saisi vaikuttaa energiaköyhyyden torjuntatoimiin, ja siinä olisi otettava huomioon maakaasun rooli välivaiheen apuvälineenä siirryttäessä hiilineutraaliin talouteen.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Sen varmistamiseksi, että unioni ja jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi arvioitava edistymistä säännöllisesti. Jos jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä tai unionin toimenpiteet eivät ole
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Sen varmistamiseksi, että unioni ja jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi arvioitava edistymistä säännöllisesti. Jos jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä tai unionin toimenpiteet eivät ole
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle.

| (18) | Sen varmistamiseksi, että unioni ja
  kaikki
  jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi arvioitava edistymistä säännöllisesti. Jos jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä tai
  jos jotkin
  unionin toimenpiteet eivät ole
  sen ilmastotavoitteiden
  mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  unionin ilmastotavoitteiden
  mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle.
  Komission olisi julkistettava kyseinen arviointi ja sen tulokset heti kun se on hyväksytty. |
| --- | --- |

(18)

Sen varmistamiseksi, että unioni ja
  kaikki
  jäsenvaltiot pysyvät aikataulussa
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa ja sopeutumisen edistämisessä, komission olisi arvioitava edistymistä säännöllisesti. Jos jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa tai sopeutumisessa on riittämätöntä tai
  jos jotkin
  unionin toimenpiteet eivät ole
  sen ilmastotavoitteiden
  mukaisia tai riittäviä sopeutumiskyvyn parantamiseksi, häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi tai alttiuden vähentämiseksi, komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti. Komission olisi myös arvioitava säännöllisesti asiaankuuluvia kansallisia toimenpiteitä ja annettava suosituksia, jos se katsoo, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  unionin ilmastotavoitteiden
  mukaisia tai riittäviä parantamaan sopeutumiskykyä, vahvistamaan häiriönsietokykyä ja vähentämään alttiutta ilmastonmuutokselle.
  Komission olisi julkistettava kyseinen arviointi ja sen tulokset heti kun se on hyväksytty.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen on mahdollista vain, jos kaikki jäsenvaltiot jakavat taakan ja sitoutuvat täysimääräisesti siirtymään ilmastoneutraaliuteen. Jokaisella jäsenvaltiolla on velvollisuus saavuttaa väli- ja lopputavoitteet, ja jos komissio katsoo, että näitä velvoitteita ei ole täytetty, komissiolla olisi oltava valta toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioita vastaan. Näiden toimenpiteiden olisi oltava oikeasuhteisia, asianmukaisia ja perussopimusten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen on mahdollista vain, jos kaikki jäsenvaltiot jakavat taakan ja sitoutuvat täysimääräisesti siirtymään ilmastoneutraaliuteen. Jokaisella jäsenvaltiolla on velvollisuus saavuttaa väli- ja lopputavoitteet, ja jos komissio katsoo, että näitä velvoitteita ei ole täytetty, komissiolla olisi oltava valta toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioita vastaan. Näiden toimenpiteiden olisi oltava oikeasuhteisia, asianmukaisia ja perussopimusten mukaisia.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 b) | Tieteellinen asiantuntemus ja paras saatavilla oleva ajantasainen näyttö sekä paikkansapitävä ja avoin ilmastonmuutosta koskeva tieto ovat välttämättömiä, ja niiden olisi oltava perustana unionin ilmastotoimille ja pyrkimyksille saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuonna 2050. Riippumattomat kansalliset ilmastoalan neuvoa-antavat elimet ovat tärkeässä asemassa tiedottaessaan kansalaisille ja osallistuessaan ilmastonmuutosta koskevaan poliittiseen keskusteluun niissä jäsenvaltioissa, joissa niitä on. Sen vuoksi jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä tehneet niin, kannustetaan perustamaan kansallinen ilmastoalan neuvoa-antava elin, joka koostuu tutkijoista, jotka on valittu ilmastonmuutoksen alan ja muiden tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkityksellisten tieteenalojen asiantuntemuksen perusteella. Komission olisi perustettava yhteistyössä näiden kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa ilmastonmuutosta käsittelevä riippumaton tieteellinen neuvoa-antava paneeli, Euroopan ilmastonmuutosneuvosto (ECCC), jonka olisi täydennettävä Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja unionin nykyisten tutkimuslaitosten ja virastojen työtä. Sen toiminnassa olisi kansainvälisellä tasolla vältettävä päällekkäisyyksiä IPCC:n tehtävien kanssa. ECCC:n olisi koostuttava valikoitujen johtavien asiantuntijoiden muodostamasta tieteellisestä komiteasta ja sitä tukevasta johtokunnasta, joka kokoontuu kahdesti vuodessa. ECCC:n tarkoituksena on antaa unionin toimielimille vuosittain arvioita siitä, ovatko kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät unionin toimenpiteet unionin ilmastotavoitteiden ja sen kansainvälisten ilmastositoumusten mukaisia. ECCC:n olisi myös arvioitava toimia ja etenemistapoja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja hiilidioksidin sitomismahdollisuuksien kartoittamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 b)

Tieteellinen asiantuntemus ja paras saatavilla oleva ajantasainen näyttö sekä paikkansapitävä ja avoin ilmastonmuutosta koskeva tieto ovat välttämättömiä, ja niiden olisi oltava perustana unionin ilmastotoimille ja pyrkimyksille saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuonna 2050. Riippumattomat kansalliset ilmastoalan neuvoa-antavat elimet ovat tärkeässä asemassa tiedottaessaan kansalaisille ja osallistuessaan ilmastonmuutosta koskevaan poliittiseen keskusteluun niissä jäsenvaltioissa, joissa niitä on. Sen vuoksi jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä tehneet niin, kannustetaan perustamaan kansallinen ilmastoalan neuvoa-antava elin, joka koostuu tutkijoista, jotka on valittu ilmastonmuutoksen alan ja muiden tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkityksellisten tieteenalojen asiantuntemuksen perusteella. Komission olisi perustettava yhteistyössä näiden kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa ilmastonmuutosta käsittelevä riippumaton tieteellinen neuvoa-antava paneeli, Euroopan ilmastonmuutosneuvosto (ECCC), jonka olisi täydennettävä Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja unionin nykyisten tutkimuslaitosten ja virastojen työtä. Sen toiminnassa olisi kansainvälisellä tasolla vältettävä päällekkäisyyksiä IPCC:n tehtävien kanssa. ECCC:n olisi koostuttava valikoitujen johtavien asiantuntijoiden muodostamasta tieteellisestä komiteasta ja sitä tukevasta johtokunnasta, joka kokoontuu kahdesti vuodessa. ECCC:n tarkoituksena on antaa unionin toimielimille vuosittain arvioita siitä, ovatko kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävät unionin toimenpiteet unionin ilmastotavoitteiden ja sen kansainvälisten ilmastositoumusten mukaisia. ECCC:n olisi myös arvioitava toimia ja etenemistapoja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja hiilidioksidin sitomismahdollisuuksien kartoittamiseksi.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Komission olisi varmistettava vakuuttava ja objektiivinen arviointi, joka perustuu ajantasaisiin tieteellisiin, teknisiin ja sosioekonomisiin tuloksiin ja edustaa laajaa riippumatonta asiantuntemusta, ja perustettava arviointinsa asiaankuuluviin tietoihin, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimittamat ja raportoimat tiedot, Euroopan ympäristökeskuksen raportit, paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö,
  myös
  IPCC:n raportit. Komissio on sitoutunut selvittämään, miten julkinen sektori voi käyttää EU:n luokitusjärjestelmää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä, ja arviointiin olisi sisällyttävä tiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. Komission olisi käytettävä eurooppalaisia tilastoja ja tietoja, jos niitä on saatavilla, ja pyrittävä hankkimaan asiantuntijoiden suorittama tarkastus. Euroopan ympäristökeskuksen olisi avustettava komissiota tarpeen mukaan vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Komission olisi varmistettava vakuuttava ja objektiivinen arviointi, joka perustuu ajantasaisiin tieteellisiin, teknisiin ja sosioekonomisiin tuloksiin ja edustaa laajaa riippumatonta asiantuntemusta, ja perustettava arviointinsa asiaankuuluviin tietoihin, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimittamat ja raportoimat tiedot, Euroopan ympäristökeskuksen raportit, paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö,
  myös
  IPCC:n raportit. Komissio on sitoutunut selvittämään, miten julkinen sektori voi käyttää EU:n luokitusjärjestelmää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä, ja arviointiin olisi sisällyttävä tiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. Komission olisi käytettävä eurooppalaisia tilastoja ja tietoja, jos niitä on saatavilla, ja pyrittävä hankkimaan asiantuntijoiden suorittama tarkastus. Euroopan ympäristökeskuksen olisi avustettava komissiota tarpeen mukaan vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

| (19) | Komission olisi varmistettava vakuuttava ja objektiivinen arviointi, joka perustuu ajantasaisiin tieteellisiin, teknisiin ja sosioekonomisiin tuloksiin ja edustaa laajaa riippumatonta asiantuntemusta, ja perustettava arviointinsa asiaankuuluviin tietoihin, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimittamat ja raportoimat tiedot, Euroopan ympäristökeskuksen raportit
  sekä
  paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö,
  kuten
  IPCC:n
  , UNEP:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden kansallisten riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten
  raportit. Komissio on sitoutunut selvittämään, miten julkinen sektori voi käyttää EU:n luokitusjärjestelmää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä, ja arviointiin olisi sisällyttävä tiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. Komission olisi käytettävä eurooppalaisia tilastoja ja tietoja, jos niitä on saatavilla, ja pyrittävä hankkimaan asiantuntijoiden suorittama tarkastus. Euroopan ympäristökeskuksen olisi avustettava komissiota tarpeen mukaan vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Komission olisi varmistettava vakuuttava ja objektiivinen arviointi, joka perustuu ajantasaisiin tieteellisiin, teknisiin ja sosioekonomisiin tuloksiin ja edustaa laajaa riippumatonta asiantuntemusta, ja perustettava arviointinsa asiaankuuluviin tietoihin, mukaan lukien jäsenvaltioiden toimittamat ja raportoimat tiedot, Euroopan ympäristökeskuksen raportit
  sekä
  paras käytettävissä oleva tieteellinen näyttö,
  kuten
  IPCC:n
  , UNEP:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden kansallisten riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten
  raportit. Komissio on sitoutunut selvittämään, miten julkinen sektori voi käyttää EU:n luokitusjärjestelmää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä, ja arviointiin olisi sisällyttävä tiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. Komission olisi käytettävä eurooppalaisia tilastoja ja tietoja, jos niitä on saatavilla, ja pyrittävä hankkimaan asiantuntijoiden suorittama tarkastus. Euroopan ympäristökeskuksen olisi avustettava komissiota tarpeen mukaan vuosittaisen työohjelmansa mukaisesti.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Koska kansalaisilla
  ja
  yhteisöillä on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen,
  olisi edistettävä
  kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin. Komission olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan hyväksi, muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Koska kansalaisilla
  ja
  yhteisöillä on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen,
  olisi edistettävä
  kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin. Komission olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan hyväksi, muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus.

| (20) | Koska kansalaisilla, yhteisöillä
  ja alueilla
  on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen, kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin
  olisi sekä kannustettava että edistettävä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla
  . Komission
  ja jäsenvaltioiden
  olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa
  täysin avoimesti
  , jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia
  sosiaalisesti oikeudenmukaisen, sukupuolten kannalta tasapuolisen,
  ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan hyväksi, muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus. |
| --- | --- |

(20)

Koska kansalaisilla, yhteisöillä
  ja alueilla
  on merkittävä rooli siirtymisessä ilmastoneutraaliuteen, kansalaisten ja yhteiskunnan vahvaa osallistumista ilmastotoimiin
  olisi sekä kannustettava että edistettävä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla
  . Komission
  ja jäsenvaltioiden
  olisi sen vuoksi tehtävä yhteistyötä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa
  täysin avoimesti
  , jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia
  sosiaalisesti oikeudenmukaisen, sukupuolten kannalta tasapuolisen,
  ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutoksen kestävän yhteiskunnan hyväksi, muun muassa käynnistämällä eurooppalainen ilmastosopimus.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen,
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joissa vahvistetaan
  kehityspolku kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti37. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset, työntekijät, sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen,
  komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joissa vahvistetaan
  kehityspolku kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä.
  On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti37. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (21) | Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset,
  pk-yritykset,
  työntekijät
  ja ammattiliitot
  , sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen,
  komission olisi arvioitava vaihtoehtoisia tapoja varmistaa
  kehityspolku kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä
  ja annettava tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  . |
| --- | --- |

(21)

Jotta voidaan taata ennakoitavuus ja luottamus kaikkien talouden toimijoiden kannalta, mukaan lukien yritykset,
  pk-yritykset,
  työntekijät
  ja ammattiliitot
  , sijoittajat ja kuluttajat, varmistaa, että siirtyminen ilmastoneutraaliuteen on peruuttamatonta, varmistaa päästöjen asteittainen vähentäminen ajan mittaan ja auttaa arvioimaan toimenpiteiden johdonmukaisuutta ja edistymistä ilmastoneutraaliustavoitteen suhteen,
  komission olisi arvioitava vaihtoehtoisia tapoja varmistaa
  kehityspolku kasvihuonekaasujen nettopäästöjen saattamiseksi nollatasolle unionissa vuoteen 2050 mennessä
  ja annettava tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  .

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Koska komissio on sitoutunut paremman lainsäädännön periaatteisiin, unionin välineissä olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten kanssa. Järjestelmän, jolla mitataan edistymistä kohti
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamista sekä toteutettujen toimenpiteiden johdonmukaisuutta
  kyseisen tavoitteen
  kanssa, olisi perustuttava asetuksessa (EU) 2018/1999 vahvistettuun hallintokehykseen ja oltava johdonmukainen sen kanssa. Erityisesti säännöllisen raportoinnin järjestelmässä ja komission arvioinnissa ja raportoinnin perusteella toteutettavien toimien jaksottamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1999 jäsenvaltioille asettuja vaatimuksia tietojen ja kertomusten toimittamisesta. Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/1999 olisi muutettava ilmastoneutraaliustavoitteen sisällyttämiseksi asiaa koskeviin säännöksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Koska komissio on sitoutunut paremman lainsäädännön periaatteisiin, unionin välineissä olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten kanssa. Järjestelmän, jolla mitataan edistymistä kohti
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamista sekä toteutettujen toimenpiteiden johdonmukaisuutta
  kyseisen tavoitteen
  kanssa, olisi perustuttava asetuksessa (EU) 2018/1999 vahvistettuun hallintokehykseen ja oltava johdonmukainen sen kanssa. Erityisesti säännöllisen raportoinnin järjestelmässä ja komission arvioinnissa ja raportoinnin perusteella toteutettavien toimien jaksottamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1999 jäsenvaltioille asettuja vaatimuksia tietojen ja kertomusten toimittamisesta. Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/1999 olisi muutettava ilmastoneutraaliustavoitteen sisällyttämiseksi asiaa koskeviin säännöksiin.

| (22) | Koska komissio on sitoutunut paremman lainsäädännön periaatteisiin, unionin välineissä olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten kanssa. Järjestelmän, jolla mitataan edistymistä kohti
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamista sekä toteutettujen toimenpiteiden johdonmukaisuutta
  kyseisten tavoitteiden
  kanssa, olisi perustuttava asetuksessa (EU) 2018/1999 vahvistettuun hallintokehykseen ja oltava johdonmukainen sen kanssa. Erityisesti säännöllisen raportoinnin järjestelmässä ja komission arvioinnissa ja raportoinnin perusteella toteutettavien toimien jaksottamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1999 jäsenvaltioille asettuja vaatimuksia tietojen ja kertomusten toimittamisesta. Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/1999 olisi muutettava ilmastoneutraaliustavoitteen sisällyttämiseksi asiaa koskeviin säännöksiin. |
| --- | --- |

(22)

Koska komissio on sitoutunut paremman lainsäädännön periaatteisiin, unionin välineissä olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten kanssa. Järjestelmän, jolla mitataan edistymistä kohti
  unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamista sekä toteutettujen toimenpiteiden johdonmukaisuutta
  kyseisten tavoitteiden
  kanssa, olisi perustuttava asetuksessa (EU) 2018/1999 vahvistettuun hallintokehykseen ja oltava johdonmukainen sen kanssa. Erityisesti säännöllisen raportoinnin järjestelmässä ja komission arvioinnissa ja raportoinnin perusteella toteutettavien toimien jaksottamisessa olisi noudatettava asetuksessa (EU) 2018/1999 jäsenvaltioille asettuja vaatimuksia tietojen ja kertomusten toimittamisesta. Sen vuoksi asetusta (EU) 2018/1999 olisi muutettava ilmastoneutraaliustavoitteen sisällyttämiseksi asiaa koskeviin säännöksiin.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Ilmastonmuutos on lähtökohtaisesti rajat ylittävä haaste, ja unionin tasolla tarvitaan koordinoituja toimia, joilla täydennetään ja vahvistetaan tehokkaasti kansallisia politiikkoja. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yksin tämän asetuksen tavoitetta, joka on ilmastoneutraaliuden toteuttaminen unionissa vuoteen 2050 mennessä, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Ilmastonmuutos on lähtökohtaisesti rajat ylittävä haaste, ja unionin tasolla tarvitaan koordinoituja toimia, joilla täydennetään ja vahvistetaan tehokkaasti kansallisia politiikkoja. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yksin tämän asetuksen tavoitetta, joka on ilmastoneutraaliuden toteuttaminen unionissa vuoteen 2050 mennessä, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

| (23) | Ilmastonmuutos on lähtökohtaisesti rajat ylittävä haaste, ja unionin tasolla tarvitaan koordinoituja toimia, joilla täydennetään ja vahvistetaan tehokkaasti kansallisia politiikkoja. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yksin tämän asetuksen tavoitetta, joka on ilmastoneutraaliuden toteuttaminen unionissa
  ja kaikissa jäsenvaltioissa viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Ilmastonmuutos on lähtökohtaisesti rajat ylittävä haaste, ja unionin tasolla tarvitaan koordinoituja toimia, joilla täydennetään ja vahvistetaan tehokkaasti kansallisia politiikkoja. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yksin tämän asetuksen tavoitetta, joka on ilmastoneutraaliuden toteuttaminen unionissa
  ja kaikissa jäsenvaltioissa viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä, vaan se voidaan asetuksen laajuuden ja vaikutusten vuoksi paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 a) | Unionin osuus koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä on tällä hetkellä 10 prosenttia. Ilmastoneutraaliustavoite rajoittuu unionin tuotannon päästöihin. Johdonmukainen ilmastopolitiikka tarkoittaa myös kulutuksesta sekä energian ja resurssien tuonnista aiheutuvien päästöjen hillitsemistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 a)

Unionin osuus koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä on tällä hetkellä 10 prosenttia. Ilmastoneutraaliustavoite rajoittuu unionin tuotannon päästöihin. Johdonmukainen ilmastopolitiikka tarkoittaa myös kulutuksesta sekä energian ja resurssien tuonnista aiheutuvien päästöjen hillitsemistä.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 b) | Unionin kulutuksen ilmastojalanjälki on olennainen työkalu, jota olisi kehitettävä unionin ilmastotavoitteiden yleisen johdonmukaisuuden parantamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 b)

Unionin kulutuksen ilmastojalanjälki on olennainen työkalu, jota olisi kehitettävä unionin ilmastotavoitteiden yleisen johdonmukaisuuden parantamiseksi.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 c) | Jotta unionin ilmastopolitiikka olisi kaikin tavoin tehokasta, siinä olisi puututtava hiilivuotoon ja kehitettävä asianmukaisia työkaluja, kuten hiilitullimekanismi, joilla sitä voidaan hallita ja samalla suojella unionin standardeja ja unionin teollisuuden edelläkävijöitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 c)

Jotta unionin ilmastopolitiikka olisi kaikin tavoin tehokasta, siinä olisi puututtava hiilivuotoon ja kehitettävä asianmukaisia työkaluja, kuten hiilitullimekanismi, joilla sitä voidaan hallita ja samalla suojella unionin standardeja ja unionin teollisuuden edelläkävijöitä.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 d) | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti kolmansista maista on lisääntynyt jatkuvasti viime vuosina. Tämän kehityksen vuoksi olisi arvioitava, mihin kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin olisi sovellettava vastaavanlaisia vaatimuksia kuin mitä sovelletaan unionin viljelijöihin, kun on kyse vaatimuksista, jotka perustuvat ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevan unionin politiikan tavoitteisiin. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tiedonanto tästä aiheesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 d)

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuonti kolmansista maista on lisääntynyt jatkuvasti viime vuosina. Tämän kehityksen vuoksi olisi arvioitava, mihin kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin olisi sovellettava vastaavanlaisia vaatimuksia kuin mitä sovelletaan unionin viljelijöihin, kun on kyse vaatimuksista, jotka perustuvat ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevan unionin politiikan tavoitteisiin. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tiedonanto tästä aiheesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 e) | Komissio korosti tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” tarvetta nopeuttaa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen yhtenä ilmastoneutraaliuteen tähtäävän toimintapolitiikan painopisteistä. Jotta voidaan varmistaa siirtyminen kohti kestävää ja älykästä liikkuvuutta, komissio on ilmoittanut hyväksyvänsä vuonna 2020 kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevan kattavan strategian, johon sisältyy kunnianhimoisia toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään merkittävästi hiilidioksidi- ja epäpuhtauspäästöjä kaikissa liikennemuodoissa, muun muassa edistämällä puhtaiden ajoneuvojen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa maantie-, meri- ja lentoliikenteessä, lisäämällä kestävämpien liikennemuotojen, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteen, osuutta ja parantamalla tehokkuutta koko liikennejärjestelmässä, tarjoamalla kannustimia kestävämmille kuluttajavalinnoille ja vähäpäästöisille käytännöille sekä investoimalla vähäpäästöisiin ja päästöttömiin ratkaisuihin, myös infrastruktuuriin. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 e)

Komissio korosti tiedonannossaan ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” tarvetta nopeuttaa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen yhtenä ilmastoneutraaliuteen tähtäävän toimintapolitiikan painopisteistä. Jotta voidaan varmistaa siirtyminen kohti kestävää ja älykästä liikkuvuutta, komissio on ilmoittanut hyväksyvänsä vuonna 2020 kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevan kattavan strategian, johon sisältyy kunnianhimoisia toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään merkittävästi hiilidioksidi- ja epäpuhtauspäästöjä kaikissa liikennemuodoissa, muun muassa edistämällä puhtaiden ajoneuvojen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoa maantie-, meri- ja lentoliikenteessä, lisäämällä kestävämpien liikennemuotojen, kuten rautatie- ja sisävesiliikenteen, osuutta ja parantamalla tehokkuutta koko liikennejärjestelmässä, tarjoamalla kannustimia kestävämmille kuluttajavalinnoille ja vähäpäästöisille käytännöille sekä investoimalla vähäpäästöisiin ja päästöttömiin ratkaisuihin, myös infrastruktuuriin.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 f) | Liikenneinfrastruktuurilla voisi olla keskeinen rooli nopeutettaessa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, jos sillä edistetään siirtymistä kestävämpiin liikennemuotoihin erityisesti tavaraliikenteessä. Samanaikaisesti ilmastonmuutokseen liittyvät ilmiöt, kuten vedenkorkeuden nousu, äärimmäiset sääolot, kuivuus ja lämpötilan nousu, voivat aiheuttaa infrastruktuurivaurioita, toimintahäiriöitä sekä toimitusketjujen kapasiteettiin ja tehokkuuteen kohdistuvia paineita ja siten kielteisiä vaikutuksia Euroopan liikkuvuuteen. Sen vuoksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) ydinverkon loppuun saattaminen vuoteen 2030 mennessä ja täydentävän TEN-T-verkon loppuun saattaminen vuoteen 2040 mennessä on äärimmäisen tärkeää, samalla kun otetaan huomioon unionin lainsäädännössä asetetut velvoitteet, jotka koskevat hankkeiden koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen huomioon ottamista. Lisäksi komission olisi harkittava lainsäädäntökehyksen ehdottamista liikenneinfrastruktuurin riskinhallinnan, häiriönsietokyvyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen parantamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 f)

Liikenneinfrastruktuurilla voisi olla keskeinen rooli nopeutettaessa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, jos sillä edistetään siirtymistä kestävämpiin liikennemuotoihin erityisesti tavaraliikenteessä. Samanaikaisesti ilmastonmuutokseen liittyvät ilmiöt, kuten vedenkorkeuden nousu, äärimmäiset sääolot, kuivuus ja lämpötilan nousu, voivat aiheuttaa infrastruktuurivaurioita, toimintahäiriöitä sekä toimitusketjujen kapasiteettiin ja tehokkuuteen kohdistuvia paineita ja siten kielteisiä vaikutuksia Euroopan liikkuvuuteen. Sen vuoksi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) ydinverkon loppuun saattaminen vuoteen 2030 mennessä ja täydentävän TEN-T-verkon loppuun saattaminen vuoteen 2040 mennessä on äärimmäisen tärkeää, samalla kun otetaan huomioon unionin lainsäädännössä asetetut velvoitteet, jotka koskevat hankkeiden koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen huomioon ottamista. Lisäksi komission olisi harkittava lainsäädäntökehyksen ehdottamista liikenneinfrastruktuurin riskinhallinnan, häiriönsietokyvyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen parantamiseksi.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 g kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 g) | Unionin lainsäädäntötoimien keskiössä olisi oltava Euroopan rautatieverkon vaihtoyhteyksien toimivuus ja erityisesti kansainväliset yhteydet, jotta rautateiden henkilöliikenteestä tehdään houkuttelevampaa keskipitkillä ja pitkillä matkoilla, sekä rautateiden ja sisävesiväylien tavaraliikennekapasiteetin parantaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 g)

Unionin lainsäädäntötoimien keskiössä olisi oltava Euroopan rautatieverkon vaihtoyhteyksien toimivuus ja erityisesti kansainväliset yhteydet, jotta rautateiden henkilöliikenteestä tehdään houkuttelevampaa keskipitkillä ja pitkillä matkoilla, sekä rautateiden ja sisävesiväylien tavaraliikennekapasiteetin parantaminen.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 h kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 h) | On tärkeää varmistaa riittävät investoinnit asianmukaisen infrastruktuurin kehittämiseen päästötöntä liikkuvuutta varten, mikä kattaa myös intermodaaliset liikennekeskukset ja Verkkojen Eurooppa -välineen roolin vahvistamisen välineenä, jolla tuetaan siirtymistä älykkääseen, kestävään ja turvalliseen liikkuvuuteen unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 h)

On tärkeää varmistaa riittävät investoinnit asianmukaisen infrastruktuurin kehittämiseen päästötöntä liikkuvuutta varten, mikä kattaa myös intermodaaliset liikennekeskukset ja Verkkojen Eurooppa -välineen roolin vahvistamisen välineenä, jolla tuetaan siirtymistä älykkääseen, kestävään ja turvalliseen liikkuvuuteen unionissa.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 i kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 i) | Kun otetaan huomioon unionin pyrkimykset siirtää maantieliikennettä rautateille, jotta hiilidioksidipäästöjen kannalta tehokkain liikennemuoto saataisiin johtavaan asemaan, sekä tuleva Euroopan rautateiden teemavuosi 2021, lainsäädännössä olisi otettava painopisteeksi aidon yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luominen poistamalla kaikki hallinnolliset rasitteet ja protektionistiset kansalliset lait vuoteen 2024 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 i)

Kun otetaan huomioon unionin pyrkimykset siirtää maantieliikennettä rautateille, jotta hiilidioksidipäästöjen kannalta tehokkain liikennemuoto saataisiin johtavaan asemaan, sekä tuleva Euroopan rautateiden teemavuosi 2021, lainsäädännössä olisi otettava painopisteeksi aidon yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luominen poistamalla kaikki hallinnolliset rasitteet ja protektionistiset kansalliset lait vuoteen 2024 mennessä.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 j kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 j) | Jotta ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä, komission olisi myös vahvistettava autojen, pakettiautojen ja kuorma-autojen hiilidioksidipäästönormeja koskevaa lainsäädäntöä, otettava käyttöön erityistoimenpiteitä maantieliikenteen sähköistämisen edistämiseksi ja tehtävä aloitteita kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotannon ja käyttöönoton vauhdittamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 j)

Jotta ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä, komission olisi myös vahvistettava autojen, pakettiautojen ja kuorma-autojen hiilidioksidipäästönormeja koskevaa lainsäädäntöä, otettava käyttöön erityistoimenpiteitä maantieliikenteen sähköistämisen edistämiseksi ja tehtävä aloitteita kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden tuotannon ja käyttöönoton vauhdittamiseksi.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 k kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 k) | Vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestetystä YK:n ilmastokokouksesta (COP 25) 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti totesi, että Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön suunnittelemat tämänhetkiset maailmanlaajuiset tavoitteet ja toimenpiteet eivät täysimääräisesti toteutettuinakaan riittäisi tarvittaviin päästövähennyksiin ja että Euroopan tasolla ja globaalisti tarvitaan merkittäviä koko taloutta koskevan kasvihuonekaasujen nollanettopäästötavoitteen mukaisia lisätoimia. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 k)

Vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestetystä YK:n ilmastokokouksesta (COP 25) 28 päivänä marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti totesi, että Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön suunnittelemat tämänhetkiset maailmanlaajuiset tavoitteet ja toimenpiteet eivät täysimääräisesti toteutettuinakaan riittäisi tarvittaviin päästövähennyksiin ja että Euroopan tasolla ja globaalisti tarvitaan merkittäviä koko taloutta koskevan kasvihuonekaasujen nollanettopäästötavoitteen mukaisia lisätoimia.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 l kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (23 l) | Komission olisi tehostettava toimiaan hyvin toimivien energian sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi, sillä ne ovat tärkeä osa energiasiirtymää ja auttavat varmistamaan sen taloudellisen kannattavuuden. Älykkäiden ja digitaalisten sähkö- ja kaasuverkkojen kehittäminen olisi siksi asetettava etusijalle monivuotisessa rahoituskehyksessä. Covid-19-kriisistä elpymistä edistävillä ohjelmilla olisi tuettava myös ylikansallisten energiaverkkojen kehittämistä. Ylikansallisten verkkojen ja erityisesti tulevaisuuteen suuntautuvan ja vedyn kanssa yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin kehittämisen tukemiseksi tarvitaan tehokkaita ja nopeita päätöksentekomenettelyjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(23 l)

Komission olisi tehostettava toimiaan hyvin toimivien energian sisämarkkinoiden aikaansaamiseksi, sillä ne ovat tärkeä osa energiasiirtymää ja auttavat varmistamaan sen taloudellisen kannattavuuden. Älykkäiden ja digitaalisten sähkö- ja kaasuverkkojen kehittäminen olisi siksi asetettava etusijalle monivuotisessa rahoituskehyksessä. Covid-19-kriisistä elpymistä edistävillä ohjelmilla olisi tuettava myös ylikansallisten energiaverkkojen kehittämistä. Ylikansallisten verkkojen ja erityisesti tulevaisuuteen suuntautuvan ja vedyn kanssa yhteensopivan kaasuinfrastruktuurin kehittämisen tukemiseksi tarvitaan tehokkaita ja nopeita päätöksentekomenettelyjä.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| Kohde ja soveltamisala | Kohde ja soveltamisala |
| Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet kasvihuonekaasupäästöjen peruuttamattomalle ja
  asteittaiselle
  vähentämiselle ja luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamien poistumien lisäämiselle unionissa. | Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet kasvihuonekaasupäästöjen peruuttamattomalle
  , ennustettavalle
  ja
  nopealle
  vähentämiselle ja luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamien poistumien lisäämiselle unionissa
  sen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden mukaisesti
  . |
| Tässä asetuksessa esitetään sitova tavoite ilmastoneutraaliuden toteuttamiselle unionissa vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen 2 artiklassa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen saavuttamiseksi, ja siinä säädetään puitteista, joiden avulla voidaan edistyä Pariisin sopimuksen 7 artiklassa vahvistetun maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen saavuttamisessa.
  Siinä myös asetetaan sitova unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähennystavoite vuodelle 2030. | Tässä asetuksessa esitetään sitova tavoite ilmastoneutraaliuden toteuttamiselle unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen 2 artiklassa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen saavuttamiseksi, ja siinä säädetään puitteista, joiden avulla voidaan edistyä Pariisin sopimuksen 7 artiklassa vahvistetun maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen saavuttamisessa. |
| Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V olevassa 2 osassa lueteltujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin sekä luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamiin poistumiin. | Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V olevassa 2 osassa lueteltujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin sekä luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamiin poistumiin. |

Komission teksti

Tarkistus

1 artikla

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet kasvihuonekaasupäästöjen peruuttamattomalle ja
  asteittaiselle
  vähentämiselle ja luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamien poistumien lisäämiselle unionissa.

Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet kasvihuonekaasupäästöjen peruuttamattomalle
  , ennustettavalle
  ja
  nopealle
  vähentämiselle ja luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamien poistumien lisäämiselle unionissa
  sen ilmasto- ja ympäristötavoitteiden mukaisesti
  .

Tässä asetuksessa esitetään sitova tavoite ilmastoneutraaliuden toteuttamiselle unionissa vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen 2 artiklassa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen saavuttamiseksi, ja siinä säädetään puitteista, joiden avulla voidaan edistyä Pariisin sopimuksen 7 artiklassa vahvistetun maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen saavuttamisessa.
  Siinä myös asetetaan sitova unionin kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähennystavoite vuodelle 2030.

Tässä asetuksessa esitetään sitova tavoite ilmastoneutraaliuden toteuttamiselle unionissa
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen 2 artiklassa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen saavuttamiseksi, ja siinä säädetään puitteista, joiden avulla voidaan edistyä Pariisin sopimuksen 7 artiklassa vahvistetun maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen saavuttamisessa.

Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V olevassa 2 osassa lueteltujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin sekä luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamiin poistumiin.

Tätä asetusta sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1999 liitteessä V olevassa 2 osassa lueteltujen kasvihuonekaasujen ihmisen toiminnasta aiheutuviin päästöihin sekä luonnollisten tai muiden nielujen aikaansaamiin poistumiin.

Tarkistukset 75 ja 159

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 artikla | 2 artikla |
| Ilmastoneutraaliustavoite | Ilmastoneutraaliustavoite |
| 1.   Unionin laajuiset unionissa säännellyt kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on tasapainotettava viimeistään vuonna 2050 ja siten
  on vähennettävä
  nettopäästöt
  nollaan
  kyseiseen päivämäärään mennessä. | 1.   Unionin laajuiset unionissa säännellyt
  ihmisen toiminnan aiheuttamat
  kasvihuonekaasujen päästöt ja
  nielujen aikaansaamat
  poistumat on tasapainotettava
  unionissa
  viimeistään vuonna 2050 ja siten
  saatettava kasvihuonekaasujen
  nettopäästöt
  nollatasolle
  kyseiseen päivämäärään mennessä.
  Kunkin jäsenvaltion on saavutettava kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt viimeistään vuonna 2050. |
| 2.   Asianomaisten unionin toimielinten on unionin tasolla
  ja jäsenvaltioiden
  kansallisella
  tasolla toteutettava tarvittavat toimenpiteet
  , jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa
  yhteisesti
  ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta ja
  yhteisvastuuta
  jäsenvaltioiden
  välillä
  . | 2.   Asianomaisten unionin toimielinten
  ja jäsenvaltioiden
  on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet parhaan saatavilla olevan ajantasaisen tieteellisen tiedon perusteella ja annettava tukea
  unionin tasolla
  sekä
  kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella tasolla
  , jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa
  unionissa ja kaikissa jäsenvaltioissa
  ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta
  , yhteisvastuuta
  ja
  oikeudenmukaista siirtymää
  jäsenvaltioiden
  kesken sekä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta, suojella haavoittuvassa asemassa olevia unionin kansalaisia sekä hoitaa, ennallistaa, suojella ja parantaa merien ja maa-alueiden biologista monimuotoisuutta, ekosysteemejä ja hiilinieluja
  . |
| | 2 a.
     
  Tammikuun 1 päivästä 2051 alkaen nielujen aikaansaamien kasvihuonekaasujen poistumien on ylitettävä ihmisen toiminnan aiheuttamat päästöt unionissa ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
| | 2 b.
     
  Yksityiskohtaisen vaikutustenarvioinnin jälkeen ja ottaen huomioon 3 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasubudjetin komissio tarkastelee 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä vaihtoehtoja unionin vuoteen 2040 ulottuvaksi tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 1990 verrattuna ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| | Arvioidessaan vaihtoehtoja vuoden 2040 ilmastotavoitteeksi komissio kuulee ECCC:tä ja ottaa huomioon 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetut perusteet. |
| | 2 c.
     
  Komissio arvioi viimeistään 12 kuukauden kuluttua vuoden 2040 ilmastotavoitteen hyväksymisestä, miten tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta olennaista unionin lainsäädäntöä olisi kokonaisuudessaan muutettava, ja harkitsee tarvittavia toimenpiteitä, kuten lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä, perussopimusten mukaisesti. |
| | 2 d.
     
  Komissio laatii joulukuuhun 2020 mennessä suunnitelman, jossa esitetään unionin tasolla toteutettavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että otetaan käyttöön riittävät resurssit, jotta voidaan mahdollistaa ilmastoneutraalin unionin talouden saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit. Suunnitelmassa tarkastellaan alhaisen tulotason jäsenvaltioille tarkoitettuja nykyisiä korvausmekanismeja ottaen huomioon korkeisiin ilmastotavoitteisiin liittyvä rasitteiden lisääntyminen sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä, InvestEU-ohjelmista ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta myönnettävä tuki. |

Komission teksti

Tarkistus

2 artikla

2 artikla

Ilmastoneutraaliustavoite

Ilmastoneutraaliustavoite

1.   Unionin laajuiset unionissa säännellyt kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat on tasapainotettava viimeistään vuonna 2050 ja siten
  on vähennettävä
  nettopäästöt
  nollaan
  kyseiseen päivämäärään mennessä.

1.   Unionin laajuiset unionissa säännellyt
  ihmisen toiminnan aiheuttamat
  kasvihuonekaasujen päästöt ja
  nielujen aikaansaamat
  poistumat on tasapainotettava
  unionissa
  viimeistään vuonna 2050 ja siten
  saatettava kasvihuonekaasujen
  nettopäästöt
  nollatasolle
  kyseiseen päivämäärään mennessä.
  Kunkin jäsenvaltion on saavutettava kasvihuonekaasujen nettonollapäästöt viimeistään vuonna 2050.

2.   Asianomaisten unionin toimielinten on unionin tasolla
  ja jäsenvaltioiden
  kansallisella
  tasolla toteutettava tarvittavat toimenpiteet
  , jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa
  yhteisesti
  ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta ja
  yhteisvastuuta
  jäsenvaltioiden
  välillä
  .

2.   Asianomaisten unionin toimielinten
  ja jäsenvaltioiden
  on
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet parhaan saatavilla olevan ajantasaisen tieteellisen tiedon perusteella ja annettava tukea
  unionin tasolla
  sekä
  kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella tasolla
  , jotta 1 kohdassa esitetty ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa
  unionissa ja kaikissa jäsenvaltioissa
  ottaen huomioon, että on tärkeää edistää oikeudenmukaisuutta
  , yhteisvastuuta
  ja
  oikeudenmukaista siirtymää
  jäsenvaltioiden
  kesken sekä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta, suojella haavoittuvassa asemassa olevia unionin kansalaisia sekä hoitaa, ennallistaa, suojella ja parantaa merien ja maa-alueiden biologista monimuotoisuutta, ekosysteemejä ja hiilinieluja
  .

2 a.
     
  Tammikuun 1 päivästä 2051 alkaen nielujen aikaansaamien kasvihuonekaasujen poistumien on ylitettävä ihmisen toiminnan aiheuttamat päästöt unionissa ja kaikissa jäsenvaltioissa.

2 b.
     
  Yksityiskohtaisen vaikutustenarvioinnin jälkeen ja ottaen huomioon 3 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun kasvihuonekaasubudjetin komissio tarkastelee 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä vaihtoehtoja unionin vuoteen 2040 ulottuvaksi tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 1990 verrattuna ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Arvioidessaan vaihtoehtoja vuoden 2040 ilmastotavoitteeksi komissio kuulee ECCC:tä ja ottaa huomioon 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetut perusteet.

Arvioidessaan vaihtoehtoja vuoden 2040 ilmastotavoitteeksi komissio kuulee ECCC:tä ja ottaa huomioon 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetut perusteet.

2 c.
     
  Komissio arvioi viimeistään 12 kuukauden kuluttua vuoden 2040 ilmastotavoitteen hyväksymisestä, miten tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta olennaista unionin lainsäädäntöä olisi kokonaisuudessaan muutettava, ja harkitsee tarvittavia toimenpiteitä, kuten lainsäädäntöehdotusten hyväksymistä, perussopimusten mukaisesti.

2 d.
     
  Komissio laatii joulukuuhun 2020 mennessä suunnitelman, jossa esitetään unionin tasolla toteutettavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että otetaan käyttöön riittävät resurssit, jotta voidaan mahdollistaa ilmastoneutraalin unionin talouden saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit. Suunnitelmassa tarkastellaan alhaisen tulotason jäsenvaltioille tarkoitettuja nykyisiä korvausmekanismeja ottaen huomioon korkeisiin ilmastotavoitteisiin liittyvä rasitteiden lisääntyminen sekä elpymis- ja palautumistukivälineestä, InvestEU-ohjelmista ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta myönnettävä tuki.

Tarkistukset 100, 148 ja 150

Tarkistukset 100, 148 ja 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 a artikla

2 a artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 a artikla | 2 a artikla |
| Ilmastotavoite vuodelle 2020

  1.   
  Jotta 2 artiklan 1 kohdassa asetettu ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa, vuoteen 2030
  ulottuvana
  sitovana unionin
  ilmastotavoitteena on
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen)
  vähentäminen
  vähintään 55
  prosentilla vuoden 1990 tasosta
  vuoteen 2030 mennessä | Ilmastotavoite vuodelle 2020

  1.   
  Unionin vuoteen
  2030 ulottuvana ilmastotavoitteena on
  päästöjen
  vähentäminen
  60
  prosentilla vuoden 1990 tasosta. |
| 2.   Komissio
  tarkastelee
  30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä
  uudelleen asiaa koskevaa
  unionin lainsäädäntöä, jotta tämän artiklan 1 kohdassa
  asetettu tavoite
  ja 2 artiklan 1 kohdassa asetettu
  ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa, ja harkitsee tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista
  , mukaan lukien lainsäädäntöehdotusten
  antaminen,
  perussopimusten mukaisesti. | 2.   Komissio
  arvioi
  30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä
  , miten kaikkea
  unionin lainsäädäntöä,
  jolla on merkitystä unionin vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitteen saavuttamisen kannalta, sekä muuta asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, joka edistää kiertotaloutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, olisi muutettava,
  jotta
  voidaan saavuttaa
  tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettu päästövähennystavoite
  ja 2 artiklan 1 kohdassa asetettu
  ilmastoneutraaliustavoite, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet
  , mukaan lukien lainsäädäntöehdotusten
  hyväksyminen
  perussopimusten mukaisesti.
  Komissio arvioi erityisesti vaihtoehtoja, joilla kaikkien sektorien, kuten ilmailun ja meriliikenteen, päästöt saatetaan vastaamaan vuoden 2030 ilmastotavoitetta ja vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitetta, jotta näiden päästöjen nettomäärä voidaan vähentää nollaan viimeistään vuonna 2050, ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio ottaa käyttöön riittävät resurssit kaikkia sellaisia investointeja varten, joita tarvitaan tässä kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| | 2 a.
     
  Komissio perustaa 2 kohdassa tarkoitetut ehdotuksensa laajaan vaikutustenarviointiin, joka kattaa ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ja jossa otetaan huomioon covid-19:n jälkeinen taloudellinen tilanne ja kiinnitetään erityistä huomiota alakohtaisiin vähennys- ja poistumamahdollisuuksiin sekä siihen, miten brexit vaikuttaa unionin päästöihin. Komissio arvioi 1 kohdassa asetetun unionin vuoden 2030 tavoitteen täytäntöönpanoa koskevan unionin lainsäädännön muuttamisen kumulatiivisia vaikutuksia eri teollisuudenaloihin. |
| | 2 b.
     
  Tehdessään 2 kohdassa tarkoitettuja ehdotuksia asiaa koskevan vuoden 2030 ilmasto- ja energialainsäädännön tarkistamiseksi komissio varmistaa kustannustehokkaan ja oikeudenmukaisen tasapainon päästökauppajärjestelmän ja taakanjaon piiriin kuuluvan sektorin välillä sekä kansallisten tavoitteiden välillä taakanjaon piiriin kuuluvalla sektorilla, eikä se missään tapauksessa ainoastaan oleta kunkin jäsenvaltion toteuttavan lisätoimia, jotka vastaavat 15:tä prosenttia korkeampaa tavoitetasoa. Komissio arvioi sellaisten eurooppalaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia, joilla voitaisiin täydentää olemassa olevia toimenpiteitä, kuten markkinapohjaisia toimenpiteitä, joihin sisältyy vahva yhteisvastuumekanismi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a artikla

2 a artikla

2 a artikla

2 a artikla

Ilmastotavoite vuodelle 2020

1.   
  Jotta 2 artiklan 1 kohdassa asetettu ilmastoneutraaliustavoite voidaan saavuttaa, vuoteen 2030
  ulottuvana
  sitovana unionin
  ilmastotavoitteena on
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjen (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen)
  vähentäminen
  vähintään 55
  prosentilla vuoden 1990 tasosta
  vuoteen 2030 mennessä

Ilmastotavoite vuodelle 2020

1.   
  Unionin vuoteen
  2030 ulottuvana ilmastotavoitteena on
  päästöjen
  vähentäminen
  60
  prosentilla vuoden 1990 tasosta.

2.   Komissio
  tarkastelee
  30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä
  uudelleen asiaa koskevaa
  unionin lainsäädäntöä, jotta tämän artiklan 1 kohdassa
  asetettu tavoite
  ja 2 artiklan 1 kohdassa asetettu
  ilmastoneutraaliutta koskeva tavoite voidaan saavuttaa, ja harkitsee tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista
  , mukaan lukien lainsäädäntöehdotusten
  antaminen,
  perussopimusten mukaisesti.

2.   Komissio
  arvioi
  30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä
  , miten kaikkea
  unionin lainsäädäntöä,
  jolla on merkitystä unionin vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitteen saavuttamisen kannalta, sekä muuta asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, joka edistää kiertotaloutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, olisi muutettava,
  jotta
  voidaan saavuttaa
  tämän artiklan 1 kohdassa
  tarkoitettu päästövähennystavoite
  ja 2 artiklan 1 kohdassa asetettu
  ilmastoneutraaliustavoite, ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet
  , mukaan lukien lainsäädäntöehdotusten
  hyväksyminen
  perussopimusten mukaisesti.
  Komissio arvioi erityisesti vaihtoehtoja, joilla kaikkien sektorien, kuten ilmailun ja meriliikenteen, päästöt saatetaan vastaamaan vuoden 2030 ilmastotavoitetta ja vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitetta, jotta näiden päästöjen nettomäärä voidaan vähentää nollaan viimeistään vuonna 2050, ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio ottaa käyttöön riittävät resurssit kaikkia sellaisia investointeja varten, joita tarvitaan tässä kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

2 a.
     
  Komissio perustaa 2 kohdassa tarkoitetut ehdotuksensa laajaan vaikutustenarviointiin, joka kattaa ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ja jossa otetaan huomioon covid-19:n jälkeinen taloudellinen tilanne ja kiinnitetään erityistä huomiota alakohtaisiin vähennys- ja poistumamahdollisuuksiin sekä siihen, miten brexit vaikuttaa unionin päästöihin. Komissio arvioi 1 kohdassa asetetun unionin vuoden 2030 tavoitteen täytäntöönpanoa koskevan unionin lainsäädännön muuttamisen kumulatiivisia vaikutuksia eri teollisuudenaloihin.

2 b.
     
  Tehdessään 2 kohdassa tarkoitettuja ehdotuksia asiaa koskevan vuoden 2030 ilmasto- ja energialainsäädännön tarkistamiseksi komissio varmistaa kustannustehokkaan ja oikeudenmukaisen tasapainon päästökauppajärjestelmän ja taakanjaon piiriin kuuluvan sektorin välillä sekä kansallisten tavoitteiden välillä taakanjaon piiriin kuuluvalla sektorilla, eikä se missään tapauksessa ainoastaan oleta kunkin jäsenvaltion toteuttavan lisätoimia, jotka vastaavat 15:tä prosenttia korkeampaa tavoitetasoa. Komissio arvioi sellaisten eurooppalaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia, joilla voitaisiin täydentää olemassa olevia toimenpiteitä, kuten markkinapohjaisia toimenpiteitä, joihin sisältyy vahva yhteisvastuumekanismi.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 b artikla (uusi)

2 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b artikla |
| | Jäsenvaltioiden ilmastoalan neuvoa-antavat elimet ja Euroopan ilmastonmuutosneuvosto |
| | 1.   
  Kaikkien jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021 kansallinen riippumaton ilmastoalan neuvoa-antava elimensä, joka on vastuussa muun muassa kansallista ilmastopolitiikkaa koskevan tieteellisen asiantuntija-avun antamisesta. Jos jäsenvaltioilla ei ole tällaista elintä, niitä kannustetaan perustamaan sellainen. |
| | Kansallisen riippumattoman ilmastoalan neuvoa-antavan elimen tieteellisen riippumattomuuden ja itsenäisyyden tukemiseksi jäsenvaltioita on kannustettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta elin voi toimia täysin avoimesti ja julkistaa tuloksensa, ja ilmoittamaan näistä toimenpiteistä komissiolle. |
| | 2.   
  Komissio perustaa 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä yhteistyössä näiden kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa Euroopan ilmastonmuutosneuvoston (ECCC), josta tulee pysyvä, riippumaton ja tieteidenvälinen ilmastonmuutosta käsittelevä tieteellinen neuvoa-antava paneeli, jonka toimintaa ohjaavat IPCC:n esittämät viimeisimmät tieteelliset havainnot. ECCC täydentää Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja unionin nykyisten tutkimuslaitosten ja virastojen työtä. Päällekkäisen työn välttämiseksi EEA toimii ECCC:n sihteeristönä, mutta ECCC säilyttää silti hallinnollisen ja talousarviota koskevan riippumattomuutensa. |
| | 3.   
  ECCC:n jäsenten toimikausi on viisi vuotta, ja se voidaan uusia kerran. ECCC koostuu tieteellisestä komiteasta, jossa on enintään 15 johtavaa asiantuntijaa, ja sen kokoonpanossa varmistetaan 4 kohdassa lueteltujen toimien edellyttämä kattava asiantuntemus. Tieteellinen komitea vastaa itsenäisesti ECCC:n tieteellisten lausuntojen laatimisesta. |
| | 4.   
  Tieteellisen komitean toimiin kuuluu: |
| | a) | nykyisten ja ehdotettujen unionin kehityspolkujen, kasvihuonekaasubudjetin ja ilmastotavoitteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa unionin omiin ja kansainvälisiin ilmastositoumuksiin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b artikla

2 b artikla

Jäsenvaltioiden ilmastoalan neuvoa-antavat elimet ja Euroopan ilmastonmuutosneuvosto

Jäsenvaltioiden ilmastoalan neuvoa-antavat elimet ja Euroopan ilmastonmuutosneuvosto

1.   
  Kaikkien jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021 kansallinen riippumaton ilmastoalan neuvoa-antava elimensä, joka on vastuussa muun muassa kansallista ilmastopolitiikkaa koskevan tieteellisen asiantuntija-avun antamisesta. Jos jäsenvaltioilla ei ole tällaista elintä, niitä kannustetaan perustamaan sellainen.

Kansallisen riippumattoman ilmastoalan neuvoa-antavan elimen tieteellisen riippumattomuuden ja itsenäisyyden tukemiseksi jäsenvaltioita on kannustettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta elin voi toimia täysin avoimesti ja julkistaa tuloksensa, ja ilmoittamaan näistä toimenpiteistä komissiolle.

Kansallisen riippumattoman ilmastoalan neuvoa-antavan elimen tieteellisen riippumattomuuden ja itsenäisyyden tukemiseksi jäsenvaltioita on kannustettava toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta elin voi toimia täysin avoimesti ja julkistaa tuloksensa, ja ilmoittamaan näistä toimenpiteistä komissiolle.

2.   
  Komissio perustaa 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä yhteistyössä näiden kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa Euroopan ilmastonmuutosneuvoston (ECCC), josta tulee pysyvä, riippumaton ja tieteidenvälinen ilmastonmuutosta käsittelevä tieteellinen neuvoa-antava paneeli, jonka toimintaa ohjaavat IPCC:n esittämät viimeisimmät tieteelliset havainnot. ECCC täydentää Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) ja unionin nykyisten tutkimuslaitosten ja virastojen työtä. Päällekkäisen työn välttämiseksi EEA toimii ECCC:n sihteeristönä, mutta ECCC säilyttää silti hallinnollisen ja talousarviota koskevan riippumattomuutensa.

3.   
  ECCC:n jäsenten toimikausi on viisi vuotta, ja se voidaan uusia kerran. ECCC koostuu tieteellisestä komiteasta, jossa on enintään 15 johtavaa asiantuntijaa, ja sen kokoonpanossa varmistetaan 4 kohdassa lueteltujen toimien edellyttämä kattava asiantuntemus. Tieteellinen komitea vastaa itsenäisesti ECCC:n tieteellisten lausuntojen laatimisesta.

4.   
  Tieteellisen komitean toimiin kuuluu:

a)

nykyisten ja ehdotettujen unionin kehityspolkujen, kasvihuonekaasubudjetin ja ilmastotavoitteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa unionin omiin ja kansainvälisiin ilmastositoumuksiin;

nykyisten ja ehdotettujen unionin kehityspolkujen, kasvihuonekaasubudjetin ja ilmastotavoitteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa unionin omiin ja kansainvälisiin ilmastositoumuksiin;

| b) | todennäköisyyksien arviointi sille, pysyykö unioni kasvihuonekaasubudjetissa ja saavuttaako se ilmastoneutraaliuden nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden puitteissa; |
| --- | --- |

b)

todennäköisyyksien arviointi sille, pysyykö unioni kasvihuonekaasubudjetissa ja saavuttaako se ilmastoneutraaliuden nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden puitteissa;

todennäköisyyksien arviointi sille, pysyykö unioni kasvihuonekaasubudjetissa ja saavuttaako se ilmastoneutraaliuden nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden puitteissa;

| c) | kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävien unionin toimenpiteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa 2 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

c)

kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävien unionin toimenpiteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa 2 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin;

kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävien unionin toimenpiteiden johdonmukaisuuden arviointi suhteessa 2 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin;

| d) | kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja hiilensitomispotentiaalin kasvattamista edistävien toimien ja mahdollisuuksien kartoittaminen; |
| --- | --- |

d)

kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja hiilensitomispotentiaalin kasvattamista edistävien toimien ja mahdollisuuksien kartoittaminen;

kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja hiilensitomispotentiaalin kasvattamista edistävien toimien ja mahdollisuuksien kartoittaminen;

| e) | toimien toteuttamatta jättämisen tai riittämättömien toimien seurausten määrittäminen. |
| --- | --- |

e)

toimien toteuttamatta jättämisen tai riittämättömien toimien seurausten määrittäminen.

toimien toteuttamatta jättämisen tai riittämättömien toimien seurausten määrittäminen.

5.   
  Toteuttaessaan 4 kohdassa tarkoitettuja toimia ECCC:n on varmistettava, että se kuulee asianmukaisesti kansallisia riippumattomia ilmastoalan neuvoa-antavia elimiä.

6.   
  Tieteellisen komitean työtä tukee johtokunta. Johtokuntaan kuuluu yksi jäsen kustakin 1 kohdan mukaisesti komissiolle ilmoitetusta kansallisesta riippumattomasta ilmastoalan neuvoa-antavasta elimestä, kaksi komission valitsemaa edustajaa, kaksi Euroopan parlamentin valitsemaa edustajaa sekä EEA:n nimittämä sihteeristön puheenjohtaja.

Johtokunta kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja vastaa ECCC:n toiminnan järjestelyistä ja seurannasta. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimittävät johtokunnan yhteisellä sopimuksella komission ehdotuksen perusteella. Johtokunnan jäsenet valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan.

Johtokunta kokoontuu kaksi kertaa vuodessa ja vastaa ECCC:n toiminnan järjestelyistä ja seurannasta. Euroopan parlamentti ja neuvosto nimittävät johtokunnan yhteisellä sopimuksella komission ehdotuksen perusteella. Johtokunnan jäsenet valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan.

Johtokunnan vastuulla ovat seuraavat tehtävät:

Johtokunnan vastuulla ovat seuraavat tehtävät:

| a) | vuotuisen työohjelman hyväksyminen tieteellisen komitean ehdotuksesta ja sen varmistaminen, että työohjelma on johdonmukainen ECCC:n toimeksiannon kanssa; |
| --- | --- |

a)

vuotuisen työohjelman hyväksyminen tieteellisen komitean ehdotuksesta ja sen varmistaminen, että työohjelma on johdonmukainen ECCC:n toimeksiannon kanssa;

vuotuisen työohjelman hyväksyminen tieteellisen komitean ehdotuksesta ja sen varmistaminen, että työohjelma on johdonmukainen ECCC:n toimeksiannon kanssa;

| b) | tieteellisen komitean jäsenten nimittäminen ja samalla sen varmistaminen, että komitealla on työohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämä asiantuntemus; |
| --- | --- |

b)

tieteellisen komitean jäsenten nimittäminen ja samalla sen varmistaminen, että komitealla on työohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämä asiantuntemus;

tieteellisen komitean jäsenten nimittäminen ja samalla sen varmistaminen, että komitealla on työohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämä asiantuntemus;

| c) | ECCC:n talousarvion hyväksyminen; |
| --- | --- |

c)

ECCC:n talousarvion hyväksyminen;

ECCC:n talousarvion hyväksyminen;

| d) | toiminnan koordinointi kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa. |
| --- | --- |

d)

toiminnan koordinointi kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa.

toiminnan koordinointi kansallisten ilmastoalan neuvoa-antavien elinten kanssa.

7.   
  Johtokunta nimittää tieteellisen komitean jäsenet henkilökohtaisesti. Tieteellisen komitean jäsenet valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan. Tieteellinen komitea vahvistaa kahden kolmasosan enemmistöllä työjärjestyksensä, jolla varmistetaan sen täysi tieteellinen riippumattomuus ja itsenäisyys.

Tieteellisen komitean jäsenehdokkaat valitaan avoimella arviointimenettelyllä. Hakuilmoituksessa esitetyt kelpoisuusvaatimukset täyttävien tiedekomitean jäsenehdokkaiden ammatillista kokemusta arvioidaan vertailevasti seuraavien valintaperusteiden pohjalta:

Tieteellisen komitean jäsenehdokkaat valitaan avoimella arviointimenettelyllä. Hakuilmoituksessa esitetyt kelpoisuusvaatimukset täyttävien tiedekomitean jäsenehdokkaiden ammatillista kokemusta arvioidaan vertailevasti seuraavien valintaperusteiden pohjalta:

| a) | tieteellinen huippuosaaminen; |
| --- | --- |

a)

tieteellinen huippuosaaminen;

tieteellinen huippuosaaminen;

| b) | kokemus tieteellisten arviointien tekemisestä ja/tai tieteellisen neuvonnan antamisesta omalla erikoisalalla; |
| --- | --- |

b)

kokemus tieteellisten arviointien tekemisestä ja/tai tieteellisen neuvonnan antamisesta omalla erikoisalalla;

kokemus tieteellisten arviointien tekemisestä ja/tai tieteellisen neuvonnan antamisesta omalla erikoisalalla;

| c) | laaja asiantuntemus ilmasto- ja ympäristötieteiden alalla tai muilla tieteenaloilla, joilla on merkitystä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta; |
| --- | --- |

c)

laaja asiantuntemus ilmasto- ja ympäristötieteiden alalla tai muilla tieteenaloilla, joilla on merkitystä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta;

laaja asiantuntemus ilmasto- ja ympäristötieteiden alalla tai muilla tieteenaloilla, joilla on merkitystä unionin ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta;

| d) | kokemus tieteellisen työn vertaisarvioinnista; |
| --- | --- |

d)

kokemus tieteellisen työn vertaisarvioinnista;

kokemus tieteellisen työn vertaisarvioinnista;

| e) | ammatillinen kokemus työskentelystä kansainvälisessä tieteidenvälisessä toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

e)

ammatillinen kokemus työskentelystä kansainvälisessä tieteidenvälisessä toimintaympäristössä.

ammatillinen kokemus työskentelystä kansainvälisessä tieteidenvälisessä toimintaympäristössä.

Tieteellisen komitean kokoonpanossa on varmistettava tasapuolinen edustus sukupuolten, eri tieteenalojen ja sektorien asiantuntemuksen sekä maantieteellisen jakautumisen kannalta.

Tieteellisen komitean kokoonpanossa on varmistettava tasapuolinen edustus sukupuolten, eri tieteenalojen ja sektorien asiantuntemuksen sekä maantieteellisen jakautumisen kannalta.

8.   
  ECCC raportoi 4 kohdan mukaisten tutkimustensa tulokset vuosittain komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tarvittaessa ECCC antaa komissiolle suosituksia, jotta tämän asetuksen tavoitteiden saavuttaminen voidaan varmistaa. ECCC varmistaa, että sen prosessit ovat täysin avoimia ja että sen raportit ovat yleisön saatavilla. Komissio tarkastelee raportteja ja mahdollisia suosituksia ja antaa ECCC:lle virallisen vastauksen viimeistään kolmen kuukauden kuluttua niiden vastaanottamisesta. Vastaus raportteihin ja suosituksiin on asetettava yleisön saataville.

Tarkistukset 77, 123 ja 145

Tarkistukset 77, 123 ja 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 artikla | 3 artikla |
| Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi | Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi |
| 1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  unionin tason
  kehityspolku
  2 artiklan 1 kohdassa asetetun
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseksi
  vuoteen 2050 mennessä.
  Komissio tarkastelee kehityspolkua uudelleen kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta. | 1.   
  Komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä vaihtoehtoja ohjeellisen
  unionin tason
  kehityspolun vahvistamiseksi
  2 artiklan 1 kohdassa asetetun
  tavoitteen
  saavuttamiseksi
  lähtien liikkeelle 2 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta ja ottaen huomioon 2 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetun vuoden 2040 sitovan välitavoitteen ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen
  . |
| | 1 a.
     
  Kun 1 kohdassa tarkoitettu kehityspolku on vahvistettu,
  komissio tarkastelee kehityspolkua uudelleen kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta
  , alkaen vuoden 2028 tilannekatsauksesta
  .
  Komissio esittää lainsäädäntöehdotuksen kehityspolun mukauttamiseksi, kun se pitää tällaista mukautusta aiheellisena uudelleentarkastelun perusteella. |
| 2.   
  Kehityspolku alkaa 2 a artiklan 1 kohdassa vuodelle 2030 asetetusta
  unionin
  ilmastotavoitteesta
  . | 2.   
  Antaessaan lainsäädäntöehdotuksia kehityspolun vahvistamiseksi 1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon unionin kasvihuonekaasubudjetin, jossa määritetään jäljellä oleva hiilidioksidiekvivalentiksi muutettu kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärä, joka voitaisiin päästää ilmakehään viimeistään vuoteen 2050 mennessä vaarantamatta
  unionin
  Pariisin sopimuksen mukaisia sitoumuksia
  . |
| | 2 a.
     
  Komissio määrittää unionin kasvihuonekaasubudjetin kertomuksessa ja toimittaa tämän kertomuksen parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Komissio asettaa julkisesti saataville tämän kertomuksen ja menetelmät, joihin se perustuu. |
| 3.   
  Asettaessaan kehityspolkua
  1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon seuraavat
  seikat
  : | 3.   
  Antaessaan lainsäädäntöehdotuksia kehityspolun vahvistamiseksi
  1 kohdan mukaisesti
  tai mukauttamiseksi 1 a kohdan mukaisesti
  komissio ottaa huomioon seuraavat
  perusteet
  : |
| | -a) | paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten tuoreimmat raportit; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 artikla

3 artikla

Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi

Kehityspolku ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi

1.   
  Siirretään komissiolle valta antaa 9 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  unionin tason
  kehityspolku
  2 artiklan 1 kohdassa asetetun
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseksi
  vuoteen 2050 mennessä.
  Komissio tarkastelee kehityspolkua uudelleen kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta.

1.   
  Komissio arvioi 31 päivään toukokuuta 2023 mennessä vaihtoehtoja ohjeellisen
  unionin tason
  kehityspolun vahvistamiseksi
  2 artiklan 1 kohdassa asetetun
  tavoitteen
  saavuttamiseksi
  lähtien liikkeelle 2 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteesta ja ottaen huomioon 2 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetun vuoden 2040 sitovan välitavoitteen ja antaa tarvittaessa asiaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen
  .

1 a.
     
  Kun 1 kohdassa tarkoitettu kehityspolku on vahvistettu,
  komissio tarkastelee kehityspolkua uudelleen kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta
  , alkaen vuoden 2028 tilannekatsauksesta
  .
  Komissio esittää lainsäädäntöehdotuksen kehityspolun mukauttamiseksi, kun se pitää tällaista mukautusta aiheellisena uudelleentarkastelun perusteella.

2.   
  Kehityspolku alkaa 2 a artiklan 1 kohdassa vuodelle 2030 asetetusta
  unionin
  ilmastotavoitteesta
  .

2.   
  Antaessaan lainsäädäntöehdotuksia kehityspolun vahvistamiseksi 1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon unionin kasvihuonekaasubudjetin, jossa määritetään jäljellä oleva hiilidioksidiekvivalentiksi muutettu kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärä, joka voitaisiin päästää ilmakehään viimeistään vuoteen 2050 mennessä vaarantamatta
  unionin
  Pariisin sopimuksen mukaisia sitoumuksia
  .

2 a.
     
  Komissio määrittää unionin kasvihuonekaasubudjetin kertomuksessa ja toimittaa tämän kertomuksen parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Komissio asettaa julkisesti saataville tämän kertomuksen ja menetelmät, joihin se perustuu.

3.   
  Asettaessaan kehityspolkua
  1 kohdan mukaisesti komissio ottaa huomioon seuraavat
  seikat
  :

3.   
  Antaessaan lainsäädäntöehdotuksia kehityspolun vahvistamiseksi
  1 kohdan mukaisesti
  tai mukauttamiseksi 1 a kohdan mukaisesti
  komissio ottaa huomioon seuraavat
  perusteet
  :

-a)

-a)

paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten tuoreimmat raportit;

paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten tuoreimmat raportit;

| -a a) | sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristökustannukset, jos toimia ei toteuteta tai ne ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

-a a)

-a a)

sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristökustannukset, jos toimia ei toteuteta tai ne ovat riittämättömiä;

sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristökustannukset, jos toimia ei toteuteta tai ne ovat riittämättömiä;

| -a b) | tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä kaikille; |
| --- | --- |

-a b)

-a b)

tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä kaikille;

tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä kaikille;

| a) | kustannustehokkuus ja taloudellinen tehokkuus; |
| --- | --- |

a)

kustannustehokkuus ja taloudellinen tehokkuus;

kustannustehokkuus ja taloudellinen tehokkuus;

| b) | unionin talouden kilpailukyky; |
| --- | --- |

b)

unionin talouden kilpailukyky;

| b) | unionin talouden kilpailukyky
  , ottaen huomioon erityisesti pk-yritykset ja alat, joilla hiilivuodon riski on suurin
  ; |
| --- | --- |

b)

unionin talouden kilpailukyky
  , ottaen huomioon erityisesti pk-yritykset ja alat, joilla hiilivuodon riski on suurin
  ;

, ottaen huomioon erityisesti pk-yritykset ja alat, joilla hiilivuodon riski on suurin

| b a) | lopputuotteiden ja kulutuksen hiilijalanjälki unionissa; |
| --- | --- |

b a)

b a)

lopputuotteiden ja kulutuksen hiilijalanjälki unionissa;

lopputuotteiden ja kulutuksen hiilijalanjälki unionissa;

| c) | paras käytettävissä oleva
  tekniikka
  ; |
| --- | --- |

c)

paras käytettävissä oleva
  tekniikka
  ;

tekniikka

| c) | paras käytettävissä oleva
  , kustannustehokas, turvallinen ja skaalautuva teknologia noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta ja välttäen mahdollisia lukkiutumisvaikutuksia
  ; |
| --- | --- |

c)

paras käytettävissä oleva
  , kustannustehokas, turvallinen ja skaalautuva teknologia noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta ja välttäen mahdollisia lukkiutumisvaikutuksia
  ;

, kustannustehokas, turvallinen ja skaalautuva teknologia noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta ja välttäen mahdollisia lukkiutumisvaikutuksia

| d) | energiatehokkuus, energian kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus; |
| --- | --- |

d)

energiatehokkuus, energian kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus;

| d) | energiatehokkuus
  ja ”energiatehokkuus etusijalle” -periaate
  , energian kohtuuhintaisuus
  , energiaköyhyyden vähentäminen
  ja toimitusvarmuus; |
| --- | --- |

d)

energiatehokkuus
  ja ”energiatehokkuus etusijalle” -periaate
  , energian kohtuuhintaisuus
  , energiaköyhyyden vähentäminen
  ja toimitusvarmuus;

ja ”energiatehokkuus etusijalle” -periaate

, energiaköyhyyden vähentäminen

| d a) | tarve luopua vaiheittain fossiilisista polttoaineista ja varmistaa niiden korvaaminen kestävästi tuotetuilla uusiutuvalla energialla, materiaaleilla ja tuotteilla; |
| --- | --- |

d a)

d a)

tarve luopua vaiheittain fossiilisista polttoaineista ja varmistaa niiden korvaaminen kestävästi tuotetuilla uusiutuvalla energialla, materiaaleilla ja tuotteilla;

tarve luopua vaiheittain fossiilisista polttoaineista ja varmistaa niiden korvaaminen kestävästi tuotetuilla uusiutuvalla energialla, materiaaleilla ja tuotteilla;

| e) | oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä; |
| --- | --- |

e)

oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä;

| e) | oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden
  ja alueiden
  välillä ja niiden sisällä; |
| --- | --- |

e)

oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu jäsenvaltioiden
  ja alueiden
  välillä ja niiden sisällä;

ja alueiden

| f) | tarve varmistaa ympäristönsuojelullinen tehokkuus ja edistyminen ajan mittaan; |
| --- | --- |

f)

tarve varmistaa ympäristönsuojelullinen tehokkuus ja edistyminen ajan mittaan;

| f) | tarve varmistaa ympäristönsuojelullinen tehokkuus ja edistyminen ajan mittaan; |
| --- | --- |

f)

tarve varmistaa ympäristönsuojelullinen tehokkuus ja edistyminen ajan mittaan;

| f a) | tarve varmistaa ympäristökestävyys, mukaan lukien tarve puuttua biodiversiteettikriisiin, samalla kun ennallistetaan rappeutuneita ekosysteemejä ja ehkäistään ekosysteemien peruuttamatonta vahingoittumista, jotta saavutetaan unionin biodiversiteettitavoitteet; |
| --- | --- |

f a)

f a)

tarve varmistaa ympäristökestävyys, mukaan lukien tarve puuttua biodiversiteettikriisiin, samalla kun ennallistetaan rappeutuneita ekosysteemejä ja ehkäistään ekosysteemien peruuttamatonta vahingoittumista, jotta saavutetaan unionin biodiversiteettitavoitteet;

tarve varmistaa ympäristökestävyys, mukaan lukien tarve puuttua biodiversiteettikriisiin, samalla kun ennallistetaan rappeutuneita ekosysteemejä ja ehkäistään ekosysteemien peruuttamatonta vahingoittumista, jotta saavutetaan unionin biodiversiteettitavoitteet;

| f b) | vakaiden, pitkäkestoisten ja ilmastotehokkaiden luonnollisten nielujen turvaaminen ajan mittaan; |
| --- | --- |

f b)

f b)

vakaiden, pitkäkestoisten ja ilmastotehokkaiden luonnollisten nielujen turvaaminen ajan mittaan;

vakaiden, pitkäkestoisten ja ilmastotehokkaiden luonnollisten nielujen turvaaminen ajan mittaan;

| g) | investointitarpeet ja -mahdollisuudet; |
| --- | --- |

g)

investointitarpeet ja -mahdollisuudet;

| g) | investointitarpeet ja
  innovointimahdollisuudet asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, samalla kun otetaan huomioon hukkainvestointien riski. |
| --- | --- |

g)

investointitarpeet ja
  innovointimahdollisuudet asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, samalla kun otetaan huomioon hukkainvestointien riski.

innovointimahdollisuudet asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, samalla kun otetaan huomioon hukkainvestointien riski.

| h) | tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä; |
| --- | --- |

h)

tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä;

tarve varmistaa oikeudenmukainen ja sosiaalisesti tasapuolinen siirtymä;

| i) | kansainvälinen kehitys ja toteutetut toimet Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen perimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

i)

kansainvälinen kehitys ja toteutetut toimet Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen perimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi;

kansainvälinen kehitys ja toteutetut toimet Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen perimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi;

| j) | paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n tuoreimmat raportit. |
| --- | --- |

j)

paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n tuoreimmat raportit.

paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n tuoreimmat raportit.

3 a.
     
  Komissio käy asianomaisen alan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa perusteellista vuoropuhelua ja esittää ... päivään ..kuuta ... [yhden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä alakohtaisen hiilen käytöstä luopumista koskevan etenemissuunnitelman, jonka avulla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius viimeistään vuonna 2050 kyseisellä alalla.

Tarkistukset 78 ja 146

Tarkistukset 78 ja 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 artikla | 4 artikla |
| Ilmastonmuutokseen sopeutuminen | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| | -1 a.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2021 ja sen jälkeen joka viides vuosi päivitetyn EU:n strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Päivitetyssä EU:n strategiassa pyritään varmistamaan, että sopeutumispolitiikat asetetaan etusijalle, integroidaan ja pannaan täytäntöön johdonmukaisesti kaikissa unionin toimintapolitiikoissa, kansainvälisissä sitoumuksissa, kauppasopimuksissa ja kansainvälisissä kumppanuuksissa. |
| 1.   Asian parissa toimivien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että edistytään jatkuvasti pyrkimyksessä parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti. | 1.   Asian parissa toimivien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on
  pyrittävä täyttämään EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi asetetut ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat kansalliset ja unionin tason tavoitteet sekä
  varmistettava, että edistytään jatkuvasti pyrkimyksessä parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää alttiutta ilmastonmuutokselle
  , myös meri- ja maaekosysteemeissä,
  Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti
  , ja niiden on integroitava sopeutuminen asiaankuuluviin sosiaali- ja talouspolitiikan sekä ympäristöpolitiikan toimintalinjoihin ja toimiin. Niiden on keskityttävä erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin sekä niihin väestöryhmiin ja talouden sektoreihin, joihin vaikutukset osuvat pahimmin, tunnistettava tähän liittyviä puutteita yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja toteutettava korjaavia toimenpiteitä
  . |
| 2.   Jäsenvaltioiden on
  laadittava
  ja pantava täytäntöön sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat riskinhallintakehykset ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja edistymisen arviointeihin. | 2.   Jäsenvaltioiden on
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 ja sen jälkeen joka viides vuosi hyväksyttävä
  ja pantava täytäntöön
  kansallisen ja alueellisen tason
  sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat
  paikalliset
  riskinhallintakehykset
  ottaen huomioon paikalliset tarpeet ja erityispiirteet
  ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja
  indikaattoreihin sekä
  edistymisen arviointeihin
  parhaan saatavilla olevan ja ajantasaisen tieteellisen näytön pohjalta. Näihin strategioihin ja suunnitelmiin on sisällyttävä toimenpiteitä, jotka vastaavat ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia kansallisia ja unionin tavoitteita. Näissä strategioissa on erityisesti otettava huomioon ryhmät, yhteisöt ja ekosysteemit, jotka ovat haavoittuvia ja kärsivät kielteisistä vaikutuksista, ja niihin on sisällytettävä meri- ja maaekosysteemien hoitoa, ennallistamista ja suojelua koskevia toimenpiteitä niiden selviytymiskyvyn parantamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava strategioissaan huomioon maatalouden ja elintarvikejärjestelmien erityinen haavoittuvuus ja elintarviketurva sekä edistettävä luontopohjaisia ratkaisuja ja ekosysteemeihin perustuvaa sopeutumista
  . |
| | 2 a.
     
  Komissio pyytää unionin rahoitusvälineiden, mukaan lukien Euroopan investointipankin tukemien hankkeiden, edunsaajia suorittamaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan stressitestin hankkeille, joiden arvioidaan olevan erityisen alttiita ilmastonmuutoksen vaikutuksille. Komissio hyväksyy ... päivään ..kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä delegoituja asetuksia, joilla täydennetään tätä asetusta ja joissa vahvistetaan stressitestiä koskevat yksityiskohtaiset kriteerit, mukaan lukien luettelo aloista, hankkeista ja alueista, joita tämä koskee, ja edunsaajien liikevaihdon kynnysarvot, ja varmistaa samalla, ettei synny liiallista hallinnollista rasitetta. Komissio antaa edunsaajille ohjeita, jotka perustuvat ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan EU:n strategiaan ja Euroopan ympäristökeskuksen tietoihin siitä, miten investointihanke mukautetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin vaatimuksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 artikla

4 artikla

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

-1 a.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2021 ja sen jälkeen joka viides vuosi päivitetyn EU:n strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. Päivitetyssä EU:n strategiassa pyritään varmistamaan, että sopeutumispolitiikat asetetaan etusijalle, integroidaan ja pannaan täytäntöön johdonmukaisesti kaikissa unionin toimintapolitiikoissa, kansainvälisissä sitoumuksissa, kauppasopimuksissa ja kansainvälisissä kumppanuuksissa.

1.   Asian parissa toimivien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että edistytään jatkuvasti pyrkimyksessä parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää alttiutta ilmastonmuutokselle Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti.

1.   Asian parissa toimivien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on
  pyrittävä täyttämään EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi asetetut ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat kansalliset ja unionin tason tavoitteet sekä
  varmistettava, että edistytään jatkuvasti pyrkimyksessä parantaa sopeutumiskykyä, vahvistaa kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää alttiutta ilmastonmuutokselle
  , myös meri- ja maaekosysteemeissä,
  Pariisin sopimuksen 7 artiklan mukaisesti
  , ja niiden on integroitava sopeutuminen asiaankuuluviin sosiaali- ja talouspolitiikan sekä ympäristöpolitiikan toimintalinjoihin ja toimiin. Niiden on keskityttävä erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin sekä niihin väestöryhmiin ja talouden sektoreihin, joihin vaikutukset osuvat pahimmin, tunnistettava tähän liittyviä puutteita yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja toteutettava korjaavia toimenpiteitä
  .

2.   Jäsenvaltioiden on
  laadittava
  ja pantava täytäntöön sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat riskinhallintakehykset ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja edistymisen arviointeihin.

2.   Jäsenvaltioiden on
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 ja sen jälkeen joka viides vuosi hyväksyttävä
  ja pantava täytäntöön
  kansallisen ja alueellisen tason
  sopeutumisstrategiat ja -suunnitelmat, jotka sisältävät kattavat
  paikalliset
  riskinhallintakehykset
  ottaen huomioon paikalliset tarpeet ja erityispiirteet
  ja jotka perustuvat vakaisiin ilmastoa ja alttiutta koskeviin perustasoihin ja
  indikaattoreihin sekä
  edistymisen arviointeihin
  parhaan saatavilla olevan ja ajantasaisen tieteellisen näytön pohjalta. Näihin strategioihin ja suunnitelmiin on sisällyttävä toimenpiteitä, jotka vastaavat ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia kansallisia ja unionin tavoitteita. Näissä strategioissa on erityisesti otettava huomioon ryhmät, yhteisöt ja ekosysteemit, jotka ovat haavoittuvia ja kärsivät kielteisistä vaikutuksista, ja niihin on sisällytettävä meri- ja maaekosysteemien hoitoa, ennallistamista ja suojelua koskevia toimenpiteitä niiden selviytymiskyvyn parantamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava strategioissaan huomioon maatalouden ja elintarvikejärjestelmien erityinen haavoittuvuus ja elintarviketurva sekä edistettävä luontopohjaisia ratkaisuja ja ekosysteemeihin perustuvaa sopeutumista
  .

2 a.
     
  Komissio pyytää unionin rahoitusvälineiden, mukaan lukien Euroopan investointipankin tukemien hankkeiden, edunsaajia suorittamaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan stressitestin hankkeille, joiden arvioidaan olevan erityisen alttiita ilmastonmuutoksen vaikutuksille. Komissio hyväksyy ... päivään ..kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä delegoituja asetuksia, joilla täydennetään tätä asetusta ja joissa vahvistetaan stressitestiä koskevat yksityiskohtaiset kriteerit, mukaan lukien luettelo aloista, hankkeista ja alueista, joita tämä koskee, ja edunsaajien liikevaihdon kynnysarvot, ja varmistaa samalla, ettei synny liiallista hallinnollista rasitetta. Komissio antaa edunsaajille ohjeita, jotka perustuvat ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan EU:n strategiaan ja Euroopan ympäristökeskuksen tietoihin siitä, miten investointihanke mukautetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeviin vaatimuksiin.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 a artikla (uusi)

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a artikla |
| | Rahoitusvirtojen johdonmukaisuus ilmastoneutraaliin ja ilmastonmuutoksen kestävään yhteiskuntaan tähtäävän kehityskulun kanssa |
| | 1.   
  Asianomaiset unionin toimielimet ja jäsenvaltiot varmistavat jatkuvan edistymisen julkisten ja yksityisten rahoitusvirtojen sovittamisessa johdonmukaisiksi suhteessa ilmastoneutraaliin ja ilmastonmuutoksen kestävään yhteiskuntaan tähtäävään kehityskulkuun Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ottaen huomioon tämän asetuksen 2 artiklassa vahvistetut unionin ilmastotavoitteet. |
| | 2.   
  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2021 ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin osana 5 artiklassa tarkoitettuja arviointeja Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, miten kaikkea asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien unionin monivuotiset rahoituskehykset ja kaikki unionin talousarvioon sisältyviä rahastoja ja välineitä koskevat asetukset, olisi muutettava niin, että niihin sisällytetään sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia säännöksiä sen varmistamiseksi, että julkiset ja yksityiset rahoitusvirrat ovat johdonmukaisia tämän asetuksen 2 artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden kanssa. Tähän arviointiin liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
| | 3.   
  Komissio ilmoittaa vuosittain, mikä osa unionin menoista on asetuksessa (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] vahvistettujen luokitusjärjestelmän luokkien mukaista. |
| | 4.   
  Jotta 2 artiklassa vahvistetut unionin ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, unionin toimielimet ja kaikki jäsenvaltiot lakkauttavat asteittain fossiilisten polttoaineiden suorat ja välilliset tuet ja vauhdittavat vastaavasti kestäviä investointeja. Näiden tukien asteittainen poistaminen ei vaikuta energiaköyhyyden torjuntatoimiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a artikla

4 a artikla

Rahoitusvirtojen johdonmukaisuus ilmastoneutraaliin ja ilmastonmuutoksen kestävään yhteiskuntaan tähtäävän kehityskulun kanssa

Rahoitusvirtojen johdonmukaisuus ilmastoneutraaliin ja ilmastonmuutoksen kestävään yhteiskuntaan tähtäävän kehityskulun kanssa

1.   
  Asianomaiset unionin toimielimet ja jäsenvaltiot varmistavat jatkuvan edistymisen julkisten ja yksityisten rahoitusvirtojen sovittamisessa johdonmukaisiksi suhteessa ilmastoneutraaliin ja ilmastonmuutoksen kestävään yhteiskuntaan tähtäävään kehityskulkuun Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ottaen huomioon tämän asetuksen 2 artiklassa vahvistetut unionin ilmastotavoitteet.

2.   
  Komissio esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2021 ja sen jälkeen säännöllisin väliajoin osana 5 artiklassa tarkoitettuja arviointeja Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, miten kaikkea asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien unionin monivuotiset rahoituskehykset ja kaikki unionin talousarvioon sisältyviä rahastoja ja välineitä koskevat asetukset, olisi muutettava niin, että niihin sisällytetään sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia säännöksiä sen varmistamiseksi, että julkiset ja yksityiset rahoitusvirrat ovat johdonmukaisia tämän asetuksen 2 artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden kanssa. Tähän arviointiin liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

3.   
  Komissio ilmoittaa vuosittain, mikä osa unionin menoista on asetuksessa (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] vahvistettujen luokitusjärjestelmän luokkien mukaista.

4.   
  Jotta 2 artiklassa vahvistetut unionin ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa, unionin toimielimet ja kaikki jäsenvaltiot lakkauttavat asteittain fossiilisten polttoaineiden suorat ja välilliset tuet ja vauhdittavat vastaavasti kestäviä investointeja. Näiden tukien asteittainen poistaminen ei vaikuta energiaköyhyyden torjuntatoimiin.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 artikla | 5 artikla |
| Unionin edistymisen ja toimenpiteiden arviointi | Unionin edistymisen ja toimenpiteiden arviointi |
| 1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  viiden
  vuoden välein yhdessä asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa seuraavia: | 1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  kahden
  vuoden välein yhdessä asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa seuraavia: |
| a) | kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen 2
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 artikla

5 artikla

Unionin edistymisen ja toimenpiteiden arviointi

Unionin edistymisen ja toimenpiteiden arviointi

1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  viiden
  vuoden välein yhdessä asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa seuraavia:

1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  kahden
  vuoden välein yhdessä asetuksen (EU) 2018/1999 29 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun arvioinnin kanssa seuraavia:

a)

kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen 2
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;

artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen

| a) | kaikkien jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen 2 
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta; |
| --- | --- |

a)

kaikkien jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen 2 
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

maakohtainen ja

artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden

myöhemmin vahvistettavan

jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

| b) | kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa. |
| --- | --- |

b)

kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen edistyminen 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa.

| b) | kaikkien jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa. |
| --- | --- |

b)

kaikkien jäsenvaltioiden
  maakohtainen ja
  yhteinen edistyminen 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa.

maakohtainen ja

Komissio toimittaa
  kyseisen arvioinnin
  päätelmät ja energiaunionin tilaa koskevan katsauksen, joka on laadittu kyseisenä kalenterivuonna asetuksen (EU) 2018/1999 35 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

kyseisen arvioinnin

Komissio toimittaa
  nämä arvioinnit ja niiden
  päätelmät ja energiaunionin tilaa koskevan katsauksen, joka on laadittu kyseisenä kalenterivuonna asetuksen (EU) 2018/1999 35 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  ja asettaa ne julkisesti saataville
  .

nämä arvioinnit ja niiden

ja asettaa ne julkisesti saataville

2.   Komissio tarkastelee uudelleen 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  viiden
  vuoden välein uudelleen seuraavia:

2.   Komissio tarkastelee uudelleen 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  kahden
  vuoden välein uudelleen seuraavia:

| a) | unionin toimenpiteiden johdonmukaisuus 2
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  kanssa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna; |
| --- | --- |

a)

unionin toimenpiteiden johdonmukaisuus 2
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  kanssa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;

artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen

| a) | unionin toimenpiteiden
  ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,
  johdonmukaisuus 2
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  kanssa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta; |
| --- | --- |

a)

unionin toimenpiteiden
  ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,
  johdonmukaisuus 2
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  kanssa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,

artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden

myöhemmin vahvistettavan

jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

| b) | unionin toimenpiteiden riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

unionin toimenpiteiden riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi.

| b) | unionin toimenpiteiden
  ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,
  riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

unionin toimenpiteiden
  ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,
  riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi.

ja toimintapolitiikkojen, mukaan lukien alakohtaisen lainsäädännön, unionin ulkoisten toimien ja unionin talousarvion,

3.   Jos komissio toteaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, että unionin toimenpiteet eivät ole 2
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisia tai että ne eivät riitä varmistamaan edistymistä 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa tai että edistyminen joko
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisessa tai 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa on riittämätöntä, se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti samaan aikaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun uudelleentarkastelun kanssa.

3.   Jos komissio toteaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, että unionin toimenpiteet
  ja toimintapolitiikat
  eivät ole 2
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  mukaisia tai että ne eivät riitä varmistamaan edistymistä 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa tai että edistyminen joko
  2 artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisessa tai 4 artiklassa tarkoitetussa sopeutumisessa on riittämätöntä, se toteuttaa
  tämän epäjohdonmukaisuuden korjaamiseksi
  tarvittavat toimenpiteet perussopimusten mukaisesti
  mahdollisimman pian tai viimeistään
  samaan aikaan 3 artiklan 1 
  a
   kohdassa tarkoitetun kehityspolun uudelleentarkastelun kanssa.

4.   Komissio arvioi
  mahdollista toimenpide-ehdotusta tai lainsäädäntöehdotusta 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen perusteella 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna
  ennen
  sen
  hyväksymistä
  , sisällyttää tämän analyysin
  toimenpiteisiin tai ehdotuksiin mahdollisesti liittyviin vaikutustenarviointeihin ja
  julkistaa arvioinnin tuloksen hyväksymisajankohtana
  .

4.   Komissio arvioi
  kaikkien toimenpide-ehdotusten, mukaan lukien lainsäädäntö- ja talousarvioehdotusten, johdonmukaisuutta 2 artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden kanssa ja yhdenmukaistaa toimenpide-ehdotukset näiden tavoitteiden kanssa
  ennen
  niiden
  hyväksymistä
  . Tämä analyysi on sisällytettävä kaikkiin näihin
  toimenpiteisiin tai ehdotuksiin mahdollisesti liittyviin vaikutustenarviointeihin
  . Kun 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kehityspolku ja 3 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettu kasvihuonekaasubudjetti on vahvistettu, niitä on käytettävä arvioinnin pohjana. Komissio asettaa arvioinnin ja sen tulokset suoraan yleisön saataville heti kun arviointi on saatu päätökseen ja joka tapauksessa ennen siihen liittyvän toimenpiteen tai ehdotuksen hyväksymistä
  .

4 a.
     
  Komissio hyödyntää 4 kohdassa tarkoitettua arviointia edistääkseen parhaiden käytäntöjen jakamista ja määrittääkseen toimia, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista.

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| Kansallisten toimenpiteiden arviointi | Kansallisten toimenpiteiden arviointi |
| 1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  viiden
  vuoden välein seuraavia: | 1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  kahden
  vuoden välein seuraavia: |
| a) | niiden kansallisten toimenpiteiden johdonmukaisuus, jotka on kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tai asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettujen
  kaksivuotisedistymiskertomusten
  perusteella todettu merkityksellisiksi 2 
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisen kannalta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Kansallisten toimenpiteiden arviointi

Kansallisten toimenpiteiden arviointi

1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  viiden
  vuoden välein seuraavia:

1.   Komissio arvioi 30 päivään syyskuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen
  kahden
  vuoden välein seuraavia:

a)

niiden kansallisten toimenpiteiden johdonmukaisuus, jotka on kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tai asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettujen
  kaksivuotisedistymiskertomusten
  perusteella todettu merkityksellisiksi 2 
  artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamisen kannalta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;

kaksivuotisedistymiskertomusten

artiklan 1 kohdassa vahvistetun ilmastoneutraaliustavoitteen

| a) | niiden kansallisten toimenpiteiden johdonmukaisuus, jotka on kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien
  , kansallisten pitkän aikavälin strategioiden
  tai asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettujen
  edistymiskertomusten
  perusteella todettu merkityksellisiksi 2 
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisen kannalta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta; |
| --- | --- |

a)

niiden kansallisten toimenpiteiden johdonmukaisuus, jotka on kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien
  , kansallisten pitkän aikavälin strategioiden
  tai asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitettujen
  edistymiskertomusten
  perusteella todettu merkityksellisiksi 2 
  artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden
  saavuttamisen kannalta 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
  myöhemmin vahvistettavan
  kehityspolun mukaisesti ilmaistuna;
  jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

, kansallisten pitkän aikavälin strategioiden

edistymiskertomusten

artiklassa vahvistettujen unionin ilmastotavoitteiden

myöhemmin vahvistettavan

jos kehityspolkua ei ole saatavilla, arviointi suoritetaan 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen perusteiden sekä vuoden 2030 ilmastotavoitteen pohjalta;

| b) | asiaan liittyvien kansallisten toimenpiteiden riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

asiaan liittyvien kansallisten toimenpiteiden riittävyys 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi.

| b) | asiaan liittyvien kansallisten toimenpiteiden riittävyys
  ja tehokkuus
  4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

asiaan liittyvien kansallisten toimenpiteiden riittävyys
  ja tehokkuus
  4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi.

ja tehokkuus

Komissio toimittaa
  kyseisen arvioinnin
  päätelmät ja energiaunionin tilaa koskevan katsauksen, joka on laadittu kyseisenä kalenterivuonna asetuksen (EU) 2018/1999 35 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

kyseisen arvioinnin

Komissio toimittaa
  nämä arvioinnit ja niiden
  päätelmät ja energiaunionin tilaa koskevan katsauksen, joka on laadittu kyseisenä kalenterivuonna asetuksen (EU) 2018/1999 35 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  ja asettaa ne julkisesti saataville
  .

nämä arvioinnit ja niiden

ja asettaa ne julkisesti saataville

2.   Jos komissio toteaa, ottaen asianmukaisesti huomioon 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioidun yhteisen edistymisen, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  kyseisen tavoitteen
  mukaisia 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna tai että ne eivät riitä varmistamaan 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymistä, se
  voi
  antaa kyseiselle jäsenvaltiolle suosituksia. Komissio asettaa tällaiset suositukset yleisön saataville.

2.   Jos komissio toteaa, ottaen asianmukaisesti huomioon 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti arvioidun
  jäsenvaltioiden maakohtaisen ja
  yhteisen edistymisen, että jäsenvaltion toimenpiteet eivät ole
  unionin ilmastotavoitteiden
  mukaisia 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kehityspolun mukaisesti ilmaistuna
  , kun kehityspolku on vahvistettu,
  tai että ne eivät riitä varmistamaan 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymistä, se antaa kyseiselle jäsenvaltiolle suosituksia. Komissio asettaa tällaiset suositukset yleisön saataville.

2 b.
     
  Komissio sisällyttää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun suositukseen ehdotuksia 4 artiklassa tarkoitetun sopeutumisen edistymisen varmistamiseksi. Näihin ehdotuksiin voi tarvittaessa sisältyä teknistä, innovointiin tai osaamiseen liittyvää, taloudellista tai muuta tarvittavaa lisätukea.

3.   Kun annetaan suositus 2 kohdan mukaisesti, sovelletaan seuraavia periaatteita:

3.   Kun annetaan suositus 2 kohdan mukaisesti, sovelletaan seuraavia periaatteita:

| a) | asianomaisen jäsenvaltion on
  otettava suositus
  asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden välisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen jäsenvaltion on
  otettava suositus
  asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden välisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä;

otettava suositus

| a) | asianomaisen jäsenvaltion on
  kuuden kuukauden kuluessa suosituksen vastanottamisesta ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa ottaakseen suosituksen
  asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden välisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä
  ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen jäsenvaltion on
  kuuden kuukauden kuluessa suosituksen vastanottamisesta ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa ottaakseen suosituksen
  asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden välisen sekä unionin ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä
  ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti
  ;

kuuden kuukauden kuluessa suosituksen vastanottamisesta ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa ottaakseen suosituksen

ja vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti

| b) | asianomaisen jäsenvaltion on
  ilmoitettava ensimmäisessä edistymiskertomuksessaan, joka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti
  suosituksen
  antamisvuotta seuraavana vuonna
  , miten se on ottanut suosituksen asianmukaisesti huomioon
  . Jos asianomainen jäsenvaltio päättää olla ottamatta huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa
  ,
  sen on perusteltava tämä komissiolle
  ; |
| --- | --- |

b)

asianomaisen jäsenvaltion on
  ilmoitettava ensimmäisessä edistymiskertomuksessaan, joka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti
  suosituksen
  antamisvuotta seuraavana vuonna
  , miten se on ottanut suosituksen asianmukaisesti huomioon
  . Jos asianomainen jäsenvaltio päättää olla ottamatta huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa
  ,
  sen on perusteltava tämä komissiolle
  ;

ilmoitettava ensimmäisessä edistymiskertomuksessaan, joka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti

antamisvuotta seuraavana vuonna

. Jos asianomainen jäsenvaltio päättää olla ottamatta huomioon jotakin suositusta tai sen merkittävää osaa

sen on perusteltava tämä komissiolle

| b) | asianomaisen jäsenvaltion on
  18 kuukauden kuluessa
  suosituksen
  vastaanottamisesta ilmoitettava
  , miten se on ottanut suosituksen asianmukaisesti huomioon
  ja mitä toimenpiteitä se on ottanut käyttöön suosituksen perusteella; nämä tiedot on sisällytettävä edistymiskertomukseen, joka toimitetaan kyseisenä vuonna asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

asianomaisen jäsenvaltion on
  18 kuukauden kuluessa
  suosituksen
  vastaanottamisesta ilmoitettava
  , miten se on ottanut suosituksen asianmukaisesti huomioon
  ja mitä toimenpiteitä se on ottanut käyttöön suosituksen perusteella; nämä tiedot on sisällytettävä edistymiskertomukseen, joka toimitetaan kyseisenä vuonna asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti;

18 kuukauden kuluessa

vastaanottamisesta ilmoitettava

ja mitä toimenpiteitä se on ottanut käyttöön suosituksen perusteella; nämä tiedot on sisällytettävä edistymiskertomukseen, joka toimitetaan kyseisenä vuonna asetuksen (EU) 2018/1999 17 artiklan mukaisesti;

| c) | kyseisten suositusten olisi täydennettävä viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. |
| --- | --- |

c)

kyseisten suositusten olisi täydennettävä viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia.

| c) | kyseisten suositusten olisi täydennettävä viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia. |
| --- | --- |

c)

kyseisten suositusten olisi täydennettävä viimeisimpiä eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia.

3 a.
     
  Kolmen kuukauden kuluessa 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun edistymiskertomuksen toimittamisesta komissio arvioi, puututaanko asianomaisen jäsenvaltion toteuttamilla toimenpiteillä asianmukaisesti suosituksessa esitettyihin ongelmakohtiin. Arviointi ja sen tulokset julkistetaan heti kun se on hyväksytty.

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| Komission arviointia koskevat yhteiset säännökset | Komission arviointia koskevat yhteiset säännökset |
| 1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden lisäksi komissio perustaa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arviointinsa ainakin seuraaviin: | 1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden lisäksi komissio perustaa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arviointinsa ainakin seuraaviin: |
| a) | asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitetut ja raportoidut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

Komission arviointia koskevat yhteiset säännökset

Komission arviointia koskevat yhteiset säännökset

1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden lisäksi komissio perustaa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arviointinsa ainakin seuraaviin:

1.   Edellä 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden lisäksi komissio perustaa 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arviointinsa ainakin seuraaviin:

a)

asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitetut ja raportoidut tiedot;

| a) | asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitetut ja raportoidut tiedot; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti toimitetut ja raportoidut tiedot;

| b) | Euroopan ympäristökeskuksen raportit; |
| --- | --- |

b)

Euroopan ympäristökeskuksen raportit;

| b) | Euroopan ympäristökeskuksen
  (EEA) ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC)
  raportit; |
| --- | --- |

b)

Euroopan ympäristökeskuksen
  (EEA) ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC)
  raportit;

(EEA) ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC)

| c) | eurooppalaiset tilastot ja tiedot, mukaan lukien tiedot haitallisten ilmastovaikutusten aiheuttamista menetyksistä, jos
  niitä
  on saatavilla; ja |
| --- | --- |

c)

eurooppalaiset tilastot ja tiedot, mukaan lukien tiedot haitallisten ilmastovaikutusten aiheuttamista menetyksistä, jos
  niitä
  on saatavilla; ja

niitä

| c) | eurooppalaiset
  ja maailmanlaajuiset
  tilastot ja tiedot, mukaan lukien tiedot haitallisten ilmastovaikutusten aiheuttamista
  havaituista ja ennakoiduista
  menetyksistä
  sekä arviot toimien toteuttamatta jättämisen tai viivästymisen aiheuttamista kustannuksista
  , jos
  tällaisia
  on saatavilla; ja |
| --- | --- |

c)

eurooppalaiset
  ja maailmanlaajuiset
  tilastot ja tiedot, mukaan lukien tiedot haitallisten ilmastovaikutusten aiheuttamista
  havaituista ja ennakoiduista
  menetyksistä
  sekä arviot toimien toteuttamatta jättämisen tai viivästymisen aiheuttamista kustannuksista
  , jos
  tällaisia
  on saatavilla; ja

ja maailmanlaajuiset

havaituista ja ennakoiduista

sekä arviot toimien toteuttamatta jättämisen tai viivästymisen aiheuttamista kustannuksista

tällaisia

| d) | paras saatavilla oleva tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n tuoreimmat raportit; ja |
| --- | --- |

d)

paras saatavilla oleva tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n tuoreimmat raportit; ja

| d) | paras saatavilla oleva
  ja ajantasainen
  tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n
  , UNEP:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden kansallisten riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten
  tuoreimmat raportit; ja |
| --- | --- |

d)

paras saatavilla oleva
  ja ajantasainen
  tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n
  , UNEP:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden kansallisten riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten
  tuoreimmat raportit; ja

ja ajantasainen

, UNEP:n, IPBESin, ECCC:n ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden kansallisten riippumattomien ilmastoalan neuvoa-antavien elinten

| e) | mahdolliset lisätiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

e)

mahdolliset lisätiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä.

| e) | mahdolliset lisätiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

e)

mahdolliset lisätiedot unionin ja jäsenvaltioiden tekemistä ympäristön kannalta kestävistä sijoituksista asetuksen (EU) 2020/... [luokitusjärjestelmäasetus] mukaisesti, kun nämä tiedot ovat käytettävissä.

2.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arvioinnin valmistelussa vuotuisen työohjelmansa mukaisesti.

2.   Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota 5 ja 6 artiklassa tarkoitetun arvioinnin valmistelussa vuotuisen työohjelmansa mukaisesti.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

8 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8 artikla | 8 artikla |
| Yleisön osallistuminen | Yleisön osallistuminen
  ja avoimuus |
| Komissio toimii
  yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi. Komissio
  helpottaa
  osallistavaa
  ja
  helposti lähestyttävää prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten, kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja. | 1.   
  Komissio ja jäsenvaltiot toimivat
  yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa,
  mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa,
  jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia
  sosiaalisesti oikeudenmukaisen,
  ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi
  , myös 2 kohdassa esitetyn eurooppalaisen ilmastosopimuksen pohjalta
  . Komissio
  ja jäsenvaltiot helpottavat
  osallistavaa, helposti lähestyttävää
  ja avointa
  prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten
  , tiedeyhteisön
  , kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja. |
| | 2.   
  Komissio laatii eurooppalaisen ilmastosopimuksen, jonka tarkoituksena on ottaa kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät mukaan suunnittelemaan unionin tason ilmastopolitiikkaa, edistää vuoropuhelua ja tieteeseen perustuvan tiedon levittämistä ilmastonmuutoksesta ja sen sosiaalisista ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä näkökohdista sekä jakaa parhaita käytäntöjä ilmastoaloitteita varten. |
| | 3.   
  Toteuttaessaan 2 artiklan 1 kohdassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalaisille, kansalaisyhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille annetaan tietoa ja heitä kuullaan koko lainsäädäntöprosessin ajan. Jäsenvaltioiden on toimittava tältä osin avoimesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 artikla

8 artikla

Yleisön osallistuminen

Yleisön osallistuminen
  ja avoimuus

ja avoimuus

Komissio toimii
  yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa, jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi. Komissio
  helpottaa
  osallistavaa
  ja
  helposti lähestyttävää prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten, kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja.

Komissio toimii

helpottaa

ja

1.   
  Komissio ja jäsenvaltiot toimivat
  yhdessä yhteiskunnan kaikkien osien kanssa,
  mukaan lukien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa,
  jotta ne voivat ja niillä on valmiudet toteuttaa toimia
  sosiaalisesti oikeudenmukaisen,
  ilmastoneutraalin ja ilmastonmuutosta kestävän yhteiskunnan hyväksi
  , myös 2 kohdassa esitetyn eurooppalaisen ilmastosopimuksen pohjalta
  . Komissio
  ja jäsenvaltiot helpottavat
  osallistavaa, helposti lähestyttävää
  ja avointa
  prosessia kaikilla tasoilla, myös kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työmarkkinaosapuolten
  , tiedeyhteisön
  , kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja sellaisten toimien määrittämiseksi, joilla edistetään tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi myös hyödyntää jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 11 artiklan mukaisesti käynnistämiä monitasoisia ilmasto- ja energiakeskusteluja.

2.   
  Komissio laatii eurooppalaisen ilmastosopimuksen, jonka tarkoituksena on ottaa kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät mukaan suunnittelemaan unionin tason ilmastopolitiikkaa, edistää vuoropuhelua ja tieteeseen perustuvan tiedon levittämistä ilmastonmuutoksesta ja sen sosiaalisista ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä näkökohdista sekä jakaa parhaita käytäntöjä ilmastoaloitteita varten.

3.   
  Toteuttaessaan 2 artiklan 1 kohdassa asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseen tähtääviä toimenpiteitä jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalaisille, kansalaisyhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille annetaan tietoa ja heitä kuullaan koko lainsäädäntöprosessin ajan. Jäsenvaltioiden on toimittava tältä osin avoimesti.

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 a artikla (uusi)

8 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a artikla




  Unioni lopettaa fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien suojelun energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen uudistamisen yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a artikla

Unioni lopettaa fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien suojelun energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen uudistamisen yhteydessä.

Tarkistukset 84 ja 175/rev

Tarkistukset 84 ja 175/rev

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9 artikla | Poistetaan. |
| Siirretyn säädösvallan käyttäminen | |
| 1.   
  Komissiolle siirrettyä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. | |
| 2.   
  Siirretään komissiolle [julkaisutoimisto: tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | |
| 3.   
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | |
| 4.   
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. | |
| 5.   
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | |
| 6.   
  Edellä olevan 3 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 artikla

9 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   
  Komissiolle siirrettyä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   
  Siirretään komissiolle [julkaisutoimisto: tämän asetuksen voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   
  Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   
  Edellä olevan 3 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a artikla




  Uudelleentarkastelu




  Komissio suorittaa kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kaikkia tämän asetuksen osia koskevan uudelleentarkastelun, jossa otetaan huomioon paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n ja ECCC:n viimeisimmät havainnot ja suositukset, kansainvälinen kehitys sekä toimet, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5  celsiusasteeseen, ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio suorittaa kuuden kuukauden kuluessa kustakin Pariisin sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetusta maailmanlaajuisesta tilannekatsauksesta kaikkia tämän asetuksen osia koskevan uudelleentarkastelun, jossa otetaan huomioon paras saatavilla oleva ja uusin tieteellinen näyttö, mukaan lukien IPCC:n ja ECCC:n viimeisimmät havainnot ja suositukset, kansainvälinen kehitys sekä toimet, joilla lämpötilan nousu pyritään rajoittamaan 1,5  celsiusasteeseen, ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”a) | pannaan täytäntöön asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseksi laaditut strategiat ja toimenpiteet
  , energiaunionin tavoitteet ja päämäärät
  sekä ensimmäisen, vuodet 2021–2030 kattavan kymmenvuotisjakson osalta erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet;”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”a)

pannaan täytäntöön asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseksi laaditut strategiat ja toimenpiteet
  , energiaunionin tavoitteet ja päämäärät
  sekä ensimmäisen, vuodet 2021–2030 kattavan kymmenvuotisjakson osalta erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet;”;

vahvistetun

ilmastoneutraaliustavoitteen

, energiaunionin tavoitteet ja päämäärät

| ”a) | pannaan täytäntöön
  energiaunionin tavoitteiden ja päämäärien sekä Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjä koskevien unionin pitkän aikavälin sitoumusten ja erityisesti
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseksi laaditut strategiat ja toimenpiteet sekä ensimmäisen, vuodet 2021–2030 kattavan kymmenvuotisjakson osalta erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet;”; |
| --- | --- |

”a)

pannaan täytäntöön
  energiaunionin tavoitteiden ja päämäärien sekä Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjä koskevien unionin pitkän aikavälin sitoumusten ja erityisesti
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseksi laaditut strategiat ja toimenpiteet sekä ensimmäisen, vuodet 2021–2030 kattavan kymmenvuotisjakson osalta erityisesti vuoteen 2030 ulottuvat unionin energia- ja ilmastotavoitteet;”;

energiaunionin tavoitteiden ja päämäärien sekä Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjä koskevien unionin pitkän aikavälin sitoumusten ja erityisesti

vahvistettujen

ilmastotavoitteiden

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

2 artikla – 11 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Korvataan 2 artiklan 11 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Korvataan 2 artiklan 11 kohta seuraavasti:

| 11) | ”vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla” unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä
  vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna
  , unionin tason sitovaa tavoitetta, jonka mukaan
  vähintään 32 prosenttia
  unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030
  vähintään 32,5 prosenttia
  , sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia
  , tai muita Eurooppa-neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston tältä osin myöhemmin vuodelle 2030 sopimia tavoitteita; |
| --- | --- |

11)

”vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla” unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä
  vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna
  , unionin tason sitovaa tavoitetta, jonka mukaan
  vähintään 32 prosenttia
  unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030
  vähintään 32,5 prosenttia
  , sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia
  , tai muita Eurooppa-neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston tältä osin myöhemmin vuodelle 2030 sopimia tavoitteita;

vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna

vähintään 32 prosenttia

vähintään 32,5 prosenttia

, tai muita Eurooppa-neuvoston tai Euroopan parlamentin ja neuvoston tältä osin myöhemmin vuodelle 2030 sopimia tavoitteita;

| | ”11) | ’vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla’ unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä
  asetuksen (EU) .../... [ilmastolaki] 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti
  , unionin tason sitovaa tavoitetta, jonka mukaan
  direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettu osuus
  unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030
  direktiivin 2012/27/EU 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  , sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia;” |
| --- | --- | --- |

”11)

’vuoteen 2030 ulottuvilla unionin energia- ja ilmastotavoitteilla’ unionin laajuista sitovaa tavoitetta, jonka mukaan unionin kasvihuonekaasupäästöjä alennetaan koko talouden laajuudelta vuoteen 2030 mennessä
  asetuksen (EU) .../... [ilmastolaki] 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti
  , unionin tason sitovaa tavoitetta, jonka mukaan
  direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettu osuus
  unionissa vuonna 2030 kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä, unionin tason yleistavoitetta, jonka mukaan energiatehokkuus on parantunut vuonna 2030
  direktiivin 2012/27/EU 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  , sekä tavoitetta, jonka mukaan sähköverkkojen yhteenliitäntäaste on vuonna 2030 vähintään 15 prosenttia;”

asetuksen (EU) .../... [ilmastolaki] 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti

direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettu osuus

direktiivin 2012/27/EU 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

2 artikla – 62 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b) | Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:









  ”62 a) | ’yleisöllä, jota asia koskee’, yleisöä, johon 2 ja 3 luvussa tarkoitetut ympäristöä koskevat päätöksentekomenettelyt vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat tai jonka etua ne koskevat; ympäristönsuojelua edistäviä ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttäviä valtiosta riippumattomia järjestöjä pidetään tätä määritelmää sovellettaessa yleisönä, jonka etua asia koskee.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b)

2 b)

Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:

”62 a)

”62 a)

’yleisöllä, jota asia koskee’, yleisöä, johon 2 ja 3 luvussa tarkoitetut ympäristöä koskevat päätöksentekomenettelyt vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat tai jonka etua ne koskevat; ympäristönsuojelua edistäviä ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset täyttäviä valtiosta riippumattomia järjestöjä pidetään tätä määritelmää sovellettaessa yleisönä, jonka etua asia koskee.”

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

3 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”f) | arviointi tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksista, mukaan lukien niiden johdonmukaisuus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  , Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennystavoitteiden ja 15 artiklassa tarkoitettujen pitkän aikavälin strategioiden kanssa;”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”f)

arviointi tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksista, mukaan lukien niiden johdonmukaisuus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  , Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennystavoitteiden ja 15 artiklassa tarkoitettujen pitkän aikavälin strategioiden kanssa;”;

vahvistetun

ilmastoneutraaliustavoitteen

| ”f) | arviointi tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksista, mukaan lukien niiden johdonmukaisuus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  , Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennystavoitteiden ja 15 artiklassa tarkoitettujen pitkän aikavälin strategioiden kanssa;”; |
| --- | --- |

”f)

arviointi tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksista, mukaan lukien niiden johdonmukaisuus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  , Pariisin sopimuksen mukaisten kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennystavoitteiden ja 15 artiklassa tarkoitettujen pitkän aikavälin strategioiden kanssa;”;

vahvistettujen

ilmastotavoitteiden

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

4 artikla – 1 kohta – a alakohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan johdantokappale seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan johdantokappale seuraavasti:

| 1) | kun kyseessä ovat kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  koko talouden laajuudelta sovellettavan
  unionin
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen
  saavuttamisen edistämiseksi: |
| --- | --- |

1)

kun kyseessä ovat kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  koko talouden laajuudelta sovellettavan
  unionin
  kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen
  saavuttamisen edistämiseksi:

koko talouden laajuudelta sovellettavan

kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen

| | ”1) | kun kyseessä ovat kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamisen edistämiseksi;” |
| --- | --- | --- |

”1)

kun kyseessä ovat kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamisen edistämiseksi;”

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

8 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”e) | se, miten nykyiset ja suunnitellut politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseen.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”e)

se, miten nykyiset ja suunnitellut politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseen.”;

vahvistetun

ilmastoneutraaliustavoitteen

| ”e) | se, miten nykyiset ja suunnitellut politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseen.”; |
| --- | --- |

”e)

se, miten nykyiset ja suunnitellut politiikat ja toimenpiteet vaikuttavat asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseen.”;

vahvistettujen

ilmastotavoitteiden

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a) | lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a)

5 a)

lisätään artikla seuraavasti:

”11 a artikla

”11 a artikla

Oikeussuojan saatavuus

Oikeussuojan saatavuus

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, että yleisön jäsenillä, joita asia koskee niin, että kyseessä on heidän riittävän merkittävä etunsa tai he vetoavat oikeutensa heikentymiseen, jos jäsenvaltion hallintolainkäyttöä koskevassa säännöstössä tätä edellytetään ennakkoehtona, on mahdollisuus saattaa uudelleen tutkittavaksi asetuksen (EU) 2018/1999 10 artiklan soveltamisalaan kuuluvien päätösten, toimien tai laiminlyöntien asiasisällön tai niihin liittyvien menettelyjen laillisuus tuomioistuimessa tai muussa laillisesti perustetussa riippumattomassa ja puolueettomassa elimessä.

2.   
  Jäsenvaltioiden on määritettävä, missä vaiheessa moite päätöksiä, toimia tai laiminlyöntejä vastaan voidaan esittää.

3.   
  Jäsenvaltioiden on määritettävä, mikä katsotaan riittävän merkittäväksi eduksi tai oikeuden heikentymiseksi, noudattaen tavoitetta taata laaja oikeussuoja yleisölle, jota asia koskee. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamista varten katsotaan tässä yhteydessä, että 2 artiklan 62 a kohdan määritelmän piiriin kuuluvan valtiosta riippumattoman järjestön osalta asia koskee riittävän merkittävää etua tai oikeuksia, jotka voivat heikentyä.

4.   
  Tämä artikla ei estä mahdollisuutta, että hallintoviranomainen alustavasti tutkii asian uudelleen, eikä se vaikuta vaatimukseen, jonka mukaan hallinnolliset muutoksenhakumenettelyt on saatettava loppuun ennen kuin asia saatetaan tuomioistuimessa tutkittavaksi, silloin kun kansallisessa lainsäädännössä on tällainen vaatimus. Kyseisen menettelyn on oltava oikeudenmukainen, tasapuolinen ja nopea, eikä se saa olla niin kallis, että se olisi esteenä menettelyyn osallistumiselle.

5.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisön saatavilla on käytännön tietoja mahdollisuudesta turvautua hallinnollisiin ja tuomioistuimessa tapahtuviin muutoksenhakumenettelyihin.”

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

15 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b) | korvataan 15 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b)

5 b)

korvataan 15 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 ja sen jälkeen viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kymmenes vuosi
  vähintään
  30 vuotta kattava pitkän aikavälin strategiansa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa päivitettävä kyseiset strategiat viiden vuoden välein.

| | ”1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 ja sen jälkeen viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kymmenes vuosi
  vuotta 2050 koskeva sekä
  30 vuotta kattava pitkän aikavälin strategiansa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa päivitettävä kyseiset strategiat viiden vuoden välein.” |
| --- | --- |

”1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 ja sen jälkeen viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2029 ja sen jälkeen joka kymmenes vuosi
  vuotta 2050 koskeva sekä
  30 vuotta kattava pitkän aikavälin strategiansa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa päivitettävä kyseiset strategiat viiden vuoden välein.”

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

15 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten toteuttaminen ja nielujen aikaansaamien poistumien tehostaminen
  kaikilla sektoreilla
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2
  artiklassa vahvistetun unionin ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten toteuttaminen ja nielujen aikaansaamien poistumien tehostaminen
  kaikilla sektoreilla
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2
  artiklassa vahvistetun unionin ilmastoneutraaliustavoitteen
  mukaisesti;

kaikilla sektoreilla

artiklassa vahvistetun unionin ilmastoneutraaliustavoitteen

| c) | kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten toteuttaminen
  talouden kaikilla sektoreilla
  ja nielujen aikaansaamien poistumien tehostaminen
  , kun otetaan huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) välttämättömänä pitämä tarve vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti ja tehostaa nielujen aikaansaamia poistumia pyrittäessä saavuttamaan Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteet siten, että unionissa saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen saavutetaan negatiiviset päästöt
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2
  artiklan
  mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennysten toteuttaminen
  talouden kaikilla sektoreilla
  ja nielujen aikaansaamien poistumien tehostaminen
  , kun otetaan huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) välttämättömänä pitämä tarve vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti ja tehostaa nielujen aikaansaamia poistumia pyrittäessä saavuttamaan Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteet siten, että unionissa saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen saavutetaan negatiiviset päästöt
  asetuksen .../... [ilmastolaki] 2
  artiklan
  mukaisesti;

talouden kaikilla sektoreilla

, kun otetaan huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) välttämättömänä pitämä tarve vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti ja tehostaa nielujen aikaansaamia poistumia pyrittäessä saavuttamaan Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteet siten, että unionissa saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä viimeistään vuoteen 2050 mennessä ja sen jälkeen saavutetaan negatiiviset päästöt

artiklan

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

10 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

Liite I – I osa – A jakso – 3.1.1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”i) | Sellaiset 2.1.1 kohdassa tarkoitetut politiikat ja toimenpiteet asetuksessa (EU) 2018/842 säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi ja politiikat ja toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/841 noudattamiseksi, jotka kattavat kaikki keskeiset päästöjä aiheuttavat alat ja alat, joilla pyritään tehostamaan poistumia, ottaen huomioon asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettu
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoite
  ;” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”i)

Sellaiset 2.1.1 kohdassa tarkoitetut politiikat ja toimenpiteet asetuksessa (EU) 2018/842 säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi ja politiikat ja toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/841 noudattamiseksi, jotka kattavat kaikki keskeiset päästöjä aiheuttavat alat ja alat, joilla pyritään tehostamaan poistumia, ottaen huomioon asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettu
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoite
  ;”

vahvistettu

ilmastoneutraaliustavoite

| ”i) | Sellaiset 2.1.1 kohdassa tarkoitetut politiikat ja toimenpiteet asetuksessa (EU) 2018/842 säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi ja politiikat ja toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/841 noudattamiseksi, jotka kattavat kaikki keskeiset päästöjä aiheuttavat alat ja alat, joilla pyritään tehostamaan poistumia, ottaen huomioon asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetut
  unionin
  ilmastotavoitteet
  ;” |
| --- | --- |

”i)

Sellaiset 2.1.1 kohdassa tarkoitetut politiikat ja toimenpiteet asetuksessa (EU) 2018/842 säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi ja politiikat ja toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/841 noudattamiseksi, jotka kattavat kaikki keskeiset päästöjä aiheuttavat alat ja alat, joilla pyritään tehostamaan poistumia, ottaen huomioon asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetut
  unionin
  ilmastotavoitteet
  ;”

vahvistetut

ilmastotavoitteet

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

10 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

Liite I – I osa – B jakso – 5.5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.5. | Suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.5.

Suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  saavuttamiseen;

vahvistetun

ilmastoneutraaliustavoitteen

| 5.5 | Suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseen; |
| --- | --- |

5.5

Suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutus asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  saavuttamiseen;

vahvistettujen

ilmastotavoitteiden

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

10 artikla – 1 kohta – 7 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) 2018/1999

Liite IV – 2.1.1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a) | korvataan liitteessä IV oleva 2.1.1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a)

7 a)

korvataan liitteessä IV oleva 2.1.1 kohta seuraavasti:

| 2.1.1. | Ennustetut
  päästövähennykset ja poistumien tehostaminen vuoteen 2050 mennessä |
| --- | --- |

2.1.1.

Ennustetut
  päästövähennykset ja poistumien tehostaminen vuoteen 2050 mennessä

päästövähennykset ja poistumien tehostaminen vuoteen 2050 mennessä

| | ”2.1.1 | Ennustetut
  kumulatiiviset päästöt kaudelle 2021–2050, jotta voidaan edistää asetuksen.../... [ilmastolaki] 3 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun unionin kasvihuonekaasubudjetin toteuttamista;” |
| --- | --- | --- |

”2.1.1

Ennustetut
  kumulatiiviset päästöt kaudelle 2021–2050, jotta voidaan edistää asetuksen.../... [ilmastolaki] 3 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun unionin kasvihuonekaasubudjetin toteuttamista;”

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Asetus (EU) 2018/1999

Liite VI – c kohta – viii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”viii) | arviointi siitä, miten politiikalla tai toimenpiteellä edistetään asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  ja 15 artiklassa tarkoitetun pitkän aikavälin strategian saavuttamista;”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”viii)

arviointi siitä, miten politiikalla tai toimenpiteellä edistetään asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistetun
  unionin
  ilmastoneutraaliustavoitteen
  ja 15 artiklassa tarkoitetun pitkän aikavälin strategian saavuttamista;”.

vahvistetun

ilmastoneutraaliustavoitteen

| ”viii) | arviointi siitä, miten politiikalla tai toimenpiteellä edistetään asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  ja 15 artiklassa tarkoitetun pitkän aikavälin strategian saavuttamista;”. |
| --- | --- |

”viii)

arviointi siitä, miten politiikalla tai toimenpiteellä edistetään asetuksen .../... [ilmastolaki] 2 artiklassa
  vahvistettujen
  unionin
  ilmastotavoitteiden
  ja 15 artiklassa tarkoitetun pitkän aikavälin strategian saavuttamista;”.

vahvistettujen

ilmastotavoitteiden

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 a artikla (uusi)

10 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10 a artikla




  Asetuksen (EU) 2018/842 muuttaminen




  Lisätään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842

   (1 a)

  5 artiklaan kohdat seuraavasti:






  ”5 a.
     
  Kaikissa 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säännöksen nojalla tehdyissä siirroissa vuotuisen päästökiintiön vähimmäishinnaksi asetetaan 100 euroa kutakin hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti.






  5 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla toteutetuista toimista ja ilmoitettava 31 päivään maaliskuuta 2025 mennessä aikomuksestaan hyödyntää 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä.






  5 c.
     
  Komissio arvioi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 kaikkien jäsenvaltioiden aikomukset hyödyntää 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja julkistaa tällaisten säännösten hyödyntämisen talousarviovaikutukset.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 a artikla

Asetuksen (EU) 2018/842 muuttaminen

Lisätään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842

   (1 a)

  5 artiklaan kohdat seuraavasti:

”5 a.
     
  Kaikissa 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säännöksen nojalla tehdyissä siirroissa vuotuisen päästökiintiön vähimmäishinnaksi asetetaan 100 euroa kutakin hiilidioksidiekvivalenttitonnia kohti.

5 b.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla toteutetuista toimista ja ilmoitettava 31 päivään maaliskuuta 2025 mennessä aikomuksestaan hyödyntää 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä.

5 c.
     
  Komissio arvioi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 kaikkien jäsenvaltioiden aikomukset hyödyntää 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja julkistaa tällaisten säännösten hyödyntämisen talousarviovaikutukset.”

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0162/2020).

1

(1 a)  

  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

1 a

EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(19)  Komission tiedonanto ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019.

19

(19)  Komission tiedonanto ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019.

19

(20)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

(21)  IPBES 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services.

21

(22)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”The European environment – state and outlook 2020” (Luxembourg: EU:n julkaisutoimisto, 2019).

22

(20)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

(21)  IPBES 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services

21

(22)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”The European environment – state and outlook 2020” (Luxembourg: EU:n julkaisutoimisto, 2019).

22

(23)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohta.

23

(24)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohta.

24

(25)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohta.

25

(23)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohta.

23

(24)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohta.

24

(25)  Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohta.

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(29)  COM(2016) 860 final, 30. marraskuuta 2016.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(29)  COM(2016) 860 final, 30. marraskuuta 2016.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(33)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (2019/2930(RSP)).

34

(35)  Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 12 päivänä joulukuuta 2019 antamat päätelmät, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 15 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (2019/2930(RSP)).

34

(34 a)  
  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP 25) (2019/2712(RSP)).

34 a

Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28 päivänä marraskuuta 2019, vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastokokouksesta (COP 25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 12 päivänä joulukuuta 2019 antamat päätelmät, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) .../..., annettu ... päivänä ...kuuta ..., oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L ...).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) .../..., annettu ... päivänä ...kuuta ..., oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L ...).

(9)  
  COM (2020) 562

9

COM (2020) 562

(10)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021-2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 56, 19.6.2018, s. 26).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021-2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 56, 19.6.2018, s. 26).

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuus ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0137),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0100/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. syyskuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0164/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0164/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Ukrainassa viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Ukrainassa tuotettujen viljakasvien siementen vastaavuudesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen soveltaminen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0623),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0212/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | kuultuaan alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

kuultuaan alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 9. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 9. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Päätös Ranskan valtuuttamisesta tekemään Kanaalitunnelia koskeva sopimus

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0622(COR1)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0622(COR1)),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 2 artiklan 1 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 2 artiklan 1 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0211/2020),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | kuultuaan alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

kuultuaan alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 9. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 9. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59, 40 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59, 40 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään kansainvälinen sopimus, jolla täydennetään Ranskan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Luonnonmukainen tuotanto: soveltamisen alkamispäivä ja tietyt muut päivämäärät ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. lokakuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 395/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0483),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0286/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 28. syyskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 8. lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä annetun asetuksen (EU) 2018/848 muuttamisesta asetuksen soveltamisen alkamispäivän ja tiettyjen muiden mainitussa asetuksessa tarkoitettujen päivämäärien osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/1693.)

---