# Az Európai Unió C 445/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 445 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 29. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 445

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 29.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. december 14–18-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2020–20212020. december 14–18-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. december 16., szerda |
| 2021/C 445/01 | Az Európai Parlament 2020. december 16-i állásfoglalása az európai kkv-kra vonatkozó új stratégiáról (2020/2131(INI)) | 2 |
| | 2020. december 17., csütörtök |
| 2021/C 445/02 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről (2020/2923(RSP) | 15 |
| 2021/C 445/03 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Dublin III. rendelet végrehajtásáról (2019/2206(INI)) | 18 |
| 2021/C 445/04 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a visszatérési irányelv végrehajtásáról (2019/2208(INI)) | 28 |
| 2021/C 445/05 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069145/02 – 2020/2891(RSP)) | 36 |
| 2021/C 445/06 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069146/02 – 2020/2892(RSP)) | 43 |
| 2021/C 445/07 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069147/02 – 2020/2893(RSP)) | 49 |
| 2021/C 445/08 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069148/02 – 2020/2894(RSP)) | 56 |
| 2021/C 445/09 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069149/02 – 2020/2895(RSP)) | 63 |
| 2021/C 445/10 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért európai polgári kezdeményezésről (2020/2846(RSP)) | 70 |
| 2021/C 445/11 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról (2020/2084(INI)) | 75 |
| 2021/C 445/12 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható vállalatirányításról (2020/2137(INI)) | 94 |
| 2021/C 445/13 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásról (2020/2767(RSP)) | 102 |
| 2021/C 445/14 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a kényszermunkáról és az ujgurok helyzetéről a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen (2020/2913(RSP)) | 114 |
| 2021/C 445/15 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása Iránról, különösen a 2012. évi Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrin Szotúdeh ügyéről (2020/2914(RSP)) | 121 |
| 2021/C 445/16 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról (2020/2613(RSP)) | 126 |
| 2021/C 445/17 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2791(RSP)) | 140 |
| 2021/C 445/18 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről (2020/2896(RSP)) | 150 |
| 2021/C 445/19 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2532(RSP)) | 156 |
| 2021/C 445/20 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2019. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2020/2044(INI)) | 168 |
| | 2020. december 18., péntek |
| 2021/C 445/21 | Az Európai Parlament 2020. december 18-i állásfoglalása az Egyiptomban tapasztalható romló emberi jogi helyzetről, különös tekintettel az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) egyiptomi emberi jogi szervezet aktivistáinak ügyére (2020/2912(RSP)) | 176 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. december 15., kedd |
| 2021/C 445/22 | Az Európai Parlament határozata az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének a (jól meghatározott anyagokat és ismeretlen szerkezetű vagy változó összetételű, összetett reakcióban keletkezett vagy biológiai eredetű anyagokat, polimereket és homológokat is magukban foglaló) etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D070073/02 – 2020/2898(RPS)) | 182 |
| 2021/C 445/23 | Az Európai Parlamenthatározata az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard, továbbá az IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 és IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D069602/01 – 2020/2851(RPS)) | 184 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. december 16., szerda

2021/C 445/01

Az Európai Parlament 2020. december 16-i állásfoglalása az európai kkv-kra vonatkozó új stratégiáról (2020/2131(INI))

2

2020. december 17., csütörtök

2021/C 445/02

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről (2020/2923(RSP)

15

2021/C 445/03

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Dublin III. rendelet végrehajtásáról (2019/2206(INI))

18

2021/C 445/04

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a visszatérési irányelv végrehajtásáról (2019/2208(INI))

28

2021/C 445/05

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

36

2021/C 445/06

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

43

2021/C 445/07

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

49

2021/C 445/08

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

56

2021/C 445/09

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

63

2021/C 445/10

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért európai polgári kezdeményezésről (2020/2846(RSP))

70

2021/C 445/11

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról (2020/2084(INI))

75

2021/C 445/12

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható vállalatirányításról (2020/2137(INI))

94

2021/C 445/13

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásról (2020/2767(RSP))

102

2021/C 445/14

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a kényszermunkáról és az ujgurok helyzetéről a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen (2020/2913(RSP))

114

2021/C 445/15

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása Iránról, különösen a 2012. évi Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrin Szotúdeh ügyéről (2020/2914(RSP))

121

2021/C 445/16

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról (2020/2613(RSP))

126

2021/C 445/17

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2791(RSP))

140

2021/C 445/18

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről (2020/2896(RSP))

150

2021/C 445/19

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2532(RSP))

156

2021/C 445/20

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2019. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2020/2044(INI))

168

2020. december 18., péntek

2021/C 445/21

Az Európai Parlament 2020. december 18-i állásfoglalása az Egyiptomban tapasztalható romló emberi jogi helyzetről, különös tekintettel az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) egyiptomi emberi jogi szervezet aktivistáinak ügyére (2020/2912(RSP))

176

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. december 15., kedd

2021/C 445/22

Az Európai Parlament határozata az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének a (jól meghatározott anyagokat és ismeretlen szerkezetű vagy változó összetételű, összetett reakcióban keletkezett vagy biológiai eredetű anyagokat, polimereket és homológokat is magukban foglaló) etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

182

2021/C 445/23

Az Európai Parlamenthatározata az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard, továbbá az IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 és IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

184

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2020. december 16., szerda |
| 2021/C 445/24 | Az Európai Parlament 2020. december 16-i határozata az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2018/2070(ACI)) | 186 |
| | 2020. december 17., csütörtök |
| 2021/C 445/25 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a Parlament rendkívüli körülmények közötti működésének biztosítása érdekében (2020/2098(REG)) | 206 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. december 16., szerda

2021/C 445/24

Az Európai Parlament 2020. december 16-i határozata az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2018/2070(ACI))

186

2020. december 17., csütörtök

2021/C 445/25

Az Európai Parlament 2020. december 17-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a Parlament rendkívüli körülmények közötti működésének biztosítása érdekében (2020/2098(REG))

206

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2020. december 14., hétfő |
| 2021/C 445/26 | Az Európai Parlament 2020. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD)) | 213 |
| | 2020. december 15., kedd |
| 2021/C 445/27 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i határozata Marek Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE)) | 214 |
| 2021/C 445/28 | P9_TA(2020)0340Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 215 |
| 2021/C 445/29 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE)) | 216 |
| 2021/C 445/30 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2020. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE)) | 217 |
| 2021/C 445/31 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE)) | 218 |
| 2021/C 445/32 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD)) | 219 |
| 2021/C 445/33 | P9_TA(2020)0345A vasút európai éve (2021) ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a vasút európai évéről (2021) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a vasút európai évéről (2021) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 221 |
| 2021/C 445/34 | P9_TA(2020)0346A Bizottság felhatalmazása az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap engedélyezett tőkéjének emelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 222 |
| 2021/C 445/35 | Az Európai Parlament 2020. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – A kifizetési előirányzatok emelése a kiadások aktualizált előrejelzéseivel és a kiadások és bevételek egyéb kiigazításaival összhangban (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD)) | 223 |
| 2021/C 445/36 | Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 29-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA)) | 225 |
| 2021/C 445/37 | Az Európai Parlament határozata a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2020. december 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA)) | 227 |
| 2021/C 445/38 | Az Európai Parlament határozata az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2020. november 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA)) | 229 |
| 2021/C 445/39 | Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó szabályozástechnikai standardban megállapított taxonómia 2020. évi aktualizálása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. november 6-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőésére (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA)) | 231 |
| | 2020. december 16., szerda |
| 2021/C 445/40 | P9_TA(2020)0354Az EMVA-ból és az EMGA-ból 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 233 |
| 2021/C 445/41 | P9_TA(2020)0355A Covid19-világjárvány keretében nyújtott kiegészítő források: REACT-EU ***IAz Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében a Covid19-világjárvány okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató rendkívüli kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 237 |
| 2021/C 445/42 | Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD)) | 238 |
| 2021/C 445/43 | Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP)) | 240 |
| | 2020. december 17., csütörtök |
| 2021/C 445/44 | Az Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD)) | 256 |
| 2021/C 445/45 | Az Európai Parlament 2020. december 17-én elfogadott módosításai a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) | 257 |
| 2021/C 445/46 | P9_TA(2020)0374Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépése ***IAz Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 267 |
| 2021/C 445/47 | P9_TA(2020)0381A vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes vonatkozásai a Csatorna-alagút tekintetében ***IAz Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával kapcsolatos vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 268 |
| 2021/C 445/48 | P9_TA(2020)0389Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 269 |
| | 2020. december 18., péntek |
| 2021/C 445/49 | Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó második általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD)) | 270 |
| 2021/C 445/50 | P9_TA(2020)0386Alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetés az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 294 |
| 2021/C 445/51 | P9_TA(2020)0387Alapszintű légi összeköttetés az átmeneti időszak végét követően, az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 295 |
| 2021/C 445/52 | P9_TA(2020)0388A légi közlekedés biztonsága az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))P9_TC1-COD(2020)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 296 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. december 14., hétfő

2021/C 445/26

Az Európai Parlament 2020. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

213

2020. december 15., kedd

2021/C 445/27

Az Európai Parlament 2020. december 15-i határozata Marek Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

214

2021/C 445/28

P9_TA(2020)0340Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

215

2021/C 445/29

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

216

2021/C 445/30

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2020. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

217

2021/C 445/31

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

218

2021/C 445/32

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

219

2021/C 445/33

P9_TA(2020)0345A vasút európai éve (2021) ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a vasút európai évéről (2021) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a vasút európai évéről (2021) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

221

2021/C 445/34

P9_TA(2020)0346A Bizottság felhatalmazása az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra ***IAz Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap engedélyezett tőkéjének emelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

222

2021/C 445/35

Az Európai Parlament 2020. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – A kifizetési előirányzatok emelése a kiadások aktualizált előrejelzéseivel és a kiadások és bevételek egyéb kiigazításaival összhangban (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

223

2021/C 445/36

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 29-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

225

2021/C 445/37

Az Európai Parlament határozata a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2020. december 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

227

2021/C 445/38

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2020. november 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

229

2021/C 445/39

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó szabályozástechnikai standardban megállapított taxonómia 2020. évi aktualizálása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. november 6-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőésére (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

231

2020. december 16., szerda

2021/C 445/40

P9_TA(2020)0354Az EMVA-ból és az EMGA-ból 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

233

2021/C 445/41

P9_TA(2020)0355A Covid19-világjárvány keretében nyújtott kiegészítő források: REACT-EU ***IAz Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében a Covid19-világjárvány okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató rendkívüli kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

237

2021/C 445/42

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

238

2021/C 445/43

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

240

2020. december 17., csütörtök

2021/C 445/44

Az Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

256

2021/C 445/45

Az Európai Parlament 2020. december 17-én elfogadott módosításai a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD))

257

2021/C 445/46

P9_TA(2020)0374Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépése ***IAz Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

267

2021/C 445/47

P9_TA(2020)0381A vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes vonatkozásai a Csatorna-alagút tekintetében ***IAz Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával kapcsolatos vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

268

2021/C 445/48

P9_TA(2020)0389Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

269

2020. december 18., péntek

2021/C 445/49

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó második általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

270

2021/C 445/50

P9_TA(2020)0386Alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetés az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

294

2021/C 445/51

P9_TA(2020)0387Alapszintű légi összeköttetés az átmeneti időszak végét követően, az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

előírt

295

2021/C 445/52

P9_TA(2020)0388A légi közlekedés biztonsága az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben***IAz Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))P9_TC1-COD(2020)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

296

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2021.10.29.

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2020–2021

2020. december 14–18-i ülések

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020. december 16., szerda

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/2

---

P9_TA(2020)0359

Az európai kkv-kra vonatkozó új stratégia

Az Európai Parlament 2020. december 16-i állásfoglalása az európai kkv-kra vonatkozó új stratégiáról (2020/2131(INI))

(2021/C 445/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely a belső piacra, a fenntartható fejlődésre és a szociális piacgazdaságra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely a belső piacra, a fenntartható fejlődésre és a szociális piacgazdaságra vonatkozik,

| — | tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (késedelmes fizetésekről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (késedelmes fizetésekről szóló irányelv),

| — | tekintettel a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel „A kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségek” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségek” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai családi vállalkozásokról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai családi vállalkozásokról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), valamint az erre vonatkozó 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), valamint az erre vonatkozó 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (9),

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” című, 2011. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására” című, 2011. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2011)0870),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című, 2013. március 7-i bizottsági közleményre (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című, 2013. március 7-i bizottsági közleményre (COM(2013)0122),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” című, 2016. november 22-i közleményére (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” című, 2016. november 22-i közleményére (COM(2016)0733),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

| — | tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2020)0098),

| — | tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456),

| — | tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440),

| — | tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274),

| — | tekintettel az európai kkv-król szóló, 2019. novemberi éves jelentésre (2018/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kkv-król szóló, 2019. novemberi éves jelentésre (2018/2019),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. tavaszi európai gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 02/2020. sz., „A kkv-támogató eszköz a gyakorlatban: eredményes és innovatív program, amely problémákkal küzd” című, 2020. január 22-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 02/2020. sz., „A kkv-támogató eszköz a gyakorlatban: eredményes és innovatív program, amely problémákkal küzd” című, 2020. január 22-i különjelentésére,

| — | tekintettel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020. évi mutató 2020. június 11-én közzétett megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020. évi mutató 2020. június 11-én közzétett megállapításaira,

| — | tekintettel a Világbank „Globális gazdasági kilátások” című, 2020. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Globális gazdasági kilátások” című, 2020. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel a „The Missing Entrepreneurs 2019” (Hiányzó vállalkozók, 2019) című, 2019. december 10-i OECD-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „The Missing Entrepreneurs 2019” (Hiányzó vállalkozók, 2019) című, 2019. december 10-i OECD-jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság levelére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0237/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0237/2020),

| A. | mivel „A kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című bizottsági közleményt 2020. március 10-én tették közzé, míg a WHO 2020. március 11-én adta ki a Covid19-világjárványra vonatkozó figyelmeztetést (10), amely jelentős hatással volt a kkv-k működését érintő gazdasági, társadalmi és politikai környezetre, valamint a számos gazdasági, társadalmi és politikai körülményben bekövetkezett változás miatt a stratégia felülvizsgálatát teszi szükségessé; mivel a 2020. márciusában benyújtott bizottsági stratégia továbbra is érvényes megoldásokat javasol a digitális és környezetbarát átállás kapcsán felmerülő olyan strukturális gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kihívások kezelésére, amelyekkel a kkv-knak a Covid19-válságot megelőzően kellett, illetve a jövőben kell majd szembenézniük; mivel a Bizottságnak be kell nyújtania az új kkv-stratégiáról szóló közleményének frissített változatát, tükrözve az ebben az állásfoglalásban felvetett szempontokat; mivel a versenyképességet illetően Európa elmarad a többi fejlett gazdasághoz képest, ami veszélybe sodorja a gazdaság és jólét megteremtésével kapcsolatos európai lehetőségeket, |
| --- | --- |

A.

mivel „A kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című bizottsági közleményt 2020. március 10-én tették közzé, míg a WHO 2020. március 11-én adta ki a Covid19-világjárványra vonatkozó figyelmeztetést (10), amely jelentős hatással volt a kkv-k működését érintő gazdasági, társadalmi és politikai környezetre, valamint a számos gazdasági, társadalmi és politikai körülményben bekövetkezett változás miatt a stratégia felülvizsgálatát teszi szükségessé; mivel a 2020. márciusában benyújtott bizottsági stratégia továbbra is érvényes megoldásokat javasol a digitális és környezetbarát átállás kapcsán felmerülő olyan strukturális gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kihívások kezelésére, amelyekkel a kkv-knak a Covid19-válságot megelőzően kellett, illetve a jövőben kell majd szembenézniük; mivel a Bizottságnak be kell nyújtania az új kkv-stratégiáról szóló közleményének frissített változatát, tükrözve az ebben az állásfoglalásban felvetett szempontokat; mivel a versenyképességet illetően Európa elmarad a többi fejlett gazdasághoz képest, ami veszélybe sodorja a gazdaság és jólét megteremtésével kapcsolatos európai lehetőségeket,

| B. | mivel a 27 tagállamos EU-ban működő 24 millió kkv képezi a gazdaság gerincét, és mivel a járvány kitörése előtt az EU GDP-jének több mint felét állítják elő, mintegy 100 millió munkavállalót foglalkoztatva; mivel az EU nem pénzügyi üzleti gazdaságában a vállalkozások 98,9 %-a 49 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató kisvállalkozás (11); mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) mind nemzeti, mind uniós szinten egyszerre nagyon összetettek és heterogének, tekintettel a méretükre és az általuk lefedett, nagyon eltérő tevékenységi ágazatokra; mivel a kkv-k alapvető fontosságúak az európai ipari értékláncok fejlődése és rezilienciája szempontjából, és jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a 27 tagállamos EU-ban működő 24 millió kkv képezi a gazdaság gerincét, és mivel a járvány kitörése előtt az EU GDP-jének több mint felét állítják elő, mintegy 100 millió munkavállalót foglalkoztatva; mivel az EU nem pénzügyi üzleti gazdaságában a vállalkozások 98,9 %-a 49 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató kisvállalkozás (11); mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k) mind nemzeti, mind uniós szinten egyszerre nagyon összetettek és heterogének, tekintettel a méretükre és az általuk lefedett, nagyon eltérő tevékenységi ágazatokra; mivel a kkv-k alapvető fontosságúak az európai ipari értékláncok fejlődése és rezilienciája szempontjából, és jelentősen hozzájárulnak a helyi, regionális és nemzeti gazdaságokhoz;

| C. | mivel a kkv-knak az európai zöld megállapodás és a digitális stratégia középpontjában kell állniuk, és testre szabott pénzügyi eszközökkel és kkv-barát jogalkotási környezettel kell őket megfelelően támogatni annak érdekében, hogy fontos szerepet játszhassanak az európai gazdaság növekedésében, valamint az Unió tágabb stratégiai célkitűzéseiben, többek között a 2050-ig teljesítendő környezetvédelmi célkitűzésekben; mivel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy az európai zöld megállapodásnak és a digitális átállásnak elő kell segítenie a Covid19-válság utáni gazdaságélénkítési és helyreállítási stratégiákat; mivel a kkv-kat aktívan be kell vonni az EU digitális stratégiájába és az európai zöld megállapodásba, és támogatni kell versenyképességük javítása és a digitalizálásban rejlő potenciáljuk felszabadítása, az innovatív megoldások alkalmazása, valamint a sürgető környezeti és társadalmi problémák kezelése érdekében; mivel a kkv-k hozzájárulása kulcsfontosságú lesz az európai zöld megállapodás sikere szempontjából; |
| --- | --- |

C.

mivel a kkv-knak az európai zöld megállapodás és a digitális stratégia középpontjában kell állniuk, és testre szabott pénzügyi eszközökkel és kkv-barát jogalkotási környezettel kell őket megfelelően támogatni annak érdekében, hogy fontos szerepet játszhassanak az európai gazdaság növekedésében, valamint az Unió tágabb stratégiai célkitűzéseiben, többek között a 2050-ig teljesítendő környezetvédelmi célkitűzésekben; mivel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy az európai zöld megállapodásnak és a digitális átállásnak elő kell segítenie a Covid19-válság utáni gazdaságélénkítési és helyreállítási stratégiákat; mivel a kkv-kat aktívan be kell vonni az EU digitális stratégiájába és az európai zöld megállapodásba, és támogatni kell versenyképességük javítása és a digitalizálásban rejlő potenciáljuk felszabadítása, az innovatív megoldások alkalmazása, valamint a sürgető környezeti és társadalmi problémák kezelése érdekében; mivel a kkv-k hozzájárulása kulcsfontosságú lesz az európai zöld megállapodás sikere szempontjából;

| D. | mivel a pandémia által kiváltott gazdasági válság és az ebből következő nyomasztó gazdasági kilátások jelentős és meghatározatlan számú kkv-t és start-upot sodortak a fizetésképtelenség szélére; emlékeztet arra, hogy 2018-ban csak a vállalatok 40 %-át fizették ki időben; mivel a likviditáshiány, amelytől sok kkv szenved, nemcsak a napi szintű működésükre lesz negatív hatással, hanem jövőbeli növekedési kilátásaikra is, mivel gátolja őket a hosszú távú beruházások megfelelő tervezésében; |
| --- | --- |

D.

mivel a pandémia által kiváltott gazdasági válság és az ebből következő nyomasztó gazdasági kilátások jelentős és meghatározatlan számú kkv-t és start-upot sodortak a fizetésképtelenség szélére; emlékeztet arra, hogy 2018-ban csak a vállalatok 40 %-át fizették ki időben; mivel a likviditáshiány, amelytől sok kkv szenved, nemcsak a napi szintű működésükre lesz negatív hatással, hanem jövőbeli növekedési kilátásaikra is, mivel gátolja őket a hosszú távú beruházások megfelelő tervezésében;

| E. | mivel a járvány okozta gazdasági válságra reagáló Európai Központi Bank (EKB) által bevezetett vészhelyzeti eszközvásárlások többnyire a nagyobb vállalatokat segítik, amelyek inkább hajlamosabbak igénybe venni a kereskedelmi adósságpiacot, ám ezek az intézkedések nem javítják a kkv-k pénzügyi feltételeit; mivel az EU-nak és a tagállamoknak bátran és gyorsan kell cselekedniük az e vállalatok eltűnésével kapcsolatos gazdasági, társadalmi és stratégiai kockázatok minimalizálása érdekében; elismeri, hogy az Unióban hagyományosan a banki hitelezés a kkv-k legfontosabb külső finanszírozási forrása, amely kkv-k finanszírozásának több mint háromnegyedét teszi ki, ami a kkv-kat különösen kiszolgáltatja a banki hitelezés korlátozásainak; mivel a kkv-k nem rendelkeznek az elhúzódó válság leküzdéséhez szükséges eszközökkel, és a nemzeti intézkedések nem érinthetik hátrányosan az EU belső piacát; |
| --- | --- |

E.

mivel a járvány okozta gazdasági válságra reagáló Európai Központi Bank (EKB) által bevezetett vészhelyzeti eszközvásárlások többnyire a nagyobb vállalatokat segítik, amelyek inkább hajlamosabbak igénybe venni a kereskedelmi adósságpiacot, ám ezek az intézkedések nem javítják a kkv-k pénzügyi feltételeit; mivel az EU-nak és a tagállamoknak bátran és gyorsan kell cselekedniük az e vállalatok eltűnésével kapcsolatos gazdasági, társadalmi és stratégiai kockázatok minimalizálása érdekében; elismeri, hogy az Unióban hagyományosan a banki hitelezés a kkv-k legfontosabb külső finanszírozási forrása, amely kkv-k finanszírozásának több mint háromnegyedét teszi ki, ami a kkv-kat különösen kiszolgáltatja a banki hitelezés korlátozásainak; mivel a kkv-k nem rendelkeznek az elhúzódó válság leküzdéséhez szükséges eszközökkel, és a nemzeti intézkedések nem érinthetik hátrányosan az EU belső piacát;

| F. | mivel a Covid19-válság következtében kialakult tőkehiány nem egyformán fogja érinteni az ágazatokat, a vállalattípusokat és a tagállamokat, ennélfogva egyenlőtlenségekhez fog vezetni a belső piacon; mivel a belső piacon belüli verseny torzulásainak minimalizálása érdekében fontos az egyenlő versenyfeltételek fenntartása, miközben a tagállamok növekedési teljesítményének eltérése az EU-n belüli egyenlőtlen gazdasági fejlődés egyik oka; mivel a kkv-kat még jobban sújtja az elsöprő és gyakran szabályozatlan globális verseny; |
| --- | --- |

F.

mivel a Covid19-válság következtében kialakult tőkehiány nem egyformán fogja érinteni az ágazatokat, a vállalattípusokat és a tagállamokat, ennélfogva egyenlőtlenségekhez fog vezetni a belső piacon; mivel a belső piacon belüli verseny torzulásainak minimalizálása érdekében fontos az egyenlő versenyfeltételek fenntartása, miközben a tagállamok növekedési teljesítményének eltérése az EU-n belüli egyenlőtlen gazdasági fejlődés egyik oka; mivel a kkv-kat még jobban sújtja az elsöprő és gyakran szabályozatlan globális verseny;

| G. | mivel egy újabb komoly Covid19-hullám esetén az OECD gazdasági összegzője (Economic Outlook) nem zárja ki, hogy 2021 végére a bevételkiesés az elmúlt 100 év bármely korábbi recesszióját meg fogja haladni (12); mivel a Covid19-világjárvány kitörését követően az állami támogatás nem vezethet a belső piacon a különböző országokból származó kkv-k közötti verseny torzulásához; mivel a világjárvány megmutatta, hogy a digitális átállás rendkívül fontos, és rámutatott arra, hogy a gazdaság digitalizálására van szükség a jobb jövőbeli ellenálló képesség biztosítása érdekében, miközben a környezeti kihívások továbbra is fennállnak, és megoldást igényelnek; mivel az EU kemény versennyel néz szembe a globális szereplők részéről; mivel az innováció hatékony megoldást jelent a kkv-k számára a hosszú távú és fenntartható növekedés megteremtéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel egy újabb komoly Covid19-hullám esetén az OECD gazdasági összegzője (Economic Outlook) nem zárja ki, hogy 2021 végére a bevételkiesés az elmúlt 100 év bármely korábbi recesszióját meg fogja haladni (12); mivel a Covid19-világjárvány kitörését követően az állami támogatás nem vezethet a belső piacon a különböző országokból származó kkv-k közötti verseny torzulásához; mivel a világjárvány megmutatta, hogy a digitális átállás rendkívül fontos, és rámutatott arra, hogy a gazdaság digitalizálására van szükség a jobb jövőbeli ellenálló képesség biztosítása érdekében, miközben a környezeti kihívások továbbra is fennállnak, és megoldást igényelnek; mivel az EU kemény versennyel néz szembe a globális szereplők részéről; mivel az innováció hatékony megoldást jelent a kkv-k számára a hosszú távú és fenntartható növekedés megteremtéséhez;

| H. | mivel a környezeti szempontból fenntartható gyakorlatok, innovációk és technológiák elfogadása várhatóan új munkahelyeket és üzleti lehetőségeket teremt a kkv-k számára, ugyanakkor fokozza versenyképességüket és csökkenti a költségeiket, feltéve, hogy adottak a megfelelő igazgatási, szabályozási és technikai feltételek; mivel számos kkv javítani kívánja környezeti teljesítményét, erőforrás- és energiahatékonyságát, a digitális technológiák használatát és az innovatív megoldások alkalmazását, amelyek mindegyike kulcsfontosságú lesz hosszú távú és fenntartható növekedésük és versenyképességük támogatásához, valamint lehetővé teszi számukra, hogy kulcsszerepet játsszanak az ökoinnovációk közvetlen megvalósításában; mivel e célból jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozáshoz és a technikai támogatáshoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a környezeti szempontból fenntartható gyakorlatok, innovációk és technológiák elfogadása várhatóan új munkahelyeket és üzleti lehetőségeket teremt a kkv-k számára, ugyanakkor fokozza versenyképességüket és csökkenti a költségeiket, feltéve, hogy adottak a megfelelő igazgatási, szabályozási és technikai feltételek; mivel számos kkv javítani kívánja környezeti teljesítményét, erőforrás- és energiahatékonyságát, a digitális technológiák használatát és az innovatív megoldások alkalmazását, amelyek mindegyike kulcsfontosságú lesz hosszú távú és fenntartható növekedésük és versenyképességük támogatásához, valamint lehetővé teszi számukra, hogy kulcsszerepet játsszanak az ökoinnovációk közvetlen megvalósításában; mivel e célból jobb hozzáférést kell biztosítani a finanszírozáshoz és a technikai támogatáshoz;

| I. | mivel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020-as mutató (13) szerint számos kkv még mindig nem fér hozzá teljes mértékben a digitalizáláshoz, valamint a digitális készségeket és működésük digitalizálását illetően is lemaradásban vannak a nagyvállalatokhoz képest; mivel az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni mind a digitális, mind a nem digitális egységes piacon, ugyanakkor el kell kerülni a munkavállalói és szociális jogokra gyakorolt negatív hatásokat; mivel az adatok felhasználása versenyelőnyhöz vezethet, és lehetővé teheti a kkv-k számára, hogy kihasználják a digitális átállás előnyeit, miközben a digitális jártasságra és készségekre való összpontosításnak együtt kell járnia a digitális infrastruktúrába történő uniós beruházások fokozásával, valamint a kkv-k adatokhoz való hozzáférésének javításával és a tisztességes kereskedelmi és szabályozási keretekkel minden piaci környezetben, azaz a vállalkozások egymás közötti, a magánfogyasztókkal és a kormányzatokkal folytatott ügyletei szintjén is; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2020-as mutató (13) szerint számos kkv még mindig nem fér hozzá teljes mértékben a digitalizáláshoz, valamint a digitális készségeket és működésük digitalizálását illetően is lemaradásban vannak a nagyvállalatokhoz képest; mivel az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni mind a digitális, mind a nem digitális egységes piacon, ugyanakkor el kell kerülni a munkavállalói és szociális jogokra gyakorolt negatív hatásokat; mivel az adatok felhasználása versenyelőnyhöz vezethet, és lehetővé teheti a kkv-k számára, hogy kihasználják a digitális átállás előnyeit, miközben a digitális jártasságra és készségekre való összpontosításnak együtt kell járnia a digitális infrastruktúrába történő uniós beruházások fokozásával, valamint a kkv-k adatokhoz való hozzáférésének javításával és a tisztességes kereskedelmi és szabályozási keretekkel minden piaci környezetben, azaz a vállalkozások egymás közötti, a magánfogyasztókkal és a kormányzatokkal folytatott ügyletei szintjén is;

| J. | mivel a digitalizálásban rejlő lehetőségek kiaknázásához kapcsolódó egyik legnagyobb kihívást azt jelenti, hogy képzett munkavállalókat találjanak; mivel a kkv-k versenyképességének, valamint az Unió fenntartható és hosszú távú gazdasági növekedésének biztosítása érdekében a Bizottságnak, a tagállamoknak és a helyi önkormányzatoknak fel kell lépniük az üzleti környezet javítása érdekében; mivel az Unió kkv-stratégiája lehetőséget jelent az alulreprezentált csoportok vállalkozói kultúrájának ösztönzésére, és lehetővé teheti számukra, hogy teljes mértékben megragadják a digitális és zöld átállásból eredő lehetőségeket; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitalizálásban rejlő lehetőségek kiaknázásához kapcsolódó egyik legnagyobb kihívást azt jelenti, hogy képzett munkavállalókat találjanak; mivel a kkv-k versenyképességének, valamint az Unió fenntartható és hosszú távú gazdasági növekedésének biztosítása érdekében a Bizottságnak, a tagállamoknak és a helyi önkormányzatoknak fel kell lépniük az üzleti környezet javítása érdekében; mivel az Unió kkv-stratégiája lehetőséget jelent az alulreprezentált csoportok vállalkozói kultúrájának ösztönzésére, és lehetővé teheti számukra, hogy teljes mértékben megragadják a digitális és zöld átállásból eredő lehetőségeket;

| K. | mivel a vállalkozói kultúra erősítése lehetővé teheti a kkv-k számára, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak az ökológiai és digitális kettős átálláshoz és élvezzék annak előnyeit, valamint fokozzák a munkahelyteremtést és ezáltal a kkv-k munkaerő-piaci hatását; mivel a nők az európai lakosság 52 %-át teszik ki, de az uniós önálló vállalkozóknak csak 34,4 %-át, az induló vállalkozásoknak pedig csak 30 %-át teszik ki (14); mivel a női kreativitás és vállalkozói potenciál továbbra is kiaknázatlan, ezért azt tovább kell fejleszteni; |
| --- | --- |

K.

mivel a vállalkozói kultúra erősítése lehetővé teheti a kkv-k számára, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak az ökológiai és digitális kettős átálláshoz és élvezzék annak előnyeit, valamint fokozzák a munkahelyteremtést és ezáltal a kkv-k munkaerő-piaci hatását; mivel a nők az európai lakosság 52 %-át teszik ki, de az uniós önálló vállalkozóknak csak 34,4 %-át, az induló vállalkozásoknak pedig csak 30 %-át teszik ki (14); mivel a női kreativitás és vállalkozói potenciál továbbra is kiaknázatlan, ezért azt tovább kell fejleszteni;

| L. | mivel csökkenteni kell a szabályozási terheket, például a túlszabályozásból és a túlságosan bonyolult adminisztratív eljárásokból eredő, a megfeleléssel járó pénzügyi és „bonyolult” költségeket, beleértve a szabadalmi perekkel kapcsolatos kihívásokat, például a szellemi tulajdon védelme terén, de a finanszírozási lehetőségek tekintetében is; mivel az innováció nem a szabályozással függ össze, hanem együttműködésen alapuló erőfeszítések eredményeként jön létre, amelyek során a vállalkozások átfogóbb innovációs rendszerek keretében lépnek kapcsolatba egymással és osztják meg partnereikkel ismereteiket információikat, illetve kombinálják ötleteiket és a finanszírozást; mivel a támogatások az adókedvezményekhez képest általában nagyobb valószínűséggel jutnak el a kkv-khoz vagy olyan tevékenységekhez, amelyekben a kkv-k nagyobb eséllyel vesznek részt; |
| --- | --- |

L.

mivel csökkenteni kell a szabályozási terheket, például a túlszabályozásból és a túlságosan bonyolult adminisztratív eljárásokból eredő, a megfeleléssel járó pénzügyi és „bonyolult” költségeket, beleértve a szabadalmi perekkel kapcsolatos kihívásokat, például a szellemi tulajdon védelme terén, de a finanszírozási lehetőségek tekintetében is; mivel az innováció nem a szabályozással függ össze, hanem együttműködésen alapuló erőfeszítések eredményeként jön létre, amelyek során a vállalkozások átfogóbb innovációs rendszerek keretében lépnek kapcsolatba egymással és osztják meg partnereikkel ismereteiket információikat, illetve kombinálják ötleteiket és a finanszírozást; mivel a támogatások az adókedvezményekhez képest általában nagyobb valószínűséggel jutnak el a kkv-khoz vagy olyan tevékenységekhez, amelyekben a kkv-k nagyobb eséllyel vesznek részt;

| M. | mivel az uniós kkv-k fogalommeghatározása több mint 100, az uniós szakpolitikák széles körét lefedő uniós jogi aktusban szerepel; mivel a Bizottság részletesebben meg fogja vizsgálni a jelenlegi meghatározást és a legutóbbi nyilvános konzultáció során felvetett konkrét kérdéseket, többek között az összetett tulajdonosi struktúrával vagy a lehetséges bezártsági hatással kapcsolatos kérdéseket, és erről jelentést fog benyújtani; mivel a Bizottságnak továbbra is eleget kell tennie a Bíróság 2016. szeptember 15-i ítéletének, amely a „függetlenség” és az „önállóság” kritériumának tisztázását írja elő; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós kkv-k fogalommeghatározása több mint 100, az uniós szakpolitikák széles körét lefedő uniós jogi aktusban szerepel; mivel a Bizottság részletesebben meg fogja vizsgálni a jelenlegi meghatározást és a legutóbbi nyilvános konzultáció során felvetett konkrét kérdéseket, többek között az összetett tulajdonosi struktúrával vagy a lehetséges bezártsági hatással kapcsolatos kérdéseket, és erről jelentést fog benyújtani; mivel a Bizottságnak továbbra is eleget kell tennie a Bíróság 2016. szeptember 15-i ítéletének, amely a „függetlenség” és az „önállóság” kritériumának tisztázását írja elő;

| N. | mivel a mikrovállalkozások az európai kkv-k jelentős hányadát teszik ki és nagyon gyakran nehézségekbe ütköznek a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, valamint azon a téren, hogy teljes körű ismereteket szerezzenek az európai és nemzeti szinten elérhető lehetőségekről; mivel az e kategóriába tartozó vállalkozásokat a Covid19-válság ugyancsak nagyon súlyosan érintette, és – a kkv-k jelenlegi fogalommeghatározásának sérelme nélkül – megérdemlik, hogy több segítséget kapjanak és jobb támogatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

N.

mivel a mikrovállalkozások az európai kkv-k jelentős hányadát teszik ki és nagyon gyakran nehézségekbe ütköznek a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, valamint azon a téren, hogy teljes körű ismereteket szerezzenek az európai és nemzeti szinten elérhető lehetőségekről; mivel az e kategóriába tartozó vállalkozásokat a Covid19-válság ugyancsak nagyon súlyosan érintette, és – a kkv-k jelenlegi fogalommeghatározásának sérelme nélkül – megérdemlik, hogy több segítséget kapjanak és jobb támogatásban részesüljenek;

| O. | mivel a közepes piaci tőkeértékű vállalatok jelentősen hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez, különösen egyes tagállamokban; mivel a Bizottságnak a REFIT-kezdeményezés részeként fel kell mérnie, hogy szükség van-e a közepes piaci tőkeértékű vállalatok külön fogalommeghatározására a célzott intézkedések lehetővé tétele érdekében, ugyanakkor biztosítva azt, hogy ez ne szélesítse ki a kkv-k jelenlegi fogalommeghatározását, és semmilyen módon ne veszélyeztesse a kkv-k támogatását; |
| --- | --- |

O.

mivel a közepes piaci tőkeértékű vállalatok jelentősen hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez, különösen egyes tagállamokban; mivel a Bizottságnak a REFIT-kezdeményezés részeként fel kell mérnie, hogy szükség van-e a közepes piaci tőkeértékű vállalatok külön fogalommeghatározására a célzott intézkedések lehetővé tétele érdekében, ugyanakkor biztosítva azt, hogy ez ne szélesítse ki a kkv-k jelenlegi fogalommeghatározását, és semmilyen módon ne veszélyeztesse a kkv-k támogatását;

A Covid19-válság előtti strukturális kihívások

| 1. | üdvözli a kkv-stratégiát, és egyetért a Bizottsággal abban, hogy a kkv-k alapvető fontosságúak az európai gazdaság számára hangsúlyozza, hogy a COVID-19 válság fényében naprakésszé kell tenni a kkv-stratégiát, miközben továbbra is a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból ellenálló társadalom és a versenyképes gazdaság felé történő átmenet előmozdítására kell összpontosítani, és ezért kéri, hogy a kkv-stratégiát hangolják össze az ipari stratégiával, az európai adatstratégiával (15) és az európai zöld megállapodással, annak érdekében, hogy valamennyi kkv aktívan részt vehessen a kettős átállásban és támogatást kapjon ennek során a jobb versenyképesség, a hosszú távú növekedés és a nagyobb ellenálló képesség elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kéri továbbá, hogy hozzanak intézkedéseket a vállalkozásalapítás környezetének javítása és a vállalkozói szellem erősítése érdekében, többek között a kkv-kra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése révén; kéri e tekintetben, hogy fogadjanak el egy olyan cselekvési tervet, amely egyértelmű célkitűzéseket, mérföldköveket és ütemtervet tartalmaz, és amelyet rendszeres nyomon követés, jelentéstétel és értékelés kísér; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a vállalkozói szellemet az Unióban, és biztosítani kell azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik az új vállalkozások és a meglévő kkv-k számára a boldogulást és az innovációt, és ezáltal hozzájárulnak az Unió gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságához és gazdasági versenyképességéhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Elismeri, hogy a túl sok adminisztratív és szabályozási teher akadályozhatja kkv-k fellendülését, hiszen nem rendelkeznek a szükséges erőforrásokkal ahhoz, hogy eleget tegyenek az összetett bürokratikus követelményeknek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli ezért a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy bevezeti az „egy be, egy ki” elvet, de emlékeztet arra, hogy ez csupán fenntartja a jelenlegi helyzetet a jogszabályokban, ami nem elegendő ambíció, és hangsúlyozza, hogy az új szabályozási áradat megfékezése felé tett első lépésként a tagállamoknak kerülniük kell a túlszabályozást; emlékeztet, hogy a közigazgatás – európai és nemzeti szinten egyaránt – kulcsfontosságú szerepet játszik a vállalkozásbarát környezet biztosításában, például a gazdasági versenyképesség fokozását célzó beruházások előmozdításában, garantálva ugyanakkor a legmagasabb szintű átláthatóságot és a munkavállalók egészségét, jogait, biztonságát és környezetük védelmét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ismerjék el a jobb szabályozás és egyszerűsítés szükségességét, és fogadjanak el konkrét és kötelező célokat és mutatókat tartalmazó ütemtervet, ami fontos előfeltétele gazdaságunk fellendülési és innovációs képességének, valamint az uniós vállalatok versenyképessége megőrzésének; megjegyzi, hogy számos tagállam legfeljebb 30 %-os mennyiségi célokat tűzött ki (16) az adminisztratív terhek csökkentésére, és felhívja a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálat elvégzését követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021 júniusáig és a Bizottság közleménye előtt tűzzön ki uniós szintű ambiciózus és kötelező mennyiségi és minőségi célokat az adminisztratív terhek csökkentésére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy ennek az ütemtervnek meg kell határoznia azokat a területeket, ahol jelentősen csökkenteni kell a kkv-k adminisztratív és szabályozási terheit a megfelelési költségek – többek között a bürokrácia – csökkentése érdekében, és támogatnia kell a tagállamokat abban, hogy gyorsan csökkentsék a szabályok számát, miközben biztosítják a munkavállalók jogait, a szociális és egészségügyi normákat és a környezetvédelmet; hangsúlyozza, hogy a bürokrácia hatékony csökkentésének nyomon követéséhez az is fontos, hogy utólag, a kkv-k szempontjainak figyelembevételével értékeljék ezeket az intézkedéseket anélkül, hogy aláásnák a munkavállalói jogokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | a szabályok jobb összehangolását kéri, továbbá intelligens digitalizálást, felhasználóbarátabb környezetet, egyszerűsített eljárásokat, valamint adatvédelmi szempontból biztonságosabb adatokat szorgalmaz; e tekintetben fokozott és célzottabb nemzeti és uniós szintű technikai és adminisztratív segítségnyújtást, a bevált gyakorlatok cseréjét és képzési lehetőségeket kér a kkv-k számára; felhívja a Bizottságot, hogy kezeljen egy valódi egységes digitális belépési pontot a kkv-k uniós finanszírozási lehetőségeire vonatkozó valamennyi kérdés tekintetében, és biztosítsa, hogy az uniós támogatási rendszerek – beleértve a COVID-19 utóhatásával foglalkozókat is – tartalmazzanak egy erős kkv-komponenst; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a minőségi jogalkotással kapcsolatos elvek alkalmazása terén eddig elért eredményeket; megjegyzi, hogy további előrehaladást kell elérni, különösen a formanyomtatványok és az eljárások egyszerűsítése és szabványosítása terén, uniós és tagállami szinten egyaránt következesen végrehajtva az egyszeri adatszolgáltatás elvét és az „alapértelmezésben digitális” elvet és általánosan csökkentve az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan elemezze a Covid19-válság kkv-kra gyakorolt gazdasági és társadalmi hatásait, és a jogalkotási javaslatokat megelőző hatásvizsgálatok elvégzése során vegye figyelembe a kkv-k Covid19-válságból eredő aggályait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri ezért egy olyan kötelező erejű vizsgálat elvégzését, amely a kkv-k tekintetében képes értékelni a jogalkotási javaslatok költségeit és előnyeit, beleértve gazdasági hatásukat és a kkv-k alkalmazottaira gyakorolt hatásukat; elvárja, hogy a kkv-teszt eredményeit teljes mértékben vegyék figyelembe valamennyi jogalkotási javaslatban, és egyértelműen mutassák be, hogyan lehetne az egyszerűsítést elérni, és amennyiben lehetséges, fogalmazzanak meg további ajánlásokat a kkv-k szükségtelen adminisztratív vagy szabályozási terheinek elkerülése érdekében; emlékeztet arra, hogy az uniós jogalkotási folyamat során a fő hangsúlyt a hatásvizsgálatok minőségére kell helyezni, nem pedig a kezdeményezések végrehajtásának gyorsaságára; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze elő a kkv-tesztek nemzeti szintű, szisztematikus végrehajtására vonatkozó minimumkövetelményeket, valamint e tekintetben gyűjtse össze és terjessze a bevált gyakorlatokat és dolgozzon ki iránymutatásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Szabályozói Ellenőrzési Testület (RSB) hatékonyságát és megfelelő működését azáltal, hogy biztosítja számára a külső szakértők többségét és a Közös Kutatóközponttól érkező támogatást; ismételten hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a Szabályozói Ellenőrzési Testület függetlenségét, átláthatóságát és objektivitását, és hogy a Testület tagjait nem szabad politikai ellenőrzésnek alávetni; kéri a Bizottságot, hogy garantálja a nagy- és a kisvállalatok teljesen kiegyensúlyozott képviseletét az uniós szakpolitikai döntéshozatalhoz kapcsolódó összes érintett szerven és bizottságon belül, kezdve a Szabályozói Ellenőrzési Testülettel; az európai kkv-k sokféleségére tekintettel úgy véli, hogy nem kielégítő az a jelenlegi követelmény, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testületben csak egyetlen kkv képviselje az összes ágazatban működő valamennyi kkv-t; |
| --- | --- |

11.

| 12. | szorgalmazza az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) újbóli végrehajtását; kiemeli, hogy meg kell erősíteni „a nagy dolgokban nagy, a kis dolgokban kisebb szerepet kell vállalni” elvet, biztosítandó, hogy a kkv-k kellő figyelmet kapjanak az EU-ban és a nemzeti szabályozásban, illetve az igazgatási teher csökkentésére vonatkozó új intézményközi kötelezettségvállalás megalapozása során is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló tervét, hogy külön uniós kkv-megbízottat nevezzen ki, hogy láthatóbbá tegye a kkv-k aggályait, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy a kkv-megbízottat helyezze a Bizottság elnöke alatt működő központi egységbe annak érdekében, hogy valamennyi főigazgatóságon lehetővé váljon a kkv-kkal kapcsolatos kérdések felügyelete; kéri a Bizottságot, hogy a meglévő „kkv-teljesítményértékelő” eljárásra támaszkodjon, valamint vegyen részt a Parlament plenáris ülése keretében „A kkv-szövetség helyzete” címmel megrendezésre kerülő éves vitában; hangsúlyozza, hogy lehetőség van megerősíteni a kkv-követek hálózata és a kkv-kat képviselő nemzeti és helyi szervezetek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a fenntarthatóságra és digitalizálásra irányuló uniós célkitűzéseket teljes mértékben ki kell egészíteni pénzügyi és egyéb forrásokkal annak érdekében, hogy a tagállamok előmozdíthassák a kkv-k átállását e téren, ami a kohéziós politika keretében különösen fontos a legkevésbé fejlett országok és régiók számára; hangsúlyozza, hogy e célkitűzések között nem lehet ellentmondás, hanem éppen ellenkezőleg, kölcsönösen erősíteniük kell egymást, és olyan intézkedésekkel kell társulniuk, amelyek célja a foglalkoztatás jogok és jobb munkakörülmények révén történő megóvása; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálja, hogy a kkv-k a nagyobb vállalatoknál több nehézséggel szembesültek a finanszírozáshoz való hozzáférés terén, többek között a különböző monetáris intézkedéseknek és a szabályozási keretnek köszönhetően; e tekintetben intézkedéseket javasol a kkv-k, köztük a mikrovállalkozások és az induló vállalkozások hitelhez jutásának javítása érdekében; emlékeztet arra, hogy a kkv-k rendszerint nem rendelkeznek elegendő pénzügyi és emberi erőforrással ahhoz, hogy a többi érdekelt féllel, különösen a multinacionális vállalatokkal egyenrangú szereplőként vegyenek részt az őket érintő szakpolitikák és szabályok kidolgozási folyamatában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalmát fejezi ki az EBB finanszírozási kereteihez való hozzáférés azon nehézségei miatt, amelyekkel a legtöbb kkv – különösen a kis tőkeértékűek – szembesül, és kéri, hogy a hozzáférés feltételei legyenek tekintettel arra, hogy a kkv-kat jobban be kell vonni; sajnálja, hogy számos kkv, köztük sok mikrovállalkozás és induló vállalkozás nem tud uniós finanszírozáshoz jutni a tájékozottság hiánya miatt, de a lassúság, valamint a vonatkozó eljárások és támogathatósági kritériumok túlzott bonyolultsága miatt sem; felszólítja a Bizottságot, hogy az eljárások egyszerűsítése, az információhoz való internetes hozzáférés és a kkv-k, illetve a mikrovállalkozások számára kifejlesztett ösztönzők révén számolja fel az ilyen akadályokat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékezteti e tekintetben a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alapvető működésük biztosítása érdekében haladéktalanul helyre kell állítani a kkv-k likviditását, és figyelmeztet arra, hogy a kkv-k, különösen a mikrovállalkozások Covid19 utáni megmaradása – tekintettel a nagyobb vállalkozásokkal szembeni strukturális gyengéikre – a gyors döntéshozataltól, a megfelelő finanszírozástól és a likviditás gyors rendelkezésre állásától függ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minél jobban használják fel a következő többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló uniós eszközöket, a helyi közösségek sajátos igényeinek megfelelően, és lehetőség szerint figyelembe véve a meglévő ágazati és nemzeti sajátosságokat; emlékeztet arra, hogy többek között azt várják el tőlük, hogy irányítsák a beruházásokat a kkv-k felé; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a helyreállítási terv kevés hangsúlyt fektetett a kkv-kra, és intézkedéseket sürget annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k is bekerüljenek annak körébe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegye testre szabottabbá az uniós finanszírozást a nem digitális, csúcstechnológiai és innovatív kkv-k nagyobb arányú részvétele érdekében, továbbá kéri, hogy dolgozzanak ki olyan új uniós eszközöket, amelyek felmérik, hogy a kkv-k fel tudják-e észszerűen használni a finanszírozást, az pedig megfelel-e igényeiknek, valamint biztosítsák, hogy a kkv-k Európa globális versenyképessége érdekében az értékláncban részt vevő összes többi partnerhez hasonlóan részesülhessenek az előnyökből; emlékeztet arra, hogy az induló vállalkozások virágzásának elősegítése érdekében alapvető fontosságú egy olyan „türelmes tőke” biztosítása, amelynek célja a hosszú távú befektetésekre jellemző előnyök megragadása, és amelynek szolgáltatói még kedvezőtlen rövid távú körülmények között is képesek fenntartani befektetéseiket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU-s szerveknek proaktívan kell a kkv-hálózatok és -szervezetek helyi, regionális és nemzeti szinten megközelíteni az időszerű tájékoztatás és iránymutatás érdekében az elérhető és tervezett uniós finanszírozási lehetőségek kihasználásához; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy vegye igénybe az összes rendelkezésre álló kommunikációs, valamint szervezzen versenyeket diákok és fiatal vállalkozók számára; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti a tagállamokat, hogy garantálják a banki hitelezéshez való megkülönböztetésmentes hozzáférést a kkv-k számára, köztük azok számára is, amelyek üzleti modellje az immateriális javakra összpontosít; emlékeztet arra, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés a növekedés, a fenntartható átalakulás és az innováció kulcsfontosságú tényezője, és felszólít az innovatív üzleti modellek további támogatására; sajnálja a különböző euróövezeti országokban működő kkv-k hitelfeltételei között fennálló szakadékot, és kéri a tagállamokat, kötelezettségüknek megfelelően működjenek együtt a pénzügyi és banki ágazattal, hogy biztosítsák a bankhitelekhez való teljes és igazságos hozzáférést a kkv-k számára; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a tőkepiacokon keresztül történő finanszírozás önmagában nem lesz elegendő ahhoz, hogy megfelelő megoldásokat kínáljon a kkv-k számára, és úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatási ágazatnak stabilnak kell lennie, és a kkv-k, a mikrovállalkozások és az önálló vállalkozók számára személyre szabott finanszírozási lehetőségek széles skáláját kell költséghatékony módon biztosítania; hangsúlyozza e tekintetben a hagyományos banki modellek, köztük a kis regionális bankok és takarékszövetkezetek fontosságát; felkéri az EBB-t, hogy működjön együtt szorosabban a tagállamokbeli pénzügyi közvetítőivel a pénzügyi támogatáshoz való hozzáférésük javítását célzó vonatkozó információk kkv-k körében történő terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

23.

A Covid19-világjárvány miatt felmerülő új kihívások

| 24. | emlékeztet arra, hogy a kkv-k számára gyorsan likviditást kell biztosítani, miközben a kkv-k feltőkésítésére irányuló intézkedéseket is meg kell erősíteni; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy foglalkozzanak a késedelmes fizetések problémájával, amelyek továbbra is jelentős likviditási kihívást jelentenek a kkv-k számára, és sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy hajtsák végre a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet, különösen a közigazgatás és a vállalkozások közötti kapcsolatok tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a késedelmes fizetésekről szóló irányelv nyomon követését és végrehajtását, és mérje fel az irányelv felülvizsgálatának szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy az azonnali fizetés váljon normává a belső piacon mind a vállalkozások közötti tranzakciók– különösen a nagyobb vállalkozások kisebb vállalkozások felé végrehajtott tranzakciói –, mind a kormányok és a vállalkozások közötti tranzakciók esetében; felszólítja az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű hatóságokat, hogy mutassanak mindig jó példát a kkv-k időben történő kifizetésével, és ezzel összefüggésben ösztönzi a kötelezettségszegési eljárások aktív alkalmazását azokban az esetekben, amikor az irányelvet nem megfelelően hajtják végre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elismeri az állami támogatási szabályok ideiglenes lazításának szükségességét, valamint annak elismerését, hogy e szabályok Unió-szerte az intézkedések egyenlőtlen végrehajtásához vezettek; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek gyors lépéseket a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megjegyzi, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok jövőbeli értékelése és felülvizsgálata során megfelelően figyelembe kell venni a peremterületeken – köztük a szigeteken, a legkülső régiókban és a hegyvidéki területeken, valamint a korábban soha nem látott természeti csapások által érintett egyéb területeken, köztük a nem peremterületeken – található kkv-k sajátosságait és az őket érintő földrajzi hátrányokat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Covid19-válság által legsúlyosabban érintett ágazatok az idegenforgalom, a vendéglátás, a kultúra, a kreatív iparágak, a közlekedés, a kereskedelmi vásárok és rendezvények – amelyeket nagyrészt kkv-k alkotnak; hangsúlyozza az olyan folyamatos, gyors intézkedések fontosságát, amelyek az utasok és a szolgáltatók közötti bizalom visszaállítását és megtartását célozzák; hangsúlyozza, hogy ezeket az ágazatokat mentesíteni kell az adminisztratív terhek és a költségokozó szabályozás alól, meg kell határozni az ágazatok fellendüléséhez vezető utat, és biztosítani kell az érintett ágazatok munkavállalói jogainak védelmét; emlékeztet arra, hogy fontos a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k digitális technológiákhoz és támogatási programokhoz való hozzáférésének fejlesztése, mivel a Covid19-válság rámutatott gazdasági és társadalmi életünkben betöltött fontos szerepükre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sürgeti a tagállamokat, hogy kiemelt politikai prioritásként ismerjék el a foglalkoztatás védelmét, valamint a kkv-k és az induló vállalkozások fennmaradását azáltal, hogy konkrét intézkedéseket terjesztenek elő a gazdaságilag életképes kkv-k és a fizetésképtelenség kockázatának kitett induló vállalkozások támogatására, különös tekintettel a Fizetőképesség-támogatási Eszköz Európai Tanács által javasolt törlésére; tudomásul veszi a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) kezdeményezést, amely a nemzeti csökkentett munkaidős foglalkoztatási rendszerek költségeinek fedezését célozza; kéri a Bizottságot, hogy tevékenyen támogassa a tagállamokat a megelőző szerkezetátalakításról szóló irányelv (17) átültetésében, hogy valódi második esélyt nyújtson a nehéz helyzetbe került kkv-knak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy a Covid19-válság a kkv-kat az olyan innovatív technológiák, új munkaszervezési formák és digitális üzleti modellek felé terelte, mint az e-kereskedelem, a megosztáson alapuló gazdaság és a távmunka; rámutat arra, hogy számos kkv nehezen alkalmazkodott az új körülményekhez, és e tekintetben felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kutatási és innovációs beruházások a kkv-k részvételére irányuljanak, miközben egyensúlyt teremtenek a szellemi tulajdonjogok érvényesítése és az innováció ösztönzése között; kéri továbbá, hogy e folyamat során tartsák tiszteletben a munkavállalók jogait; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet, hogy a kkv-k innovációja kulcsfontosságú hajtóereje a termelékenységnek és a fenntartható növekedésnek, mivel segíthet megoldani globális és társadalmi kihívásokat és jobb munkakörülményeket kínálhat; emlékeztet, hogy a technológiai fejlődés és a digitalizáció növeli a kkv-k lehetőségeit, hogy újítsanak és jólétet teremtsenek, felgyorsítja az ismeretek terjedését, az új üzleti modellek megjelenését és fokozza azon képességüket, hogy gyorsabban növekedjenek; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az innovációra irányuló beruházásoknak azon ökoszisztémákat kell előnyben részesíteniük, amelyek a kkv-kat is magukban foglalják, és erősítik a kiváló technológiák közös létrehozását, fejlesztését és ipari felhasználását, valamint az új technológiák elterjedését; hangsúlyozza ezért a célzott közpolitikák fontosságát a mikrovállalkozások és a kkv-k digitális átalakulási folyamataival kapcsolatos horizontális igények – például a jelentéstételi kötelezettségek egyszerűsítése – támogatása szempontjából, és felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki kísérleti kezdeményezéseket a kkv-k e-kereskedelemhez való alkalmazkodásának meggyorsítása érdekében, például képzési és tanácsadási tevékenységek, technikai segítségnyújtás, bevált gyakorlatok illetve a tudásháromszög (oktatás, kutatás és innováció) integrálása révén, valamennyi érintett érdekelt fél és helyi hatóság bevonásával; |
| --- | --- |

32.

| 33. | üdvözli a kkv-k európai űrprogramban, többek között számos downstream szolgáltatás és alkalmazás fejlesztésében való részvételét; elismeri, hogy a kkv-k kulcsfontosságú szerepet játszanak az európai védelmi ellátási láncokban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó ígéretét, hogy intenzív digitális tanfolyamok révén gyorsított képzést nyit meg annak érdekében, hogy a mikrovállalkozások és kkv-k alkalmazottai szakértelmet szerezzenek olyan területeken, mint a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság és a megosztott könyvelési technológiák; kiemeli, hogy a Digitális Európa program keretében a kkv-k számára indított intenzív digitális tanfolyamokat olyan támogatott programoknak kell megelőzniük, amelyek lehetővé teszik a kkv-tulajdonosok és a kkv-k vezetői számára, hogy azonosítsák digitális szükségleteiket és lehetőségeiket; rámutat, hogy a képzett munkaerő elengedhetetlen a kkv-k boldogulásához, és lehetővé teszi számukra, hogy sikeresen megbirkózzanak nemcsak a környezeti és digitális átállással, hanem az e vállalkozások előtt álló hagyományos kihívásokkal is; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sajnálja, hogy a kkv-knak eddig csak 17 %-a tette sikeresen magáévá a digitális technológiát; szorgalmazza a strukturális munkaerőhiány és a készséghiány kezelését, valamint a kkv-k digitális jártassággal és készségekkel való felruházását célzó intézkedések megerősítését, valamint a gyorsan változó munkaerőpiacok és a Covid19-válság által előidézett felgyorsulás fényében is a hitel- és ellátásilánc-irányítási készségek mellett a közbeszerzéssel és a pénzügyi képzéssel kapcsolatos készségek fejlesztését; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a kkv-k szakmai továbbképzési és tanulószerződéses gyakorlati képzési programjaiba való beruházásokat; e tekintetben kéri, hogy dolgozzanak ki testre szabott megközelítést a mikrovállalkozások esetében szükséges digitális készségekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a Bizottság készségfejlesztési programja ebben jelentős szerepet játszhat, és rámutat, hogy a digitális és innovációs szakadék áthidalása érdekében növeli kell a TTMM-szakokon végzett diplomások arányát, és kezelni kell a nők e két területen tapasztalható hiányát; üdvözli e tekintetben az európai készségfejlesztési programot; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tudomásul veszi a Bizottság mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvét (COM(2020)0065) és azon véleményét, hogy minden tagállamnak rendelkeznie kell legalább egy, a mesterséges intelligenciára specializálódott digitális innovációs központtal. |
| --- | --- |

37.

| 38. | ösztönzi a Bizottságot a kkv-k azon erőfeszítéseinek támogatására, hogy többek között korszerűsítsék az elavult eszközöket, fokozzák a tudástranszfert és azonosítsák a technológiák, például az ipari mesterséges intelligencia leghatékonyabb használatát, valamint továbbképezzék a munkaerőt olyan, azonnal szükséges készségek elsajátítása érdekében, mint amilyen a távoli eszközellenőrzés, a termelés nyomon követése, az alkalmazottak együttműködése, a környezeti szempontból fenntartható üzleti modellek, a körforgásos gazdaság megközelítései, az energia- és erőforrás-hatékonyság, amely területeken a digitális know-how gyakran döntő fontosságú, és lehetővé teszi a kkv-k számára, hogy versenyképesek maradjanak; felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg egy kkv-kra vonatkozó utalványprogram létrehozását is a kkv-k fent említett erőfeszítéseinek támogatására: |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a kkv-k környezeti szempontból fenntartható technológiákkal, gyakorlatokkal és üzleti modellekkel kapcsolatos tudás- és készséghiányainak kezelését, különösen azokban az ágazatokban, ahol az EU fenntartható energiával és környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzései alapvető változást igényelnek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet az olyan eszközök fontosságára, mint az Enterprise Europe Network és az európai digitális innovációs központok, amelyek elősegíthetik a kkv-k nemzetközivé válását, digitalizációját és az innováció helyi szintű folytatását, többek között a környezetvédelem területén is, és hozzájárulhatnak annak biztosításához, hogy a célnak megfeleljenek; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el ezen eszközök alapos félidős és utólagos értékelését úgy, hogy az értékelési folyamat során konzultál a kkv-k képviselőivel annak biztosítása érdekében, hogy ezek a hálózatok ténylegesen eljussanak a kkv-khoz; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza a nem személyes adatoknak és a technológiák tudományos életből a kkv-k felé történő átadásának kulcsfontosságú szerepét, és kiemeli a megkülönböztetésmentes, megbízható és biztonságos adatmegosztást szolgáló európai adatterek létrehozásának fontosságát a vállalkozások közötti és a kormányokkal való adatáramlás fokozása érdekében, az adatok nyílt hozzáférhetőségét biztosító modell használatával; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri, hogy a digitalizáció javításának és a hatékony átalakulás elősegítésének alapvető feltételeként fogadjon el párhuzamos és határozottabb politikát az internet-infrastruktúra és a konnektivitás feltételeinek javítása érdekében a távoli területeken lévő kkv-k javát szolgálva; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a konnektivitásra vonatkozó, kötelező erejű célok kitűzését; |
| --- | --- |

42.

Helyreállítási stratégia

| 43. | kitart amellett, hogy az Európai horizont program elsőbbséget élvez és szilárd, átfogó finanszírozást igényel; kéri, hogy ennek jelentős részét tegyék elérhetővé a kkv-k, többek között az Európai Innovációs Tanács kkv-komponensei számára, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy lehetőség szerint a K+I-eszközök – például az Európai Innovációs Tanács akcelerátorprogramja – gyorsított lehetőségeket kínáljanak az innovatív technológiákat kifejlesztő kkv-k és induló vállalkozások számára; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri, hogy az átfogó uniós kutatási és innovációs politikákat és eszközök a lehető leginkább ágazatsemlegesek legyenek, és nyújtsanak több támogatást nemcsak azoknak a kkv-knak és mikrovállalkozásoknak, amelyek már jelenleg is aktívak az innovációs erőfeszítések területén, hanem szükségleteiknek megfelelően a lemaradóknak is, különösen a hagyományos gyártás terén; kéri, hogy több európai szintű K+I-finanszírozást szánjanak a nem digitális kkv-k és azon kkv-k számára, amelyek javítani kívánják környezeti teljesítményüket és erőforrás-hatékonyságukat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy az együttműködés és a kooperáció kulcsfontosságú a kkv-k teljesítményének javítása szempontjából; e célból megjegyzi, hogy a tudásháromszög (oktatás, kutatás és innováció) valamennyi szereplőjével kialakított klasztereket és partnerségeket az adminisztratív terhek csökkentése, az eljárások egyszerűsítése és a kkv-k klasztereinek részvételét szolgáló megosztott szolgáltatási eszközök létrehozása révén jobban elő kell mozdítani, és ösztönözni kell; kéri továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai horizont partnerségei és küldetései végrehajtásuk teljes időtartama alatt átláthatók és inkluzívak legyenek, különösen a kkv-k részvétele, stratégiai kutatási menetrendjük és éves munkaprogramjaik meghatározása tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy tisztességes szabályokat kell biztosítani a megállapítások és a végső eredmények megosztására vonatkozóan, „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli az Európai Innovációs és Technológiai Intézetben és a tudományos és innovációs társulásaiban rejlő lehetőségeket, mivel ezek hatékony eszközökként szolgálnak a kkv-k, a kutatóközpontok és az egyetemek közötti, azzal a céllal folytatott együttműködés fokozásához, hogy előmozdítsák a helyi vállalkozói tevékenységet és foglalkozzanak korunk legsürgetőbb társadalmi kihívásaival; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ruházzanak be többek között az adatgazdaságba, a mesterséges intelligenciába, az intelligens termelésbe, a dolgok internetébe és a kvantuminformatikába, és biztosítsák, hogy e területek erős kkv-komponenssel rendelkezzenek; sajnálja, hogy a legtöbb kkv nem fér hozzá az általuk létrehozott adatokhoz; e tekintetben üdvözli az arra irányuló európai adatstratégiát, hogy létrehozzák az adatok valódi piacát, ahol a kkv-k bármilyen piaci keretek – a fogyasztók és a vállalkozások egymás között, illetve a vállalkozások és a kormányzat – között könnyen hozzáférhesssenek az adatokhoz, illetve felhasználhassák azokat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a kkv-kat érintő innovációs lehetőségek támogatását, és nemzeti innovációs stratégiájukon belül maximális szinergiákat biztosítsanak az uniós programokkal; hangsúlyozza e tekintetben az úttörő technológiákra szakosodott innovatív kkv-k szerepét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k tulajdonosai és vezetői, a kkv-szövetségek és a támogató szervezetek körében növelni kell a környezeti szempontból eredményesebb technológiákra irányuló finanszírozási lehetőségek, a környezettudatos tervezéssel és a hatékony erőforráshasználattal és -gazdálkodással kapcsolatos szerződéses szolgáltatások (pl. konzultáció, tanácsadás és képzés), valamint a zöld vállalkozás és a zöld technológiák, termékek és szolgáltatások ismertségét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy az új és környezetbarát technológiákba történő beruházások jóvoltából a zöld megállapodás egy olyan új növekedési stratégiává válhat, amelynek révén a kkv-knak innovációs potenciáljukból előnyük származhat, illetve fokozhatják e potenciáljukat; |
| --- | --- |

50.

| 51. | elismeri, hogy jóllehet számos kkv kíván beruházni energiahatékony, körforgásos és környezetbarát folyamatokba, termékekbe és szolgáltatásokba, ennek kapcsán jelentős, főleg pénzügyi korlátokba ütköznek, amelyek megakadályozzák őket ebben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szabályozási terhek csökkentése mellett szüntessék meg ezeket az akadályokat egy támogató szabályozási keret, valamint technikai és pénzügyi támogatási rendszerek – többek között magánberuházások révén történő – bevezetésével annak érdekében, hogy a kkv-k sikeresen és gyorsan átvehessék a zöld gyakorlatokat, termékeket, eljárásokat és szolgáltatásokat; úgy véli, hogy a fokozott célzott technikai és pénzügyi segítségnyújtás elengedhetetlen lesz a zöld lehetőségek e kkv-k, köztük a mikrovállalkozások körében történő előmozdításához; hangsúlyozza, hogy e támogatásnak lehetővé kell tennie a kkv-k és a mikrovállalkozások számára, hogy teljes mértékben kihasználhassák a zöld megállapodás kínálta lehetőségeket, figyelembe véve felépítésüket, üzleti modelljüket és általában az igényeiket, mivel egyenmegoldás nem létezik; hangsúlyozza e tekintetben, hogy aktívan be kell vonni a kkv-k szervezeteinek képviselőit; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyek a legnagyobb foglalkoztatási és versenyképességi lehetőségeket kínálják a kkv-k számára, mint például a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, helyi munkahelyek teremtése, valamint jelentős üzleti és innovációs lehetőségek biztosítása a kkv-k számára; tudomásul veszi az úgynevezett „korszerűsítési hullám” kezdeményezései által kínált lehetőségeket, beleértve a városrehabilitációs projekteket is; hangsúlyozza, hogy bár a javításhoz való jog előnyös a fogyasztók számára, a kkv-kat a javítási piacszegmensre való belépésre ösztönözheti, valamint hogy az épületek energiahatékonyságának növelését célzó szakpolitikák nem csak az építőiparban működő kkv-kat segíti, hanem más kis- és középvállalkozások körében is népszerűsíthetik az energiahatékonyságot, hozzájárulva ezáltal saját működési költségeik csökkentéséhez; az energetikai szolgáltató vállalkozások esetében felszólít egy versenyképesebb piac kialakítására; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzés stratégiai eszközként fellendíti a fenntartható termelési és fogyasztási mintákat; úgy véli, hogy ez az eszköz megfelelő támogatással és segítségnyújtással a helyi, innovatív kkv-k számára is nagy lehetőségeket kínálhat; megjegyzi, hogy hasonló szerepet tölt be a zöld és körforgásos közbeszerzés, és e tekintetben emlékeztet arra, hogy nemzeti szintű végrehajtását a közjogi szervek és a kkv-k számára nyújtott képzésnek és támogatásnak kell kísérnie; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megjegyzi, hogy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kiegyensúlyozott kerete már régóta fontos lépésnek számít a belső piac működésének javításában; felhívja ezért a Bizottságot, hogy részesítse előnyben a szellemi tulajdonra vonatkozó, bejelentett cselekvési tervet annak érdekében, hogy biztosítsa a szerzői jogi oltalom alatt álló áruk és a szabadalmaztatott találmányok uniós szintű védelmét, és erősítse az európai vállalatok, különösen a kkv-k azon képességét, hogy erős és kiegyensúlyozott szellemi tulajdonra vonatkozó rendszereken alapuló innovációt valósítsanak meg, ami kedvezően hat az innovatív kkv-k globális versenyképességére, valamint minimálisra csökkenti az adminisztratív eljárások költségeit és összetettségét, ugyanakkor kezeli a szabadalmi peres eljárásokkal kapcsolatos kihívásokat, és nyílt forráskódú és nyílt adatokon alapuló modellekkel szolgál a jövőbeli innovációhoz; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet a szakképzés és az egész életen át tartó tanulás szerepére, amelyek elengedhetetlenek a szakképzett munkaerő iránti kereslet és kínálat közötti eltérés kezeléséhez, ösztönzi a vállalkozói készségeknek az oktatás korai szakaszába való integrálását, valamint a munkanélküli munkavállalók át- és továbbképzésének előmozdítását munkaerőpiaci integrációjuk lehetővé tétele és annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k megfelelően képzett személyzetre számíthassanak; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kkv-kat célzó oktatás, szakmai képzési stratégiák és készségfejlesztési programok révén gyorsítsák fel és bővítsék ki a készségigények azonosítására és a munkaerőpiaci hiányosságok kezelésére irányuló kezdeményezéseket, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nők által irányított mikrovállalkozások és kkv-k vállalkozói készsége és finanszírozáshoz való hozzáférése terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók; felhívja a tagállamokat, hogy mérjék fel azokat az akadályokat, amelyek még mindig gátolják a nőket abban, hogy vállalatalapítókká és vállalatvezetőkké váljanak; hangsúlyozza, hogy a nemek szerint lebontott adatok használatával mélyrehatóbb értékelést lehet végezni, valamint javulni fog a döntéshozatali folyamat általános minősége; felszólít a nőket célzó olyan oktatási és továbbképzési kezdeményezésekre, amelyek hozzásegítik őket vállalkozói készségeik és önbizalmuk fejlesztéséhez; úgy véli továbbá, hogy az e-kormányzati eszközöket és a digitális készségeket a közszférán belül elő kell mozdítani annak érdekében, hogy a közigazgatás még inkább vállalkozás- és polgárbaráttá váljon, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti és regionális szinten bevált gyakorlatok megosztását ezen a területen, többek között a közigazgatás és a magánszektor közötti együttműködés tekintetében, a gazdasági versenyképesség fokozása érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | emlékeztet arra, hogy a kkv-stratégiának ki kell terjednie a különböző méretű és típusú kkv-kra, függetlenül attól, hogy hagyományos, szociális vagy csúcstechnológiai ágazatokban működnek-e; úgy véli, hogy a hagyományos kézműiparos kkv-k, az idegenforgalomban, a kulturális és kreatív ágazatokban és a szociális gazdaságban kkv-k a kkv-hálózat különösen sérülékeny szegmensét alkotják; elismeri történelmi, kulturális, gazdasági és társadalmi értéküket, és felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az ágazatok versenyképességét, többek között a generációváltás és a vállalkozóvá válás, az innovációs lehetőségekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés előmozdítása, valamint ezen ágazatok védelmének és fejlesztésének támogatása révén; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy a kkv-kat támogató uniós programok, különösen az egységes piaci program keretében fordítson különös figyelmet a szociális gazdaság vállalkozásaira is, mivel azok helyi gyökerekkel rendelkeznek, a termékek és szolgáltatások széles skáláját kínálják az uniós egységes piacon, minőségi munkahelyeket teremtenek és előmozdítják a szociális innovációt; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy, az adminisztratív terhek csökkentésére és a kkv-stratégia végrehajtására vonatkozó, a plenáris ülésen „A kkv-szövetség helyzete” címmel évente megrendezésre kerülő vitán bemutatandó ütemtervet, amely tartalmazza a lépések ütemtervét és félidős ellenőrző pontokat, és köteleződjön el ezen ütemterv iránt; megjegyzi, hogy a WHO pandémiára vonatkozó figyelmeztetését és a Covid19 terjedésének megfékezését célzó intézkedések végrehajtását követően számos európai vállalat kénytelen volt leállítani vagy lelassítani a termelést a kereskedelmi korlátozások, az ellátási lánc zavarai, valamint a harmadik országokból származó nyersanyagok és alkatrészek hiánya miatt, ami ismét rávilágított arra, hogy az európai iparnak stratégiai autonómiát kell szereznie, és csökkentenie kell a harmadik országoktól való függőségét, valamint biztosítania kell, hogy a stratégiai értékláncok kulcsfontosságú részei – többek között a feldolgozóiparban is – a határain belül jobban helyezkedjenek el; felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy az orvosi felszerelést biztosító vállalatok ne szembesüljenek ismét ugyanazokkal a nehézségekkel, mint amelyek a belső piacon jelentkeztek, és arra, hogy vonja le a Covid19-válság korai szakaszaiban felmerült problémák tanulságait; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólít a versenyszabályok megerősítésére a kkv-k versenyképességének javítása és a szociális dömpinghez és a munkaügyi deregulációhoz vezető tisztességtelen gyakorlatokkal szembeni védelmük érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a munkavállalók jogainak sérelme nélkül biztosítsa az uniós versenyjog hatékony végrehajtását; emlékeztet e tekintetben a társadalmi párbeszéd előmozdításának fontosságára a kkv-kkal kapcsolatos politikák kidolgozása és végrehajtása során, valamint egyenlő versenyfeltételek garantálására a kkv-k számára annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k méltányos módon élvezhessék az egységes piac előnyeit és kiaknázhassák a növekedési lehetőségeket; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a kkv-k boldoguljanak az ökoszisztémák keretében, inkluzív megközelítést garantálva és összegyűjtve az értékláncban működő valamennyi szereplőt Európa stratégiai ágazatokban betöltött vezető szerepének és a globális színtéren való versenyképességének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy az EU kkv-stratégiájának mindenkor teljes mértékben figyelembe kell vennie a kkv-k nemzeti sajátosságait, ezáltal biztosítva a tagállamok széles körű nemzeti autonómiájának megfelelő figyelembevételét az általános uniós keretben; |
| --- | --- |

62.

| 63. | sajnálja, hogy jelenleg legfeljebb 600 000 kkv exportál az EU-n kívülre; emlékeztet arra, hogy a globális piacra belépni kívánó kkv-k csak akkor fogják javítani versenyképességüket, ha helyi és nemzetközi szinten is strukturált és kiszámítható szabályozási és támogató kerettel találják szembe magukat, és ha strukturált hálózatok támogatását élvezik, szilárd információs erőforrásokkal rendelkeznek és hozzáférnek a beruházási lehetőségekhez és a szakképzett munkaerőhöz; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozni kell a kkv-knak a belső és a nemzetközi piaccal, valamint azok szabályaival és eszközeivel kapcsolatos ismereteit többek között a referenciakeret egyszerűsítésével és a testre szabott lehetőségekkel kapcsolatos kommunikáció javításával; e tekintetben emlékeztet a kkv-k ernyőszervezeteinek, hálózatainak és kereskedelmi kamaráinak, valamint az uniós küldöttségeknek a tagállamokban és nemzetközi szinten betöltött szerepére; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy vezessen be olyan eszközöket, mint az egységes digitális belépési pont, hogy könnyen azonosítani lehessen a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokból eredő, a kkv-k rendelkezésére álló lehetőségeket; e tekintetben üdvözli a vámeljárásokkal és vámalakiságokkal foglalkozó „Access2Markets” elnevezésű új bizottsági portál elindítását, és sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson többnyelvű hozzáférést ehhez az eszközhöz; |
| --- | --- |

64.

| 65. | emlékeztet arra, hogy a kkv-kat aktívan be kell vonni a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokba, és szorgalmazni kell a kölcsönösséget a harmadik országok közbeszerzéseihez való hozzáférésük biztosítása érdekében; kéri ezért, hogy a kereskedelmi megállapodásokba foglaljanak bele egy önálló kkv-fejezetet, amely felhívja a figyelmet a többi fejezetben foglalt mikrovállalkozás- és kkv-barát rendelkezésekre, és így a mikrovállalkozások és a kkv-k tulajdonosai számára lehetővé teszi a megállapodás releváns és előnyös vonatkozásainak gyors azonosítását; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sürgeti a Bizottságot, hogy a harmadik országok jogellenes vagy tisztességtelen kereskedelmi gyakorlataiból eredő tisztességtelen verseny csökkentése érdekében törekedjen az egyenlő versenyfeltételekre és olyan szabályozási környezetre, amelyben a kkv-k globálisan boldogulhatnak és versenyezhetnek, valamint vegye fontolóra piacvédelmi eszközök alkalmazását, ideértve azokat a piacvédelmi intézkedéseket is, amelyek tisztességtelenül gátolják az uniós vállalkozásokat a piacaikhoz való szabad hozzáférésben; |
| --- | --- |

66.

| 67. | úgy véli, hogy a nemzeti és európai közigazgatásoknak jó példával kell elöl járniuk, és elő kell segíteniük és növelniük kell a kkv-k és a mikrovállalkozások közbeszerzésben való részvételét azáltal, hogy egyszerűsítik az ajánlati felhívásokkal és eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférést, ugyanakkor elkerülik az aránytalan követelményeket és a megkülönböztető gyakorlatokat, például az olyan pályázati kritériumokat, amelyek a szolgáltatás vagy a megvásárolt áruk alapvető elemein túlmutató követelményeket vagy képesítéseket határoznak meg, és ezáltal hozzájárulnak az ellátási láncok lerövidítéséhez és diverzifikációjához; |
| --- | --- |

67.

| 68. | több iránymutatást kér a hatóságok és a kkv-k számára a meglévő rugalmassági mechanizmusokkal és a közbeszerzési szabályok e célból történő kiigazításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

68.

| 69. | megjegyzi, hogy a nagyobb szerződések kisebb részekre osztása hozzájárulhat az ellátási láncok lerövidítéséhez és diverzifikációjához, jobb ösztönzőket kínálva a helyi kkv-k számára, többek között azáltal, hogy megkönnyíti a kkv-k részvételét az innovációs és kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésekben, amelyek általában csak nagyobb csoportok számára hozzáférhetők; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kéri, hogy becsüljék meg a „nulla kilométeres” szerződéseket azáltal, hogy prémium feltételeket kínálnak a helyi vállalkozásoknak, inspirációt merítve e téren a mezőgazdaságról és a rövidebb ellátási láncokról szóló uniós jogszabályból; kéri, hogy a közpolitikai döntéshozóknak bizonyos mértékig lehetősége legyen a helyi kkv-kal kötött szerződéseket előnyben részesíteni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti tisztviselőkkel partnerségben kell egy olyan európai közbeszerzési piac létrehozásán dolgozni, amelynek alapját olyan kisebb ajánlati felhívások képezik, amelyek lehetővé teszik a kkv-k közbeszerzési folyamatban való részvételét – többek között a nagyobb szerződések kisebb tételekre való felosztása által –, és ahol a piaci szereplők közötti valódi és igazságos verseny alakulhat ki, és hangsúlyozza, hogy az egységes európai közbeszerzési dokumentumot a kkv-k számára hozzáférhetőbbé kell tenni; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(2)  HL L 48., 2011.2.23., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 33. o.

(4)  HL C 68. E, 2014.3.7., 40. o.

(5)  HL C 316., 2017.9.22., 57. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0124.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0206.

(9)  HL C 377. E, 2012.12.7., 102. o.

(10)  A WHO főigazgatójának a Covid19-ről 2020. március 11-én tartott sajtótájékoztatón elhangzott nyitóbeszéde.

(11)  https://ec.europa.eu/growth/smes_hu

(12)  OECD Economic Outlook, 2020. évfolyam, I. szám.

(13)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

(14)  Az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank számára az Innovációfinanszírozási Tanács által készített jelentés, Funding women entrepreneurs – How to empower growth (Női vállalkozók finanszírozása – Hogyan lehet fellendíteni a növekedést?), 2020. június.

(15)  A Bizottság 2020. február 19-i közleménye az európai adatstratégiáról (COM(2020)0066).

(16)  Az Európai Politikai Tanulmányok Központjának jelentése a német gazdasági és energiaügyi minisztérium számára: Feasibility Study: Introducing ‘one-in-one-out’ in the European Commission (Megvalósíthatósági Tanulmány: Az „egy be, egy ki” elv bevezetése az Európai Bizottságban), 2019. december 5.

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1023 irányelve (2019. június 20.) megelőző szerkezetátalakítás kereteiről, az adósságelengedésről és az eltiltásokról, a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósságelengedési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (HL L 172., 2019.6.26., 18. o.).

---

2020. december 17., csütörtök

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/15

---

P9_TA(2020)0360

MFF, jogállamisági feltételek és saját források

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről (2020/2923(RSP)

(2021/C 445/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 14., 15., 16. és 17. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295., 310., 311., 312. és 322. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 14., 15., 16. és 17. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295., 310., 311., 312. és 322. cikkére,

| — | tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet („jogállamiságról szóló rendelet”) kapcsán 2020. november 5-én született politikai megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet („jogállamiságról szóló rendelet”) kapcsán 2020. november 5-én született politikai megállapodásra;

| — | tekintettel a 2020 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-én elért politikai megállapodásokra, köztük az együttes és egyoldalú nyilatkozatokra, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervet is tartalmazó intézményközi megállapodásra, valamint az Európai Uniós Helyreállítási Eszközre (EURI), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-én elért politikai megállapodásokra, köztük az együttes és egyoldalú nyilatkozatokra, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervet is tartalmazó intézményközi megállapodásra, valamint az Európai Uniós Helyreállítási Eszközre (EURI),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. július 21-én elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. július 21-én elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2020. július 23-án elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2020. július 23-án elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a képviselőcsoportok vezetői által Angela Merkelnek, a Németországi Szövetségi Köztársaság kancellárjának és az Európai Unió Tanácsa elnökének, valamint Ursula von der Leyennek, az Európai Bizottság elnökének írt, a jogállamiságról szóló, 2020. augusztus 26-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a képviselőcsoportok vezetői által Angela Merkelnek, a Németországi Szövetségi Köztársaság kancellárjának és az Európai Unió Tanácsa elnökének, valamint Ursula von der Leyennek, az Európai Bizottság elnökének írt, a jogállamiságról szóló, 2020. augusztus 26-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az Elnökök Értekezlete által tett, az EU hosszú távú költségvetéséről és a jogállamiságról szóló, 2020. november 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az Elnökök Értekezlete által tett, az EU hosszú távú költségvetéséről és a jogállamiságról szóló, 2020. november 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. december 11-én elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. december 11-én elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek Uniója; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az EUSZ 2. cikkében rögzített értékek Uniója;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány emberéletetek ezreit oltotta ki Európában és a világban, és példa nélküli válsághoz vezetett, amely katasztrofális következményekkel járt magánszemélyek, munkavállalók és vállalkozások számára, ezért példa nélküli választ is igényel, különösen a Covid19 második hullámát követően és a járvány tényleges elmúltáig; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány emberéletetek ezreit oltotta ki Európában és a világban, és példa nélküli válsághoz vezetett, amely katasztrofális következményekkel járt magánszemélyek, munkavállalók és vállalkozások számára, ezért példa nélküli választ is igényel, különösen a Covid19 második hullámát követően és a járvány tényleges elmúltáig;

| C. | mivel az Európai Tanácson belüli politikai vita az egész folyamat késedelméhez vezetett, ami késleltette a többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről folyó tárgyalásokat, azok elfogadását és végrehajtását; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanácson belüli politikai vita az egész folyamat késedelméhez vezetett, ami késleltette a többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről folyó tárgyalásokat, azok elfogadását és végrehajtását;

| D. | mivel a jogállamiságról szóló hatékony rendelet és az új saját források bevezetése előfeltétele volt annak, hogy az Európai Parlament elfogadja a többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomagot; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogállamiságról szóló hatékony rendelet és az új saját források bevezetése előfeltétele volt annak, hogy az Európai Parlament elfogadja a többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomagot;

| E. | mivel az Unió társjogalkotói 2020 során példa nélküli megállapodásokat tudtak kötni; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió társjogalkotói 2020 során példa nélküli megállapodásokat tudtak kötni;

| 1. | üdvözli a társjogalkotók által a jogállamiságról szóló rendeletről 2020. november 5-én, valamint a többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről 2020. november 10-én elért politikai megállapodásokat, köztük az együttes és egyoldalú nyilatkozatokat; kiemeli, hogy e történelmi jelentőségű politikai megállapodások többek között a következő rendelkezéseket tartalmazzák:






  — | egy példa nélküli 1,8 billió EUR-s csomag, amely a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből (az 1 074 milliárd EUR fokozatosan 1 085 milliárd EUR-ra nő) és a Helyreállítási Eszközből (750 milliárd EUR) áll; |
| --- | --- | --- |

1.

—

egy példa nélküli 1,8 billió EUR-s csomag, amely a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből (az 1 074 milliárd EUR fokozatosan 1 085 milliárd EUR-ra nő) és a Helyreállítási Eszközből (750 milliárd EUR) áll;

| — | 16 milliárd EUR összegű kiegészítés a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez, amely az EP által meghatározott kiemelt uniós programok (az EU az egészségügyért program, a Horizont Európa, az Erasmus+, az Integrált Határigazgatási Alap, a Frontex, az InvestEU, a Jogok és értékek program, a Kreatív Európa, a humanitárius segély és az NDICI) között kerül elosztásra és megerősíti az előre nem látott eseményekre való válaszadás költségvetését; |
| --- | --- |

—

16 milliárd EUR összegű kiegészítés a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez, amely az EP által meghatározott kiemelt uniós programok (az EU az egészségügyért program, a Horizont Európa, az Erasmus+, az Integrált Határigazgatási Alap, a Frontex, az InvestEU, a Jogok és értékek program, a Kreatív Európa, a humanitárius segély és az NDICI) között kerül elosztásra és megerősíti az előre nem látott eseményekre való válaszadás költségvetését;

| — | jogilag kötelező erejű ütemterv az új saját forrásoknak a következő többéves pénzügyi keret során történő bevezetésére, amelynek elegendőnek kell lennie legalább az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz jövőbeli törlesztési költségeinek (tőke és kamatok) fedezésére; |
| --- | --- |

—

jogilag kötelező erejű ütemterv az új saját forrásoknak a következő többéves pénzügyi keret során történő bevezetésére, amelynek elegendőnek kell lennie legalább az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz jövőbeli törlesztési költségeinek (tőke és kamatok) fedezésére;

| — | a többéves pénzügyi keretből és az NGEU-ból származó, az éghajlattal kapcsolatos kiadások legalább 30 %-ának, a többéves pénzügyi keret biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásaiból 2024-ben 7,5 %-nak, 2026-ban pedig 10 %-nak megfelelő, jogilag kötelező erejű minimális részarány; |
| --- | --- |

—

a többéves pénzügyi keretből és az NGEU-ból származó, az éghajlattal kapcsolatos kiadások legalább 30 %-ának, a többéves pénzügyi keret biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadásaiból 2024-ben 7,5 %-nak, 2026-ban pedig 10 %-nak megfelelő, jogilag kötelező erejű minimális részarány;

| — | a nemek közötti egyenlőségre és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére fordított kiadások nyomon követésére szolgáló elemek; |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőségre és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére fordított kiadások nyomon követésére szolgáló elemek;

| — | az Európai Parlament mint költségvetési hatóság szerepének megerősítése az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz és a külső címzett bevételek kezelésében, valamint az EUMSZ 122. cikkén alapuló, jövőbeli vészhelyzeti eszközök létrehozásában; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament mint költségvetési hatóság szerepének megerősítése az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz és a külső címzett bevételek kezelésében, valamint az EUMSZ 122. cikkén alapuló, jövőbeli vészhelyzeti eszközök létrehozásában;

| — | jól működő jogállamisági feltételrendszer; |
| --- | --- |

—

jól működő jogállamisági feltételrendszer;

| 2. | emlékeztet a csomag történelmi jelentőségére és a Covid19-világjárványból és annak társadalmi-gazdasági hatásaiból való gyors kilábalás biztosítása, valamint az elkövetkező hét évben az Unió előtt álló kihívások – többek között a zöld megállapodás, a digitális átállás, valamint értékeinek és az uniós adófizetők pénzének védelme – kezelése tekintetében a csomagban rejlő lehetőségekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Tanács 2020. december 10–11-i ülésén jóváhagyta a fent említett politikai megállapodásokat; üdvözli, hogy az állam- és kormányfők által elért megállapodás lehetővé teszi a többéves pénzügyi keret, az intézményközi megállapodás, az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz és a jogállamiságról szóló rendelet 2021. január 1-jei hatálybalépését; üdvözli, hogy a jogi szövegek változatlanok maradnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rendkívül sajnálja azonban, hogy a Tanácson belüli egyhangú szavazási szabály miatt a teljes csomag elfogadása, beleértve a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új uniós programokat is, indokolatlanul késlelteti az egész folyamatot; emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés védelmére vonatkozó általános feltételrendszerről szóló rendeletről az Európai Tanács által levont következtetések tartalma felesleges; emlékeztet arra, hogy a jogállamiságról szóló rendelet alkalmazhatóságát, célját és hatályát az említett rendelet jogi szövege egyértelműen meghatározza; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 15. cikkének (1) bekezdése szerint az Európai Tanács nem lát el jogalkotói feladatokat; ezért úgy véli, hogy az Európai Tanács egyetlen politikai nyilatkozata sem tekinthető a jogszabályok értelmezésének, mivel az értelmezés az Európai Bíróság feladata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Bizottságot és elnökét az Európai Parlament választja meg; emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikke (1) bekezdésének értelmében a Bizottság gondoskodik a Szerződések, valamint az intézmények által a Szerződések alapján elfogadott intézkedések alkalmazásáról; ezért megerősíti, hogy a Bizottságnak mindenkor és minden körülmények között be kell tartania a jogszabályokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikke (3) bekezdésének értelmében a Bizottság teljes mértékben független; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 17. cikke (8) bekezdésének értelmében a Bizottság az Európai Parlamentnek tartozik felelősséggel; emlékeztet arra, hogy a Parlamentnek számos jogi eszköz áll rendelkezésére annak biztosítására, hogy a Bizottság tiszteletben tartsa a Szerződésben foglalt kötelezettségét, beleértve az uniós pénzeszközök megfelelő kezelésének értékelését szolgáló mentesítési eljárást; hangsúlyozza továbbá, hogy a Parlamentnek számos jogi és politikai eszköz áll rendelkezésére annak biztosítására, hogy a jogszabályokat mindenki betartsa, legfőképpen az uniós intézmények; hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács következtetései nem tehetők kötelezővé a Bizottság számára a jogi aktusok alkalmazása során; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a társjogalkotók megállapodtak abban, hogy az uniós költségvetés védelmére vonatkozó általános feltételrendszerről szóló rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, és azt valamennyi kötelezettségvállalásra és kifizetésre alkalmazni kell; emlékeztet arra, hogy e rendelet alkalmazhatósága nem függhet iránymutatások elfogadásától, mivel az elfogadott szöveg kellően egyértelmű, és nem irányoztak elő végrehajtási eszközöket; elvárja, hogy a Bizottság a Szerződések őreként biztosítsa a rendelet teljes körű alkalmazását a társjogalkotók által elfogadott időponttól, és emlékeztet arra, hogy a rendelet vagy annak egy részének megsemmisítése csak az Európai Unió Bírósága által lehetséges; megerősíti, hogy amennyiben egy tagállam a rendelet vagy egyes részeinek megsemmisítését kéri, a Parlament megvédi annak érvényességét a Bíróság előtt, és elvárja, hogy a Bizottság támogassa a Parlament álláspontját; kiemeli, hogy ebben az esetben a Parlament fel fogja kérni a Bíróságot, hogy alkalmazzon gyorsított eljárást; emlékeztet az EUMSZ 265. cikkére és kijelenti, hogy készen áll annak alkalmazására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a Parlamentet teljes körűen be kell vonni a Next Generation EU működésébe; hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő háromoldalú egyeztetésnek kielégítő eredménnyel kell zárulnia ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az Európa jövőjéről szóló, soron következő konferencián többek között foglalkozni kell a többéves pénzügyi keret elfogadásával és a saját forrásokról szóló határozattal kapcsolatban a Tanácson belüli egyhangú szavazásra vonatkozó követelmény által támasztott akadályok leküzdésével; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/18

---

P9_TA(2020)0361

A Dublin III. rendelet végrehajtása

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Dublin III. rendelet végrehajtásáról (2019/2206(INI))

(2021/C 445/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára,

| — | tekintettel az EUMSZ 80. cikkére, amely rögzíti a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elvét, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 80. cikkére, amely rögzíti a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elvét, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 1., 2., 3., 4., 18., 19. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 1., 2., 3., 4., 18., 19. és 47. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (ECHR) 2., 3., 5., 8. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (ECHR) 2., 3., 5., 8. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ menekültekről szóló globális megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültekről szóló globális megállapodására,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre (genfi egyezmény) és 1967. évi jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre (genfi egyezmény) és 1967. évi jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (átdolgozás), amely Dublin III. rendelet néven ismert (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (átdolgozás), amely Dublin III. rendelet néven ismert (1),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 (2) és 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 (2) és 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatokra (3),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Dublin III. rendelet reformjára irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0270), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Dublin III. rendelet reformjára irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0270),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2017. október 19-én elfogadott, a 2017. november 16-i plenáris ülésen jóváhagyott és az Elnökök Értekezlete által 2019. október 17-én megerősített tárgyalási megbízásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által 2017. október 19-én elfogadott, a 2017. november 16-i plenáris ülésen jóváhagyott és az Elnökök Értekezlete által 2019. október 17-én megerősített tárgyalási megbízásra,

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos, különösen az alábbi ügyekben hozott ítéleteire: C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15 Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C.K. és társai (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (végzés) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A.S. (nagytanács) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (nagytanács) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (nagytanács) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M.A. és társai (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:280) és C-715/17, C-718/17 és C-719/17 Bizottság kontra Lengyelország, Magyarország és Cseh Köztársaság, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos, különösen az alábbi ügyekben hozott ítéleteire: C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15 Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C.K. és társai (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (végzés) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A.S. (nagytanács) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (nagytanács) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (nagytanács) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M.A. és társai (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (nagytanács) (*) (ECLI:EU:C:2019:280) és C-715/17, C-718/17 és C-719/17 Bizottság kontra Lengyelország, Magyarország és Cseh Köztársaság,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos, különösen az alábbi ügyekben hozott ítéleteire: Sharifi kontra Ausztria, 2013. december 5. (a Kamara ítélete), Mohammadi kontra Ausztria, 2014. július 3. (a Kamara ítélete), Sharifi és társai kontra Olaszország és Görögország, 2014. október 21. (a Kamara ítélete), Tarakhel kontra Svájc, 2014. november 4. (a Nagykamara ítélete), és EJEB – M.S.S. kontra Belgium és Görögország, 30696/09. sz. kérelem, 2011. november 21-i ítélet a 2003. február 18-i 343/2003/EK rendelettel (Dublin II.) kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a 604/2013/EU rendelettel kapcsolatos, különösen az alábbi ügyekben hozott ítéleteire: Sharifi kontra Ausztria, 2013. december 5. (a Kamara ítélete), Mohammadi kontra Ausztria, 2014. július 3. (a Kamara ítélete), Sharifi és társai kontra Olaszország és Görögország, 2014. október 21. (a Kamara ítélete), Tarakhel kontra Svájc, 2014. november 4. (a Nagykamara ítélete), és EJEB – M.S.S. kontra Belgium és Görögország, 30696/09. sz. kérelem, 2011. november 21-i ítélet a 2003. február 18-i 343/2003/EK rendelettel (Dublin II.) kapcsolatban,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. május 13-i európai migrációs stratégiájára (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. május 13-i európai migrációs stratégiájára (COM(2015)0240),

| — | tekintettel a 2019. szeptemberi úgynevezett máltai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. szeptemberi úgynevezett máltai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának 2017. augusztusi „Left in Limbo” című, a Dublin III. rendelet végrehajtásáról szóló tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának 2017. augusztusi „Left in Limbo” című, a Dublin III. rendelet végrehajtásáról szóló tanulmányára,

| — | tekintettel a Dublin III. rendelet 2015. évi értékelésére, valamint a Dublin III. rendelet 2016. évi végrehajtásának értékelésére, amelyet a Bizottság megbízásából az ICF International végzett, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dublin III. rendelet 2015. évi értékelésére, valamint a Dublin III. rendelet 2016. évi végrehajtásának értékelésére, amelyet a Bizottság megbízásából az ICF International végzett,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Migránsok menedékjoga, áthelyezése és kiutasítása: ideje többet tenni, hogy az eredmények kevésbé maradjanak el a kitűzött céloktól” című, 2019. novemberi 2019/24. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Migránsok menedékjoga, áthelyezése és kiutasítása: ideje többet tenni, hogy az eredmények kevésbé maradjanak el a kitűzött céloktól” című, 2019. novemberi 2019/24. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a „COVID-19: Iránymutatás a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről” című bizottsági közleményre (2020/C 126/02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „COVID-19: Iránymutatás a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről” című bizottsági közleményre (2020/C 126/02),

| — | tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak a Covid19 kapcsán a menekültügyi és befogadási rendszereket érintő sürgősségi intézkedésekről szóló, 2020. június 2-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak a Covid19 kapcsán a menekültügyi és befogadási rendszereket érintő sürgősségi intézkedésekről szóló, 2020. június 2-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) 2020. júniusi, „Éves jelentés az Európai Unió menekültügyi helyzetéről” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) 2020. júniusi, „Éves jelentés az Európai Unió menekültügyi helyzetéről” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a dublini rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. januári értékelésére, amelyet dr. Amandine Scherrer, a Parlament Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatóságán belüli Utólagos Értékelések Osztályának munkatársa (első rész), valamint az Utólagos Értékelések Osztályának kérésére a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának (ECRE) kutatócsoportja (második rész) készített, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a dublini rendelet végrehajtásáról szóló, 2019. januári értékelésére, amelyet dr. Amandine Scherrer, a Parlament Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatóságán belüli Utólagos Értékelések Osztályának munkatársa (első rész), valamint az Utólagos Értékelések Osztályának kérésére a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának (ECRE) kutatócsoportja (második rész) készített,

| — | tekintettel az Európai Parlament által megrendelt más tanulmányokra, különösen az EPRS-nek a dublini rendelet és az európai menekültügyi eljárások végrehajtásáról szóló, Gertrud Malmersjo és Milan Remáč által készített, 2016. évi értékelésére, az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálynak (Uniós Belső Politikák Főigazgatósága) a Dublin III. rendelet reformjáról szóló, Francesco Maiani által készített, 2016. júniusi tanulmányára, az EPRS „Az európai cselekvés hiányából fakadó költségek a menekültügyi politikában” című, Wouter van Ballegooij és Cecilia Navarra által készített, 2018. októberi tanulmányára, valamint az EPRS-nek a dublini rendszer reformjáról szóló, Anja Radjenovic által készített, 2019. márciusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által megrendelt más tanulmányokra, különösen az EPRS-nek a dublini rendelet és az európai menekültügyi eljárások végrehajtásáról szóló, Gertrud Malmersjo és Milan Remáč által készített, 2016. évi értékelésére, az Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálynak (Uniós Belső Politikák Főigazgatósága) a Dublin III. rendelet reformjáról szóló, Francesco Maiani által készített, 2016. júniusi tanulmányára, az EPRS „Az európai cselekvés hiányából fakadó költségek a menekültügyi politikában” című, Wouter van Ballegooij és Cecilia Navarra által készített, 2018. októberi tanulmányára, valamint az EPRS-nek a dublini rendszer reformjáról szóló, Anja Radjenovic által készített, 2019. márciusi tanulmányára,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) 2020. február 19-én tartott meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE) 2020. február 19-én tartott meghallgatására,

| — | tekintettel a tagállamok parlamentjei által a Parlamenti Kutatás és Dokumentáció Európai Központjának automatizált rendszerén keresztül a Dublin III. rendelettel kapcsolatos munkájukkal kapcsolatban adott válaszokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok parlamentjei által a Parlamenti Kutatás és Dokumentáció Európai Központjának automatizált rendszerén keresztül a Dublin III. rendelettel kapcsolatos munkájukkal kapcsolatban adott válaszokra,

| — | tekintettel Németországnak a LIBE bizottság elnöke és az előadó által a dublini eljárásban érintett valamennyi nemzeti hatóság részére elküldött, öt kérdésből álló listára adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Németországnak a LIBE bizottság elnöke és az előadó által a dublini eljárásban érintett valamennyi nemzeti hatóság részére elküldött, öt kérdésből álló listára adott válaszára,

| — | tekintettel az előadó Bochumban (Németország), Ter Apelben (Hollandia), Bukarestben (Románia) és Lampedusán (Olaszország) tett tényfeltáró látogatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az előadó Bochumban (Németország), Ter Apelben (Hollandia), Bukarestben (Románia) és Lampedusán (Olaszország) tett tényfeltáró látogatásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság levelére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0245/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0245/2020),

| A. | mivel 2015-ben 1 393 920 menedékkérő kérelmezett nemzetközi védelmet az EU+-országokban, 2016-ban pedig 1 292 740, ami 2012-höz (373 375 kérelem) és 2013-hoz (464 515 kérelem) képest négyszeres növekedést jelent, mivel az EU+-országokban a nemzetközi védelem iránti kérelmek száma 2018 (665 920) és 2019 (738 425) között ismét nőtt, és 2019-ben az EU teljes népességének 0,13 %-át tette ki; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015-ben 1 393 920 menedékkérő kérelmezett nemzetközi védelmet az EU+-országokban, 2016-ban pedig 1 292 740, ami 2012-höz (373 375 kérelem) és 2013-hoz (464 515 kérelem) képest négyszeres növekedést jelent, mivel az EU+-országokban a nemzetközi védelem iránti kérelmek száma 2018 (665 920) és 2019 (738 425) között ismét nőtt, és 2019-ben az EU teljes népességének 0,13 %-át tette ki;

| B. | mivel az EU-ban benyújtott, menedékjog iránti kérelmek majdnem fele gyermekekre vonatkozik, és 2019-ben mintegy 17 700 kísérő nélküli kiskorú nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet; mivel 86 %-uk fiú, 90 %-uk pedig 14–18 év közötti volt; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban benyújtott, menedékjog iránti kérelmek majdnem fele gyermekekre vonatkozik, és 2019-ben mintegy 17 700 kísérő nélküli kiskorú nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet; mivel 86 %-uk fiú, 90 %-uk pedig 14–18 év közötti volt;

| C. | mivel a Dublin III. rendelet 12. cikke értelmében a harmadik országbeli állampolgár számára vízumot kibocsátó tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért; mivel a Dublin III. rendelet 14. cikke szerint a vízummentességet biztosító tagállam területére belépő harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kérelmét ez a tagállam vizsgálja meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a Dublin III. rendelet 12. cikke értelmében a harmadik országbeli állampolgár számára vízumot kibocsátó tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért; mivel a Dublin III. rendelet 14. cikke szerint a vízummentességet biztosító tagállam területére belépő harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kérelmét ez a tagállam vizsgálja meg;

| D. | mivel 2019-ben 145 000 határozat született a dublini rendszer keretében benyújtott kérelmekről; mivel a dublini rendszer keretében 2019-ben benyújtott kérelmek elismerési aránya 62 % volt; |
| --- | --- |

D.

mivel 2019-ben 145 000 határozat született a dublini rendszer keretében benyújtott kérelmekről; mivel a dublini rendszer keretében 2019-ben benyújtott kérelmek elismerési aránya 62 % volt;

| E. | mivel 2008 és 2017 között a tagállamok egyharmada fogadta a menedékkérők 90 %-át; |
| --- | --- |

E.

mivel 2008 és 2017 között a tagállamok egyharmada fogadta a menedékkérők 90 %-át;

| F. | mivel egy adott menedékjog iránti kérelemért felelős tagállam meghatározásának kritériumai – hierarchikus sorrendben – magukban foglalják a család egységét, a tartózkodási engedélyek vagy vízumok kibocsátását, a szabálytalan belépést vagy tartózkodást, valamint a vízummentes belépést; mivel ha ezen kritériumok egyike sem alkalmazható, a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően az a tagállam lesz felelős, ahol a menedékjog iránti kérelmet először benyújtották; mivel a menedékjog iránti kérelmek megvizsgálásának felelősségét az első szabálytalan belépés szerinti tagállamokra ruházó 13. cikk aránytalan alkalmazása következményeként a felelősség nem igazságosan oszlik meg az EU tagállamai között; mivel több „első belépés helye szerinti” földközi-tengeri térségi tagállamban, nevezetesen Görögországban, Olaszországban, Máltán, Cipruson és Spanyolországban nyújtották be az első alkalommal beadott kérelmek nagy részét, különösen a 2015–16-os válság során; |
| --- | --- |

F.

mivel egy adott menedékjog iránti kérelemért felelős tagállam meghatározásának kritériumai – hierarchikus sorrendben – magukban foglalják a család egységét, a tartózkodási engedélyek vagy vízumok kibocsátását, a szabálytalan belépést vagy tartózkodást, valamint a vízummentes belépést; mivel ha ezen kritériumok egyike sem alkalmazható, a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően az a tagállam lesz felelős, ahol a menedékjog iránti kérelmet először benyújtották; mivel a menedékjog iránti kérelmek megvizsgálásának felelősségét az első szabálytalan belépés szerinti tagállamokra ruházó 13. cikk aránytalan alkalmazása következményeként a felelősség nem igazságosan oszlik meg az EU tagállamai között; mivel több „első belépés helye szerinti” földközi-tengeri térségi tagállamban, nevezetesen Görögországban, Olaszországban, Máltán, Cipruson és Spanyolországban nyújtották be az első alkalommal beadott kérelmek nagy részét, különösen a 2015–16-os válság során;

| G. | mivel 2018-ban Németország (82,8 millió lakos, az EU teljes lakosságának 18,6 %-a) regisztrálta a legtöbb kérelmet (184 180 kérelem, azaz az összes kérelem 28 %-a, amely az ország lakossága 0,22 %-ának felel meg), ezt követte Franciaország (66,9 millió lakos, az EU teljes lakosságának 15 %-a) 120 425 kérelemmel (az összes kérelem 19 %-a, amely az ország lakossága 0,18 %-ának felel meg), Görögország (10,74 millió lakos, az EU teljes lakosságának 2,4 %-a) 66 695 kérelemmel (az összes kérelem 11 %-a, az ország lakosságának 0,62 %-a), Olaszország (60,48 millió lakos, az EU teljes lakosságának 13,6 %-a) 59 950 kérelemmel (az összes kérelem 10 %-a, az ország lakosságának 0,01 %-a) és Spanyolország (46,66 millió lakos, az EU teljes lakosságának 10,49 %-a) 52 700 kérelemmel (az összes kérelem 9 %-a, az ország lakosságának 0,11 %-a); |
| --- | --- |

G.

mivel 2018-ban Németország (82,8 millió lakos, az EU teljes lakosságának 18,6 %-a) regisztrálta a legtöbb kérelmet (184 180 kérelem, azaz az összes kérelem 28 %-a, amely az ország lakossága 0,22 %-ának felel meg), ezt követte Franciaország (66,9 millió lakos, az EU teljes lakosságának 15 %-a) 120 425 kérelemmel (az összes kérelem 19 %-a, amely az ország lakossága 0,18 %-ának felel meg), Görögország (10,74 millió lakos, az EU teljes lakosságának 2,4 %-a) 66 695 kérelemmel (az összes kérelem 11 %-a, az ország lakosságának 0,62 %-a), Olaszország (60,48 millió lakos, az EU teljes lakosságának 13,6 %-a) 59 950 kérelemmel (az összes kérelem 10 %-a, az ország lakosságának 0,01 %-a) és Spanyolország (46,66 millió lakos, az EU teljes lakosságának 10,49 %-a) 52 700 kérelemmel (az összes kérelem 9 %-a, az ország lakosságának 0,11 %-a);

| H. | mivel 2016 és 2019 között Németország és Franciaország nyújtotta be messze a legtöbb dublini kérelmet (az összes uniós kérelem 68 %-át), míg Spanyolország, Észtország, Litvánia, Lettország, Szlovákia, Bulgária, Lengyelország és a Cseh Köztársaság csupán kevés kérelmet nyújtott be; mivel Spanyolország a menedékjog iránti kérelmek nagy és növekvő száma ellenére szinte egyáltalán nem nyújtott be dublini kérelmet; mivel az országok között jelentős eltérések vannak: 2016 és 2019 között az átadások 54,6 %-a történt Görögországból, 42,2 %-a Svédországból, 11,2 %-a Németországból, 6,7 %-a Franciaországból és 1,6 %-a Olaszországból; mivel több tagállam esetében jelentős információhiány mutatkozik; |
| --- | --- |

H.

mivel 2016 és 2019 között Németország és Franciaország nyújtotta be messze a legtöbb dublini kérelmet (az összes uniós kérelem 68 %-át), míg Spanyolország, Észtország, Litvánia, Lettország, Szlovákia, Bulgária, Lengyelország és a Cseh Köztársaság csupán kevés kérelmet nyújtott be; mivel Spanyolország a menedékjog iránti kérelmek nagy és növekvő száma ellenére szinte egyáltalán nem nyújtott be dublini kérelmet; mivel az országok között jelentős eltérések vannak: 2016 és 2019 között az átadások 54,6 %-a történt Görögországból, 42,2 %-a Svédországból, 11,2 %-a Németországból, 6,7 %-a Franciaországból és 1,6 %-a Olaszországból; mivel több tagállam esetében jelentős információhiány mutatkozik;

| I. | mivel a Dublin III. rendelet azon a fő feltevésen alapul, hogy a tagállamok egyenlő jogokat biztosítanak a menedékkérőknek, és hogy minden egyes kérelmet igazságosan vizsgálnak meg, függetlenül attól, hogy az Unión belül azt hol nyújtották be; mivel ez messze áll a valóságtól; |
| --- | --- |

I.

mivel a Dublin III. rendelet azon a fő feltevésen alapul, hogy a tagállamok egyenlő jogokat biztosítanak a menedékkérőknek, és hogy minden egyes kérelmet igazságosan vizsgálnak meg, függetlenül attól, hogy az Unión belül azt hol nyújtották be; mivel ez messze áll a valóságtól;

| J. | mivel a tagállamok csak igen korlátozott mértékben alkalmazták a rendelet eltartott személyekre vonatkozó záradékát (16. cikk), illetve humanitárius és mérlegelési záradékát (17. cikk); mivel ezek a záradékok észszerű megoldásokat kínálnak a családegyesítésre és az áthelyezésre, többek között a partraszállást követően is; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok csak igen korlátozott mértékben alkalmazták a rendelet eltartott személyekre vonatkozó záradékát (16. cikk), illetve humanitárius és mérlegelési záradékát (17. cikk); mivel ezek a záradékok észszerű megoldásokat kínálnak a családegyesítésre és az áthelyezésre, többek között a partraszállást követően is;

| K. | mivel a legtöbb dublini eljárás esetében a kritériumok hierarchiájáról szóló rendelkezéseket és a rögzített határidőket nem megfelelően hajtják végre, és az átadásokra nem kerül sor; mivel a gyermekeket és családokat érintő helyzetekben ezek a hiányosságok különösen sértik a gyermek mindenek felett álló érdekét és a menedékkérők családegyesítésre vonatkozó jogát; |
| --- | --- |

K.

mivel a legtöbb dublini eljárás esetében a kritériumok hierarchiájáról szóló rendelkezéseket és a rögzített határidőket nem megfelelően hajtják végre, és az átadásokra nem kerül sor; mivel a gyermekeket és családokat érintő helyzetekben ezek a hiányosságok különösen sértik a gyermek mindenek felett álló érdekét és a menedékkérők családegyesítésre vonatkozó jogát;

| L. | mivel a Dublin III. rendelet végrehajtásáról szóló adatok és tanulmányok rámutatnak a családjogi rendelkezések rutinszerű figyelmen kívül hagyására és a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgáló elv helytelen alkalmazására; mivel például 2018-ban a család egységére vonatkozó kritérium a franciaországi 12 000 átvételi megkeresés csupán 5 %-a és a németországi 17 500 megkeresés 3,7 %-a esetében volt hivatkozási alap, míg Belgium, Svédország és Svájc esetében ez az arány még alacsonyabb volt; hangsúlyozza, hogy ezzel szemben Görögország 2018-ban az átvételi megkeresései 79,3 %-át a család egységére vonatkozó kritériumra hivatkozva bocsátotta ki; mivel az összes kérelem 67,6 %-os átlagos elismerési arányához képest a családegyesítési kérelmeket ritkábban, az esetek 48 %-ában ismerik el; mivel a rendelet 16. és 17. cikkének hatékony végrehajtása biztosítani tudná a menedékkérők családi élethez és a család egységéhez való jogának hatékony érvényesülését; |
| --- | --- |

L.

mivel a Dublin III. rendelet végrehajtásáról szóló adatok és tanulmányok rámutatnak a családjogi rendelkezések rutinszerű figyelmen kívül hagyására és a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgáló elv helytelen alkalmazására; mivel például 2018-ban a család egységére vonatkozó kritérium a franciaországi 12 000 átvételi megkeresés csupán 5 %-a és a németországi 17 500 megkeresés 3,7 %-a esetében volt hivatkozási alap, míg Belgium, Svédország és Svájc esetében ez az arány még alacsonyabb volt; hangsúlyozza, hogy ezzel szemben Görögország 2018-ban az átvételi megkeresései 79,3 %-át a család egységére vonatkozó kritériumra hivatkozva bocsátotta ki; mivel az összes kérelem 67,6 %-os átlagos elismerési arányához képest a családegyesítési kérelmeket ritkábban, az esetek 48 %-ában ismerik el; mivel a rendelet 16. és 17. cikkének hatékony végrehajtása biztosítani tudná a menedékkérők családi élethez és a család egységéhez való jogának hatékony érvényesülését;

| M. | mivel a Dublin III. rendelet végrehajtásában jelentős hiányosságok voltak tapasztalhatók, többek között a 2015. évi tömeges beáramlás és a Covid19-világjárvány idején, ami aláásta a tagállamok közötti bizalmat és a nemzetközi védelemhez való jogot, és az alapvető jogok megsértéséhez vezetett; mivel a Dublin III. rendelet szabályai alkalmatlannak bizonyultak a migránsok nagymértékű beáramlásának kezelésére, és ezáltal olyan rendszer alakult ki, amely túlzott mértékű felelősséget és terheket ró néhány tagállamra; |
| --- | --- |

M.

mivel a Dublin III. rendelet végrehajtásában jelentős hiányosságok voltak tapasztalhatók, többek között a 2015. évi tömeges beáramlás és a Covid19-világjárvány idején, ami aláásta a tagállamok közötti bizalmat és a nemzetközi védelemhez való jogot, és az alapvető jogok megsértéséhez vezetett; mivel a Dublin III. rendelet szabályai alkalmatlannak bizonyultak a migránsok nagymértékű beáramlásának kezelésére, és ezáltal olyan rendszer alakult ki, amely túlzott mértékű felelősséget és terheket ró néhány tagállamra;

| N. | mivel a máltai nyilatkozatban rögzített és 2019. szeptember 23-án Németország, Franciaország, Olaszország és Málta által aláírt, a földközi-tengeri kutatásra és mentésre vonatkozó ideiglenes szolidaritási mechanizmus legalább hat hónapig volt érvényben; mivel ehhez az eseti megállapodáshoz más tagállam nem csatlakozott; |
| --- | --- |

N.

mivel a máltai nyilatkozatban rögzített és 2019. szeptember 23-án Németország, Franciaország, Olaszország és Málta által aláírt, a földközi-tengeri kutatásra és mentésre vonatkozó ideiglenes szolidaritási mechanizmus legalább hat hónapig volt érvényben; mivel ehhez az eseti megállapodáshoz más tagállam nem csatlakozott;

| O. | mivel a megelőző intézkedésekről szóló rendelkezést (33. cikk) sohasem alkalmazták; |
| --- | --- |

O.

mivel a megelőző intézkedésekről szóló rendelkezést (33. cikk) sohasem alkalmazták;

| P. | mivel a Dublin III. rendelet 28. cikke kivételes intézkedésként lehetővé teszi az őrizetben tartást „az átadási eljárások biztosítása érdekében”, amennyiben a kérelmező esetében „komoly veszély” áll fenn a szökésre; mivel ez a meghatározás továbbra sem egyértelmű, és értelmezése tagállamonként eltérő; |
| --- | --- |

P.

mivel a Dublin III. rendelet 28. cikke kivételes intézkedésként lehetővé teszi az őrizetben tartást „az átadási eljárások biztosítása érdekében”, amennyiben a kérelmező esetében „komoly veszély” áll fenn a szökésre; mivel ez a meghatározás továbbra sem egyértelmű, és értelmezése tagállamonként eltérő;

| Q. | mivel a menedékkérők, különösen a gyermekek számára nyújtott eljárási garanciák és biztosítékok tekintetében nem teljesülnek a követelmények; mivel az eljárások hossza és az előre nem látható kimenetel, valamint a rossz befogadási körülmények és a társadalmi bizonytalanság hatással van a menedékkérők jóllétére, akik sok esetben traumatikus élményeket éltek át hazájukban és/vagy az Unióba vezető útjuk során; |
| --- | --- |

Q.

mivel a menedékkérők, különösen a gyermekek számára nyújtott eljárási garanciák és biztosítékok tekintetében nem teljesülnek a követelmények; mivel az eljárások hossza és az előre nem látható kimenetel, valamint a rossz befogadási körülmények és a társadalmi bizonytalanság hatással van a menedékkérők jóllétére, akik sok esetben traumatikus élményeket éltek át hazájukban és/vagy az Unióba vezető útjuk során;

| R. | mivel a Dublin III. rendelet végrehajtása szorosan kapcsolódik az európai menekültügyi és migrációs politika egyéb részeinek végrehajtásához; mivel a Dublin III. rendelet végrehajtására hatással voltak különösen a menekültügyi eljárásokról szóló átdolgozott irányelv (2013/32/EU), az átdolgozott befogadási irányelv (2013/33/EU) és az átdolgozott kvalifikációs irányelv (2011/95/EU) végrehajtásának hiányosságai; mivel az Európai Bizottságnak – többek között kötelezettségszegési eljárások révén – többet kellene tennie annak érdekében, hogy biztosítsa a tagállamok ezen irányelveknek való megfelelését; |
| --- | --- |

R.

mivel a Dublin III. rendelet végrehajtása szorosan kapcsolódik az európai menekültügyi és migrációs politika egyéb részeinek végrehajtásához; mivel a Dublin III. rendelet végrehajtására hatással voltak különösen a menekültügyi eljárásokról szóló átdolgozott irányelv (2013/32/EU), az átdolgozott befogadási irányelv (2013/33/EU) és az átdolgozott kvalifikációs irányelv (2011/95/EU) végrehajtásának hiányosságai; mivel az Európai Bizottságnak – többek között kötelezettségszegési eljárások révén – többet kellene tennie annak érdekében, hogy biztosítsa a tagállamok ezen irányelveknek való megfelelését;

| S. | mivel az említett hiányosságok némelyike a dublini rendelet kialakításából fakad, és nem oldható meg pusztán a hatékonyabb végrehajtás révén; |
| --- | --- |

S.

mivel az említett hiányosságok némelyike a dublini rendelet kialakításából fakad, és nem oldható meg pusztán a hatékonyabb végrehajtás révén;

| T. | mivel az információhiány akadályozza a Dublin III. rendelet végrehajtásának átfogó értékelését; mivel a statisztikai információkat a tagállamok nem szisztematikusan és következetesen, illetve nem ugyanolyan részletességgel vagy gyakorisággal szolgáltatják; mivel az információhiány különösen jelentős a kérelmek indokolása, az eljárások időtartama, az erőforrások, a visszavont kérelmek, a meghiúsult átadások, a fellebbezési eljárások és az őrizet tekintetében; |
| --- | --- |

T.

mivel az információhiány akadályozza a Dublin III. rendelet végrehajtásának átfogó értékelését; mivel a statisztikai információkat a tagállamok nem szisztematikusan és következetesen, illetve nem ugyanolyan részletességgel vagy gyakorisággal szolgáltatják; mivel az információhiány különösen jelentős a kérelmek indokolása, az eljárások időtartama, az erőforrások, a visszavont kérelmek, a meghiúsult átadások, a fellebbezési eljárások és az őrizet tekintetében;

| U. | mivel 2017. november 6-án a Parlament kétharmados többséggel jogalkotási állásfoglalást fogadott el az átdolgozott Dublin IV. rendeletre irányuló javaslatról; |
| --- | --- |

U.

mivel 2017. november 6-án a Parlament kétharmados többséggel jogalkotási állásfoglalást fogadott el az átdolgozott Dublin IV. rendeletre irányuló javaslatról;

A szolidaritás elvének beépítése a közös európai menekültügyi rendszerbe

| 1. | úgy véli, hogy a jelenlegi Dublin III. rendelet aránytalan felelősséget ró a tagállamok egy kisebb részére, különösen tömeges beáramlás esetén; úgy véli, hogy a Dublin III. rendelet első belépés szerinti országra vonatkozó kritériuma aránytalan és minden eddiginél súlyosabb terhet ró az uniós frontországokra földrajzi elhelyezkedésük miatt a menedékkérők nyilvántartásba vétele és befogadása terén; rámutat, hogy kialakításánál és végrehajtásának módjánál fogva a Dublin III. rendelet nem volt képes garantálni fő célkitűzését, azaz a menedékjog iránti kérelemért felelős tagállam gyors meghatározását és ezáltal a felelősség tagállamok közötti méltányos megosztását, sem pedig a menekültügyi eljárásokhoz való hatékony és gyors hozzáférést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az uniós fogadóállomások és a Bizottság által 2015-ben javasolt ideiglenes szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmus bevezetésének célja az volt, hogy megkönnyítse a menedékjog iránti kérelmek kezelését a menedékkérők uniós területre lépésekor, és gyakorlatias megközelítésével a Dublin III. rendeletben akkoriban megmutatkozó hiányosságokat volt hivatott kiküszöbölni; emlékeztet továbbá arra, hogy az olyan uniós ügynökségek, mint az EASO és a Frontex, hozzájárulnak a menekültügyi vívmányok végrehajtása során túl nagy terhekkel szembesülő tagállamok támogatásához, és hangsúlyozza, hogy javítani kell az ezen ügynökségek közötti együttműködést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kritériumok hierarchiájának nem megfelelő alkalmazása – különösen az első belépés szerinti országra vonatkozó kritérium túlzott alkalmazása és az átadások nem hatékony végrehajtása – növelte egyes tagállamok, különösen az uniós frontországok aránytalan mértékű felelősségét; azon a véleményen van, hogy az EU-nak ezért olyan fenntartható szolidaritási mechanizmusra van szüksége, amely méltányos szabályokat állapít meg a felelősség tagállamok közötti megosztására vonatkozóan, összhangban az EUMSZ 80. cikkével, és teljes mértékben tiszteletben tartva a menedékkérők biztonsághoz és védelemhez való alapvető jogát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | alapvető fontosságúnak tartja az uniós frontországok részére több erőforrás és kapacitás biztosítását, például az EASO-n keresztül, amíg a dublini rendelet reformja nem történik meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a menedékjog alapvető jog; hangsúlyozza, hogy a menekültügyi eljárás a kérelmek megvizsgálására és az arra jogosult kérelmezők nemzetközi védelemben való részesítésére szolgál, ugyanakkor gyors és méltányos döntéshozatalt biztosít a nemzetközi védelemre nem jogosultak számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a Dublin III. rendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint az olyan személyek esetében, akiknek a nemzetközi védelemre irányuló kérelmét egy tagállam jogerős határozattal elutasította, egy másik tagállam kérheti az érintett személy visszavételét vagy kiutasítási eljárást folytathat le; hangsúlyozza, hogy a 24. cikk (4) bekezdésének alkalmazásával összefüggésben a nemzetközi védelemre nem jogosult személyek visszatérése – különösen önkéntes szabálykövetés alapján – segítheti az uniós migrációs politikák működését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a Tanács áthelyezésre vonatkozó, 2015-ben és 2016-ban sürgős szolidaritási intézkedésként elfogadott határozatait; csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok nem teljesítették a szolidaritásra és a felelősségmegosztásra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, ugyanakkor elismeri egyes tagállamok pozitív hozzájárulását; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság nem tett eleget a Parlament 2017. május 18-i állásfoglalásában szereplő azon felhívásnak, hogy tegyen javaslatot az áthelyezési intézkedések meghosszabbítására a Dublin III. rendelet reformjának elfogadásáig; hangsúlyozza, hogy az áthelyezésre vonatkozó eseti megállapodások nem helyettesítik a harmonizált és fenntartható közös európai menekültügyi rendszert (KEMR); |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács a Parlamenttől eltérően nem foglalt állást az átdolgozott Dublin IV. rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban, és ezáltal blokkolta a Dublin III. rendelet megreformálására irányuló erőfeszítéseket annak jól dokumentált hiányosságai ellenére; úgy véli, hogy ez a blokkolás az EU intézményei közötti, az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvének megsértéseként is értelmezhető, tekintettel arra is, hogy a Tanács akkor is mindig egyhangú megállapodásra törekedett, amikor a Szerződések minősített többséget írtak elő; különösen sajnálatosnak tartja, hogy az Unióban még mindig ugyanazok a szabályok vannak érvényben, amelyek korábban alkalmatlannak bizonyultak a tömeges beáramlások kezelésére; kéri a KEMR gyors megreformálását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a 33. cikkben előírt, a korai előrejelzésre, a készültségre és a válságkezelésre vonatkozó mechanizmus alkalmazására mostanáig nem került sor, még a 2015–16 közötti tömeges beáramlás idején sem; megjegyzi továbbá, hogy még nem használták hivatkozási alapként az átmeneti védelemről szóló irányelv azon rendelkezéseit, amelyek célja átmeneti védelem nyújtása a lakóhelyüket elhagyni kényszerült és származási országukba visszatérni nem tudó személyek tömeges beáramlása esetén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az EU-ban szolidaritáson alapuló mechanizmust kell létrehozni a menedékjog mint alapvető jog folytonosságának az Unióban való fenntartása érdekében, biztosítva a menedékjoghoz való hozzáférést és a tagállamok közötti felelősségmegosztást; hangsúlyozza, hogy a menedékkérők alapvető jogai védelmének mindig központi szerepet kell játszania a mechanizmuson belül; úgy véli, hogy egy ilyen mechanizmusnak lehetővé kell tennie a nemzetközi védelemre szoruló személyek részére professzionális – ezen belül különösen jogi jellegű – segítséget nyújtó civil társadalmi szervezetek részvételét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a 17. cikk szerinti mérlegelési záradékot, amely lehetővé teszi egy tagállam számára, hogy felelősséget vállaljon egy menedékjog iránti kérelemért még akkor is, ha a Dublin III. rendelet értelmében nem ő a felelős tagállam, csupán kevés tagállam alkalmazza, és azok is ritkán és eltérően; megállapítja, hogy 2018-ban az ilyen esetek többsége Németországban, Hollandiában és Franciaországban fordult elő; felhívja a tagállamokat, hogy állandó szolidaritási mechanizmus hiányában jobban használják ki a 17. cikk szerinti mérlegelési záradékot a kihívást jelentő helyzetek és a humanitárius vészhelyzetek kezelésére; úgy véli, hogy a 17. cikk szerinti mérlegelési záradékot a felelősségmegosztást szolgáló szolidaritási eszközként kell felhasználni, különösen a szárazföldi és tengeri tömeges beáramlások esetében vagy az olyan menedékkérők átadása céljából, akik az uniós fogadóállomásokon jelenleg embertelen, megalázó, egészségtelen és nem biztonságos körülmények között élnek, a fizikai és mentális egészségügyi támogatáshoz való megfelelő hozzáférés nélkül; |
| --- | --- |

11.

| 12. | azon az állásponton van, hogy a család egységére vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a felelősség megállapításakor első helyen állnak a kritériumok hierarchiájában, hatékonyan végre kell hajtani, továbbá az eltartott személyekre vonatkozó rendelkezéseket (16. cikk) és a mérlegelési záradékokat (17. cikk) szélesebb körben lehetne alkalmazni a család egységének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Dublin III. rendelet végrehajtása számos kihívással jár; megjegyzi, hogy az EASO jelentős operatív és technikai támogatást nyújtott a tagállami hatóságoknak a dublini eljárások végrehajtásában, különösen az uniós fogadóállomásokon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az EASO személyzetének munkáját, lehetővé téve, hogy a menedékkérők meghallgatásaira a meghallgatás helye szerinti ország nyelvétől eltérő nyelven kerüljön sor, biztosítva a kérelmező számára a tolmácsolást egy általa ismert nyelven; hangsúlyozza, hogy az EASO-nak a legszigorúbb normák betartásával kell végeznie operatív munkáját, és ennek során a nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők érdekeit, ezen belül a gyermek mindenek felett álló érdekét kell előtérbe helyeznie; kéri egy elegendő pénzügyi és emberi erőforrással rendelkező Európai Menekültügyi Ügynökség létrehozását a tagállamok dublini eljárásokkal kapcsolatos támogatása céljából; sürgeti az európai dublini egységek megfelelő szervezeti és személyi feltételeinek biztosítását a dublini vonatkozású eljárások egyszerűsítése és gyorsabb lebonyolítása érdekében, és különösen a Dublin III. rendelet III. fejezetének helyes alkalmazása céljából, amely a menedékkérőt egy adott tagállamhoz rendeli; |
| --- | --- |

14.

Az alapvető jogok védelme

| 15. | rámutat, hogy az alapvető jogok védelmének a Dublin III. rendelet végrehajtása érdekében hozott valamennyi intézkedés központi részét kell képeznie, beleértve a gyermekek, az emberkereskedelem áldozatai, az LMBTI-személyek és egyéb, kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek védelmét; felhívja a figyelmet arra az emberi szenvedésre, amelyet a KEMR hiányosságai okoznak a menedékkérőknek, akik mentális egészsége egyébként is megrendült a származási országukban és esetlegesen a migrációs útvonalakon átélt traumák hatására; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy a menedékkérőknek joguk van az eljárásokkal kapcsolatos teljes körű tájékoztatáshoz; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a menedékkérőknek nyújtott tájékoztatás tagállamonként jelentős eltérést mutat; sürgeti a tagállamokat, hogy garantálják a kiskorúak számára az igényeiknek megfelelő, gyermekbarát tájékoztatást és egyedi támogatást; hangsúlyozza, hogy a jogi segítségnyújtás és a tolmácsolás biztosítása döntő fontosságú a kérelmezők tájékoztatáshoz való jogának érvényesítésében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat arra, hogy a menedékkérők átadása – különösen a veszélyeztetett személyek, a kiskorúak és a családok esetében – emberi jogaik megsértéséhez vezethet; megismétli, hogy a visszaküldés tilalma és az emberi jogi visszaélések kellően indokolják az átadások felfüggesztését akkor is, ha a célországban nem állnak fenn rendszerszintű problémák; szorgalmazza, hogy a tagállamok megfelelően mérjék fel azokat a kockázatokat, amelyeknek a kérelmezők ki lennének téve a célországot jelentő tagállamban; külön hangsúlyozza azt, hogy az átadásokat olyan módon kell lebonyolítani, hogy az semmilyen körülmények között ne tegye ki az egyes személyeket a visszaküldés kockázatának; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a 28. cikknek megfelelően a dublini eljárás keretében a menedékkérőket csak végső esetben lehet őrizetbe venni, amennyiben az őrizetbe vétel az arányosság elvének megfelel, és semmilyen más, kevésbé kényszerítő intézkedés nem alkalmazható hatékonyan az átadási eljárás biztosításához, valamint abban az esetben, ha szökés komoly veszélye áll fenn; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét erőfeszítéseket az őrizetet helyettesítő elfogadható alternatívák megtalálása érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az őrizetben tartás időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie, és nem haladhatja meg azt az időt, amely az e rendelet szerinti átadásig észszerűen szükséges az előírt igazgatási eljárások kellő gondosság melletti végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a szökési kockázat megállapítására vonatkozó harmonizált kritériumok hiányában a tagállamok eltérő és esetenként egymásnak ellentmondó kritériumokat fogadtak el; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tisztázzák a „szökés komoly veszélyének” fogalmát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy egyértelműen nyilvánítsák ki, hogy az őrizetben tartás semmilyen körülmények között nem szolgálja a gyermek mindenek felett álló érdekét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága (5) szerint kiskorúak esetében jogellenes őrizeti intézkedést alkalmazni a kiskorú mindenek felett álló érdekének vagy adott esetben kísérő nélküli kiskorúként fennálló egyéni helyzetének figyelembevétele nélkül, az arányosság értékelése nélkül, illetve anélkül, hogy rendelkezésre állnának az őrizet helyetti alternatív megoldások; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a gyermekek védelme mint végső cél – például a gyermekkereskedelemmel szembeni védelem – mindig elsőbbséget élvez annak biztosítása érdekében, hogy a migráns gyermekek gyorsan hozzáférjenek az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a megfelelő szálláshoz; hangsúlyozza, hogy a kísérő nélküli gyermekek számára megfelelő védelmi intézkedéseket, például hatékony gyámügyi felügyeletet kell biztosítani; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat, hogy a kritériumok hierarchiáját illetően számos rendszerszintű hiányosság áll fenn; hangsúlyozza, hogy a család egysége egyáltalán nem a leggyakrabban alkalmazott szempont annak ellenére, hogy a rendelet III. fejezete szerinti rangsorban az első helyen áll; úgy véli, hogy a tagállamoknak a kölcsönös együttműködés elve alapján segíteniük kell az illetékes hatóságokat és a harmadik országbeli állampolgárokat abban, hogy a felelős tagállam meghatározására irányuló eljárás során hatékonyabban állapítsák meg a meglévő, bizonyított családi kapcsolatok fennállását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kritériumok hierarchiájának teljes körű betartását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | alapvető fontosságúnak tartja a családegyesítési kritérium alkalmazási feltételeinek tisztázását, valamint azt, hogy a rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően a 8., 10. és 16. cikk – mint a menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásának fő feltételei – alkalmazása prioritást élvezzen a család egységéhez való jog hatékony érvényesülésének és a családegyesítési határozatok gyorsabb végrehajtásának biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy harmonizálják a családegyesítéshez előírt bizonyítási küszöböt a teljesíthetőbb normák és követelmények irányában; rámutat, hogy a „család” fogalmának értelmezése tagállamonként változik, ami hozzájárul ahhoz, hogy a kritériumok hierarchiája nem érvényesül, és a rendszer nem működik megfelelően; ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a rendelet 3. cikkében szereplő, családdal kapcsolatos fogalommeghatározások tagállamok általi helyes alkalmazását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a rendelet szerint elsődlegesen a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani minden gyermekeket érintő dublini eljárás és határozat során; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok eltérően értelmezik a gyermek mindenek felett álló érdekét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | helyteleníti, hogy a nem megfelelő azonosítási mechanizmusok és az olykor hibás életkor-meghatározási módszerek gyakran tovább rontják a kiskorúak helyzetét, késleltetik a dublini eljárásokat vagy kedvezőtlenül befolyásolják azok kimenetelét; megállapítja, hogy egyes tagállamokban helyes gyakorlatokat dolgoznak ki, például a kísérő nélküli kiskorúakkal külön személyzet foglalkozik, illetve az életkor megállapításakor multidiszciplináris megközelítést alkalmaznak; |
| --- | --- |

26.

| 27. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos tagállamban a kísérő nélküli kiskorúakat a dublini eljárás során segítő képviselő kijelölése gyakran késik vagy meg sem történik gyakorlati problémák miatt; megjegyzi továbbá, hogy egyes országokban ezek a képviselők nem megfelelően tájékozottak a dublini eljárásokat illetően, és a kísérő nélküli fiatalkorúak nem részesülnek gyermekbarát támogatásban; |
| --- | --- |

27.

Az eljárások egyszerűsítése, a feldolgozási idő jelentős csökkentése, a hatékony jogorvoslathoz való jog érvényesítése

| 28. | hangsúlyozza, hogy az átadási eljárások száma jelentősen nőtt 2016–2017-ben, ami jelentős emberi, anyagi és pénzügyi ráfordítással járt; sajnálja azonban, hogy az átadások végrehajtására csupán az esetek 11 %-ában került sor, ami további tényezője a menekültügyi rendszer gyakori túlterheltségének, és egyértelműen a rendelet hatékonyságának hiányát mutatja; úgy véli, hogy a családegyesítés és a menedékkérők átadása során létfontosságú erőfeszítéseket tenni az információkhoz való hozzáférés és a gyors eljárások biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a figyelmet az Emberi Jogok Európai Bíróságának és az Európai Unió Bíróságának az elmúlt években hozott jelentős számú ítéletére, amely tisztázta a dublini eljárás szerinti átadások megakadályozásának elfogadható indokait, különös tekintettel az egyént érintő kockázatok forrásaira; így különösen megállapítja, hogy az Európai Unió Bírósága és a tagállami bíróságok egyre nagyobb számban hoznak olyan határozatokat, amelyek felfüggesztik az olyan tagállam részére történő átadást, ahol a menedékkérőtől méltánytalanul megtagadnák a nemzetközi védelmet (a közvetett visszaküldés esetei), vagy megtagadnák tőle a dublini eljárás során őt megillető jogokat; elítéli, hogy a menedékkérők egyes tagállamokban embertelen vagy lealacsonyító bánásmód áldozatai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megállapítja, hogy a nemzeti menekültügyi hatóságok strukturális szervezésében és működésében fennálló hiányosságok az erőforráshiánnyal együtt hozzájárultak a dublini eljárások késedelméhez, és hátráltatták a rendelet végrehajtását; megállapítja, hogy míg az országok többsége egyetlen szakhatóságra bízta a menekültügy kezelését, addig egyes tagállamok úgy döntöttek, hogy a feladatokat különböző hatóságok között osztják meg, ami bizonyos esetekben gyakorlati bonyodalmakat okozott a menedékkérők számára, emellett eltérésekhez vezetett a rendelet végrehajtásában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a dublini eljárások hatékonysága az egyes nemzeti menekültügyi hatóságok működési színvonalától és személyzeti létszámától is függ; megállapítja, hogy az egy menedékkérőre jutó alkalmazottak számát tekintve jelentős eltérések mutatkoznak a menekültügyi hatóságok között; hangsúlyozza, hogy a tagállami dublini egységek létszámhiánnyal küzdenek, ugyanakkor munkaterhelésük jelentősen nő; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a Dublin III. rendelet működőképessé tételéhez nyújtott erőforrásokat, különösen a menekültügyi tisztviselők számát; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a tagállamok közötti együttműködés és információmegosztás hiányát, amely kézzelfoghatóan veszélyezteti az uniós szolidaritás elvét, és közvetlenül hozzájárul egyes tagállamok rendszereinek túlterheltségéhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a „jogellenes belépés” kritériumának túlzott mértékű és részben helytelen alkalmazása aránytalan terhet ró az első belépés szerinti országokra, amelyek gyakran nem rendelkeznek elegendő erőforrással és kapacitással a menedékkérők elhelyezéséhez és nyilvántartásba vételéhez; megállapítja, hogy az utóbbi években a dublini eljárásokra döntően visszavétel iránti megkeresések formájában került sor, ami azt jelenti, hogy a dublini eljárás alá vont személyek többsége más tagállamban már benyújtott menedékjog iránti kérelmet; megjegyzi, hogy a szabálytalan továbbutazások megakadályozását célzó megfelelő intézkedéseket a schengeni térségen belüli és az azon kívüli tagállamokra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy a dublini eljárás egyes szakaszaira vonatkozó határidők célja a menekültügyi eljárás gyors megindításának és lebonyolításának biztosítása; megállapítja, hogy a határidők és az egyes eljárások kezdő időpontjának számítása továbbra sem egyértelmű és tagállamonként eltérő; javasolja az átadási eljárások megindításához vezető feltételek tisztázását és harmonizálását; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a Dublin III. rendelet szerinti felelősségátruházásra vonatkozó szabályok egyes esetekben aláássák a menekültügyi eljárások hatékonyságát és az átadások végrehajtását azáltal, hogy növelik a szökés veszélyét; elítéli azokat a gyakran hamis indokokat, amelyekre hivatkozva a tagállamok megtagadják az átadásokat; úgy véli, hogy többek között ezek a tényezők is hozzájárulnak a szabálytalan továbbutazások számának növekedéséhez, mivel arra ösztönzik a menedékkérőket, hogy maradjanak a rendszeren kívül; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a szabályokat az átadások végrehajtásának javítása és a menedékkérők szökése esetén a felelősségátruházás megszüntetése érdekében, továbbá erősítse a tagállamok közötti bizalmat, kövesse nyomon a helyzetet és szükség esetén szabjon ki szankciókat az átadást elutasító tagállamokra; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a kritériumok hierarchiájára vonatkozó szabályok helytelen alkalmazása – különösen a családegyesítést és a kísérő nélküli gyermekek helyzetét illetően –, valamint az első szabálytalan belépés szerinti országra vonatkozó kritérium aránytalan alkalmazása szintén aláássa a menekültügyi eljárásokat; megjegyzi, hogy ezek a végrehajtási hiányosságok arra ösztönözhetik a menedékkérőket, hogy maradjanak a rendszeren kívül; hangsúlyozza, hogy a tagállamok menekültügyi rendszereinek további harmonizációja elengedhetetlen a Dublin III. rendelet működéséhez és a szabálytalan továbbutazások megakadályozásához; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan rendszerre, amely megfelelően figyelembe veszi a menedékkérőknek egy másik tagállammal bizonyítottan fennálló, érdemi kapcsolatait, például a korábbi jogszerű tartózkodást vagy megszerzett diplomákat, és amely biztosítja, hogy a menedékkérőkkel egyenlő módon bánjanak az egész Unióban; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy a menedékkérőknek a dublini eljárásokkal kapcsolatban – különösen az uniós fogadóállomásokon – történő jogi segítségnyújtás alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy a kérelmezők tájékoztatást kapjanak jogaikról és kötelezettségeikről a dublini eljárás során; hangsúlyozza, hogy ez jogkövetőbbé tenné az eljárásokat, egyszerűsítené a dublini eljárásokat, és javítaná a döntéshozatalt; hangsúlyozza, hogy egy jogi képviselő képes biztosítani valamennyi ügyirat teljességét és helytállóságát, valamint hozzájárulhat a fellebbezési arány csökkentéséhez és a visszaküldés tilalmának érvényesítéséhez; aggodalommal állapítja meg, hogy nemzeti szinten egyes sajátos problémák változatlanul fennállnak, például a távoli menekültügyi központokban korlátozottan állnak rendelkezésre független jogi képviselők, a jogi segítségnyújtásért alacsony összegű ellenszolgáltatás jár, az előkészítő és bizalmas meghallgatásokhoz hiányoznak a megfelelő létesítmények, az idegenrendészeti fogdákban őrizetben tartott kérelmezők pedig nem részesülnek megfelelő jogi segítségnyújtásban; felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy növeljék a dublini eljárások során történő jogi segítségnyújtásra rendelkezésre álló forrásokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a dublini eljárás során a kérelmezőknek nyújtott tájékoztatás minősége és mennyisége közel sem kielégítő, emellett az országok között és esetenként az egyes országokon belül is jelentős mértékben eltérő; megállapítja, hogy a tájékoztatáshoz való jog érvényesülését különböző tényezők befolyásolják, többek között a tájékoztatás minősége és egyértelműsége, a tolmács igénybevételének lehetősége, a dokumentumok lefordított változatának rendelkezésre állása, valamint az információkhoz való, időben történő hozzáférés; emlékeztet arra, hogy a rendelet 4. cikke szerinti, tájékoztatáshoz való jog érvényesülése elengedhetetlen egyrészt a dublini eljárások összetett jellege miatt, másrészt az Unióban menedékjog iránt benyújtott kérelmek méltányos elbírálásához; hangsúlyozza, hogy az e téren fennálló eltérések egyaránt adódhatnak az erőforrások hiányából és tudatos szakpolitikai döntésekből is egyes olyan országokban, ahol nagyon kevés jogi képviselőt jelöltek ki; sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság és az EASO támogatásával javítsák a menedékkérőknek az összetett dublini eljárásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatást, és biztosítsák, hogy az mindenki számára egyértelmű és hozzáférhető legyen, különös tekintettel a családegyesítésre a rendelet 4. és 26. cikkének megfelelően, valamint a hatékony jogorvoslathoz és jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférésre a 27. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a KEMR általános végrehajtását, valamint a Dublin III. rendelet esetleges olyan problémáit és hiányosságait, amelyek ahhoz vezetnek, hogy az EU külső határain elhelyezkedő országokra aránytalan felelősség hárul; |
| --- | --- |

39.

A dublini rendelkezések egységes és jogközpontú végrehajtása az Unióban a menedékjogi ügyek során

| 40. | hangsúlyozza, hogy az uniós menedékjog iránti egységes kérelmek elvét nem lehet érvényesíteni, ami ellentétes a Dublin III. rendelet valódi céljával; megjegyzi, hogy ennek az elvnek a végrehajtását különböző tényezők akadályozzák, vagyis a menedékjog iránti ismételt kérelmek benyújtásának számos oka van; úgy véli, hogy az illetékes nemzeti hatóságoknak meg kell osztaniuk releváns információikat – különösen a menedékjog iránti kérelmek jóváhagyása és elutasítása kapcsán – egy, az Eurodachoz hasonló európai adatbázisban az eljárások felgyorsítása és a menedékjog iránti kérelmek többszöri benyújtásának megakadályozása érdekében, biztosítva ugyanakkor a személyes adatok védelmét; úgy véli, hogy kiemelten fontos nyilvántartásba venni minden kérelmezőt és a határokat illegálisan átlépő migránst; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy a menedékkérők védelmének mértéke tagállamonként jelentősen eltér bizonyos nemzetiségek esetében, ami hozzájárulhat a továbbutazáshoz; úgy véli, hogy a dublini eljárások során a kérelmezők egyedi igényeinek figyelembevétele csökkentené a szabálytalan továbbutazások számát; úgy véli, hogy az adott tagállamhoz fűződő „bizonyított érdemi kapcsolatok” figyelembevétele hatékony megközelítés a szabálytalan továbbutazások számának csökkentése szempontjából, és kéri, hogy azt vegyék fel az áthelyezési kritériumok közé; |
| --- | --- |

41.

Az irányítás és a tagállamok közötti konvergencia erősítése

| 42. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállami dublini egységekből álló bizottsági hálózat évente mindössze egy-két megbeszélést tart, és nem rendelkezik operatív szerepkörrel; megállapítja, hogy az EASO által létrehozott dublini egységek hálózatának összehangolatlan igénybevétele akadályozza a Dublin III. rendelet hatékony működését; megállapítja ugyanakkor, hogy az EASO dublini hálózata aktívabbá vált, emellett pedig az EASO több hasznos missziót is végrehajtott, amelyek keretében támogatta a tagállamokat a Dublin III. rendelet végrehajtásában, többek között iránymutatásokat és elemzéseket készített, képzéseket szervezett, valamint saját alkalmazottakat rendelt ki; szorosabb együttműködést sürget a nemzeti menekültügyi hatóságok között az információk megosztása, az egységes és bevált gyakorlatok kidolgozásának előmozdítása, az átadások egyszerűsítése és a többszörös kérelmek megelőzésének elősegítése érdekében; javasolja, hogy az EASO kapjon megbízást a Dublin III. rendelet alkalmazására vonatkozó megerősített irányítási rendszer kidolgozására, beleértve a nemzeti hatóságok közötti havi operatív párbeszédet, valamint egy, az információk és bevált gyakorlatok cseréjére és megosztására szolgáló felületet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a rendelet végrehajtásának nyomon követéséhez használt források közé vegyenek fel nem állami szereplőktől, különösen nemzetközi szervezetektől és nem kormányzati szervezetektől származó megbízható és naprakész információkat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy 2008 és 2017 között jelentős számú menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik vízummentesen vagy rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal utaztak be a schengeni térségbe (6); megjegyzi továbbá, hogy e kérelmek közül néhányat nem abban a tagállamban nyújtottak be, amelyre vonatkozóan a vízumot kiadták; hangsúlyozza, hogy a későbbi dublini eljárások esetében bebizonyosodott, hogy a 12. és 14. cikkben foglalt szabályok nem kellően egyértelműek, ami akadályozza a felelős tagállam meghatározását; felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza, hogyan kell alkalmazni a rendelet 12. és 14. cikkét annak meghatározásakor, hogy melyik tagállam felelős egy menedékjog iránti kérelemért; javasolja, hogy a kritériumok hierarchiájának egyik elemeként értékeljék a vízummentes beutazási kérelmeknek a dublini rendszer megfelelő működésére gyakorolt lehetséges hatását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy a tagállamok között kétoldalú megállapodások jöttek létre a dublini eljárások hatékonyságának javítására, illetve a menedékkérők áthelyezésének biztosítására; hangsúlyozza azonban, hogy e megállapodások negatív hatással is jártak, bizonyos esetekben gyengítve a rendelet célkitűzéseinek európai szintű megvalósítását; sürgeti a Bizottságot és valamennyi tagállamot, hogy ehelyett inkább mérjék fel a nagyobb hatékonysághoz hozzájáruló tényezőket, tegyenek közös és összehangolt lépéseket a Dublin III. rendelet hatékony végrehajtásának optimalizálása érdekében, és törekedjenek a rendelet végrehajtásának harmonizálására; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy a tagállamok – a Bizottság támogatásával, illetve a Bizottsággal egyeztetve – megelőző cselekvési terveket dolgozhatnak ki, amennyiben a rendelet alkalmazása veszélybe kerülhet a tagállamok menekültügyi rendszereire nehezedő különösen nagy nyomás megalapozott kockázata és/vagy a menekültügyi rendszereik működésével kapcsolatos problémák miatt, a 33. cikkel összhangban; megjegyzi, hogy ezek a megelőző intézkedések figyelembe vehetik a Bizottságtól és az EASO-tól származó információkat, és az EUMSZ 80. cikkével összhangban valódi és gyakorlati szolidaritást eredményezhetnek a menekültügyi rendszerükre általánosságban – többek között a vegyes migráció miatt – nehezedő különösen nagy nyomással küzdő tagállamokkal, valamint a kérelmezőkkel, lehetővé téve ezáltal a potenciális menekültügyi válságokra való jobb felkészülést; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy ítéli meg, hogy a Dublin III. rendelet végrehajtása nem bizonyult hatékonynak, mivel nem teljesíti elsődleges célkitűzését, nevezetesen a nemzetközi védelem iránti kérelemért felelős tagállam gyors és méltányos megállapítását; emlékeztet arra, hogy számos dublini rendelkezés esetében jelentős végrehajtási hiányosságokra derült fény; hangsúlyozza, hogy a rendelet végrehajtása rendkívül kevéssé hatékony a tagállamok által erre fordított erőfeszítésekhez, emberi erőforrásokhoz és személyzethez képest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Tanácsot, hogy a Dublin III. rendelet reformja és az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén alapuló eljárásai során minősített többségi szavazást alkalmazzon; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság még mindig nem tette közzé a 46. cikk szerinti értékelő jelentését; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Dublin III. rendelet hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  HL L 180., 2013.6.29., 31. o.

(2)  HL L 239., 2015.9.15., 146. o.

(3)  HL L 248., 2015.9.24., 80. o.

(4)  HL C 58., 2018.2.15., 9. o.

(5)  EDAL, EJEB – Rahimi kontra Görögország, 8687/08. sz. kérelem, 2011. július 5-i ítélet: https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-rahimi-v-greece-application-no-868708-1

(6)  Európai Bizottság, Európai Migrációs Hálózat, „Impact of Visa Liberalisation on Countries of Destination” (A vízumliberalizáció hatása a célországokra), 2019. március: https://ec.europa.eu/home-affairs/system/files/2019-03/00_eu_visa_liberalisation_2019_synthesis_report_en_0_0.pdf

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/28

---

P9_TA(2020)0362

A visszatérési irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a visszatérési irányelv végrehajtásáról (2019/2208(INI))

(2021/C 445/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikkére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre és a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyvre (genfi egyezmény) és különösen a visszaküldés tilalmához való jogra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre és a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyvre (genfi egyezmény) és különösen a visszaküldés tilalmához való jogra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 4., 6., 7., 18., 19., 20. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 1., 3., 4., 6., 7., 18., 19., 20. és 47. cikkére,

| — | tekintettel a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális megállapodásra, amelyet az ENSZ Közgyűlése 2018. december 19-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó globális megállapodásra, amelyet az ENSZ Közgyűlése 2018. december 19-én fogadott el,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2005. május 4-én elfogadott, a kitoloncolásról szóló húsz iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2005. május 4-én elfogadott, a kitoloncolásról szóló húsz iránymutatásra,

| — | tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: visszatérési irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: visszatérési irányelv),

| — | tekintettel a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló, 2018. november 28-i (EU) 2018/1860 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a SIS visszaküldési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló, 2018. november 28-i (EU) 2018/1860 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a SIS visszaküldési rendelet),

| — | tekintettel a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/851 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/851 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a 2008/115/EK irányelvvel kapcsolatos ítéleteire, többek között a C-357/09. sz. Kadzoev-ügyben (4), a C-61/11. sz. El Dridi-ügyben (5), a C-534/11. sz. Arslan-ügyben (6), a C-146/14. sz. Mahdi-ügyben (7), a C-554/13. sz. Z. Zh-ügyben (8), a C-47/15. sz. Sélina Affum-ügyben (9), a C-82/16. sz. K. A. és társai ügyben (10), valamint a C-181/16. sz. Gnandi-ügyben (11) hozott ítéletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a 2008/115/EK irányelvvel kapcsolatos ítéleteire, többek között a C-357/09. sz. Kadzoev-ügyben (4), a C-61/11. sz. El Dridi-ügyben (5), a C-534/11. sz. Arslan-ügyben (6), a C-146/14. sz. Mahdi-ügyben (7), a C-554/13. sz. Z. Zh-ügyben (8), a C-47/15. sz. Sélina Affum-ügyben (9), a C-82/16. sz. K. A. és társai ügyben (10), valamint a C-181/16. sz. Gnandi-ügyben (11) hozott ítéletekre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a 2008/115/EK irányelvhez kapcsolódó ítéleteire, többek között az Amie és társai kontra Bulgária ügyben (58149/08. sz. kereset), az N.D. és N.T. kontra Spanyolország ügyben (8675/15. és 8697/15. sz. kereset) és a Haghilo kontra Ciprus (47920/12. sz. kereset) ügyben hozott ítéletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a 2008/115/EK irányelvhez kapcsolódó ítéleteire, többek között az Amie és társai kontra Bulgária ügyben (58149/08. sz. kereset), az N.D. és N.T. kontra Spanyolország ügyben (8675/15. és 8697/15. sz. kereset) és a Haghilo kontra Ciprus (47920/12. sz. kereset) ügyben hozott ítéletekre,

| — | tekintettel az uniós visszatérési politikáról szóló, 2014. március 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0199), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós visszatérési politikáról szóló, 2014. március 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0199),

| — | tekintettel az európai migrációs stratégiáról szóló, 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai migrációs stratégiáról szóló, 2015. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0240),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. októberi és 2018. júniusi csúcstalálkozóinak következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. októberi és 2018. júniusi csúcstalálkozóinak következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács által 2016. május 11-én elfogadott, a tagállamok által végrehajtott támogatott önkéntes visszatérési (és reintegrációs) programokra vonatkozó, nem kötelező közös normákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2016. május 11-én elfogadott, a tagállamok által végrehajtott támogatott önkéntes visszatérési (és reintegrációs) programokra vonatkozó, nem kötelező közös normákra,

| — | tekintettel „Az európai uniós visszatérési politika hatékonyságának fokozása – megújított cselekvési terv” című, 2017. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2017)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai uniós visszatérési politika hatékonyságának fokozása – megújított cselekvési terv” című, 2017. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2017)0200),

| — | tekintettel a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása során a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló, 2017. március 7-i (EU) 2017/432 bizottsági ajánlásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása során a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló, 2017. március 7-i (EU) 2017/432 bizottsági ajánlásra (12),

| — | tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos feladatok ellátása során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” létrehozásáról szóló, 2017. november 16-i (EU) 2017/2338 bizottsági ajánlásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai által a visszatéréssel kapcsolatos feladatok ellátása során használandó közös „Visszatérési kézikönyv” létrehozásáról szóló, 2017. november 16-i (EU) 2017/2338 bizottsági ajánlásra (13),

| — | tekintettel az Európai Migrációs Hálózatnak „Az uniós tagállamok visszatéréssel kapcsolatos munkájának hatékonysága: az EU szabályaihoz és normáihoz kapcsolódó kihívások és bevált gyakorlatok” című 2017-es összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Migrációs Hálózatnak „Az uniós tagállamok visszatéréssel kapcsolatos munkájának hatékonysága: az EU szabályaihoz és normáihoz kapcsolódó kihívások és bevált gyakorlatok” című 2017-es összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (átdolgozás) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2018. szeptember 12-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról (átdolgozás) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2018. szeptember 12-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0634),

| — | tekintettel „A migráció minden vetületre kiterjedő kezelése: az európai migrációs stratégia keretében tett előrelépés” című, 2018. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2018)0798), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A migráció minden vetületre kiterjedő kezelése: az európai migrációs stratégia keretében tett előrelépés” című, 2018. december 4-i bizottsági közleményre (COM(2018)0798),

| — | tekintettel a „Covid19: Iránymutatás a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről” című, 2020. április 16-i bizottsági közleményre (C(2020)2516), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Covid19: Iránymutatás a menekültügyi és a visszatérési eljárásokra vonatkozó uniós rendelkezések végrehajtásáról, valamint az áttelepítésről” című, 2020. április 16-i bizottsági közleményre (C(2020)2516),

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „A menekült- és migránsáramlatok kezelése: az EU külső tevékenységének szerepe” című, 2017. április 5-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A menekült- és migránsáramlatok kezelése: az EU külső tevékenységének szerepe” című, 2017. április 5-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. március 13-i álláspontjára (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. március 13-i álláspontjára (16),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Migránsok menedékjoga, áthelyezése és kiutasítása: ideje többet tenni, hogy az eredmények kevésbé maradjanak el a kitűzött céloktól” című, 2019. novemberi 24/2019. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Migránsok menedékjoga, áthelyezése és kiutasítása: ideje többet tenni, hogy az eredmények kevésbé maradjanak el a kitűzött céloktól” című, 2019. novemberi 24/2019. számú különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a visszatérési irányelv átdolgozására irányuló javaslatról szóló, 2019. márciusi helyettesítő hatásvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a visszatérési irányelv átdolgozására irányuló javaslatról szóló, 2019. márciusi helyettesítő hatásvizsgálatára,

| — | tekintettel az EPRS 2020. júniusi európai értékelésére, amely értékelést adott a visszatérési irányelv végrehajtásáról és a visszatérési irányelv külső dimenziójáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EPRS 2020. júniusi európai értékelésére, amely értékelést adott a visszatérési irányelv végrehajtásáról és a visszatérési irányelv külső dimenziójáról,

| — | tekintettel a Frontexnek a 2019 második félévében végrehajtott visszaküldési műveletekről szóló, 2020. június 15-i értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Frontexnek a 2019 második félévében végrehajtott visszaküldési műveletekről szóló, 2020. június 15-i értékelő jelentésére,

| — | tekintettel az Europol Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központjának 2020. május 15-i negyedik éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központjának 2020. május 15-i negyedik éves jelentésére,

| — | tekintettel a schengeni vívmányoknak a visszaküldés terén történő alkalmazására vonatkozóan a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 7-i 1053/2013/EU tanácsi rendeletnek (17) megfelelően készített jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni vívmányoknak a visszaküldés terén történő alkalmazására vonatkozóan a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 7-i 1053/2013/EU tanácsi rendeletnek (17) megfelelően készített jelentésekre,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a „Gyakorlati útmutató az idegenrendészeti őrizet alternatíváihoz: A hatékony eredmények előmozdítása” című, 2019. szeptember 17-i kézikönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a „Gyakorlati útmutató az idegenrendészeti őrizet alternatíváihoz: A hatékony eredmények előmozdítása” című, 2019. szeptember 17-i kézikönyvére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Emberi Jogi Irányítóbizottságának „Az őrizet hatékony alternatíváinak jogi és gyakorlati szempontjai a migráció összefüggésében” című, 2017. december 7-i elemzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Emberi Jogi Irányítóbizottságának „Az őrizet hatékony alternatíváinak jogi és gyakorlati szempontjai a migráció összefüggésében” című, 2017. december 7-i elemzésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (18),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0238/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0238/2020),

| A. | mivel a Bizottság csak egy alkalommal (2014-ben) értékelte a visszatérési irányelv végrehajtását annak ellenére, hogy az irányelv 19. cikke értelmében 2013-tól kezdődően háromévente köteles lett volna beszámolni az irányelv alkalmazásáról; mivel a Bizottság 2015-ben közleményt tett közzé a visszatérésre vonatkozó cselekvési tervről; mivel 2017-ben ajánlást adott ki a visszatérések hatékonyságának a visszatérési irányelv végrehajtása során történő javításáról, valamint közzétette a „Visszatérési kézikönyvet”; mivel 2018 szeptemberében a Bizottság – hatásvizsgálat elvégzése nélkül – javaslatot terjesztett elő a visszatérési irányelv átdolgozására egy hatékonyabb és koherensebb visszatérési politika kialakítása érdekében; mivel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE bizottság) megbízta az EPRS-t, hogy készítse el a javasolt átdolgozás helyettesítő hatásvizsgálatát; mivel ez a hatásvizsgálat rámutat, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy az átdolgozásra irányuló javaslat a visszatérések hatékonyságának javulásához vezetne; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság csak egy alkalommal (2014-ben) értékelte a visszatérési irányelv végrehajtását annak ellenére, hogy az irányelv 19. cikke értelmében 2013-tól kezdődően háromévente köteles lett volna beszámolni az irányelv alkalmazásáról; mivel a Bizottság 2015-ben közleményt tett közzé a visszatérésre vonatkozó cselekvési tervről; mivel 2017-ben ajánlást adott ki a visszatérések hatékonyságának a visszatérési irányelv végrehajtása során történő javításáról, valamint közzétette a „Visszatérési kézikönyvet”; mivel 2018 szeptemberében a Bizottság – hatásvizsgálat elvégzése nélkül – javaslatot terjesztett elő a visszatérési irányelv átdolgozására egy hatékonyabb és koherensebb visszatérési politika kialakítása érdekében; mivel az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE bizottság) megbízta az EPRS-t, hogy készítse el a javasolt átdolgozás helyettesítő hatásvizsgálatát; mivel ez a hatásvizsgálat rámutat, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy az átdolgozásra irányuló javaslat a visszatérések hatékonyságának javulásához vezetne;

| B. | mivel a visszatérési irányelv kettős célja, hogy az alapvető jogokkal és az arányosság elvével összhangban közös szabályokat állapítson meg a hatékony visszatérésre vonatkozóan; mivel a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló ajánlásában a Bizottság a visszaküldési arányra összpontosít a visszatérési irányelv eredményességének egyik mutatójaként, és olyan intézkedésekre tesz javaslatot, amelyek nem kívánt hatásként az irányelv egyes biztosítékai, például a jogorvoslati jog korlátozásához és hosszabb őrizeti időszakok alkalmazásához vezethetnek; mivel a tartós visszatérések és a sikeres visszailleszkedés fontos mutatók a visszatérések hatékonyságának értékelése szempontjából; mivel a visszatérés utáni nyomon követés jelenleg nem kellően átfogó és pontos; mivel napvilágra kerültek olyan bizonyítékok, amelyek arról tanúskodnak, hogy nem minden visszatérés tartós, különösen a kísérő nélküli kiskorúak esetében, az egyéni reintegrációs terv vagy a visszatérést követő támogatás hiánya miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel a visszatérési irányelv kettős célja, hogy az alapvető jogokkal és az arányosság elvével összhangban közös szabályokat állapítson meg a hatékony visszatérésre vonatkozóan; mivel a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló ajánlásában a Bizottság a visszaküldési arányra összpontosít a visszatérési irányelv eredményességének egyik mutatójaként, és olyan intézkedésekre tesz javaslatot, amelyek nem kívánt hatásként az irányelv egyes biztosítékai, például a jogorvoslati jog korlátozásához és hosszabb őrizeti időszakok alkalmazásához vezethetnek; mivel a tartós visszatérések és a sikeres visszailleszkedés fontos mutatók a visszatérések hatékonyságának értékelése szempontjából; mivel a visszatérés utáni nyomon követés jelenleg nem kellően átfogó és pontos; mivel napvilágra kerültek olyan bizonyítékok, amelyek arról tanúskodnak, hogy nem minden visszatérés tartós, különösen a kísérő nélküli kiskorúak esetében, az egyéni reintegrációs terv vagy a visszatérést követő támogatás hiánya miatt;

| C. | mivel a Bizottság megállapította, hogy a tagállamok a hatékony visszatérés tekintetében számos – eljárási, technikai és operatív jellegű – akadályba ütköznek, többek között az összes érintett féllel, köztük a harmadik országokkal folytatott együttműködés szintjén; mivel a Bizottság a visszatérés meghiúsulásának egyik fő okaként a visszatérésre kötelezett személyek azonosítását, valamint a szükséges okmányok harmadik országokból történő beszerzésének szükségességét határozta meg; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság megállapította, hogy a tagállamok a hatékony visszatérés tekintetében számos – eljárási, technikai és operatív jellegű – akadályba ütköznek, többek között az összes érintett féllel, köztük a harmadik országokkal folytatott együttműködés szintjén; mivel a Bizottság a visszatérés meghiúsulásának egyik fő okaként a visszatérésre kötelezett személyek azonosítását, valamint a szükséges okmányok harmadik országokból történő beszerzésének szükségességét határozta meg;

| D. | mivel a harmonizáció hiánya jelentős hatással van a tagállamok visszaküldési gyakorlataira; mivel a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló ajánlásának közzététele alkalmával a Bizottság által végzett értékelések azt jelezték, hogy „a visszatérési irányelv által a tagállamok számára biztosított mérlegelési jogkör a nemzeti jogszabályok következetlen átültetéséhez vezetett, ami negatív hatást gyakorolt az uniós visszatérési politika hatékonyságára”, továbbá hogy „[a]z említett irányelv hatékonyabb végrehajtása csökkentené az eljárásokkal való visszaélés lehetőségét, és megszüntetné a hatékonyság hiányát, ugyanakkor biztosítaná az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok védelemét”; |
| --- | --- |

D.

mivel a harmonizáció hiánya jelentős hatással van a tagállamok visszaküldési gyakorlataira; mivel a visszatérések hatékonyságának javításáról szóló ajánlásának közzététele alkalmával a Bizottság által végzett értékelések azt jelezték, hogy „a visszatérési irányelv által a tagállamok számára biztosított mérlegelési jogkör a nemzeti jogszabályok következetlen átültetéséhez vezetett, ami negatív hatást gyakorolt az uniós visszatérési politika hatékonyságára”, továbbá hogy „[a]z említett irányelv hatékonyabb végrehajtása csökkentené az eljárásokkal való visszaélés lehetőségét, és megszüntetné a hatékonyság hiányát, ugyanakkor biztosítaná az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok védelemét”;

| E. | mivel a 2015-ben közzétett, a visszatérésre vonatkozó cselekvési tervében a Bizottság hangot adott azon véleményének, hogy az előnyben részesített opció – amennyiben lehetséges – az önkéntes hazatérés; mivel – miként arra a Bizottság szintén e cselekvési terv keretében rámutatott – a „becslések szerint [...] a visszatérések körülbelül 40 %-a volt önkéntes a 2009. évi mindössze 14 %-hoz képest”; mivel a Bizottság becslése szerint évente 300 000 személyt nem lehet visszaküldeni adminisztratív akadályok, egészségügyi problémák vagy a visszaküldés kockázata miatt; mivel e személyek helyzetét rendezni kell, többek között a jogállás humanitárius okokból történő megadásával; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2015-ben közzétett, a visszatérésre vonatkozó cselekvési tervében a Bizottság hangot adott azon véleményének, hogy az előnyben részesített opció – amennyiben lehetséges – az önkéntes hazatérés; mivel – miként arra a Bizottság szintén e cselekvési terv keretében rámutatott – a „becslések szerint [...] a visszatérések körülbelül 40 %-a volt önkéntes a 2009. évi mindössze 14 %-hoz képest”; mivel a Bizottság becslése szerint évente 300 000 személyt nem lehet visszaküldeni adminisztratív akadályok, egészségügyi problémák vagy a visszaküldés kockázata miatt; mivel e személyek helyzetét rendezni kell, többek között a jogállás humanitárius okokból történő megadásával;

| F. | mivel a visszatérési irányelv végrehajtására vonatkozó adatok az Eurostaton keresztül nyilvánosan hozzáférhetők, de nem minden esetben megfelelően bontottak és összehasonlíthatók; mivel a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló (EU) 2018/1860 rendelet (a továbbiakban: a SIS visszaküldési rendelet), valamint a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2020/851 rendelet végrehajtása révén bővülhet a rendelkezésre álló információk köre; |
| --- | --- |

F.

mivel a visszatérési irányelv végrehajtására vonatkozó adatok az Eurostaton keresztül nyilvánosan hozzáférhetők, de nem minden esetben megfelelően bontottak és összehasonlíthatók; mivel a Schengeni Információs Rendszernek a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése céljából történő használatáról szóló (EU) 2018/1860 rendelet (a továbbiakban: a SIS visszaküldési rendelet), valamint a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2020/851 rendelet végrehajtása révén bővülhet a rendelkezésre álló információk köre;

| G. | mivel 2014 és 2018 között a szabálytalan határátlépések száma 1,82 millióról 142 000-re csökkent; mivel a tagállamok 2019-ben mintegy 3 millió első tartózkodási engedélyt adtak ki; mivel a menedékjog iránti kérelmek száma a 2015. évi 1,29 millióról 698 000-re csökkent 2019-ben; mivel 2018-ban a tagállamok 283 880 kiutasítási határozatot adtak ki, és az ezek révén visszaküldött személyek száma 147 815 fő volt; |
| --- | --- |

G.

mivel 2014 és 2018 között a szabálytalan határátlépések száma 1,82 millióról 142 000-re csökkent; mivel a tagállamok 2019-ben mintegy 3 millió első tartózkodási engedélyt adtak ki; mivel a menedékjog iránti kérelmek száma a 2015. évi 1,29 millióról 698 000-re csökkent 2019-ben; mivel 2018-ban a tagállamok 283 880 kiutasítási határozatot adtak ki, és az ezek révén visszaküldött személyek száma 147 815 fő volt;

| H. | mivel a tagállamok nem osztják meg módszeresen az általuk kiadott kiutasítási határozatokra vagy beutazási tilalmakra vonatkozó információkat, ami azt jelenti, hogy a tagállamok által kiadott kiutasítási határozatok kölcsönös elismerése, valamint az Unió egész területén történő végrehajtásuk a gyakorlatban lehetetlen; mivel a visszafogadás hatékonyságának javítása és a visszaküldések európai szintű koherenciájának biztosítása érdekében a hivatalos uniós megállapodásoknak előnyt kell élvezniük a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodásokkal szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok nem osztják meg módszeresen az általuk kiadott kiutasítási határozatokra vagy beutazási tilalmakra vonatkozó információkat, ami azt jelenti, hogy a tagállamok által kiadott kiutasítási határozatok kölcsönös elismerése, valamint az Unió egész területén történő végrehajtásuk a gyakorlatban lehetetlen; mivel a visszafogadás hatékonyságának javítása és a visszaküldések európai szintű koherenciájának biztosítása érdekében a hivatalos uniós megállapodásoknak előnyt kell élvezniük a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodásokkal szemben;

Általános észrevételek

| 1. | rámutat a bizottsági végrehajtási értékelés hiányára, és felhívja a Bizottságot, hogy a visszatérési irányelv 19. cikkének megfelelően és a jogalkotás minősége javításának elvével összhangban végezze el a szóban forgó, 2017 óta esedékes értékelést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | újólag hangsúlyozza annak fontosságát, hogy bizonyítékokon alapuló közös szemlélet vezérelje a következetes szakpolitikai döntéshozatalt és a megalapozott nyilvános vitát, és felhívja a Bizottságot, hogy sürgesse és támogassa a tagállamokat a visszatérési irányelv végrehajtására vonatkozó minőségi és mennyiségi adatok, különösképpen pedig – mivel az Eurostat jelenleg nem végez adatgyűjtést e kategóriákban – a beutazási tilalmakra és őrizetre vonatkozó adatok gyűjtése és közzététele tekintetében, továbbá különösen az újonnan rendelkezésre álló eszközök, például a SIS visszaküldési rendelet, valamint a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 862/2007/EK rendelet módosításáról szóló (EU) 2020/851 rendelet alkalmazása tekintetében; felkéri a tagállamokat, hogy az (EU) 2020/851 rendelet alapján a lehető leghamarabb állítsanak elő statisztikákat, és vegyenek részt a kapcsolódó kísérleti projektekben; aggodalommal veszi tudomásul, hogy nem állnak rendelkezésre – többek között nemek és életkor szerinti bontásban sem – adatok a visszatérési irányelv végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a végrehajtott kiutasítási határozatok száma 2015 óta folyamatosan csökken, és megjegyzi, hogy e számadat nem feltétlenül tükrözi híven a szabálytalan határátlépések számának növekedését vagy csökkenését; hangsúlyozza, hogy a hatékony visszatérési politika a jól működő uniós menekültügyi és migrációs politika egyik kulcsfontosságú eleme; megjegyzi, hogy a Bizottság nyilatkozata szerint a visszaküldési arány a 2016. évi 46 %-ról 2017-ben 37 %-ra csökkent, és hogy ez nem feltétlenül ad teljes képet a helyzetről, tekintettel a tagállamok számára a visszatérési irányelv végrehajtása esetében eleve biztosított mérlegelési jogkörre, nevezetesen pedig a harmadik országokkal való együttműködés nehézségeire, valamint arra, hogy néhány tagállam egynél több kiutasítási határozatot is kiad egyazon személyre vonatkozóan, a határozatokat nem vonják vissza a humanitárius okokból meghiúsuló visszaküldések esetében, egyes személyek nem küldhetők vissza, mivel visszaküldésük sértené a visszaküldés tilalmának elvét, illetve hogy egyes személyek önkéntesen, visszatérésük nyilvántartásba vétele nélkül térnek vissza hazájukba; hangsúlyozza, hogy gyakorlati és jogi akadályok miatt nem minden kiutasítási határozatot követ gyors kiutasítási és visszafogadási eljárás, és aggodalommal állapítja meg, hogy ez komoly nyomás alá helyezheti nemcsak a helyi létesítményeket, hanem az érintett személyeket is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | egyetért a Bizottság azon célkitűzésével, amely szerint javítani kell a visszatérési irányelv hatékony végrehajtását, valamint a kiutasítási eljárások hatékonyságát a tagállamokban; felhívja a Bizottságot, hogy amennyiben indokolt, indítson kötelezettségszegési eljárásokat; kiemeli, hogy az irányelv eredményességét a visszaküldési arány, valamint a visszatérések tartóssága és az alapvető jogokat szavatoló biztosítékok érvényesülése, az eljárási garanciák tiszteletben tartása és az önkéntes visszatérések hatékonysága alapján kell mérni; hangsúlyozza, hogy az adatok fokozottabb átláthatósága és összehasonlíthatósága érdekében a tagállamok körében tovább kell javítani és egyszerűsíteni kell a visszatérési irányelv eredményes végrehajtásának mérését; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a Bizottság kijelentése szerint a visszaküldések meghiúsulásának egyik fő oka a harmadik ország általi azonosítás és visszafogadás elmaradása; hangsúlyozza, hogy a migrációról folytatott, egyenlőségre épülő konstruktív párbeszéd keretében javítani kell a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokat a hatékony és tartós visszatéréseket célzó, kölcsönösen előnyös együttműködés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a harmadik országokkal folytatott együttműködés informálissá tételét; felhívja a tagállamokat, hogy sürgessék a Bizottságot, valamint tegyék lehetővé számára, hogy olyan hivatalos uniós visszafogadási megállapodásokat kössön, amelyekhez parlamenti ellenőrzés és bírósági felügyelet társul; hangsúlyozza, hogy az együttműködés elősegítéséhez ösztönzőket kell biztosítani; megjegyzi, hogy a visszatérési irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján alkalmazott kétoldalú visszafogadási megállapodások nem nyújtanak megfelelő eljárási biztosítékokat, az érintett személy egyedi intézkedésről történő értesítését, valamint a rendelkezésre álló és hatékony jogorvoslati és fellebbezési lehetőségekre vonatkozó tájékoztatást is ideértve; megjegyzi, hogy a tagállamok számára kihívást jelent, hogy a Frontex által koordinált, charterjáratokkal végzett visszaküldési műveletek során rendszeresen biztosítsák a visszatérésre kötelezett személyek számára rendelkezésre álló ülőhelykapacitás teljes kihasználtságát; aggodalommal jegyzi meg, hogy egyes esetekben a szervező vagy részt vevő tagállamok és nem uniós célországok közötti kétoldalú megállapodások kizárják a Frontex közös visszaküldési műveletei végrehajtásának lehetőségét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a visszatérések terén fokozottabb együttműködésre van szükség a tagállamok között, többek között az információk megosztása és a harmadik országok állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismeréséről szóló 2001/40/EK irányelv alkalmazása terén, összhangban az alapvető jogokkal kapcsolatos biztosítékokkal; hangsúlyozza az érintett uniós ügynökségek által nyújtott – többek között operatív – támogatás szükségességét; hangsúlyozza, hogy intenzívebbé kell tenni a tagállamok és a Frontex közötti együttműködést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő kapacitásokat, ezen belül humán erőforrást és elegendő képzést a kiutasítási határozatok meghozataláért és végrehajtásáért felelős hatóságok számára, és ily módon fektessenek be e hatóságok döntéshozatali és végrehajtási munkája minőségének javításába; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az Unió területén illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok – köztük azok, akiknek kérelmét elutasították – visszatérésére vonatkozó tisztességes, gyors és hatékony, az érintett személyek alapvető jogait tiszteletben tartó eljárások fontosságát; |
| --- | --- |

9.

Kiutasítási határozatok és önkéntes távozás

| 10. | hangsúlyozza, hogy a visszatérési irányelv fontos szempontként tekint a kiutasítási határozatok migránsok általi betartásának biztosítására, és emlékeztet ezen irányelvben foglalt azon alapelvre, amely szerint az önkéntes visszatéréseket előnyben kell részesíteni – amennyiben nincs komoly ok azt feltételezni, hogy ez aláásná a kiutasítási eljárás célját – a kitoloncolással szemben, mivel az önkéntes visszatérések általában tartósabbak, kevésbé költségesek és nehézkesek az államok számára, és jobban biztosítják az érintett személy alapvető jogainak tiszteletben tartását; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is az önkéntes visszatérést tekintse elsőbbséget élvező megoldásnak a kitoloncolással szemben, és ösztönözze a tagállamokat egy olyan hatékony keretrendszer kialakítására, amely lehetővé teszi az önkéntes visszatérési programokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a támogatott önkéntes visszatérési programok igénybevételének ösztönzése, végső soron pedig a tartós visszatérés és reintegráció biztosítása érdekében továbbra is nyújtson finanszírozást e programok számára, valamint növelje a rendelkezésükre álló erőforrásokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a visszatérési irányelv 7. cikke értelmében főszabály szerint a kiutasítási határozatnak megfelelő, 7 és 30 nap közötti határidőt kell előírnia az önkéntes távozásra, amely időtartamot a tagállamoknak szükség esetén meg kell hosszabbítaniuk a konkrét eset egyedi körülményeinek figyelembevételével; felhívja a figyelmet a visszatérési irányelv 7. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kivételekre; megjegyzi, hogy a tagállamok önkéntes távozást segítő nemzeti programjainak hatóköre és eszközkészlete esetenként nem kielégítő; emlékeztet arra, hogy azoknak a tagállamoknak, ahol kérelem benyújtásához kötött az önkéntes távozásra vonatkozó e határidő megadása, tájékoztatniuk kell az érintett harmadik országbeli állampolgárokat a kérelem benyújtásának lehetőségéről; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli azokat a rendelkezéseket, amelyek számos tagállamban lehetővé teszik az egyedi körülmények megfelelő figyelembe vételét, valamint az önkéntes távozásra vonatkozó határidő meghosszabbítását; emlékeztet arra, hogy azokban az esetekben, amikor a visszatérési irányelv a tagállamokat a kitoloncolás elhalasztására kötelezi, így például amikor a kitoloncolás sértené a visszaküldés tilalmának elvét, a visszatérési irányelv 14. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az érintett személyek számára írásbeli igazolást adni arról, hogy a kiutasítási határozat végrehajtását ideiglenesen felfüggesztették; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szökés veszélyének tág meghatározása ahhoz vezethet, hogy a tagállamok eltekintenek az önkéntes távozásra vonatkozó időszak megadásától; emlékeztet arra, hogy az önkéntes távozásra vonatkozó időszak megszüntetése beutazási tilalom elrendeléséhez is vezet, ami még inkább alááshatja az önkéntes távozást; hangsúlyozza, hogy a sikeres önkéntes visszatérések előmozdítása érdekében meg kell erősíteni a jelenlegi jogi keret végrehajtását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a tagállamokat és a Frontexet, hogy osszák meg a sikeres és az emberi méltóságot tiszteletben tartó önkéntes visszatérésekkel kapcsolatos információkat és bevált gyakorlatokat, és kérésre nyújtsanak tagállamok közötti operatív segítséget az önkéntes visszatérések operatív hatékonyságának erősítése és javítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza az egyedi körülményekhez és a visszatelepülő kilátásaihoz igazított egyedi esetkezelés és segítségnyújtás fontosságát, különösen a kísérő nélküli kiskorúak esetében; |
| --- | --- |

16.

Eljárási biztosítékok

| 17. | hangsúlyozza, hogy a visszatérési irányelv előírásai szerint a kiutasítási határozatokat és a beutazási tilalomról szóló határozatokat, valamint a kitoloncolásról szóló határozatokat egyéni alapon kell meghozni, a tényállás ismertetésével és jogi indokolással egyértelműen alá kell támasztani, írásban kell kibocsátani, és ki kell egészíteni a rendelkezésre álló jogorvoslatokra és a betartandó határidőkre vonatkozó információkkal; hangsúlyozza, hogy ezeket az információkat olyan nyelven kell feltüntetni, amelyet az adott személy megért; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a kiutasítási határozatok nem kellően részletesek, valamint nem szolgálnak megfelelő indokolással; |
| --- | --- |

17.

| 18. | azt az álláspontot képviseli egyfelől, hogy a kísérő nélküli gyermekek kizárólag akkor küldhetők vissza, ha bizonyítható, hogy a visszaküldés a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja, másfelől pedig hogy a gyermekeket gyermekbarát módon, valamint olyan nyelven kell tájékoztatni jogaikról és az általuk igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről, amelyet megértenek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a visszaküldés tilalmának elve minden körülmények között kötelező a tagállamokra nézve, többek között azon kiutasítási eljárások esetében is, amelyek nem tartoznak a visszatérési irányelv hatálya alá; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudomásul veszi, hogy a jogorvoslati jog tekintetében jelentős eltérések tapasztalhatók a tagállamok között, különösen a jogorvoslati szervek típusát, valamint a fellebbezési határidőket illetően; hangsúlyozza, hogy szavatolni kell a hatékony jogorvoslathoz való jogot, többek között a megfelelő és hozzáférhető információk és költségmentesség biztosítása révén, a jogi segítségnyújtáshoz szükséges megfelelő forrásokat is ideértve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt opcionális záradék alkalmazása a rendes kiutasítási eljáráshoz képest a biztosítékok szűkebb körű érvényre juttatásához vezethet a határokon; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az eljárási biztosítékokról és az emberi jogok tiszteletben tartásáról, valamint hogy alkalmazzák a visszatérési irányelvet a határátlépéssel kapcsolatos helyzetekre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a visszatérési irányelv lehetővé teszi a kitoloncolás végrehajtásának ideiglenes felfüggesztését a kiutasításhoz kapcsolódó határozatok felülvizsgálatáig; kiemeli, hogy e felfüggesztést biztosítani kell azokban az esetekben, amikor fennáll a visszaküldés kockázata; felhívja a figyelmet arra, hogy a legtöbb országban a kiutasítás elleni fellebbezés nem automatikus halasztó hatályú, ami csökkentheti a védelmet; kiemeli, hogy az automatikus felfüggesztő hatállyal rendelkező jogorvoslat szavatolná, hogy a kiutasítási eljárásról szóló jogerős határozat meghozatala előtt ne kerüljön sor a személyek visszaküldésére; hangsúlyozza, hogy a gyermekeket érintő valamennyi határozat – így többek között a kiutasításhoz kapcsolódó, folyamatban lévő határozatok – esetében az elsődleges szempontnak a gyermek mindenek felett álló érdekének kell lennie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy a visszatérési irányelv 6. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a területükön jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár számára könyörületességből, humanitárius vagy egyéb okokból önálló tartózkodási engedélyt adjanak ki; hangsúlyozza, hogy a kiutasítási határozatok végrehajtása érdekében – az önkéntes hazatérés előtérbe helyezésével – fontos sikeresen kiaknázni a visszatérési irányelv biztosította lehetőségeket; megjegyzi azonban, hogy a visszatérési irányelv 6. cikke (4) bekezdésének alkalmazása korlátozott, és e záradék kiterjedtebb használatára ösztönzi a tagállamokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok nem adnak ki ideiglenes tartózkodási engedélyt azokban az esetekben, amikor a visszatérés lehetetlennek bizonyult, és emiatt a migránsok, akiknek a visszaküldése nem megvalósítható, gyakran nem gyakorolhatják alapjogaikat; hangsúlyozza, hogy a tartózkodási engedélyek olyan személyek számára történő megadása, akik nem tudnak visszatérni származási országukba, segíthet az elhúzódó illegális tartózkodás megelőzésében és a munkaerő-kizsákmányolással szembeni kiszolgáltatottság csökkentésében, továbbá elősegítheti az egyes személyek társadalmi befogadását és társadalmat gazdagító szerepvállalását; megjegyzi, hogy ez azt is elősegítheti, hogy a személyek kilépjenek abból a bizonytalan adminisztrációs helyzetből, amelybe esetleg beleragadtak; kiemeli ugyanakkor az Unión belüli koordináció szükségességét, hogy megelőzhető legyen a kiutasítási határozat hatálya alá tartozó személyek szabálytalan továbbutazása; |
| --- | --- |

23.

Beutazási tilalmak

| 24. | aggodalommal veszi tudomásul a beutazási tilalmak széles körű automatikus elrendelését, amelyet egyes tagállamokban az önkéntes távozással párhuzamosan hajtanak végre; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés magában hordozza az önkéntes hazatérést szolgáló ösztönzők gyengülésének veszélyét; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget az irányelvben foglalt azon kötelezettségnek, amely szerint kötelesek mérlegelni a beutazási tilalom visszavonását vagy felfüggesztést, amennyiben a harmadik országbeli állampolgár bizonyítani tudja, hogy elhagyta a tagállam területét; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a személyek helyzete megváltozhat a beutazási tilalom időtartama alatt, és hogy akár az üldöztetés veszélye is fenyegetheti őket abban az országban, ahova visszatértek; felhívja a tagállamokat, hogy humanitárius megfontolások alapján az ilyen esetekben oldják fel a beutazási tilalmat; újfent felhívja a figyelmet arra, hogy a beutazási tilalom nem alkalmazható automatikusan, hanem annak egyedi értékelésen kell alapulnia; felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be olyan hatékony eljárásokat a beutazási tilalom feloldásának kérelmezésére, amelyek szavatolják a gyermek mindenek felett álló érdekét elsődleges szempontként érvényre juttató, valamint a családi élethez való jogot, a családegyesítési jogot és az arányosság elvét tiszteletben tartó egyedi értékelést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy bár a beutazási tilalom elrendelésének veszélye ösztönzőleg hathat az országnak az önkéntes távozásra vonatkozó határidőn belüli elhagyására, a tényleges elrendelést követően a beutazási tilalom gyengítheti az ösztönző erőt a kiutasítási határozat betartása tekintetében, és növelheti a szökés veszélyét; felhívja a tagállamokat, hogy a kiutasítási határozatok sikeres végrehajtása érdekében mérlegeljék a beutazási tilalom elrendelésének időzítését; hangsúlyozza, hogy a visszatérési irányelv tartalmaz a beutazási tilalmak feloldását lehetővé tevő szabályokat, és felhívja a tagállamokat, hogy szükség esetén alkalmazzák e szabályokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a beutazási tilalmak különösen aránytalan következményekkel járhatnak a családokra és a gyermekekre nézve; üdvözli azt – az egyes tagállamok által bevezetett – lehetőséget, hogy a gyermekek mentesíthetők a beutazási tilalom elrendelése alól, de hangsúlyozza, hogy a gyermekek érdekeit a szüleikre vonatkozó beutazási tilalom (feloldásának) esetében meghozandó döntéseknél is elsődleges szempontnak kell tekinteni; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a családok egyesítéséről és a családi élethez való jog tiszteletben tartásáról, többek között oly módon, hogy erre alapozva tartózkodnak a beutazási tilalmak elrendelésétől; |
| --- | --- |

27.

Őrizet és a szökés veszélye

| 28. | emlékeztet arra, hogy a visszatérési irányelv 3. cikkének 7. pontja „a szökés veszélyét” a következőképpen határozza meg: egy konkrét esetben, jogszabály által meghatározott tárgyilagos kritériumokon nyugvó olyan alapos okok megléte, amelyek alapján feltételezhető, hogy egy kiutasítási eljárás alatt álló harmadik országbeli állampolgár megszökhet; rámutat „a szökés veszélye” fogalommeghatározásának nemzeti jogrendszerekbe való átültetése terén mutatkozó eltérésekre; kiemeli, hogy amikor a szökés veszélyét állapítják meg az őrizet indokaként, a visszatérési irányelv 3. cikke 7. pontjának való megfelelés érdekében kellőképpen figyelembe kell venni az érintett személy egyedi körülményeit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több tagállam esetében a jogszabályok terjedelmes és olykor eltérő jegyzékeket állapítanak meg a szökés veszélyének meghatározására szolgáló „tárgyilagos kritériumok” tekintetében, és többek között olyan általános kritériumokat is felsorolnak, mint például a pénz hiánya; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szökés veszélyének értékelésére szolgáló tárgyilagos kritériumok nemzeti jogszabályi meghatározásában a tagállamok között tetten érhető különbségek az őrizet Unión belüli következetlen alkalmazásához vezethetnek; sajnálja, hogy e kritériumokat gyakran többé-kevésbé automatikus módon alkalmazzák, miközben az egyedi körülményeket csak mellékes szempontként veszik figyelembe; hangsúlyozza, hogy ez számos tagállamban az őrizet szisztematikus elrendelését eredményezte; kiemeli, hogy harmonizálni kell a szökés veszélyének megállapítására szolgáló tárgyilagos kritériumok meghatározását és alkalmazását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy – az emberi jogok nemzetközi jogával összhangban – az őrizet továbbra is csak legvégső eszközként alkalmazható, és azt törvényben kell szabályozni, valamint annak szükségesnek, méltányosnak, az elérendő célkitűzésekkel arányosnak kell lennie, valamint a lehető legrövidebb ideig kell tartania, továbbá hogy az őrizet elrendeléséről szóló határozatnak az érintett személy érdekeinek figyelembevételével mindig az egyedi körülmények értékelésén kell alapulnia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megismétli, hogy a hosszabb őrizet nem növeli automatikusan a visszatérés esélyét, és általában költségesebb az őrizet alternatíváinál, valamint hozzáteszi, hogy az államok nem alkalmazhatják automatikusan a visszatérési irányelv szerint megengedett maximális időtartamat, és azt is biztosítaniuk kell, hogy a jogszerű őrizet valamennyi feltétele teljesüljön az őrizet teljes időtartama alatt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a visszatérési irányelv meghatározza azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a visszatérésre kötelezett személyek jogszerűen őrizetben tarthatók; megjegyzi, hogy az őrizetben tartás kizárólag akkor lehetséges, ha a konkrét esetben más elégséges, de kevésbé kényszerítő intézkedés hatékony alkalmazására nincs mód; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a gyakorlatban a tagállamok igen kevés életképes alternatívát dolgoznak ki és alkalmaznak az őrizet helyett; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen vezessenek be az őrizet alternatívájaként szolgáló olyan életképes, közösségi alapú megoldásokat, amelyek kevesebb negatív következménnyel járnak a migránsokra, különösen a gyermekekre és a kiszolgáltatott személyekre nézve; felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak be az őrizet alternatívájaként hozott intézkedéseikről; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk azon érintett és illetékes nemzeti, valamint nemzetközi testületek – például a nemzeti emberi jogi intézmények, az ombudsmanok és a nemzeti megelőző mechanizmusok – megbízatását, amelyek a börtönkörülmények független felügyeletét látják el; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy az Európai Unióban még mindig jelentős számú gyermeket tartanak őrizetben a kiutasítási eljárások részeként, és egyetért az ENSZ Gyermekjogi Bizottságával, amely egyértelműé tette, hogy a gyermekeket soha nem szabad bevándorlási okokból őrizetbe venni, és az őrizet soha nem indokolható a gyermek mindenek felett álló érdekével, többek között a menekültekről és a migránsokról szóló 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozattal összhangban; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az őrizet alternatívájaként szolgáló megfelelő, humánus és szabadságelvonással nem járó megoldásokról; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok és a Frontex rendelkezzenek olyan nyomon követő szervekkel, amelyek mögött megfelelő megbízatás, kapacitás és kompetencia, magas szintű függetlenség és szakértelem, valamint átlátható eljárások állnak; hangsúlyozza, hogy a visszatérés nyomon követésének a visszaküldési műveletek valamennyi szakaszára ki kell terjednie, és megfelelő erőforrásokkal kell rendelkeznie; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a meglévő független, nyomon követéssel foglalkozó szervek – így például a nemzeti és nemzetközi szervezetek, valamint a nemzeti emberi jogi intézmények – együttműködéseken keresztüli, vagy e szerveknek a kitoloncolás végrehajtását felügyelő rendszerekké történő kijelölése révén történő bevonására; sürgeti a Bizottságot, hogy a visszaküldött személyek sorsa alakulásának megismerése érdekében biztosítsa – ahol az jogilag és gyakorlatilag megvalósítható – a visszatérés utáni nyomonkövetési mechanizmusok létrehozását, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett csoportokra, többek között a kísérő nélküli kiskorúakra és a családokra; felhívja a tagállamokat, hogy megfelelően hajtsák végre a gyermekvédelmi szolgáltatások nemzeti hatóságok közötti átadását annak szavatolása érdekében, hogy a visszaküldött gyermekek gondozásban részesüljenek, valamint hozzáférjenek a nemzeti gyermekvédelmi szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy nyomon kell követni a visszatelepülők reintegrációs terveit azt biztosítandó, hogy azok hatékony módon végrehajtásra kerüljenek; felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a visszatérés utáni nyomon követéssel kapcsolatos bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, és e célra különítsen el elegendő pénzügyi forrást; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a tagállamokat, hogy a visszatérési irányelv valamennyi vonatkozása tekintetében gondoskodjanak az irányelv megfelelő végrehajtásáról; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon e végrehajtási folyamatot, a szabályok be nem tartása esetén pedig hozzon intézkedéseket; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.

(2)  HL L 312., 2018.12.7., 1. o.

(3)  HL L 198., 2020.6.22., 1. o.

(4)  ECLI:EU:C:2009:741.

(5)  ECLI:EU:C:2011:268.

(6)  ECLI:EU:C:2013:343.

(7)  ECLI:EU:C:2014:1320.

(8)  ECLI:EU:C:2015:377.

(9)  ECLI:EU:C:2016:408.

(10)  ECLI:EU:C:2018:308.

(11)  ECLI:EU:C:2018:465.

(12)  HL L 66., 2017.3.11., 15. o.

(13)  HL L 339., 2017.12.19., 83. o.

(14)  HL C 58., 2018.2.15., 9. o.

(15)  HL C 298., 2018.8.23., 39. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0175.

(17)  HL L 295., 2013.11.6., 27. o.

(18)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(19)  HL C 76., 2020.3.9., 86. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/36

---

P9_TA(2020)0365

A géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójabab

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

(2021/C 445/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069145/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069145/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 11-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 11-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel 2015. december 17-én a Monsanto Europe N.V. az egyesült államokbeli Monsanto vállalat nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a kérelem); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot (a továbbiakban: több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab) tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. december 17-én a Monsanto Europe N.V. az egyesült államokbeli Monsanto vállalat nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a kérelem); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójababot (a továbbiakban: több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab) tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab négy genetikailag módosított (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788) szójabab keresztezéséből származik, toleranciát biztosít a glifozát-, glufozinát- és dikambatartalmú gyomirtó szerekkel szemben, és három rovarirtó fehérjét (Cry1A.105, Cry2Ab2 és Cry1Ac fehérjét, más néven „Bt-toxint”) állít elő, amelyek bizonyos lepidopterák (lepkék) lárváira mérgezőek (5); |
| --- | --- |

B.

mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab négy genetikailag módosított (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788) szójabab keresztezéséből származik, toleranciát biztosít a glifozát-, glufozinát- és dikambatartalmú gyomirtó szerekkel szemben, és három rovarirtó fehérjét (Cry1A.105, Cry2Ab2 és Cry1Ac fehérjét, más néven „Bt-toxint”) állít elő, amelyek bizonyos lepidopterák (lepkék) lárváira mérgezőek (5);

| C. | mivel a négy egyszeres genetikai esemény és a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab korábbi értékeléseit használták fel a négy transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab értékelésének alapjául (6); |
| --- | --- |

C.

mivel a négy egyszeres genetikai esemény és a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab korábbi értékeléseit használták fel a négy transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab értékelésének alapjául (6);

| D. | mivel az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt adott, amelyet 2019. november 11-én tettek közzé (7); |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt adott, amelyet 2019. november 11-én tettek közzé (7);

Tagállami észrevételek és további pontok

| E. | mivel a tagállamok illetékes hatóságai a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (8); mivel e kritikai észrevételek között szerepelnek arra vonatkozó aggályok, hogy nem készült elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójababon található glifozátmaradványokkal vagy glifozátmetabolitokkal kapcsolatban, hogy nem vizsgálták a Bt-toxinok és a gyomirtószer-maradékanyagok lehetséges szinergikus vagy antagonisztikus hatásait, hogy a géntechnológiával módosított szójabab és az abból származó élelmiszerek és takarmányok biztonságosságával kapcsolatos kérdések továbbra is megválaszolatlanok, hogy az élelmiszer vagy takarmány hosszú távú reprodukciós vagy a fejlődésre gyakorolt hatásait nem értékelték, valamint hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosságát a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben értékelni; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok illetékes hatóságai a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (8); mivel e kritikai észrevételek között szerepelnek arra vonatkozó aggályok, hogy nem készült elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójababon található glifozátmaradványokkal vagy glifozátmetabolitokkal kapcsolatban, hogy nem vizsgálták a Bt-toxinok és a gyomirtószer-maradékanyagok lehetséges szinergikus vagy antagonisztikus hatásait, hogy a géntechnológiával módosított szójabab és az abból származó élelmiszerek és takarmányok biztonságosságával kapcsolatos kérdések továbbra is megválaszolatlanok, hogy az élelmiszer vagy takarmány hosszú távú reprodukciós vagy a fejlődésre gyakorolt hatásait nem értékelték, valamint hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosságát a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben értékelni;

| F. | mivel egy független tudományos elemzés megállapította többek között, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosságát illetően nem lehet végleges következtetést levonni, hogy a toxikológiai értékelés és a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan, és hogy a kockázatértékelés nem felel meg az immunrendszert érintő kockázatok értékelésére vonatkozó követelményeknek (9); |
| --- | --- |

F.

mivel egy független tudományos elemzés megállapította többek között, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab biztonságosságát illetően nem lehet végleges következtetést levonni, hogy a toxikológiai értékelés és a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan, és hogy a kockázatértékelés nem felel meg az immunrendszert érintő kockázatok értékelésére vonatkozó követelményeknek (9);

Kiegészítő gyomirtó szerek

| G. | mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (10); mivel következésképpen a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójababnövények nagyobb mértékben és ismétlődően ki lesznek téve a kiegészítő gyomirtó szereknek (glufozinátnak, dikambának és glifozátnak), ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét; |
| --- | --- |

G.

mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (10); mivel következésképpen a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójababnövények nagyobb mértékben és ismétlődően ki lesznek téve a kiegészítő gyomirtó szereknek (glufozinátnak, dikambának és glifozátnak), ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét;

| H. | mivel a glufozinát az 1B. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá (11); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a glufozinát az 1B. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá (11); mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (12);

| I. | mivel egy szakértők által felülvizsgált tanulmány megállapította, hogy a glifozát felhalmozódik a géntechnológiával módosított szójababban, és ennek megfelelő negatív hatást gyakorol a tápanyag-összetételre a géntechnológiával nem módosított szójababhoz képest (13); mivel egy Argentínában végzett kísérleti projekt (14) meglepően magas glifozátmaradvány-értékeket azonosított a géntechnológiával módosított szójababokon; |
| --- | --- |

I.

mivel egy szakértők által felülvizsgált tanulmány megállapította, hogy a glifozát felhalmozódik a géntechnológiával módosított szójababban, és ennek megfelelő negatív hatást gyakorol a tápanyag-összetételre a géntechnológiával nem módosított szójababhoz képest (13); mivel egy Argentínában végzett kísérleti projekt (14) meglepően magas glifozátmaradvány-értékeket azonosított a géntechnológiával módosított szójababokon;

| J. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a veszélyes/rákkeltő anyagként történő besorolása nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját (15); |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a veszélyes/rákkeltő anyagként történő besorolása nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját (15);

| K. | mivel egy 2020 augusztusában közzétett tudományos tanulmány megállapította, hogy a dikamba alkalmazása növelheti a máj- és intrahepatikus epevezetékrák kialakulásának kockázatát (16); |
| --- | --- |

K.

mivel egy 2020 augusztusában közzétett tudományos tanulmány megállapította, hogy a dikamba alkalmazása növelheti a máj- és intrahepatikus epevezetékrák kialakulásának kockázatát (16);

| L. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő gyomirtó szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza (17); |
| --- | --- |

L.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő gyomirtó szerek növény általi lebontásának módját és ezáltal a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és toxicitását maga a genetikai módosítás szabályozza (17);

| M. | mivel bár véleményében az EFSA kijelenti, hogy „a szóban forgó kérelem szempontjából releváns gyomirtószer-maradványok értékelését az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó egysége megvizsgálta”, ez önmagában nem elegendő, tekintve, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek és a bomlástermékek kombinált toxicitását, valamint a köztük és a géntechnológiával módosított szójabab közötti esetleges kölcsönhatásokat nem vették figyelembe; |
| --- | --- |

M.

mivel bár véleményében az EFSA kijelenti, hogy „a szóban forgó kérelem szempontjából releváns gyomirtószer-maradványok értékelését az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó egysége megvizsgálta”, ez önmagában nem elegendő, tekintve, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek és a bomlástermékek kombinált toxicitását, valamint a köztük és a géntechnológiával módosított szójabab közötti esetleges kölcsönhatásokat nem vették figyelembe;

| N. | mivel a géntechnológiával módosított növényeken található gyomirtószer-maradványok és az esetleges egészségügyi kockázatok elemzésének hiányát számos tagállam illetékes hatósága aggályosnak találta az EFSA kockázatértékelésével kapcsolatos észrevételeiben; |
| --- | --- |

N.

mivel a géntechnológiával módosított növényeken található gyomirtószer-maradványok és az esetleges egészségügyi kockázatok elemzésének hiányát számos tagállam illetékes hatósága aggályosnak találta az EFSA kockázatértékelésével kapcsolatos észrevételeiben;

A maradékanyag-határértékek és a kapcsolódó ellenőrzések hiánya

| O. | mivel a maradékanyag-határértékekkel (MRL) kapcsolatos magas szintű fogyasztóvédelem biztosítását célzó 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) értelmében az Unióban használatra nem engedélyezett hatóanyagok importált terményekben előforduló maradványait, így a glufozinátot is gondos ellenőrzés és nyomon követés alá kell vonni (19); |
| --- | --- |

O.

mivel a maradékanyag-határértékekkel (MRL) kapcsolatos magas szintű fogyasztóvédelem biztosítását célzó 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) értelmében az Unióban használatra nem engedélyezett hatóanyagok importált terményekben előforduló maradványait, így a glufozinátot is gondos ellenőrzés és nyomon követés alá kell vonni (19);

| P. | mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program (20) szerint a tagállamok semmilyen termék, így a szójabab felületén sem kötelesek mérni a glufozinátmaradványok jelenlétét; |
| --- | --- |

P.

mivel a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program (20) szerint a tagállamok semmilyen termék, így a szójabab felületén sem kötelesek mérni a glufozinátmaradványok jelenlétét;

Bt-fehérjék

| Q. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (21), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (21), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| R. | mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által kiadott kisebbségi vélemény egy több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az e célra szolgáló megfelelő teszteket (22)”; |
| --- | --- |

R.

mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által kiadott kisebbségi vélemény egy több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az e célra szolgáló megfelelő teszteket (22)”;

| S. | mivel nem vonható le az a következtetés, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab fogyasztása biztonságos az emberi és állati egészségre nézve; |
| --- | --- |

S.

mivel nem vonható le az a következtetés, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab fogyasztása biztonságos az emberi és állati egészségre nézve;

Nem demokratikus döntéshozatal

| T. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

T.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| U. | mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált; |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

| V. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését; |
| --- | --- |

V.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését;

| W. | mivel az 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (23); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra; |
| --- | --- |

W.

mivel az 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (23); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

Az Unió nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartása

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk;

| Y. | mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó közelmúltbeli jelentése megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (24); mivel a 3.9. fenntartható fejlődési cél a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (25); |
| --- | --- |

Y.

mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó közelmúltbeli jelentése megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (24); mivel a 3.9. fenntartható fejlődési cél a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (25);

| Z. | mivel az EFSA megállapítása szerint a géntechnológiával módosított kukorica esetében a – reprodukciót károsító anyagnak minősített – glufozinát gyomirtó szerként történő felhasználása során a szert kezelők glufozinátnak való becsült kitettsége még egyéni védőfelszerelés használata esetén is meghaladta a megengedett kezelői expozíciós szintet (26); mivel a szert kezelők fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére; |
| --- | --- |

Z.

mivel az EFSA megállapítása szerint a géntechnológiával módosított kukorica esetében a – reprodukciót károsító anyagnak minősített – glufozinát gyomirtó szerként történő felhasználása során a szert kezelők glufozinátnak való becsült kitettsége még egyéni védőfelszerelés használata esetén is meghaladta a megengedett kezelői expozíciós szintet (26); mivel a szert kezelők fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére;

| AA. | mivel az erdőirtás a biológiai sokféleség csökkenésének egyik legfontosabb oka; mivel a fosszilis tüzelőanyagok elégetése után a földhasználatból és a földhasználat – főképp erdőirtás révén történő – megváltoztatásából eredő kibocsátás az éghajlatváltozás második legjelentősebb oka (27); mivel a Párizsi Megállapodás, valamint a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében elfogadott 2011–2020 közötti, a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv, továbbá a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok támogatják a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az erdők védelmére és helyreállítására irányuló erőfeszítéseket (28); mivel a 15. fenntartható fejlődési cél magában foglalja az erdőirtások 2020-ra történő megállításának célkitűzését (29); mivel az erdők olyan többfunkciós szerepet töltenek be, amely a fenntartható fejlődésre vonatkozó legtöbb cél eléréséhez is hozzájárul (30); |
| --- | --- |

AA.

mivel az erdőirtás a biológiai sokféleség csökkenésének egyik legfontosabb oka; mivel a fosszilis tüzelőanyagok elégetése után a földhasználatból és a földhasználat – főképp erdőirtás révén történő – megváltoztatásából eredő kibocsátás az éghajlatváltozás második legjelentősebb oka (27); mivel a Párizsi Megállapodás, valamint a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében elfogadott 2011–2020 közötti, a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv, továbbá a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok támogatják a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az erdők védelmére és helyreállítására irányuló erőfeszítéseket (28); mivel a 15. fenntartható fejlődési cél magában foglalja az erdőirtások 2020-ra történő megállításának célkitűzését (29); mivel az erdők olyan többfunkciós szerepet töltenek be, amely a fenntartható fejlődésre vonatkozó legtöbb cél eléréséhez is hozzájárul (30);

| AB. | mivel a szójatermesztés az erdőirtás egyik kulcsfontosságú hajtóereje a dél-amerikai Amazonas-vidék, Cerrado és Gran Chaco erdeiben; mivel a Brazíliában és Argentínában termesztett szója 97 %-a, illetve 100 %-a géntechnológiával módosított szója (31); |
| --- | --- |

AB.

mivel a szójatermesztés az erdőirtás egyik kulcsfontosságú hajtóereje a dél-amerikai Amazonas-vidék, Cerrado és Gran Chaco erdeiben; mivel a Brazíliában és Argentínában termesztett szója 97 %-a, illetve 100 %-a géntechnológiával módosított szója (31);

| AC. | mivel a Brazíliában és Argentínában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababok túlnyomó többsége szintén engedélyezett az Unióba történő behozatalra (32); mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab termesztése Brazíliában már engedélyezett (33); |
| --- | --- |

AC.

mivel a Brazíliában és Argentínában termesztésre engedélyezett, géntechnológiával módosított szójababok túlnyomó többsége szintén engedélyezett az Unióba történő behozatalra (32); mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított szójabab termesztése Brazíliában már engedélyezett (33);

| AD. | mivel a Bizottság elemzése megállapította, hogy az Unió történetileg a szója révén járult hozzá legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és a hozzá kapcsolódó kibocsátásokhoz, ami a teljes uniós behozatalban megjelenő erdőirtás mintegy felét tette ki (34); |
| --- | --- |

AD.

mivel a Bizottság elemzése megállapította, hogy az Unió történetileg a szója révén járult hozzá legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és a hozzá kapcsolódó kibocsátásokhoz, ami a teljes uniós behozatalban megjelenő erdőirtás mintegy felét tette ki (34);

| AE. | mivel egy friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány szerint a Brazíliából származó szójaimport miatt az Uniónak a legnagyobb a szén-dioxid-lábnyoma a világon, 13,8 %-kal nagyobb, mint a legnagyobb szójaimportőr Kínáé, mivel a szójatermeléshez kapcsolódó erdőirtás miatt nagyobb arányú a kibocsátása (35); mivel egy másik közelmúltbeli tanulmány megállapította, hogy a brazil Amazonas és Cerrado régiókból az Unióba exportált, főként állati takarmányozás céljára szolgáló szója mintegy egyötödéhez „kapcsolódhat illegális erdőirtás” (36); |
| --- | --- |

AE.

mivel egy friss, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány szerint a Brazíliából származó szójaimport miatt az Uniónak a legnagyobb a szén-dioxid-lábnyoma a világon, 13,8 %-kal nagyobb, mint a legnagyobb szójaimportőr Kínáé, mivel a szójatermeléshez kapcsolódó erdőirtás miatt nagyobb arányú a kibocsátása (35); mivel egy másik közelmúltbeli tanulmány megállapította, hogy a brazil Amazonas és Cerrado régiókból az Unióba exportált, főként állati takarmányozás céljára szolgáló szója mintegy egyötödéhez „kapcsolódhat illegális erdőirtás” (36);

| AF. | mivel az Amazonas térségében az erdőirtás magas szintje okozza az erdőtüzeket; mivel a Bizottság 2019-es közleményében kifejezte a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló törekvését (37); mivel a biológiai sokféleség – többek között az erdők – globális védelme a Bizottság által nemrégiben közzétett, biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia egyik fő célkitűzése (38); |
| --- | --- |

AF.

mivel az Amazonas térségében az erdőirtás magas szintje okozza az erdőtüzeket; mivel a Bizottság 2019-es közleményében kifejezte a világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló törekvését (37); mivel a biológiai sokféleség – többek között az erdők – globális védelme a Bizottság által nemrégiben közzétett, biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia egyik fő célkitűzése (38);

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (39) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot (40); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság a Parlament és a tagállamok többségének kifogása ellenére engedélyezte egy másik géntechnológiával módosított szójabab (41) behozatalát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ne adjon ki gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó engedélyt mindaddig, amíg nem kerül sor a maradékanyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok átfogó egyedi kivizsgálására, aminek teljes körű értékelést kell magában foglalnia a géntechnológiával módosított növények kiegészítő gyomirtó szerekkel történő permetezéséből visszamaradó maradékanyagok jelenlétére vonatkozóan, valamint értékelést a gyomirtó szerek bomlástermékei jelenlétére és bármely kombinált hatására vonatkozóan, ideértve magával a géntechnológiával módosított növénnyel való kölcsönhatásaikat is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmezési vagy takarmányozási célú felhasználását szolgáló behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó hatóanyaggal szemben ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten felszólítja az EFSA-t, hogy fejlesszen tovább és módszeresen alkalmazzon olyan módszereket, amelyek lehetővé teszik a többszörös genetikai események nem kívánt hatásainak azonosítását, mint például a Bt-toxinok adjuváns tulajdonságaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli, hogy döbbenetesnek tartja, hogy az EU-nak az állati takarmányok szójabab formájában történő behozatalától való nagymértékű függősége erdőirtáshoz vezet harmadik országokban (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a Bizottság bejelentését, hogy 2021 júniusáig jogalkotási javaslatot tesz az erdőirtással vagy erdőpusztulással összefüggő termékek uniós piacon való forgalomba hozatalának elkerülését vagy minimalizálását célzó intézkedésekről; időközben, tekintettel az Amazonas, a Cerrado és a Gran Chaco erdőkben zajló erdőirtás elleni küzdelem sürgősségére, valamint arra, hogy a géntechnológiával módosított szójabab iránti uniós kereslet hozzájárul a régióban zajló erdőirtáshoz, ismételten felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén az 178/2002/EK rendelet 53. cikkét alkalmazva haladéktalanul függessze fel a Brazíliában és Argentínában termesztett, géntechnológiával módosított szójabab behozatalát mindaddig, amíg az erdőirtással és az ahhoz kapcsolódó emberi jogi jogsértésekkel összefüggő termékek uniós piacon történő forgalomba hozatalának megakadályozására hatékony, jogilag kötelező erejű mechanizmusokat nem vezetnek be; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 szójabab élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti értékeléséről (EFSA-GMO-NL-2016-128. sz. kérelem), EFSA Journal, 2019., 17(11):5847., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847

(4)  A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

| — | az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

| — | az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057),

| — | az Európai Parlament 2020. május 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2020. május 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069),

| — | az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291),

| — | az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292),

| — | az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(5)  Az EFSA véleménye, 11. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847

(6)  Az EFSA véleménye, 3. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847

(7)  Ugyanott.

(8)  Tagállami észrevételek:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00009

(9)  A Testbiotech véleménye a géntechnológiával módosított MON87751 × MON87701 × MON87708 × MON89788 szójabab élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti, EFSA általi értékeléséről (a Bayer/Monsanto 2019. decemberi EFSA-GMO-NL-2016. sz. kérelme), https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788_fin.pdf

(10)  Lásd például Bonny, S., ’Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds és Herbicides: Overview and Impact (A géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények, gyomok és a gyomirtó szerek: áttekintés és hatások), Environmental Management, 2016. január, 57(1), 31–48. o.,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, Benbrook, C.M., ‘Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years’ (A genetikailag módosított növények hatása a növényvédő szerek használatára az USA-ban – az első tizenhat év), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, és Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ‘Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants’ (A gyomirtó szereknek való ellenállás és a biodiverzitás: a gyomirtó szereknek ellenálló, genetikailag módosított növényekre vonatkozó agronómiai és környezeti szempontok), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&as_id=79

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(14)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf

(15)  Lásd például: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 és

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(16)  https://academic.oup.com/ije/advance-article-abstract/doi/10.1093/ije/dyaa066/5827818?redirectedFrom=fulltext

(17)  A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat. EFSA Journal 2018; 16(5):5263, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(19)  Lásd a 396/2005/EK rendelet (8) preambulumbekezdését.

(20)  A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a 2020., 2021. és 2022. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 88., 2019.3.29., 28. o.).

(21)  Az áttekintést lásd itt: Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630–648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22)  Kérelem: EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 kukorica és három alkombináció eredetüktől függetlenül). Kisebbségi vélemény, J.M. Wal, az EFSA GMO-testületének tagja, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, 34. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(23)  A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(24)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(25)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(26)  Az EFSA által a glufozinát hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatos kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, az EFSA tudományos jelentése (2005., 27, 1-81, 3. o.). https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(27)  A Bizottság 2019. július 23-i közleménye „A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról”, COM(2019)0352, 1. o.

(28)  Lásd ugyanott, 2. o.

(29)  Lásd a 15.2. célt: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(30)  A Bizottság 2019. július 23-i közleménye „A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról”, COM(2019)0352, 2. o.

(31)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications: Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (A kereskedelmi forgalomban lévő biotechnológiai/géntechnológiával módosított növények 2017. évi globális helyzete: A biotechnológiai növények alkalmazásának megerősödése a gazdasági előnyök elmúlt 22 év alatti gyarapodása mellett), ISAAA Brief No. 53 (2017), 16. és 21. oldal, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(32)  Két adatbázis (a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartása (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) és az ISAAA géntechnológiával módosított termékek jóváhagyási adatbázisa (http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) 2020. októberi keresztellenőrzésével kiszámítható, hogy hány géntechnológiával módosított, Brazíliában és Argentínában termesztett szójabab Unióba történő behozatala engedélyezett. Brazília vonatkozásában: a termesztésre engedélyezett 17 géntechnológiával módosított szójababból jelenleg 12 behozatala engedélyezett az Unióba, 3 géntechnológiával módosított szójabab behozatalának engedélyezése pedig még függőben van. Argentína vonatkozásában: a termesztésre engedélyezett összesen 15 géntechnológiával módosított szójababból 10 esetében jelenleg engedélyezett az Unióba történő behozatal, 3 esetében pedig még függőben van a behozatal engedélyezése.

(33)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=438&Event=MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788

(34)  A Bizottság 2013 – 063. sz. technikai jelentése: The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Az EU fogyasztásának hatása az erdőirtásra: Átfogó elemzés az uniós fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról), az Európai Bizottság – Környezetvédelmi Főigazgatóság által finanszírozott, a VITO, IIASA, HIVA és IUCN NL által készített tanulmány, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, 23–24. o.: 1990 és 2008 között az Unió 90 000 km2-nyi erdő kiirtását képviselő növényi és állati terméket importált. Ebből 74 000 km2 (82 %) a növényi termékekhez volt köthető, amelyek közül az olajnövények képviselték a legnagyobb részarányt (52 000 km2). A szójabab és a szójapogácsa volt felelős ennek 82 %-áért (42 600 km2), amely a teljes uniós importtal összefüggő erdőirtás 47 %-ának felelt meg.

(35)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., & Godar, J., Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports (A mezőgazdasági áruk lábnyoma térben kifejezve: Brazília szójaexportja szénkibocsátásának feltérképezése), Global Environmental Change, Volume 62, 2020. május, 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(36)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., ‘The rotten apples of Brazil’s agribusiness’ (Brazília agráriparának rothadt gyümölcsei), Science, 2020. július 17., Volume 369, Issue 6501, 246–248. o., https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(37)  A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozása című uniós közlemény, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=EN

(38)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!”, 2020. május, https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:a3c806a6-9ab3-11ea-9d2d-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(40)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(41)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127. https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(42)  Ugyanott.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/43

---

P9_TA(2020)0366

A géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukorica, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

(2021/C 445/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069146/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és MON 87411 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069146/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2019. szeptember 26-án elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2019. szeptember 26-án elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel 2017. május 24-én a Monsanto Europe N.V. az egyesült államokbeli Monsanto vállalat nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát (a továbbiakban: több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017. május 24-én a Monsanto Europe N.V. az egyesült államokbeli Monsanto vállalat nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukoricát (a továbbiakban: több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel a kérelem emellett kiterjedt a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát alkotó, említett egyszeres genetikai események tíz alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem emellett kiterjedt a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricát alkotó, említett egyszeres genetikai események tíz alkombinációját tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalára is;

| C. | mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica négy alkombinációját már engedélyezték; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezete kiterjed a fennmaradó hat alkombinációra; |
| --- | --- |

C.

mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica négy alkombinációját már engedélyezték; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezete kiterjed a fennmaradó hat alkombinációra;

| D. | mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica a kukoricát érintő géntechnológiában alkalmazott négy genetikai esemény (MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603) keresztezéséből származik, toleranciát biztosít a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben, és négy „Bt-fehérjeként” is ismert rovarölő fehérjét (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 és Cry3Bb1) állít elő, amelyek a lepkék (lepidoptera) és bogarak (coleoptera) rendjébe tartozó bizonyos rovarokra mérgezők (5); |
| --- | --- |

D.

mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica a kukoricát érintő géntechnológiában alkalmazott négy genetikai esemény (MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603) keresztezéséből származik, toleranciát biztosít a glifozáttartalmú gyomirtó szerekkel szemben, és négy „Bt-fehérjeként” is ismert rovarölő fehérjét (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 és Cry3Bb1) állít elő, amelyek a lepkék (lepidoptera) és bogarak (coleoptera) rendjébe tartozó bizonyos rovarokra mérgezők (5);

| E. | mivel a négy egyszeres genetikai esemény és a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica már engedélyezett négy alkombinációjának korábbi értékeléseit használták fel a négy transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és a fennmaradó hat alkombináció értékelésének alapjául; |
| --- | --- |

E.

mivel a négy egyszeres genetikai esemény és a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica már engedélyezett négy alkombinációjának korábbi értékeléseit használták fel a négy transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és a fennmaradó hat alkombináció értékelésének alapjául;

| F. | mivel a szóban forgó kérelemről az EFSA 2019. szeptember 26-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én közzétettek; |
| --- | --- |

F.

mivel a szóban forgó kérelemről az EFSA 2019. szeptember 26-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én közzétettek;

| G. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberek és állatok egészségére vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb indokolt tényezőket; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberek és állatok egészségére vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb indokolt tényezőket;

A tagállamok aggályai és az alkombinációkra vonatkozó kísérleti adatok hiánya

| H. | mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (6); mivel e kritikus észrevételek között szerepelnek arra vonatkozó aggályok, hogy nem készült elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricán található glifozátmaradványokkal vagy glifozátmetabolitokkal kapcsolatban, hogy nem vizsgálták a Bt-fehérjék és a gyomirtószer-maradékanyagok lehetséges szinergikus vagy antagonisztikus hatásait, hogy a géntechnológiával módosított kukorica és az abból származó élelmiszerek és takarmányok biztonságosságával kapcsolatos kérdések továbbra is megválaszolatlanok, hogy az élelmiszer vagy takarmány hosszú távú reprodukciós vagy a fejlődésre gyakorolt hatásait nem értékelték, valamint hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságát a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben értékelni; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok a három hónapos konzultációs időszak alatt számos kritikus észrevételt nyújtottak be az EFSA-nak (6); mivel e kritikus észrevételek között szerepelnek arra vonatkozó aggályok, hogy nem készült elemzés a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukoricán található glifozátmaradványokkal vagy glifozátmetabolitokkal kapcsolatban, hogy nem vizsgálták a Bt-fehérjék és a gyomirtószer-maradékanyagok lehetséges szinergikus vagy antagonisztikus hatásait, hogy a géntechnológiával módosított kukorica és az abból származó élelmiszerek és takarmányok biztonságosságával kapcsolatos kérdések továbbra is megválaszolatlanok, hogy az élelmiszer vagy takarmány hosszú távú reprodukciós vagy a fejlődésre gyakorolt hatásait nem értékelték, valamint hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságát a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben értékelni;

| I. | mivel egy független tudományos elemzés megállapította többek között, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságát illetően nem lehet végleges következtetést levonni, hogy a toxikológiai értékelés és a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan, és hogy a kockázatértékelés nem felel meg az immunrendszert érintő kockázatok értékelésére vonatkozó követelményeknek (7); |
| --- | --- |

I.

mivel egy független tudományos elemzés megállapította többek között, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságát illetően nem lehet végleges következtetést levonni, hogy a toxikológiai értékelés és a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan, és hogy a kockázatértékelés nem felel meg az immunrendszert érintő kockázatok értékelésére vonatkozó követelményeknek (7);

| J. | mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica jelenleg még nem engedélyezett hat alkombinációjára vonatkozóan (8); |
| --- | --- |

J.

mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica jelenleg még nem engedélyezett hat alkombinációjára vonatkozóan (8);

A gyomirtószer-maradványok és bomlástermékek értékelésének hiánya

| K. | mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított haszonnövények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak „kiegészítő” gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szereknek ellenálló gyomok megjelenése miatt (9); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, és hogy ezért a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag lehet jelen; mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica három glifozáttal szemben ellenálló fehérjét expresszál, ami miatt még jobban tűri a nagyobb adagokat és az ismételt permetezést; |
| --- | --- |

K.

mivel számos tanulmány kimutatta, hogy a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított haszonnövények alkalmazása következtében nagyobb arányban használnak „kiegészítő” gyomirtó szereket, nagyrészt a gyomirtó szereknek ellenálló gyomok megjelenése miatt (9); mivel következésképpen számítani kell arra, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, és hogy ezért a termésben nagyobb mennyiségű maradékanyag lehet jelen; mivel a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica három glifozáttal szemben ellenálló fehérjét expresszál, ami miatt még jobban tűri a nagyobb adagokat és az ismételt permetezést;

| L. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a veszélyes/rákkeltő anyagként történő besorolása nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; |
| --- | --- |

L.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a veszélyes/rákkeltő anyagként történő besorolása nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be;

| M. | mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (az EFSA GMO-testülete) 2019. szeptember 26-i tudományos szakvéleményében megállapítja, hogy „az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya megvizsgálta a gyomirtó szereknek a kérelem szempontjából releváns, gyomirtó szernek ellenálló kukoricanövényeken lévő maradványainak értékelését” (10); mivel azonban az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztályának egyik véleménye szerint az EPSPS-módosításokkal (11) rendelkező, géntechnológiával módosított kukoricán lévő glifozátmaradványokra vonatkozó adatok nem elegendőek a maradékanyag-határértékek és a kockázatértékelési értékek megállapításához (12); |
| --- | --- |

M.

mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (az EFSA GMO-testülete) 2019. szeptember 26-i tudományos szakvéleményében megállapítja, hogy „az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya megvizsgálta a gyomirtó szereknek a kérelem szempontjából releváns, gyomirtó szernek ellenálló kukoricanövényeken lévő maradványainak értékelését” (10); mivel azonban az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztályának egyik véleménye szerint az EPSPS-módosításokkal (11) rendelkező, géntechnológiával módosított kukoricán lévő glifozátmaradványokra vonatkozó adatok nem elegendőek a maradékanyag-határértékek és a kockázatértékelési értékek megállapításához (12);

| N. | mivel ugyancsak az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlásterméke tekintetében (13); |
| --- | --- |

N.

mivel ugyancsak az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlásterméke tekintetében (13);

| O. | mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradékanyagoknak és gyomirtószer-bomlástermékeknek, valamint ezek Bt-fehérjékkel való lehetséges kölcsönhatásának az értékelése kívül esik az az EFSA GMO-testülete hatáskörén, és ezért nem végzik el a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként; mivel ez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás határozhatja meg (14); |
| --- | --- |

O.

mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradékanyagoknak és gyomirtószer-bomlástermékeknek, valamint ezek Bt-fehérjékkel való lehetséges kölcsönhatásának az értékelése kívül esik az az EFSA GMO-testülete hatáskörén, és ezért nem végzik el a GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként; mivel ez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás határozhatja meg (14);

Bt-fehérjék

| P. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (15), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

P.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (15), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| Q. | mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által kiadott kisebbségi vélemény egy másik, több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az e célra szolgáló megfelelő teszteket (16)”; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EFSA GMO-testületének egy tagja által kiadott kisebbségi vélemény egy másik, több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica és alkombinációi értékelési eljárása során azt állapította meg, hogy bár egyetlen olyan kérelem esetében sem azonosítottak nem kívánt hatásokat, amelyben Bt-fehérjék expresszálására került sor, azokat „a géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésére jelenleg javasolt és az EFSA-ban végzett toxikológiai vizsgálatok [...] nem állapíthatták meg, mivel e vizsgálatok nem tartalmazzák az e célra szolgáló megfelelő teszteket (16)”;

| R. | mivel nem vonható le az a következtetés, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica vagy alkombinációinak fogyasztása biztonságos az emberi és állati egészségre nézve; |
| --- | --- |

R.

mivel nem vonható le az a következtetés, hogy a több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica vagy alkombinációinak fogyasztása biztonságos az emberi és állati egészségre nézve;

Antidemokratikus döntéshozatal

| S. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

S.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| T. | mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

| U. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését; |
| --- | --- |

U.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését;

| V. | mivel az 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (17); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra; |
| --- | --- |

V.

mivel az 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (17); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (18) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot (19); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy másik, géntechnológiával módosított szójabab behozatalát engedélyezte (20) annak ellenére, hogy a Parlament ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ne adjon ki gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó engedélyt mindaddig, amíg nem kerül sor a maradékanyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok átfogó egyedi kivizsgálására, aminek teljes körű értékelést kell magában foglalnia a géntechnológiával módosított növények kiegészítő gyomirtó szerekkel történő permetezéséből visszamaradó maradékanyagok jelenlétére vonatkozóan, valamint értékelést a gyomirtó szerek bomlástermékei jelenlétére és bármely kombinált hatására vonatkozóan, ideértve magával a géntechnológiával módosított növénnyel való kölcsönhatásaikat is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | újból felszólítja a Bizottságot, hogy a többszörös genetikai események alkombinációit csak abban az esetben engedélyezze, ha azokat a kérelmező által benyújtott összes adat alapján az EFSA alaposan megvizsgálta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | különösen úgy véli, hogy olyan változatok jóváhagyása, amelyek kapcsán nem szolgáltattak a biztonságosságra vonatkozó adatokat, amelyeket nem vizsgáltak, vagy esetleg még létre sem hoztak, ellentétes az általános élelmiszerjog elveivel, amint azt a 178/2002/EK rendelet megállapítja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ismételten felszólítja az EFSA-t, hogy fejlesszen ki és szisztematikusan alkalmazzon további olyan módszereket, amelyek lehetővé teszik a többszörös genetikai események nem kívánt hatásainak azonosítását, például a Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukorica és alkombinációi élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti értékeléséről (EFSA-GMO-NL-2017-144. sz. kérelem), EFSA Journal, 2019., 17(11):5848., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734

(4)  A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a GMO-k engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

| — | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028).

| — | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029).

| — | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

| — | Az Európai Parlament 2020. május 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2020. május 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069).

| — | Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291).

| — | Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292).

| — | Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(5)  Az EFSA véleménye, 11. o.

(6)  Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2017-00442

(7)  A Testbiotech véleménye a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 kukorica és alkombinációi élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti, EFSA általi értékeléséről (a Bayer/Monsanto 2019. decemberi EFSA-GMO-NL-2017-144. sz. kérelme), https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-maize-mon-7427-x-mon89034-x-mir162-x-mon87411

(8)  Az EFSA véleménye, 26. o.

(9)  Lásd például Bonny, S., ’Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds és Herbicides: Overview and Impact’, Environmental Management, 2016. január, 57(1), 31–48. o., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, Benbrook, C. M., ’Impacts of genetically engineeringed crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years’, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012) https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, valamint Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al.,’Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants’, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  Az EFSA véleménye, 8. o.

(11)  A több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica EPSPS-módosítást tartalmaz.

(12)  A glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat – a kihagyott adatok figyelembevételével felülvizsgált változat, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, 4. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  A glifozát hatóanyagnál felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont EFSA-következtetés, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, 3. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat. EFSA Journal 2018; 16(5):5263, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Az áttekintést lásd itt: Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630-648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Kérelem: EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 kukorica és három alkombináció eredetüktől függetlenül). Kisebbségi vélemény, J.M. Wal, az EFSA GMO-testületének tagja, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, 34. o. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(19)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(20)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/49

---

P9_TA(2020)0367

A géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069147/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069147/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. július 2-án elfogadott és 2009. július 21-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. július 2-án elfogadott és 2009. július 21-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a 2009/866/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjed, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009/866/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjed, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel 2018. július 26-án az engedély jogosultja, a Syngenta Crop Protection NV/SA – a Syngenta Crop Protection AG nevében – az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szóban forgó engedély megújítása céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. július 26-án az engedély jogosultja, a Syngenta Crop Protection NV/SA – a Syngenta Crop Protection AG nevében – az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szóban forgó engedély megújítása céljából;

| C. | mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. július 2-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. július 21-én közzétettek; |
| --- | --- |

C.

mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. július 2-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. július 21-én közzétettek;

| D. | mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én közzétettek; |
| --- | --- |

D.

mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én közzétettek;

| E. | mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica lehetséges felhasználási területei közé tartozik az állati takarmányok és élelmiszerek – például keményítők, szirupok és olajok – előállítása (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica lehetséges felhasználási területei közé tartozik az állati takarmányok és élelmiszerek – például keményítők, szirupok és olajok – előállítása (7);

| F. | mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát úgy alakították ki, hogy mCry3A szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt-toxint) állítson elő, amely (a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik) fokozott toxicitással rendelkezik az amerikai kukoricabogárral és a kukorica egyéb, a Coleoptera rendbe tartozó kártevőivel – például a Diabrotica longicornis-szal – szemben; mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát emellett az Escherichia coli-ból (E. coli) származó foszfomannóz-izomeráz (PMI) génnel fejlesztették ki, amely szelektálható markergénként PMI-enzimet kódol; |
| --- | --- |

F.

mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát úgy alakították ki, hogy mCry3A szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt-toxint) állítson elő, amely (a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik) fokozott toxicitással rendelkezik az amerikai kukoricabogárral és a kukorica egyéb, a Coleoptera rendbe tartozó kártevőivel – például a Diabrotica longicornis-szal – szemben; mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát emellett az Escherichia coli-ból (E. coli) származó foszfomannóz-izomeráz (PMI) génnel fejlesztették ki, amely szelektálható markergénként PMI-enzimet kódol;

| G. | mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték az egyetlen szülői növényeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték az egyetlen szülői növényeket;

| H. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

| I. | mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt (9) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MIR604 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban jelen lévő mCry3A-fehérje miatti fokozódása, a terepvizsgálatokból származó adatok nem tekinthetők elegendőnek a forgalomba hozatalhoz, a toxikológiai vizsgálatok során – az EFSA ajánlása ellenére – nem követték az OECD vizsgálati útmutatóját, a toxikológiai biztonság igazolását célzó, a genetikailag módosított egész MIR604 kukoricanövénnyel a patkányokra és baromfi-takarmányozásra vonatkozóan végzett vizsgálat során pedig nem alkalmaztak toxikológiai végpontokat; |
| --- | --- |

I.

mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt (9) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MIR604 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban jelen lévő mCry3A-fehérje miatti fokozódása, a terepvizsgálatokból származó adatok nem tekinthetők elegendőnek a forgalomba hozatalhoz, a toxikológiai vizsgálatok során – az EFSA ajánlása ellenére – nem követték az OECD vizsgálati útmutatóját, a toxikológiai biztonság igazolását célzó, a genetikailag módosított egész MIR604 kukoricanövénnyel a patkányokra és baromfi-takarmányozásra vonatkozóan végzett vizsgálat során pedig nem alkalmaztak toxikológiai végpontokat;

| J. | mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt (10) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint a kérelmező által alkalmazott felügyeleti megközelítés nem áll teljes mértékben összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) VII. mellékletében foglalt követelményekkel és az EFSA ajánlásaival, nem bizonyított az az állítás, hogy a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint a hagyományos kukorica, a várt ártalmas hatások esetére javasolt általános megfigyelés nem kellően kidolgozott, továbbá hogy az Unió megerősítette a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményt, amely egyértelművé teszi, hogy a biológiai sokféleség tekintetében az exportáló és az importáló országokra egyaránt vonatkoznak nemzetközi kötelezettségek; |
| --- | --- |

J.

mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt (10) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint a kérelmező által alkalmazott felügyeleti megközelítés nem áll teljes mértékben összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) VII. mellékletében foglalt követelményekkel és az EFSA ajánlásaival, nem bizonyított az az állítás, hogy a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint a hagyományos kukorica, a várt ártalmas hatások esetére javasolt általános megfigyelés nem kellően kidolgozott, továbbá hogy az Unió megerősítette a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményt, amely egyértelművé teszi, hogy a biológiai sokféleség tekintetében az exportáló és az importáló országokra egyaránt vonatkoznak nemzetközi kötelezettségek;

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

| K. | mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt mCry3A- és PMI-fehérjéket használtak; mivel az E. coli baktériumokban termelt mCry3A-fehérje és PMI-fehérje különbözik a géntechnológiával módosított növények termelte fehérjéktől (12), ami kétségeket vet fel e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően; mivel ezt több tagállam is aggályosnak tartotta (13); |
| --- | --- |

K.

mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt mCry3A- és PMI-fehérjéket használtak; mivel az E. coli baktériumokban termelt mCry3A-fehérje és PMI-fehérje különbözik a géntechnológiával módosított növények termelte fehérjéktől (12), ami kétségeket vet fel e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően; mivel ezt több tagállam is aggályosnak tartotta (13);

| L. | mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe; |
| --- | --- |

L.

mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

| M. | mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben; |
| --- | --- |

M.

mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

| N. | mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-fehérjék toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16); |
| --- | --- |

N.

mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-fehérjék toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16);

| O. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert; |
| --- | --- |

O.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

| P. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (17), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

P.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (17), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| Q. | mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-fehérjék sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban való lebomlást izolált Bt-fehérjékkel vizsgálták; |
| --- | --- |

Q.

mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-fehérjék sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban való lebomlást izolált Bt-fehérjékkel vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

| R. | mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; mivel az mCry3A-fehérjék a pollen kivételével a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica valamennyi részében megtalálhatók (21); |
| --- | --- |

R.

mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; mivel az mCry3A-fehérjék a pollen kivételével a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica valamennyi részében megtalálhatók (21);

| S. | mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica által expresszált mCry3A-gént módosították a célrovarokra kifejtett toxicitás növelése érdekében (22), ugyanakkor a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat a kockázatértékelés során nem vizsgálták; mivel egy tagállam megjegyzi, hogy mivel „a natív Cry3A toxin hatást fejt ki a Chrysomelidae családba tartozó fajokra (23), a kockázatértékelésnek ki kell terjednie minimálisan a Chrysomelidae családba tartozó, nem célzott fajokra kifejtett káros hatásokra”, továbbá „[m]ivel a MIR604 kukorica behozatala, szállítása és feldolgozása a MIR604 kukorica véletlen előfordulását vagy környezetbe jutását eredményezheti, figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított kukoricának a nem célszervezetekre gyakorolt lehetséges káros hatásait” (24); |
| --- | --- |

S.

mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica által expresszált mCry3A-gént módosították a célrovarokra kifejtett toxicitás növelése érdekében (22), ugyanakkor a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat a kockázatértékelés során nem vizsgálták; mivel egy tagállam megjegyzi, hogy mivel „a natív Cry3A toxin hatást fejt ki a Chrysomelidae családba tartozó fajokra (23), a kockázatértékelésnek ki kell terjednie minimálisan a Chrysomelidae családba tartozó, nem célzott fajokra kifejtett káros hatásokra”, továbbá „[m]ivel a MIR604 kukorica behozatala, szállítása és feldolgozása a MIR604 kukorica véletlen előfordulását vagy környezetbe jutását eredményezheti, figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított kukoricának a nem célszervezetekre gyakorolt lehetséges káros hatásait” (24);

| T. | mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (25); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (26); |
| --- | --- |

T.

mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (25); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (26);

| U. | mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az mCry3A, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén; |
| --- | --- |

U.

mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az mCry3A, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén;

| V. | mivel a kockázatértékelés nem vette figyelembe a célkártevők mCry3A-fehérjével szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos növényvédő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (27); |
| --- | --- |

V.

mivel a kockázatértékelés nem vette figyelembe a célkártevők mCry3A-fehérjével szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos növényvédő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (27);

| W. | mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (28) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők túlzott mértékű elszaporodását és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (29); |
| --- | --- |

W.

mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (28) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők túlzott mértékű elszaporodását és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (29);

Nem demokratikus döntéshozatal

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| Y. | mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

| Z. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

| AA. | mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (30); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra; |
| --- | --- |

AA.

mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (30); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (31) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot (32); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy másik, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte (33) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-fehérjék és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génkifejeződés és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génkifejeződésre és a növényösszetételre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiomra gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a Syngenta Crop Protection AG nevében a Syngenta Seeds S.A.S által benyújtott, a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MIR604 kukoricaesemény élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, az 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelemről (hivatkozási szám: EFSA-GMO-UK-2005-11), EFSA Journal, 2009; 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről (EFSA-GMO-RX-013. sz. kérelem), EFSA Journal, 2019; 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5)  A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a GMO-k engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292),

| — | az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6)  A Bizottság 2009/866/EK határozata (2009. november 30.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 314., 2009.12.1., 102. o.).

(7)  Az EFSA 2009. évi véleménye, 11. o.

(8)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(9)  Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10)  Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(12)  Az EFSA 2009. évi véleménye, 12. o.

(13)  Tagállami észrevételek, 8. o. és 14. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.: Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38., 1145–1152. o.

(15)  Lásd például: Then, C.: Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity, Environmental Science and Pollution Research, 2010., 17., 791–797. o., https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3

(16)  Lásd például: Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N.: Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L., Ecotoxicology, 2010., 19., 1452–1459. o., https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F.: Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie, 2005., 36(4)., 585–594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049; valamint Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M.: Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover, Ecological Entomology, 30(3)., 307–315. o., https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17)  Az áttekintést lásd itt: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L.: An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, 2016., 36(5)., 630–648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18)  A Cry1Ac azon néhány Bt-toxin közé tartozik, amelyeket az EFSA részletesen vizsgált.

(19)  Az EFSA 2009. évi véleménye, 16. o.

(20)  Lásd az M preambulumbekezdést.

(21)  Az EFSA 2009. évi véleménye, 8. o.

(22)  Az EFSA 2009. évi véleménye, 7. o.

(23)  A bogárfélék egy családja, közismert nevén levélbogárfélék.

(24)  Lásd a tagállami észrevételeket, 24. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25)  Lásd például: Hilbeck, A., Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(26)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T.: „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020., 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(27)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28)  Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology, 2015., 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(29)  Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(30)  A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(32)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/56

---

P9_TA(2020)0368

A géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069148/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069148/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. április 21-én elfogadott és 2009. május 6-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. április 21-én elfogadott és 2009. május 6-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel az EFSA által 2020. január 29-én elfogadott és 2020. március 11-én közzétett véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA által 2020. január 29-én elfogadott és 2020. március 11-én közzétett véleményre (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a 2009/814/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a MON 88017 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009/814/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a MON 88017 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát;

| B. | mivel 2018. július 10-én Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States, az engedély jogosultja nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. július 10-én Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States, az engedély jogosultja nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából;

| C. | mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. április 21-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. május 6-án közzétettek; |
| --- | --- |

C.

mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. április 21-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. május 6-án közzétettek;

| D. | mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2020. január 29-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2020. március 11-én közzétettek; |
| --- | --- |

D.

mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2020. január 29-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2020. március 11-én közzétettek;

| E. | mivel a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát úgy alakították ki, hogy Cry3Bb1 szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt toxint) állítson elő, amely a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik, fokozott toxicitással rendelkezik a fedelesszárnyú kártevőkkel szemben, valamint a CP4 EPSPS fehérjét, amely toleranciát biztosít a glifozáttal szemben (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát úgy alakították ki, hogy Cry3Bb1 szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt toxint) állítson elő, amely a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik, fokozott toxicitással rendelkezik a fedelesszárnyú kártevőkkel szemben, valamint a CP4 EPSPS fehérjét, amely toleranciát biztosít a glifozáttal szemben (7);

| F. | mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték a csak az egyik szülőtől származó növényeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték a csak az egyik szülőtől származó növényeket;

| G. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

| H. | mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (9); mivel e kritikai észrevételek között olyan megjegyzések szerepelnek, miszerint az izolált fehérjékkel (azaz nem az egész géntechnológiával módosított növénnyel) végzett akut toxikológiai vizsgálatok csekély jelentőséggel bírnak, hogy a javasolt, forgalomba hozatalt követő környezetvédelmi ellenőrzés túlságosan pontatlan az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt nem szándékolt hatások felügyeleti tervéhez, hogy a bakteriális helyettesítő fehérjék vizsgálata nem helyettesítheti a növényekben expresszált fehérjéket vizsgálatát, hogy a GMO-k kereskedelmi célú felhasználása miatt a szántóföldi évszakok és helyszínek száma nem megfelelő, hogy további információkra van szükség ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni a kockázatértékelésből, valamint hogy nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MON 88017 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban található mCry3Bb1 fehérje miatti fokozódása; mivel továbbá egy tagállam megkérdőjelezte a kockázatértékelés céljából végzett tanulmányok függetlenségét, mivel azokat a kérelmező Monsanto végezte; |
| --- | --- |

H.

mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (9); mivel e kritikai észrevételek között olyan megjegyzések szerepelnek, miszerint az izolált fehérjékkel (azaz nem az egész géntechnológiával módosított növénnyel) végzett akut toxikológiai vizsgálatok csekély jelentőséggel bírnak, hogy a javasolt, forgalomba hozatalt követő környezetvédelmi ellenőrzés túlságosan pontatlan az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt nem szándékolt hatások felügyeleti tervéhez, hogy a bakteriális helyettesítő fehérjék vizsgálata nem helyettesítheti a növényekben expresszált fehérjéket vizsgálatát, hogy a GMO-k kereskedelmi célú felhasználása miatt a szántóföldi évszakok és helyszínek száma nem megfelelő, hogy további információkra van szükség ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni a kockázatértékelésből, valamint hogy nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MON 88017 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban található mCry3Bb1 fehérje miatti fokozódása; mivel továbbá egy tagállam megkérdőjelezte a kockázatértékelés céljából végzett tanulmányok függetlenségét, mivel azokat a kérelmező Monsanto végezte;

| I. | mivel a megújítási kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel az a megállapítás, hogy a 2009/814/EK határozatban megadott hozzájáruláson alapuló nyomon követési terv és a nyomon követési jelentések alapvető hiányosságokat mutatnak, és nincsenek összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) vagy az EFSA vonatkozó iránymutatásával, hogy a tanulmányok nem elégségesek, és hogy további kísérletekre van szükség a nem célzott szervezeteket a Bt-fehérjéknek való, trágya vagy szennyvíz útján történő kitettség és az abból eredő hatások és kockázatok meghatározásához, valamint hogy a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben felmérni a géntechnológiával módosított MON 88017 kukorica környezetbiztonságát; |
| --- | --- |

I.

mivel a megújítási kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel az a megállapítás, hogy a 2009/814/EK határozatban megadott hozzájáruláson alapuló nyomon követési terv és a nyomon követési jelentések alapvető hiányosságokat mutatnak, és nincsenek összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) vagy az EFSA vonatkozó iránymutatásával, hogy a tanulmányok nem elégségesek, és hogy további kísérletekre van szükség a nem célzott szervezeteket a Bt-fehérjéknek való, trágya vagy szennyvíz útján történő kitettség és az abból eredő hatások és kockázatok meghatározásához, valamint hogy a hiányzó információk miatt nem lehet teljes mértékben felmérni a géntechnológiával módosított MON 88017 kukorica környezetbiztonságát;

Kiegészítő gyomirtó szerek és a maradékanyagok elemzésének hiánya

| J. | mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (12); mivel következésképpen a géntechnológiával módosított kukorica termése nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét; |
| --- | --- |

J.

mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (12); mivel következésképpen a géntechnológiával módosított kukorica termése nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét;

| K. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját (13); |
| --- | --- |

K.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját (13);

| L. | mivel azonban az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztályának véleménye szerint az EPSPS-módosításokkal rendelkező, géntechnológiával módosított kukoricán lévő glifozátmaradványokra vonatkozó adatok (14) nem elegendőek a maradékanyag-határértékek és a kockázatértékelési értékek megállapításához (15); |
| --- | --- |

L.

mivel azonban az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztályának véleménye szerint az EPSPS-módosításokkal rendelkező, géntechnológiával módosított kukoricán lévő glifozátmaradványokra vonatkozó adatok (14) nem elegendőek a maradékanyag-határértékek és a kockázatértékelési értékek megállapításához (15);

| M. | mivel ugyancsak az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlásterméke tekintetében (16); |
| --- | --- |

M.

mivel ugyancsak az EFSA peszticidekkel foglalkozó osztálya szerint hiányoznak azok a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé tennék, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos, a géntechnológiával módosított, glifozáttűrő növények esetében releváns bomlásterméke tekintetében (16);

| N. | mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradékanyagoknak és gyomirtószer-bomlástermékeknek, valamint ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatásának az értékelése kívül esik az EFSA GMO-testületének hatáskörén, és ezért GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként az értékelést nem végzik el; mivel ez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek az érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás idézheti elő (17); |
| --- | --- |

N.

mivel a géntechnológiával módosított növényeken talált gyomirtószer-maradékanyagoknak és gyomirtószer-bomlástermékeknek, valamint ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatásának az értékelése kívül esik az EFSA GMO-testületének hatáskörén, és ezért GMO-kra vonatkozó engedélyezési eljárás részeként az értékelést nem végzik el; mivel ez problémákat vet fel, tekintettel arra, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek az érintett, géntechnológiával módosított növény általi lebontásának módját és a bomlástermékek (metabolitok) összetételét és ily módon toxicitását maga a genetikai módosítás idézheti elő (17);

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

| O. | mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt Cry3Bb1 és CP4 EPSPS fehérjéket használták; |
| --- | --- |

O.

mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt Cry3Bb1 és CP4 EPSPS fehérjéket használták;

| P. | mivel általában véve csekély jelentőséget tulajdoníthatunk a fehérjékkel elszigetelten végzett toxikológiai vizsgálatoknak, mivel a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe; |
| --- | --- |

P.

mivel általában véve csekély jelentőséget tulajdoníthatunk a fehérjékkel elszigetelten végzett toxikológiai vizsgálatoknak, mivel a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

| Q. | mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó tevékenységét (18); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben; |
| --- | --- |

Q.

mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó tevékenységét (18); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

| R. | mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (19): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI és a Bt toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (20); |
| --- | --- |

R.

mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (19): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI és a Bt toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (20);

| S. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatás miatt az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert; |
| --- | --- |

S.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatás miatt az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

| T. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (21) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

T.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (21) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| U. | mivel az EFSA által végzett kockázatértékelés figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (22), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus vizsgálatokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban történő lebomlást, amely releváns lehet a toxicitás és az adjuvanticitást szempontjából, izolált Bt-toxinokkal vizsgálták; |
| --- | --- |

U.

mivel az EFSA által végzett kockázatértékelés figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (22), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus vizsgálatokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban történő lebomlást, amely releváns lehet a toxicitás és az adjuvanticitást szempontjából, izolált Bt-toxinokkal vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

| V. | mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; |
| --- | --- |

V.

mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet;

| W. | mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (23); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (24); |
| --- | --- |

W.

mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (23); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (24);

| X. | mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az Cry3Bb1, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, hulladékok és trágya révén; |
| --- | --- |

X.

mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az Cry3Bb1, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, hulladékok és trágya révén;

| Y. | mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (25); |
| --- | --- |

Y.

mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (25);

| Z. | mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (26) megállapította, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a „kezelt terület”) csökkenését; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”. A tanulmány azt is megállapította, hogy „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (27); |
| --- | --- |

Z.

mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (26) megállapította, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a „kezelt terület”) csökkenését; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”. A tanulmány azt is megállapította, hogy „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (27);

| AA. | mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely mind az importáló, mind az exportáló országokat arra kötelezi, hogy vegyék figyelembe a biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely mind az importáló, mind az exportáló országokat arra kötelezi, hogy vegyék figyelembe a biológiai sokféleséget;

Nem demokratikus döntéshozatal

| AB. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

AB.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| AC. | mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

| AD. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

| AE. | mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (28); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra; |
| --- | --- |

AE.

mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (28); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (29) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot (30); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy újabb, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte (31) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy ne adjon ki gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó engedélyt mindaddig, amíg nem kerül sor a maradékanyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok átfogó egyedi kivizsgálására, aminek teljes körű értékelést kell magában foglalnia a géntechnológiával módosított növények kiegészítő gyomirtó szerekkel történő permetezéséből visszamaradó maradékanyagok jelenlétére vonatkozóan, valamint értékelést a gyomirtó szerek bomlástermékei jelenlétére és bármely kombinált hatására vonatkozóan, ideértve magával a géntechnológiával módosított növénnyel való kölcsönhatásaikat is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-toxinok és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génexpresszió és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génexpresszióra és a növényösszetételre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiómára gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 88017 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről (EFSA-GMO-RX-014. sz. kérelem). EFSA Journal 2020; 18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5)  A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069).

| — | Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2020. november 11-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292), |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292),

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6)  A Bizottság 2009/814/EK határozata (2009. október 30.) a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 289., 2009.11.5., 25. o.).

(7)  Az EFSA véleménye, 7. o. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(8)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(9)  A tagállami észrevételek első csoportja: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280

(10)  A tagállami észrevételek második csoportja: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről – A Bizottság nyilatkozata (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(12)  Lásd például Bonny, S., ’Genetical Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds és Herbicides: Overview and Impact’, Environmental Management. January 2016; 57(1), 31-48. o., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, és Benbrook, C.M., ‘Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years’, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, and Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ‘Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants’, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(13)  Lásd például https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, valamint https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(14)  A több transzgént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica EPSPS-módosítást tartalmaz.

(15)  A glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat – a kihagyott adatok figyelembevételével felülvizsgált változat, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, 4. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(16)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, EFSA journal 2015; 13(11):4302, 3. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(17)  A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat. EFSA Journal 2018; 16(5):5263, 12. o., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(18)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. ‘Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors’. J Agric Food Chem, 1990, 38: 1145-1152.

(19)  Lásd például Then, C. ‘Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity’. Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, 791–797. o.

(20)  Lásd például Han P, Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N. ‘Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.’ Ecotoxicology. 2010, 19, 1452-1459. o. https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J. Fluri, P., Mulligan, E. és Bigler, F., Apidologie, ‘Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees’, 2005, 36 4, 585-594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049, and Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. ‘Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover’. Ecological Entomology, 30(3), 307-315. o.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(21)  Az áttekintést lásd itt: Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5): 630-648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22)  Lásd a Q preambulumbekezdést.

(23)  Lásd például: Hilbeck, A. és Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(24)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T.: „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(25)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26)  Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(27)  Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(28)  A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(30)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/63

---

P9_TA(2020)0369

A géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069149/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069149/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2008. december 3-án elfogadott és 2008. december 18-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2008. december 3-án elfogadott és 2008. december 18-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a 2009/813/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009/813/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát;

| B. | mivel 2018. augusztus 3-án a Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. augusztus 3-án a Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából;

| C. | mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2008. december 3-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2008. december 18-án tettek közzé; |
| --- | --- |

C.

mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2008. december 3-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2008. december 18-án tettek közzé;

| D. | mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én tettek közzé; |
| --- | --- |

D.

mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én tettek közzé;

| E. | mivel a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát úgy alakították ki, hogy a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelem érdekében Cry1A.105 és Cry2Ab2 szintetikus rovarölő fehérjéket (más néven Bt toxinokat) állítson elő, amelyek fokozott toxicitással rendelkeznek azokhoz a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származnak (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát úgy alakították ki, hogy a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelem érdekében Cry1A.105 és Cry2Ab2 szintetikus rovarölő fehérjéket (más néven Bt toxinokat) állítson elő, amelyek fokozott toxicitással rendelkeznek azokhoz a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származnak (7);

| F. | mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; |
| --- | --- |

F.

mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

| G. | mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (8); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az az aggály, hogy a brojlercsirkével végzett takarmányozási vizsgálat nem alkalmas a toxikológiai biztonság értékelésére, mivel nem veszi figyelembe a toxikológiai végpontokat; hogy a kérelmezőnek a környezeti nyomon követési tervre vonatkozó javaslata nem felel meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) VII. mellékletében meghatározott célkitűzéseknek; hogy a két toxin együttes hatását nem vizsgálták; hogy nem zárható ki az allergén aktivitásnak a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricából előállított élelmiszerekben és takarmányokban található Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjék miatt bekövetkező növekedése; valamint hogy még korai a géntechnológiával módosított MON 89034 kukorica és a hagyományos kukorica lényegi egyenértékűségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

G.

mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (8); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az az aggály, hogy a brojlercsirkével végzett takarmányozási vizsgálat nem alkalmas a toxikológiai biztonság értékelésére, mivel nem veszi figyelembe a toxikológiai végpontokat; hogy a kérelmezőnek a környezeti nyomon követési tervre vonatkozó javaslata nem felel meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) VII. mellékletében meghatározott célkitűzéseknek; hogy a két toxin együttes hatását nem vizsgálták; hogy nem zárható ki az allergén aktivitásnak a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricából előállított élelmiszerekben és takarmányokban található Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjék miatt bekövetkező növekedése; valamint hogy még korai a géntechnológiával módosított MON 89034 kukorica és a hagyományos kukorica lényegi egyenértékűségére vonatkozó következtetés;

| H. | mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az a megállapítás, hogy a legutóbbi éves nyomon követési jelentések nem tesznek említést arról, hogy Európában (Franciaországban) a közelmúltban regisztrálták a kukoricával keresztezhető teosinte növények vadon élő populációit; továbbá hogy a 2005/635/EK bizottsági határozatban (11) megadott jóváhagyáson alapuló nyomon követési tervnek és a nyomon követési jelentéseknek (2010–2018) számos hiányosságuk van, és nincsenek összhangban sem a 2001/18/EK irányelvvel és a kapcsolódó iránymutatásokkal, sem pedig az EFSA-nak a forgalomba hozatal utáni környezetvédelmi nyomon követésre vonatkozó iránymutatásaival; továbbá számos tagállam megismételte az EFSA kezdeti kockázatértékelésével kapcsolatos aggályait (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az a megállapítás, hogy a legutóbbi éves nyomon követési jelentések nem tesznek említést arról, hogy Európában (Franciaországban) a közelmúltban regisztrálták a kukoricával keresztezhető teosinte növények vadon élő populációit; továbbá hogy a 2005/635/EK bizottsági határozatban (11) megadott jóváhagyáson alapuló nyomon követési tervnek és a nyomon követési jelentéseknek (2010–2018) számos hiányosságuk van, és nincsenek összhangban sem a 2001/18/EK irányelvvel és a kapcsolódó iránymutatásokkal, sem pedig az EFSA-nak a forgalomba hozatal utáni környezetvédelmi nyomon követésre vonatkozó iránymutatásaival; továbbá számos tagállam megismételte az EFSA kezdeti kockázatértékelésével kapcsolatos aggályait (12);

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

| I. | mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó biztonsági vizsgálatokhoz E. coli törzsben termelt Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjéket használtak; mivel az egyik tagállam illetékes hatósága aggodalmának adott hangot az E.coliban és a MON 89034-ben expresszált fehérjék egyenértékűségének hiánya miatt (13), ami kétségeket ébreszt e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően; |
| --- | --- |

I.

mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó biztonsági vizsgálatokhoz E. coli törzsben termelt Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjéket használtak; mivel az egyik tagállam illetékes hatósága aggodalmának adott hangot az E.coliban és a MON 89034-ben expresszált fehérjék egyenértékűségének hiánya miatt (13), ami kétségeket ébreszt e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően;

| J. | mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe; |
| --- | --- |

J.

mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

| K. | mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben; |
| --- | --- |

K.

mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

| L. | mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16); |
| --- | --- |

L.

mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16);

| M. | mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert; |
| --- | --- |

M.

mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

| N. | mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (17) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek; |
| --- | --- |

N.

mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (17) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

| O. | mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és ezért abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel a fehérjék emésztőfolyadékokban való lebomlását, amely a potenciális allergén hatás értékelése szempontjából is fontos, az E.coli-ban izoláltan előállított fehérjék felhasználásával vizsgálták; |
| --- | --- |

O.

mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és ezért abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel a fehérjék emésztőfolyadékokban való lebomlását, amely a potenciális allergén hatás értékelése szempontjából is fontos, az E.coli-ban izoláltan előállított fehérjék felhasználásával vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

| P. | mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a genetikailag módosított Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; |
| --- | --- |

P.

mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a genetikailag módosított Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet;

| Q. | mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (21); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (22); |
| --- | --- |

Q.

mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (21); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (22);

| R. | mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint a Cry1A.105 és a Cry2Ab2, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén; |
| --- | --- |

R.

mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint a Cry1A.105 és a Cry2Ab2, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén;

| S. | mivel a kockázatértékelés nem értékelte a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy „a vizsgálatok nem elegendőek annak megállapításához, hogy a környezet expozíciója és ezáltal a nem célszervezetekre gyakorolt hatás elhanyagolható lesz”, továbbá, hogy „a rendelkezésre álló néhány tanulmányból származó, kísérleti úton nyert bizonyíték szerint a Bt-toxinok kimutathatók a Bt-növényekkel táplált állatok ürülékében. Következésképpen a Bt-növények bármely piaci bevezetése előtt kísérleteket kell végezni a nem célszervezetekre gyakorolt későbbi hatások és kockázatok megállapítása érdekében” (23); |
| --- | --- |

S.

mivel a kockázatértékelés nem értékelte a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy „a vizsgálatok nem elegendőek annak megállapításához, hogy a környezet expozíciója és ezáltal a nem célszervezetekre gyakorolt hatás elhanyagolható lesz”, továbbá, hogy „a rendelkezésre álló néhány tanulmányból származó, kísérleti úton nyert bizonyíték szerint a Bt-toxinok kimutathatók a Bt-növényekkel táplált állatok ürülékében. Következésképpen a Bt-növények bármely piaci bevezetése előtt kísérleteket kell végezni a nem célszervezetekre gyakorolt későbbi hatások és kockázatok megállapítása érdekében” (23);

| T. | mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (24); |
| --- | --- |

T.

mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (24);

| U. | mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (25) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (26); |
| --- | --- |

U.

mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (25) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (26);

| V. | mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely egyértelművé teszi, hogy mind az exportáló, mind az importáló országok nemzetközi felelősséggel rendelkeznek a biológiai sokféleség tekintetében; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely egyértelművé teszi, hogy mind az exportáló, mind az importáló országok nemzetközi felelősséggel rendelkeznek a biológiai sokféleség tekintetében;

A szakirodalom áttekintése

| W. | Mivel az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (27) előírja a kérelmező számára a megújítási eljáráshoz a szakirodalom áttekintését; mivel a szakirodalom terén végzett kutatás 285 kiadványt azonosított, de a kérelmező – saját megfelelőségi/kiválasztási kritériumainak alkalmazása után – csak öt olyan kiadványt választott ki, amelyet az élelmiszer- és takarmánybiztonsági értékelés vagy a molekuláris jellemzés szempontjából relevánsnak ítélt; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy a szakirodalomban végzett kutatás nem foglalkozott megfelelően az emberi és állati egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásokkal, mivel a keresés nem terjedt ki a következő kifejezésekre: „toxicitás”, „toxikus”, „állatokon végzett kutatások”, „toxikus hatások”, „káros hatások” és „egészségkárosodás” (28); mivel a GMO-engedélyek megújítását kérelmezők által végzett szakirodalom-áttekintések általában nem magas minőségűek; |
| --- | --- |

W.

Mivel az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (27) előírja a kérelmező számára a megújítási eljáráshoz a szakirodalom áttekintését; mivel a szakirodalom terén végzett kutatás 285 kiadványt azonosított, de a kérelmező – saját megfelelőségi/kiválasztási kritériumainak alkalmazása után – csak öt olyan kiadványt választott ki, amelyet az élelmiszer- és takarmánybiztonsági értékelés vagy a molekuláris jellemzés szempontjából relevánsnak ítélt; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy a szakirodalomban végzett kutatás nem foglalkozott megfelelően az emberi és állati egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásokkal, mivel a keresés nem terjedt ki a következő kifejezésekre: „toxicitás”, „toxikus”, „állatokon végzett kutatások”, „toxikus hatások”, „káros hatások” és „egészségkárosodás” (28); mivel a GMO-engedélyek megújítását kérelmezők által végzett szakirodalom-áttekintések általában nem magas minőségűek;

Antidemokratikus döntéshozatal

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

| Y. | mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

| Z. | mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

| AA. | mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (29); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra; |
| --- | --- |

AA.

mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (29); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (30) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot (31); ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy újabb, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte (32) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-toxinok és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génexpresszió és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génexpresszióra és a növényösszetételre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiómára gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a Monsanto által a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON89034 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, valamint behozatalára és feldolgozására vonatkozóan, az 1829/2003/EK rendelettel összhangban benyújtott kérelemről [hiv. sz.: EFSA-GMO-NL-2007-37] (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909)

(4)  Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 89034 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről [EFSA-GMO-RX-015. sz. kérelem], EFSA Journal 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(5)  A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028).

| — | Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056).

| — | Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292).

| — | Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6)  A Bizottság 2009/813/EK határozata (2009. október 30.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 289., 2009.11.5., 21. o.).

(7)  Az EFSA első véleménye, 21. o., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(8)  Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről – A Bizottság nyilatkozata (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(10)  Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11)  A Bizottság 2005/635/EK határozata (2005. augusztus 31.) a glifozát gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepceterméknek (Brassica napus L., GT73 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról (HL L 228., 2005.9.3., 11. o.).

(12)  Lásd a G. preambulumbekezdést.

(13)  Lásd a tagállami észrevételeket, 7. o.: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 és tagállami észrevételek, 27. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.: Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38., 1145–1152. o.

(15)  Lásd például Then, C. ‘Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity’, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, 791–797. o.

(16)  Lásd például: Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N.: Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L., Ecotoxicology, 2010., 2 010,19., 1452–1459. o., https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F.: ’Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie, 2005., 36(4)., 585–594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049; valamint Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M.: Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover, Ecological Entomology, 30(3)., 307–315. o., https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17)  Az áttekintést lásd itt: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L.: An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, 2016. május, 36(5)., 630–648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18)  A Cry1Ac azon néhány Bt-toxin közé tartozik, amelyeket az EFSA részletesen vizsgált.

(19)  Az EFSA első véleménye, 16. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(20)  Lásd a K. preambulumbekezdést.

(21)  Lásd például: Hilbeck, A. és Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ‘Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design’, RAGES 2020, 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(23)  Tagállami észrevételek, 16. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25)  Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(26)  Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(27)  A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(28)  Tagállami észrevételek, 1. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(29)  A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(31)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/70

---

P9_TA(2020)0370

A „Minority Safepack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” című európai polgári kezdeményezés

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” európai polgári kezdeményezésről (2020/2846(RSP))

(2021/C 445/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” európai polgári kezdeményezésre (ECIXXXX), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” európai polgári kezdeményezésre (ECIXXXX),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésére, valamint 11. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésére, valamint 11. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 19. és 24. cikkére, 53. cikke (1) bekezdésére, 63. cikkére, 79. cikke (2) bekezdésére, 107. cikke (3) bekezdése e) pontjára, 108. cikke (4) bekezdésére, 109. és 118. cikkére, 165. cikke (4) bekezdésére, 167. cikke (5) bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 177. és 178. cikkére cikkére, valamint 182. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 19. és 24. cikkére, 53. cikke (1) bekezdésére, 63. cikkére, 79. cikke (2) bekezdésére, 107. cikke (3) bekezdése e) pontjára, 108. cikke (4) bekezdésére, 109. és 118. cikkére, 165. cikke (4) bekezdésére, 167. cikke (5) bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 177. és 178. cikkére cikkére, valamint 182. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgári kezdeményezésről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/788 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), és különösen annak 10., 21., 22. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), és különösen annak 10., 21., 22. és 51. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 1993. június 21–22-i következtetéseire, amelyek megállapították azokat a követelményeket, amelyeket egy országnak teljesítenie kell ahhoz, hogy jogosult legyen az Európai Unióhoz való csatlakozásra (koppenhágai kritériumok), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 1993. június 21–22-i következtetéseire, amelyek megállapították azokat a követelményeket, amelyeket egy országnak teljesítenie kell ahhoz, hogy jogosult legyen az Európai Unióhoz való csatlakozásra (koppenhágai kritériumok),

| — | tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezségokmány 27. cikkére, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányra, amely egyezségokmányokat az ENSZ Közgyűlése 1966. december 16-án fogadta el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi egyezségokmány 27. cikkére, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányra, amely egyezségokmányokat az ENSZ Közgyűlése 1966. december 16-án fogadta el,

| — | tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájára, valamint a vonatkozó felügyelő testületek véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményére és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartájára, valamint a vonatkozó felügyelő testületek véleményeire,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 1990. évi koppenhágai dokumentumára, valamint az EBESZ nemzeti kisebbségi főbiztosának és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának kisebbségi jogi kérdésekkel foglalkozó számos tematikus ajánlására és iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 1990. évi koppenhágai dokumentumára, valamint az EBESZ nemzeti kisebbségi főbiztosának és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának kisebbségi jogi kérdésekkel foglalkozó számos tematikus ajánlására és iránymutatására,

| — | tekintettel az EU-ban élő kisebbségekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2018. november 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban élő kisebbségekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2018. november 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a digitális korban a nyelvek közötti egyenlőségről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális korban a nyelvek közötti egyenlőségről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kihalástól fenyegetett európai nyelvekről és az Európai Unión belüli nyelvi sokféleségről szóló, 2013. szeptember 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről szóló, 2019. május 22-i tanácsi ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről szóló, 2019. május 22-i tanácsi ajánlásra (6),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának határozataira és ítélkezési gyakorlatára, és különösen a T-646/13. sz. (Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért kontra Bizottság) ügyre (7) és a T-391/17 sz. (Románia kontra Bizottság) ügyre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának határozataira és ítélkezési gyakorlatára, és különösen a T-646/13. sz. (Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért kontra Bizottság) ügyre (7) és a T-391/17 sz. (Románia kontra Bizottság) ügyre (8),

| — | tekintettel a Bizottság „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt kezdeményezésről szóló, 2017. március 29-i (EU) 2017/652 határozatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt kezdeményezésről szóló, 2017. március 29-i (EU) 2017/652 határozatára (9),

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” kezdeményezésről 2020. október 15-én tartott nyilvános meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” kezdeményezésről 2020. október 15-én tartott nyilvános meghallgatásra,

| — | tekintettel az európai polgári kezdeményezésben foglalt, a Bizottságtól várt, e kezdeményezésen alapuló jogalkotási aktusokra vonatkozó, az aláírások bemutatása után a Bizottságnak benyújtott, valamint a nyilvános meghallgatás során a Parlament elé terjesztett javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai polgári kezdeményezésben foglalt, a Bizottságtól várt, e kezdeményezésen alapuló jogalkotási aktusokra vonatkozó, az aláírások bemutatása után a Bizottságnak benyújtott, valamint a nyilvános meghallgatás során a Parlament elé terjesztett javaslatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 222. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 222. cikkének (8) bekezdésére,

| A. | mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul;

| B. | mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése szerint az Unió célja a gazdasági, szociális és területi kohézió, valamint a tagállamok közötti szolidaritás előmozdítása, a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartása továbbá Európa kulturális öröksége megőrzésének és további gyarapításának biztosítása; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése szerint az Unió célja a gazdasági, szociális és területi kohézió, valamint a tagállamok közötti szolidaritás előmozdítása, a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartása továbbá Európa kulturális öröksége megőrzésének és további gyarapításának biztosítása;

| C. | mivel az EUMSZ 6. cikke elismeri, hogy a kultúra és az oktatás területén az Unió hatásköre a tagállamok intézkedéseit támogató, összehangoló vagy kiegészítő intézkedések végrehajtására terjed ki; mivel a Bizottságnak aktívan együtt kell működnie a tagállamokkal ezeken a politikai területeken, amelyek egyszersmind nagy jelentőséggel bírnak a kisebbségekhez tartozó személyek számára; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 6. cikke elismeri, hogy a kultúra és az oktatás területén az Unió hatásköre a tagállamok intézkedéseit támogató, összehangoló vagy kiegészítő intézkedések végrehajtására terjed ki; mivel a Bizottságnak aktívan együtt kell működnie a tagállamokkal ezeken a politikai területeken, amelyek egyszersmind nagy jelentőséggel bírnak a kisebbségekhez tartozó személyek számára;

| D. | mivel az EUMSZ 10. cikke szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak küzdenie kell többek között a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 10. cikke szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak küzdenie kell többek között a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés ellen;

| E. | mivel a Charta 21. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés; |
| --- | --- |

E.

mivel a Charta 21. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nemi, faji, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés;

| F. | mivel a Charta 22. cikkének értelmében „[az] Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”; |
| --- | --- |

F.

mivel a Charta 22. cikkének értelmében „[az] Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget”;

| G. | mivel a kulturális sokszínűség tiszteletben tartását az EUMSZ 167. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

G.

mivel a kulturális sokszínűség tiszteletben tartását az EUMSZ 167. cikke rögzíti;

| H. | mivel az EU polgárainak körülbelül 8 %-a nemzeti kisebbségekhez tartozik, és körülbelül 10 %-a regionális vagy kisebbségi nyelvet beszél; mivel egyedülálló nyelveik és kultúráik révén az Unió kulturális gazdagságának alapvető részét képezik; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU polgárainak körülbelül 8 %-a nemzeti kisebbségekhez tartozik, és körülbelül 10 %-a regionális vagy kisebbségi nyelvet beszél; mivel egyedülálló nyelveik és kultúráik révén az Unió kulturális gazdagságának alapvető részét képezik;

| I. | mivel az európai kisebbségek általános fogalmára jogi és tudományos kifejezések széles skálája vonatkozik; mivel ezeket a társadalmi csoportokat gyakran az alábbi, egymással felcserélhető elnevezésekkel illetik: nemzeti kisebbségek, etnikai csoportok, hagyományos vagy őshonos kisebbségek, nemzetiségek, alkotmányos régiók lakosai, nyelvi kisebbségek, kevésbé elterjedt nyelveket beszélő csoportok, nyelvi csoportok stb.; mivel az Európa Tanács a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményében, amely még mindig az európai kisebbségek védelmének legmagasabb szintű nemzetközi normája, a „nemzeti kisebbség” kifejezést használja annak érdekében, hogy elkerülje az Európában meglévő sokféle kifejezés használatával kapcsolatos nehézségeket; mivel a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés a „nemzeti és nyelvi kisebbségek” kifejezést használja a fenti kisebbségi csoportokra való hivatkozáskor; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai kisebbségek általános fogalmára jogi és tudományos kifejezések széles skálája vonatkozik; mivel ezeket a társadalmi csoportokat gyakran az alábbi, egymással felcserélhető elnevezésekkel illetik: nemzeti kisebbségek, etnikai csoportok, hagyományos vagy őshonos kisebbségek, nemzetiségek, alkotmányos régiók lakosai, nyelvi kisebbségek, kevésbé elterjedt nyelveket beszélő csoportok, nyelvi csoportok stb.; mivel az Európa Tanács a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményében, amely még mindig az európai kisebbségek védelmének legmagasabb szintű nemzetközi normája, a „nemzeti kisebbség” kifejezést használja annak érdekében, hogy elkerülje az Európában meglévő sokféle kifejezés használatával kapcsolatos nehézségeket; mivel a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés a „nemzeti és nyelvi kisebbségek” kifejezést használja a fenti kisebbségi csoportokra való hivatkozáskor;

| J. | mivel a legtöbb nemzeti és nyelvi kisebbség az asszimiláció és a nyelvvesztés gyorsuló tendenciájával szembesül, ami az EU-n belüli nyelvi és kulturális elszegényedéshez és sokszínűségének elvesztéséhez vezet, melyet azonban az EU-nak a Szerződések értelmében védenie kell; mivel az oktatás a kisebbségi nyelvek újjáélesztésének és megőrzésének fő eszköze; |
| --- | --- |

J.

mivel a legtöbb nemzeti és nyelvi kisebbség az asszimiláció és a nyelvvesztés gyorsuló tendenciájával szembesül, ami az EU-n belüli nyelvi és kulturális elszegényedéshez és sokszínűségének elvesztéséhez vezet, melyet azonban az EU-nak a Szerződések értelmében védenie kell; mivel az oktatás a kisebbségi nyelvek újjáélesztésének és megőrzésének fő eszköze;

| K. | mivel az UNESCO által készített „Atlas of the World’s Languages in Danger” (A világ veszélyeztetett nyelveinek atlasza) az uniós tagállamokban beszélt nyelvek közül 186-ot sérülékenyként vagy veszélyben lévőként osztályoz, további három nyelvet pedig már kihaltként; |
| --- | --- |

K.

mivel az UNESCO által készített „Atlas of the World’s Languages in Danger” (A világ veszélyeztetett nyelveinek atlasza) az uniós tagállamokban beszélt nyelvek közül 186-ot sérülékenyként vagy veszélyben lévőként osztályoz, további három nyelvet pedig már kihaltként;

| L. | mivel 2013. július 15-én az Európai Bizottsághoz benyújtották a Minority SafePack európai polgári kezdeményezést, amely a nemzeti és nyelvi kisebbségek támogatására irányuló uniós fellépésre szólított fel 11 területen; |
| --- | --- |

L.

mivel 2013. július 15-én az Európai Bizottsághoz benyújtották a Minority SafePack európai polgári kezdeményezést, amely a nemzeti és nyelvi kisebbségek támogatására irányuló uniós fellépésre szólított fel 11 területen;

| M. | mivel azonban 2013. szeptember 13-án a Bizottság a kezdeményezést nem találta kellően megalapozottnak a nyilvántartásba vételhez; mivel a kezdeményezés szervezői fellebbezést nyújtottak be az Európai Unió Bíróságához (EUB), és az EUB Törvényszéke 2017. február 3-án ítéletet hozott, amelyben megsemmisítette a Bizottság határozatát; |
| --- | --- |

M.

mivel azonban 2013. szeptember 13-án a Bizottság a kezdeményezést nem találta kellően megalapozottnak a nyilvántartásba vételhez; mivel a kezdeményezés szervezői fellebbezést nyújtottak be az Európai Unió Bíróságához (EUB), és az EUB Törvényszéke 2017. február 3-án ítéletet hozott, amelyben megsemmisítette a Bizottság határozatát;

| N. | mivel a Törvényszék ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatala érdekében a Bizottság újra megvizsgálta az európai polgári kezdeményezés jogi elfogadhatóságát, és az (EU) 2017/652 határozat elfogadásával úgy határozott, hogy az eredeti 11-ből 9 területre vonatkozóan nyilvántartásba veszi a kezdeményezést; |
| --- | --- |

N.

mivel a Törvényszék ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatala érdekében a Bizottság újra megvizsgálta az európai polgári kezdeményezés jogi elfogadhatóságát, és az (EU) 2017/652 határozat elfogadásával úgy határozott, hogy az eredeti 11-ből 9 területre vonatkozóan nyilvántartásba veszi a kezdeményezést;

| O. | mivel az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 15. cikke értelmében a Bizottság jogi elfogadhatóságra vonatkozó vizsgálata után, az aláírások sikeres összegyűjtését követően el kell végezni az európai polgári kezdeményezés tartalmi vizsgálatát; mivel a Bizottság az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó jogi és politikai megállapításait az uniós Szerződések alapján teszi meg; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet 15. cikke értelmében a Bizottság jogi elfogadhatóságra vonatkozó vizsgálata után, az aláírások sikeres összegyűjtését követően el kell végezni az európai polgári kezdeményezés tartalmi vizsgálatát; mivel a Bizottság az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó jogi és politikai megállapításait az uniós Szerződések alapján teszi meg;

| P. | mivel az Európai Unió Törvényszéke a T-391/17. sz. ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítéletében megerősítette a Bizottság azon határozatát, hogy nyilvántartásba veszi a „Minority SafePack” európai polgári kezdeményezést; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió Törvényszéke a T-391/17. sz. ügyben 2019. szeptember 24-én hozott ítéletében megerősítette a Bizottság azon határozatát, hogy nyilvántartásba veszi a „Minority SafePack” európai polgári kezdeményezést;

| Q. | mivel 2017. április 3. és 2018. április 3. között az EU-ban 1 123 422 igazolt aláírást gyűjtöttek, a nemzeti minimumszámot pedig 11 tagállamban teljesítették; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2017. április 3. és 2018. április 3. között az EU-ban 1 123 422 igazolt aláírást gyűjtöttek, a nemzeti minimumszámot pedig 11 tagállamban teljesítették;

| R. | mivel az európai polgári kezdeményezés a transznacionális részvételi demokrácia első olyan eszköze a világon, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjenek az uniós intézményekkel; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai polgári kezdeményezés a transznacionális részvételi demokrácia első olyan eszköze a világon, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjenek az uniós intézményekkel;

| S. | mivel a Minority SafePack az eddigi összesen hat sikeres európai polgári kezdeményezés közül az ötödik; |
| --- | --- |

S.

mivel a Minority SafePack az eddigi összesen hat sikeres európai polgári kezdeményezés közül az ötödik;

| T. | mivel az (EU) 2019/788 rendelet 14. cikke értelmében nyilvános meghallgatás megszervezését követően a Parlamentnek értékelnie kell az egyes európai polgári kezdeményezések politikai támogathatóságát; mivel a Parlament eljárási szabályzata 222. cikkének megfelelően 2020. október 15-én nyilvános meghallgatást tartott; |
| --- | --- |

T.

mivel az (EU) 2019/788 rendelet 14. cikke értelmében nyilvános meghallgatás megszervezését követően a Parlamentnek értékelnie kell az egyes európai polgári kezdeményezések politikai támogathatóságát; mivel a Parlament eljárási szabályzata 222. cikkének megfelelően 2020. október 15-én nyilvános meghallgatást tartott;

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az európai polgári kezdeményezés eszközét, és kéri az abban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását; kiemeli, hogy az európai polgári kezdeményezés kivételes lehetőséget kínál a polgárok számára törekvéseik meghatározásához és kifejezésre juttatásához, valamint ahhoz, hogy uniós fellépést kérjenek; hangsúlyozza, annak lehetővé tétele, hogy a polgárok aktív szerepet játsszanak az őket érintő politikai folyamatokban, elengedhetetlen ahhoz, hogy az európai integrációs projekt közelebb kerüljön a polgárokhoz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a figyelmet arra, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló új rendelet 2020. január 1-jén lépett hatályba, és alapvető fontosságú, hogy az európai és nemzeti intézmények minden tőlük telhetőt megtegyenek ezen uniós részvételi eszköz újraindítása érdekében; kiemeli, hogy a Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie a több mint 1,1 millió uniós polgár által a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés keretében megfogalmazott kéréseket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy a kisebbségekhez tartozó személyek védelme az EU kifejezett alapértéke a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogok tiszteletben tartásával együtt, az EUSZ 2. cikkében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Európai Uniónak tiszteletben kell tartania saját kulturális és nyelvi sokszínűségét, továbbá biztosítania kell Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását; hangsúlyozza, hogy a kisebbségi nyelvek és kultúrák az Unió kultúrájának és örökségének szerves és elidegeníthetetlen részét képezik; hangsúlyozza, hogy az Uniónak ösztönöznie kell a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmét biztosító tagállami intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten felszólítja a Bizottságot (10), hogy a szubszidiaritás elvével összhangban dolgozza ki a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmére vonatkozó uniós minimumszabályok közös keretét, amely mélyen beágyazódik a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat az egész EU-ban garantáló jogi keretbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést, tartsák tiszteletben a kisebbségekhez tartozó személyek jogait, és biztosítsák e jogok teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az olyan közösségekben, ahol egynél több hivatalos nyelvet használnak, az egyes tagállamok alkotmányos rendjének és nemzeti jogának megfelelően a nyelvi jogokat tiszteletben kell tartani anélkül, hogy az egyik csoport jogait a másikhoz képest korlátoznák; úgy véli, hogy a regionális nyelvek előmozdítása vagy a nyelvi közösségek védelme során tiszteletben kell tartani valamennyi személy alapvető jogait; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy az EU-nak uniós programokon keresztül továbbra is fel kell hívnia a figyelmet a többnyelvűségre Európa-szerte, és aktívan népszerűsítenie kell a többnyelvűség előnyeit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy nincs közös meghatározás arra vonatkozóan, hogy ki tekinthető az EU-ban nemzeti és nyelvi kisebbséghez tartozó személynek; hangsúlyozza, hogy meghatározástól függetlenül minden kisebbséget védeni kell, és hangsúlyozza, hogy minden meghatározást rugalmasan kell alkalmazni, tiszteletben tartva a szubszidiaritás, az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | az EU és az Európa Tanács közötti, egymást kölcsönösen erősítő együttműködésre szólít fel a nemzeti és nyelvi kisebbségek jogainak védelme terén; rámutat arra, hogy egy ilyen együttműködés lehetővé tenné az Európai Unió számára, hogy az Európa Tanács eredményeire és tapasztalataira építsen, az Európa Tanács számára pedig azt, hogy hatékonyabban hajtsa végre a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezmény és a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája tekintetében megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

10.

Az európai polgári kezdeményezés kilenc javaslatáról

| 11. | elismeri, hogy a nemzeti és nyelvi kisebbségek védelme a tagállami hatóságok elsődleges felelőssége; rámutat ugyanakkor, hogy az Unióra jelentős feladat hárul abban a tekintetben, hogy támogassa a tagállamokat ennek a felelősségnek a gyakorlásában; rámutat, hogy számos tagállamában találhatunk sikeres példákat a különböző közösségek tiszteletteljes és harmonikus együttélésre, többek között a nyelvi és kulturális revitalizációs politikák területén; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmével és támogatásával kapcsolatos bevált gyakorlataikat, az EU-t pedig kéri, hogy segítse elő az ilyen gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | véleménye szerint a kulturális és nyelvi identitás megőrzését célzó – a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozók javát szolgáló – intézkedéseknek pozitív cselekvésre kell irányulniuk, többek között az oktatás, a kultúra és a közszolgáltatások területén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmának ad hangot a rasszista, idegengyűlölő vagy intoleráns indíttatású, gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd riasztó mértékű terjedése miatt, amelyek a nemzeti és nyelvi kisebbségek ellen irányulnak Európában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak a gyűlöletbeszéd elleni kampányokat, valamint küzdjenek a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozókkal szemben megnyilvánuló rasszizmus és idegengyűlölet ellen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri a nemzeti és nyelvi kisebbségek hozzájárulását az EU kulturális örökségéhez, és kiemeli a média szerepét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy a nyelvi sokszínűség értékes összetevője Európa kulturális gazdagságának, amelyet védelmezni kell annak érdekében, hogy a regionális vagy kisebbségi nyelvek nemzedékről nemzedékre fennmaradjanak; kifejezi súlyos aggodalmát azon regionális vagy kisebbségi nyelvek tekintetében, amelyeket a kihalás kockázata fenyeget; hangsúlyozza, hogy több intézkedésre van szükség ezen a területen; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy Unió-szerte mozdítsák elő a nyelvtanulást, beleértve a kisebbségi nyelvek tanulását is; megjegyzi, hogy az európai polgári kezdeményezés felszólít egy, az európai nyelvi sokszínűséggel foglalkozó központ létrehozására az európai nyelvek gazdag sokszínűségének védelme érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a finanszírozási programok tervezésekor vegyék figyelembe a nemzeti és nyelvi kisebbségek igényeit; úgy véli, hogy a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség védelme a regionális fejlődés és innováció motorja, ezért úgy véli, hogy az európai strukturális és beruházási alapoknak és a kohéziós alapoknak ezt figyelembe kell venniük; úgy véli, hogy az Európai horizont programból a kulturális és nyelvi sokszínűségnek és az uniós régiók gazdasági fejlődésére gyakorolt hatásának a tanulmányozására biztosított finanszírozás lehetővé tenné a nemzeti és nyelvi kisebbségekre irányuló közpolitikák célzottabbá tételét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri a nyelvnek a kultúrában betöltött szerepét; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a regionális vagy kisebbségi nyelveken tevékenykedő kulturális szereplők további kihívásokkal nézhetnek szembe a közönség szélesebb rétegeinek elérése, valamint a pénzügyi és adminisztratív erőforrásokhoz való hozzáférés terén; felhívja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a regionális helyzeteket, és dolgozzanak ki olyan intézkedéseket, amelyek nyelvi vagy egyéb sajátosságaiktól függetlenül segítik a kulturális szereplőket a kulturális szabadság kinyilvánításában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | véleménye szerint minden egyes európai uniós polgárnak lehetősége kell legyen arra, hogy saját nyelvén élvezhesse a kultúrát és szórakozhasson; rámutat, hogy a nyelvi kisebbségek gyakran túl kicsik vagy nincs intézményi támogatásuk ahhoz, hogy kiépítsék saját médiaszolgáltatásuk átfogó rendszerét; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy végezzen értékelést, és hozza meg az ilyen médiaszolgáltatások kifejlesztésének támogatásához leginkább megfelelő intézkedéseket; megállapítja, hogy a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés Bizottsághoz történt 2013. évi benyújtása óta a társjogalkotók már elfogadtak fontos – a szerzői joggal és az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos – javaslatokat; tudomásul veszi a területi alapú tartalomkorlátozásról szóló rendelet első rövid távú felülvizsgálatáról szóló, nemrégiben elfogadott bizottsági közleményt (COM(2020)0766), amelyben a Bizottság részletes helyzetértékelést javasol 2022-re, amikor a rendelet teljes hatása nyilvánvalóvá válik; üdvözli a Bizottság arra irányuló tervét, hogy a média- és audiovizuális ágazatra vonatkozó cselekvési tervének részeként párbeszédet kezdjen az érdekelt felekkel az audiovizuális tartalmakról; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a jövőbeli rendeletekben figyelembe vegyék a kisebbségi nyelvekkel kapcsolatos aggályokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat arra, hogy az Európai Unióban tartózkodó hontalan személyek nagy része nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozik; úgy véli, hogy a tagállamok szuverenitásának és hatásköreinek kellő figyelembevétele mellett e tekintetben pozitív intézkedéseket lehet hozni és hoznak is; rámutat, hogy az állampolgárság megadása vagy visszavonása nemzeti hatáskörbe tartozik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | támogatásáról biztosítja a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” európai polgári kezdeményezést; felszólítja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően lépjen fel, és tegyen javaslatot az uniós Szerződéseken, az európai polgári kezdeményezésről szóló rendeleten, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvén alapuló jogi aktusokra; rámutat, hogy a Bizottság által nyilvántartásba vett kezdeményezés kilenc területre vonatkozóan jogalkotási javaslatokat kér, és emlékeztet a kezdeményezésben foglalt kérésre, hogy minden egyes javaslatot önnön érdeme szerint vizsgáljanak és értékeljenek; |
| --- | --- |

20.

o

o o

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, továbbá a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL L 130., 2019.5.17., 55. o.

(2)  HL C 363., 2020.10.28., 13. o.

(3)  HL C 463., 2018.12.21., 21. o.

(4)  HL C 433., 2019.12.23., 42. o.

(5)  HL C 93., 2016.3.9., 52. o.

(6)  HL C 189., 2019.6.5., 15. o.

(7)  ECLI:EU:T:2017:59.

(8)  ECLI:EU:T:2019:672.

(9)  HL L 92., 2017.4.6., 100. o.

(10)  Az Európai Parlament állásfoglalása (2018. november 13.) az EU-ban élő kisebbségekre vonatkozó minimumszabályokról (HL C 363., 2020.10.28., 13. o.).

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/75

---

P9_TA(2020)0371

A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról (2020/2084(INI))

(2021/C 445/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 5. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 151., 152., 153., 156., 157., 162. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 151., 152., 153., 156., 157., 162. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 1., 8. és 28. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 1., 8. és 28. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, amelyet az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság 2017 novemberében hirdetett ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére, amelyet az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság 2017 novemberében hirdetett ki,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre,

| — | tekintettel a COP21 során elért, 2015. évi Párizsi Megállapodásra, és konkrétan annak preambulumára: „figyelembe véve a munkaerő igazságos átszervezésének, valamint a tisztes munka és a minőségi munkahelyek létrehozásának szükségszerűségét a nemzeti szinten meghatározott fejlesztési prioritásokkal összhangban”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COP21 során elért, 2015. évi Párizsi Megállapodásra, és konkrétan annak preambulumára: „figyelembe véve a munkaerő igazságos átszervezésének, valamint a tisztes munka és a minőségi munkahelyek létrehozásának szükségszerűségét a nemzeti szinten meghatározott fejlesztési prioritásokkal összhangban”,

| — | tekintettel az ILO egyezményeire és ajánlásaira, különösen a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1947. évi (81. sz.) egyezményre, az ILO centenáriumi nyilatkozatára (2019) és a környezetileg mindenki számára fenntartható gazdaságok és társadalmak felé történő méltányos átállást célzó, 2016. februári ILO-iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO egyezményeire és ajánlásaira, különösen a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1947. évi (81. sz.) egyezményre, az ILO centenáriumi nyilatkozatára (2019) és a környezetileg mindenki számára fenntartható gazdaságok és társadalmak felé történő méltányos átállást célzó, 2016. februári ILO-iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különösen az 1., 3., 4., 5., 8., 10. és 13. célokra,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD-egyezmény), és annak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozat szerinti, 2011. január 21-i hatálybalépésére az Unióban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD-egyezmény), és annak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozat szerinti, 2011. január 21-i hatálybalépésére az Unióban,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv”),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó, 2009. április 2-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó, 2009. április 2-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0014),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456),

| — | tekintettel az „Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0442),

| — | tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramja” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0440),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2020. május 28-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2020. május 28-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0441),

| — | tekintettel a határt átlépő munkavállalók és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló 2020. június 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határt átlépő munkavállalók és idénymunkások Covid19-válsággal összefüggő európai védelméről szóló 2020. június 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a demográfiai változások hatásairól szóló, 2020. június 17-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai változások hatásairól szóló, 2020. június 17-i bizottsági jelentésre (COM(2020)0241),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az EU válasza a demográfiai kihívásra” című, 2017. január 18-i véleményére (2017/C017/08), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az EU válasza a demográfiai kihívásra” című, 2017. január 18-i véleményére (2017/C017/08),

| — | tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. február 19-i bizottsági közleményre (COM(2020)0067),

| — | tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2020. július 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2020)0275), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2020. július 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2020)0275),

| — | tekintettel az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” című tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot kísérő, 2020. július 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” című tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot kísérő, 2020. július 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0124),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. július 10-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2020. július 10-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített források tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2020. július 8-i jogalkotási állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített források tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2020. július 8-i jogalkotási állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet foglalkoztatási és szociális politikájáról szóló, 2019. október 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i jogalkotási állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnak „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságnak „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című jelentésére,

| — | tekintettel a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2019. december 17-i bizottsági közleményre (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló, 2019. december 17-i bizottsági közleményre (COM(2019)0650),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a Tanács együttes foglalkoztatási jelentésére irányuló 2019. december 17-i javaslatra, amely a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló bizottsági közleményt kísérte, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a Tanács együttes foglalkoztatási jelentésére irányuló 2019. december 17-i javaslatra, amely a 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiáról szóló bizottsági közleményt kísérte,

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2019. július 8-i (EU) 2019/1181 tanácsi határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2019. július 8-i (EU) 2019/1181 tanácsi határozatra (9),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által a hivatalba lépő következő Európai Bizottság (2019–2024) számára előterjesztett, „Ambiciózusabb Unió” című politikai iránymutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen által a hivatalba lépő következő Európai Bizottság (2019–2024) számára előterjesztett, „Ambiciózusabb Unió” című politikai iránymutatásra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A szociális párbeszéd szerepe a digitális gazdaságbeli innováció előmozdításában” című, 2019. január 23-i véleményére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A szociális párbeszéd szerepe a digitális gazdaságbeli innováció előmozdításában” című, 2019. január 23-i véleményére (11),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. május 6-i 2020. évi tavaszi gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. május 6-i 2020. évi tavaszi gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Tisztességes minimálbérek Európában” című, 2020. szeptember 18-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Tisztességes minimálbérek Európában” című, 2020. szeptember 18-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai helyreállítási terv és a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret” című, 2020. július 15-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai helyreállítási terv és a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret” című, 2020. július 15-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A munkanélküliségi biztosításra vonatkozó közös uniós minimumszabályok – konkrét lépés a szociális jogok európai pillérének hatékony megvalósítása felé” című, 2019. december 11-i véleményére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A munkanélküliségi biztosításra vonatkozó közös uniós minimumszabályok – konkrét lépés a szociális jogok európai pillérének hatékony megvalósítása felé” című, 2019. december 11-i véleményére (12),

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „Covid19: Szakpolitikai válaszok Európa-szerte” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) „Covid19: Szakpolitikai válaszok Európa-szerte” című tanulmányára,

| — | tekintettel a Közös Kutatóközpont által „A Coviddal kapcsolatos korlátozó intézkedések és az uniós munkaerőpiacok” címmel 2020-ban közzétett szakmai jelentésre, és különösen a távmunka terén az EU-ban kialakult modellekről rendelkezésre álló legújabb adatokról szóló elemzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Kutatóközpont által „A Coviddal kapcsolatos korlátozó intézkedések és az uniós munkaerőpiacok” címmel 2020-ban közzétett szakmai jelentésre, és különösen a távmunka terén az EU-ban kialakult modellekről rendelkezésre álló legújabb adatokról szóló elemzésére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és a 2014-ben elindított torinói folyamatra, amelynek célja az Európai Szociális Charta szerződéses rendszerének megerősítése az Európa Tanácson belül, valamint az európai uniós jog viszonylatában,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel az Oktatási és Kulturális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oktatási és Kulturális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0233/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0233/2020),

| A. | mivel a fenntartható fejlődés az Európai Unió alapvető célkitűzése; mivel a szociális piacgazdaság két egymást kiegészítő pilléren alapul, nevezetesen a verseny érvényesítésén és a határozott szociálpolitikai intézkedéseken, amelyeknek teljes foglalkoztatást és társadalmi fejlődést kell eredményezniük; mivel a fenntartható fejlődés három pillére a gazdasági, a szociális és a környezeti pillér; mivel a fenntartható fejlődés többek között a teljes foglalkoztatáson és a társadalmi fejlődésen alapul; mivel ez az Európai Unió alapvető célja, amelyet az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése rögzít; mivel mindeddig a gazdasági és a környezeti fenntarthatóság kapott elsőbbséget; |
| --- | --- |

A.

mivel a fenntartható fejlődés az Európai Unió alapvető célkitűzése; mivel a szociális piacgazdaság két egymást kiegészítő pilléren alapul, nevezetesen a verseny érvényesítésén és a határozott szociálpolitikai intézkedéseken, amelyeknek teljes foglalkoztatást és társadalmi fejlődést kell eredményezniük; mivel a fenntartható fejlődés három pillére a gazdasági, a szociális és a környezeti pillér; mivel a fenntartható fejlődés többek között a teljes foglalkoztatáson és a társadalmi fejlődésen alapul; mivel ez az Európai Unió alapvető célja, amelyet az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése rögzít; mivel mindeddig a gazdasági és a környezeti fenntarthatóság kapott elsőbbséget;

| B. | mivel Európának olyan új kihívásokkal kell szembenéznie, mint amilyenek például a növekvő egyenlőtlenségek a generációk között, a korlátozottabb társadalmi, egészségügyi, gazdasági és környezeti lehetőségek és erőforrások, a területi különbségek és az alapvető szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, munkahelyekhez és az üzleti lehetőségekhez, valamint a társadalmi infrastruktúrához való egyenlőtlen hozzáférés; mivel az egyenlőtlenségek csökkentése az EU és a tagállamok közös felelőssége; mivel a tagállamok többségében a 2008-as gazdasági válság óta fokozódtak az egyenlőtlenségek (a jövedelem és a lehetőségek terén), ami a növekedés és a társadalmi kohézió fenntarthatóságát és inkluzivitását egyaránt megkérdőjelezte, és ilyen helyzetben nehéz volt előrelépést elérni az EU 2020-as célkitűzéseinek megvalósítása terén; |
| --- | --- |

B.

mivel Európának olyan új kihívásokkal kell szembenéznie, mint amilyenek például a növekvő egyenlőtlenségek a generációk között, a korlátozottabb társadalmi, egészségügyi, gazdasági és környezeti lehetőségek és erőforrások, a területi különbségek és az alapvető szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, munkahelyekhez és az üzleti lehetőségekhez, valamint a társadalmi infrastruktúrához való egyenlőtlen hozzáférés; mivel az egyenlőtlenségek csökkentése az EU és a tagállamok közös felelőssége; mivel a tagállamok többségében a 2008-as gazdasági válság óta fokozódtak az egyenlőtlenségek (a jövedelem és a lehetőségek terén), ami a növekedés és a társadalmi kohézió fenntarthatóságát és inkluzivitását egyaránt megkérdőjelezte, és ilyen helyzetben nehéz volt előrelépést elérni az EU 2020-as célkitűzéseinek megvalósítása terén;

| C. | mivel egyértelmű, hogy a jövő generációk megélhetésének, biztonságának, egészségének és jólétének megőrzése érdekében határozottan szükség van arra, hogy Európa és a világ méltányos átmenetek keretében átálljon az erőforrások fenntartható kiaknázására, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és a környezet erőteljes védelmére; mivel a stabil és fenntartható zöld és környezetbarát gazdaságra és szociális rendszerre való áttéréshez szükség lesz a köz- és magánszféra szereplői közötti együttműködésre, és ezt egy újraiparosítási folyamatnak, az ipari bázis korszerűsítésének és a belső piac megerősítésének kell kísérnie; mivel a zöld, digitális és demográfiai átmenetek különböző módon érintik az európai régiókat, ágazatokat, munkavállalókat és társadalmi csoportokat, és mivel ezek az átmenetek jelentős átképzést és munkaerő-átcsoportosítást tesznek szükségessé az érintett ágazatokban a munkahelyek megszűnésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel egyértelmű, hogy a jövő generációk megélhetésének, biztonságának, egészségének és jólétének megőrzése érdekében határozottan szükség van arra, hogy Európa és a világ méltányos átmenetek keretében átálljon az erőforrások fenntartható kiaknázására, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és a környezet erőteljes védelmére; mivel a stabil és fenntartható zöld és környezetbarát gazdaságra és szociális rendszerre való áttéréshez szükség lesz a köz- és magánszféra szereplői közötti együttműködésre, és ezt egy újraiparosítási folyamatnak, az ipari bázis korszerűsítésének és a belső piac megerősítésének kell kísérnie; mivel a zöld, digitális és demográfiai átmenetek különböző módon érintik az európai régiókat, ágazatokat, munkavállalókat és társadalmi csoportokat, és mivel ezek az átmenetek jelentős átképzést és munkaerő-átcsoportosítást tesznek szükségessé az érintett ágazatokban a munkahelyek megszűnésének megelőzése érdekében;

| D. | mivel a fenntartható átmenetre leginkább rászoruló európai régiók általában azok, ahol magas a szegénység és a kirekesztés aránya; mivel a gyors helyreállításhoz határozott intézkedésekre és beruházásokra van szükség, amelyeknek a világjárvány gazdasági és szociális hatásainak mérséklésére, a gazdasági tevékenység újraindítására, a fenntartható fejlődés előmozdítására, a zöld átállásra, a digitális átalakulásra és a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására kell összpontosítaniuk, hogy hatékonyabb és erősebb jóléti államok jöhessenek létre; mivel a nemzetközi szinten versenyképes Európának erős szociális Európán kell alapulnia annak érdekében, hogy mindenki előtt megnyissa a fenntartható növekedéshez, a minőségi munkahelyekhez és a szilárd szociális jóléti rendszerekhez vezető utat; |
| --- | --- |

D.

mivel a fenntartható átmenetre leginkább rászoruló európai régiók általában azok, ahol magas a szegénység és a kirekesztés aránya; mivel a gyors helyreállításhoz határozott intézkedésekre és beruházásokra van szükség, amelyeknek a világjárvány gazdasági és szociális hatásainak mérséklésére, a gazdasági tevékenység újraindítására, a fenntartható fejlődés előmozdítására, a zöld átállásra, a digitális átalakulásra és a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására kell összpontosítaniuk, hogy hatékonyabb és erősebb jóléti államok jöhessenek létre; mivel a nemzetközi szinten versenyképes Európának erős szociális Európán kell alapulnia annak érdekében, hogy mindenki előtt megnyissa a fenntartható növekedéshez, a minőségi munkahelyekhez és a szilárd szociális jóléti rendszerekhez vezető utat;

| E. | mivel az Eurofound kutatása szerint az Európai Unió szociális dimenziója összetett, és javasolja a szociális jogok európai pillérét kísérő szociális eredménytáblának a munka minőségét, a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget, a megbízható szociális jóléti rendszereket és a tisztességes mobilitást megjelenítő mutatókkal való kiegészítését; |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurofound kutatása szerint az Európai Unió szociális dimenziója összetett, és javasolja a szociális jogok európai pillérét kísérő szociális eredménytáblának a munka minőségét, a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget, a megbízható szociális jóléti rendszereket és a tisztességes mobilitást megjelenítő mutatókkal való kiegészítését;

| F. | mivel az Európa 2020 stratégiát 2010-ben indították el az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében; mivel a lisszaboni stratégia végrehajtása során a növekedés helyett nagyobb hangsúlyt kellett volna helyezni a fenntarthatóságra és az inkluzivitásra; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európa 2020 stratégiát 2010-ben indították el az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében; mivel a lisszaboni stratégia végrehajtása során a növekedés helyett nagyobb hangsúlyt kellett volna helyezni a fenntarthatóságra és az inkluzivitásra;

| G. | mivel az EUMSZ 151. cikke rögzíti, hogy az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai Szociális Chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében; mivel a szociális jogok európai pilléréből eredő kezdeményezések tekintetében megosztott felelősség terheli az EU-t és a tagállamokat, melyek eltérő szociális rendszerekkel és hagyományokkal rendelkeznek; mivel ezért az ilyen kezdeményezéseknek meg kell védeniük a nemzeti kollektív tárgyalási rendszereket, magasabb szintű védelmet biztosítva; mivel az alapvető jogok, az arányosság, a jogbiztonság, a törvény előtti egyenlőség és a szubszidiaritás az uniós jog általános elvei, amelyeket tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

G.

mivel az EUMSZ 151. cikke rögzíti, hogy az alapvető szociális jogokat, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai Szociális Chartában, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában meghatározott jogokat szem előtt tartva, az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében; mivel a szociális jogok európai pilléréből eredő kezdeményezések tekintetében megosztott felelősség terheli az EU-t és a tagállamokat, melyek eltérő szociális rendszerekkel és hagyományokkal rendelkeznek; mivel ezért az ilyen kezdeményezéseknek meg kell védeniük a nemzeti kollektív tárgyalási rendszereket, magasabb szintű védelmet biztosítva; mivel az alapvető jogok, az arányosság, a jogbiztonság, a törvény előtti egyenlőség és a szubszidiaritás az uniós jog általános elvei, amelyeket tiszteletben kell tartani;

| H. | mivel a nők alulreprezentáltak a Covid19-járványra hozott szakpolitikai válaszlépések terén döntéseket hozó gazdasági és politikai vezetői tisztségekben; mivel a nőket be kell vonni a döntéshozatalba, hogy többféle megközelítés, a több tudás és tapasztalat legyen, amelyek jobb politikai eredményekhez vezetnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a nők alulreprezentáltak a Covid19-járványra hozott szakpolitikai válaszlépések terén döntéseket hozó gazdasági és politikai vezetői tisztségekben; mivel a nőket be kell vonni a döntéshozatalba, hogy többféle megközelítés, a több tudás és tapasztalat legyen, amelyek jobb politikai eredményekhez vezetnek;

| I. | mivel a szociális jóléti rendszerek hozzájárulnak a tisztességes élet biztosításához; mivel ezek a rendszerek magukban foglalják a szociális biztonságot, az egészségügyi ellátást, az oktatást, a lakhatást, a foglalkoztatást, a hátrányos helyzetű csoportoknak nyújtott igazságügyi és szociális szolgáltatásokat, és kulcsszerepet játszanak a szociálisan fenntartható fejlődés elérésében, az egyenlőség és a társadalmi igazságosság előmozdításában és a szociális védelemhez való jog biztosításában, amelyet az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata is rögzít; mivel a szociális védelmi politikák a nemzeti fejlesztési stratégiák létfontosságú elemei, amelyek célja a szegénység és kiszolgáltatottság csökkentése a teljes életciklus alatt, valamint az inkluzív és fenntartható növekedés támogatása; |
| --- | --- |

I.

mivel a szociális jóléti rendszerek hozzájárulnak a tisztességes élet biztosításához; mivel ezek a rendszerek magukban foglalják a szociális biztonságot, az egészségügyi ellátást, az oktatást, a lakhatást, a foglalkoztatást, a hátrányos helyzetű csoportoknak nyújtott igazságügyi és szociális szolgáltatásokat, és kulcsszerepet játszanak a szociálisan fenntartható fejlődés elérésében, az egyenlőség és a társadalmi igazságosság előmozdításában és a szociális védelemhez való jog biztosításában, amelyet az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata is rögzít; mivel a szociális védelmi politikák a nemzeti fejlesztési stratégiák létfontosságú elemei, amelyek célja a szegénység és kiszolgáltatottság csökkentése a teljes életciklus alatt, valamint az inkluzív és fenntartható növekedés támogatása;

| J. | mivel a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköz a munkaadók és a szakszervezetek számára ahhoz, hogy tisztességes béreket és munkafeltételeket tudjanak kialakítani, és a szilárd kollektív tárgyalási rendszerek növelik a tagállamok rezilienciáját gazdasági válságok idején; mivel az erőteljes kollektív tárgyalási rendszerekkel rendelkező társadalmak általában gazdagabbak és egyenlőbbek; mivel a kollektív tárgyaláshoz való jog olyan kérdés, amely minden európai munkavállalót érint, és amely döntő hatással lehet a demokráciára és a jogállamiságra – és ezen belül az alapvető szociális jogok tiszteletben tartására – nézve; mivel a kollektív tárgyalás alapvető európai jog, amelyet az európai intézményeknek az Alapjogi Charta 28. cikke értelmében tiszteletben kell tartaniuk; mivel ezzel összefüggésben azok a szakpolitikai intézkedések, amelyek tiszteletben tartják, előmozdítják és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, fontos szerepet játszanak a magas színvonalú munkakörülmények elérésében; |
| --- | --- |

J.

mivel a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköz a munkaadók és a szakszervezetek számára ahhoz, hogy tisztességes béreket és munkafeltételeket tudjanak kialakítani, és a szilárd kollektív tárgyalási rendszerek növelik a tagállamok rezilienciáját gazdasági válságok idején; mivel az erőteljes kollektív tárgyalási rendszerekkel rendelkező társadalmak általában gazdagabbak és egyenlőbbek; mivel a kollektív tárgyaláshoz való jog olyan kérdés, amely minden európai munkavállalót érint, és amely döntő hatással lehet a demokráciára és a jogállamiságra – és ezen belül az alapvető szociális jogok tiszteletben tartására – nézve; mivel a kollektív tárgyalás alapvető európai jog, amelyet az európai intézményeknek az Alapjogi Charta 28. cikke értelmében tiszteletben kell tartaniuk; mivel ezzel összefüggésben azok a szakpolitikai intézkedések, amelyek tiszteletben tartják, előmozdítják és megerősítik a kollektív tárgyalásokat és a munkavállalók pozícióját a bérmegállapítási rendszerekben, fontos szerepet játszanak a magas színvonalú munkakörülmények elérésében;

| K. | mivel a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköze a munkahelyi jogok érvényesítésének; mivel az OECD adatai szerint az elmúlt évtizedekben mind a szakszervezetek jelenléte, mind a kollektív tárgyalások elterjedtsége jelentős mértékben csökkent; mivel 2000 óta az EU 27 tagállama közül 22-ben csökken a kollektív tárgyalások elterjedtsége; mivel a jól szervezett szociális partnerekkel és a kollektív szerződések széles körű elterjedtségével jellemzett országokban a munka és a munkakörnyezet minősége átlagosan magasabb; mivel a kollektív tárgyalások – feltéve hogy széles körben alkalmazzák és jól koordinálják őket – elősegítik a jó munkaerő-piaci teljesítményt; |
| --- | --- |

K.

mivel a kollektív tárgyalás kulcsfontosságú eszköze a munkahelyi jogok érvényesítésének; mivel az OECD adatai szerint az elmúlt évtizedekben mind a szakszervezetek jelenléte, mind a kollektív tárgyalások elterjedtsége jelentős mértékben csökkent; mivel 2000 óta az EU 27 tagállama közül 22-ben csökken a kollektív tárgyalások elterjedtsége; mivel a jól szervezett szociális partnerekkel és a kollektív szerződések széles körű elterjedtségével jellemzett országokban a munka és a munkakörnyezet minősége átlagosan magasabb; mivel a kollektív tárgyalások – feltéve hogy széles körben alkalmazzák és jól koordinálják őket – elősegítik a jó munkaerő-piaci teljesítményt;

| L. | mivel az Eurofound szerint a kollektív tárgyalásokra nyomás nehezedett és a 2008-as recesszió azok decentralizációját eredményezte; mivel az EU-ban a becslések szerint minden hatodik munkavállalóra vonatkozik kollektív bérmegállapodás, viszont az EU egészét tekintve nem könnyű megbízható információkkal szolgálni a kollektív tárgyalás elterjedtségével és a kollektív szerződésekkel kapcsolatos részletesebb adatokat illetően; mivel az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) adatai szerint a szakszervezeti tagság átlagos szintje az EU-ban 23 % körül van, de a tagállamok között igen nagy eltérések mutatkoznak a szakszervezeti tagság aránya terén, amely 74 % és 8 % között mozog; mivel a munkáltatói szervezetekben való tagság és az e szervezetek által képviselt piacok mérete is jelentősen eltér; |
| --- | --- |

L.

mivel az Eurofound szerint a kollektív tárgyalásokra nyomás nehezedett és a 2008-as recesszió azok decentralizációját eredményezte; mivel az EU-ban a becslések szerint minden hatodik munkavállalóra vonatkozik kollektív bérmegállapodás, viszont az EU egészét tekintve nem könnyű megbízható információkkal szolgálni a kollektív tárgyalás elterjedtségével és a kollektív szerződésekkel kapcsolatos részletesebb adatokat illetően; mivel az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI) adatai szerint a szakszervezeti tagság átlagos szintje az EU-ban 23 % körül van, de a tagállamok között igen nagy eltérések mutatkoznak a szakszervezeti tagság aránya terén, amely 74 % és 8 % között mozog; mivel a munkáltatói szervezetekben való tagság és az e szervezetek által képviselt piacok mérete is jelentősen eltér;

| M. | mivel a szociális beruházás célja az emberekbe való befektetés életkörülményeik javítása érdekében; mivel a szociális beruházások legfontosabb területei a szociális biztonság, az egészségügy, a hosszú távú gondozás, az oktatás, a lakhatás, a foglalkoztatás, valamint a hátrányos helyzetű csoportoknak nyújtott igazságügyi és szociális szolgáltatások; mivel a jól megtervezett szociálpolitikák erőteljesen hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez és növekedéshez, valamint az emberek szegénységtől való megvédéséhez, és gazdasági stabilizátorként működnek; |
| --- | --- |

M.

mivel a szociális beruházás célja az emberekbe való befektetés életkörülményeik javítása érdekében; mivel a szociális beruházások legfontosabb területei a szociális biztonság, az egészségügy, a hosszú távú gondozás, az oktatás, a lakhatás, a foglalkoztatás, valamint a hátrányos helyzetű csoportoknak nyújtott igazságügyi és szociális szolgáltatások; mivel a jól megtervezett szociálpolitikák erőteljesen hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez és növekedéshez, valamint az emberek szegénységtől való megvédéséhez, és gazdasági stabilizátorként működnek;

| N. | mivel az előrejelzések szerint a Covid19-világjárvány egyik következményeként nőni fog a szegénységi ráta; mivel a nőket, a fiatalokat, az idősebbeket, a fogyatékossággal élő személyeket és a nagycsaládokat ez a fejlemény jobban veszélyezteti; mivel növekszik az egyszemélyes háztartások és az egyedül élő idősek száma; mivel az egyedül élők jobban ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének, és konkrétan az egyedül élő idősebb nők esetében nagyobb a szegénység kockázata, mint az idősebb férfiaknál; mivel az egyszülős háztartásokban nagy a szegénység és a nélkülözés kockázata, és az egyetlen jövedelem és az alacsonyabb foglalkoztatási ráta miatt igen nehéz feladat számukra a költségvetés előteremtése; mivel napjainkban egyre több fiatal felnőtt a szülői háztól vár és kap védelmet a szegénységgel szemben, ugyanakkor a háromgenerációs háztartások 29 %-át fenyegeti szegénység, 13 %-uk pedig súlyos nélkülözésben él; |
| --- | --- |

N.

mivel az előrejelzések szerint a Covid19-világjárvány egyik következményeként nőni fog a szegénységi ráta; mivel a nőket, a fiatalokat, az idősebbeket, a fogyatékossággal élő személyeket és a nagycsaládokat ez a fejlemény jobban veszélyezteti; mivel növekszik az egyszemélyes háztartások és az egyedül élő idősek száma; mivel az egyedül élők jobban ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének, és konkrétan az egyedül élő idősebb nők esetében nagyobb a szegénység kockázata, mint az idősebb férfiaknál; mivel az egyszülős háztartásokban nagy a szegénység és a nélkülözés kockázata, és az egyetlen jövedelem és az alacsonyabb foglalkoztatási ráta miatt igen nehéz feladat számukra a költségvetés előteremtése; mivel napjainkban egyre több fiatal felnőtt a szülői háztól vár és kap védelmet a szegénységgel szemben, ugyanakkor a háromgenerációs háztartások 29 %-át fenyegeti szegénység, 13 %-uk pedig súlyos nélkülözésben él;

| O. | mivel a nemek között az otthonokban és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés az erőforrások egyenlőtlen eloszlásához vezethet, ami a férfiaknál kiszolgáltatottabbá teszi a nőket a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel szemben; mivel a nőknek kevesebb esélyük van kiemelkedni a szegénységből; |
| --- | --- |

O.

mivel a nemek között az otthonokban és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés az erőforrások egyenlőtlen eloszlásához vezethet, ami a férfiaknál kiszolgáltatottabbá teszi a nőket a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel szemben; mivel a nőknek kevesebb esélyük van kiemelkedni a szegénységből;

| P. | mivel még mindig jelentős az EU-ban mind a horizontális, mind a vertikális munkaerőpiaci szegregáció, és a nők felülreprezentáltak a kevésbé nyereséges ágazatokban; mivel különösen a bizonytalan munkaszerződéssel rendelkező nőket érintette a Covid19-világjárvány, hiszen elsőként veszítették el munkájukat, ami pénzügyi következményekkel járt a családjukra és gazdasági függetlenségükre nézve, és ahhoz vezetett, hogy a válság idején nem kaptak elég társadalombiztosítási védelmet; |
| --- | --- |

P.

mivel még mindig jelentős az EU-ban mind a horizontális, mind a vertikális munkaerőpiaci szegregáció, és a nők felülreprezentáltak a kevésbé nyereséges ágazatokban; mivel különösen a bizonytalan munkaszerződéssel rendelkező nőket érintette a Covid19-világjárvány, hiszen elsőként veszítették el munkájukat, ami pénzügyi következményekkel járt a családjukra és gazdasági függetlenségükre nézve, és ahhoz vezetett, hogy a válság idején nem kaptak elég társadalombiztosítási védelmet;

| Q. | mivel 2018-ban a 27 tagú EU-ban közel 109 millió embert fenyegetett a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés, ami a teljes népesség 21,7 %-ának felel meg, és közülük 23 millió gyermek (13); mivel az EU nem érte el azt a 2020-as célkitűzését, hogy a szegénység vagy társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett emberek számát legalább 20 millióval csökkentse; mivel a Covid19-válság következtében valószínűleg nőni fog az Unión belül a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatával fenyegetett emberek száma; mivel az elmúlt évtizedben a legtöbb tagállamban egyenletes ütemben, 70 %-kal nőtt a hajléktalanság, és az EU-ban minden éjszakát legalább 700 000 ember fedél nélkül tölt; mivel a Covid19-világjárvány bizonyította, hogy a hajléktalanság nemcsak szociális, hanem közegészségügyi válság is (14); mivel az EU-ban az emberek körülbelül egyötödét fenyegeti a súlyos eladósodás veszélye, és sokan nem kapják meg azokat a szociális juttatásokat, amelyekre nemzeti rendszerük szerint jogosultak; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2018-ban a 27 tagú EU-ban közel 109 millió embert fenyegetett a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés, ami a teljes népesség 21,7 %-ának felel meg, és közülük 23 millió gyermek (13); mivel az EU nem érte el azt a 2020-as célkitűzését, hogy a szegénység vagy társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett emberek számát legalább 20 millióval csökkentse; mivel a Covid19-válság következtében valószínűleg nőni fog az Unión belül a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatával fenyegetett emberek száma; mivel az elmúlt évtizedben a legtöbb tagállamban egyenletes ütemben, 70 %-kal nőtt a hajléktalanság, és az EU-ban minden éjszakát legalább 700 000 ember fedél nélkül tölt; mivel a Covid19-világjárvány bizonyította, hogy a hajléktalanság nemcsak szociális, hanem közegészségügyi válság is (14); mivel az EU-ban az emberek körülbelül egyötödét fenyegeti a súlyos eladósodás veszélye, és sokan nem kapják meg azokat a szociális juttatásokat, amelyekre nemzeti rendszerük szerint jogosultak;

| R. | mivel az EU-ban minden ötödik munkavállalót alacsony színvonalú munkahelyen foglalkoztatják; mivel a következő évtizedben várhatóan tovább fokozódik a munkahelyek polarizációja, és nő a foglalkoztatás nem szabályos formáinak gyakorisága, és a készségek skálájának magasabb és alacsonyabb szintjein várható több munkahely létrejötte (15); mivel a technológiai változás és a mesterséges intelligencia alkalmazása jelentősen megváltoztathatja a munkaerőpiacot; mivel ez a keresetkülönbségek további növekedéséhez vezet; mivel a munkaerő iránti kereslet mindenkor a munkabér megoszlásának középső szegmensében volt a leggyengébb, ami leginkább 2008 és 2013 között, a recesszió és a foglalkoztatás zsugorodásának időszakában volt megfigyelhető, részben annak köszönhetően, hogy a foglalkoztatás súlypontja a feldolgozóiparról és az építőiparról áthelyeződött a szolgáltatási szektorra; mivel a világjárvány valószínűleg tovább fogja erősíteni ezt a tendenciát; mivel az alacsony képzettséget igénylő munkák mindig nélkülözhetetlenek lesznek a társadalmak számára, és ezeknek is tisztességes fizetést és feltételeket kell kínálni; mivel a digitalizáció esélyeket és lehetőségeket teremthet a továbbképzéshez, de nem feltétlenül javítja a munkakörülményeket és nem feltétlenül teremt új minőségi munkahelyeket mindenki számára; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU-ban minden ötödik munkavállalót alacsony színvonalú munkahelyen foglalkoztatják; mivel a következő évtizedben várhatóan tovább fokozódik a munkahelyek polarizációja, és nő a foglalkoztatás nem szabályos formáinak gyakorisága, és a készségek skálájának magasabb és alacsonyabb szintjein várható több munkahely létrejötte (15); mivel a technológiai változás és a mesterséges intelligencia alkalmazása jelentősen megváltoztathatja a munkaerőpiacot; mivel ez a keresetkülönbségek további növekedéséhez vezet; mivel a munkaerő iránti kereslet mindenkor a munkabér megoszlásának középső szegmensében volt a leggyengébb, ami leginkább 2008 és 2013 között, a recesszió és a foglalkoztatás zsugorodásának időszakában volt megfigyelhető, részben annak köszönhetően, hogy a foglalkoztatás súlypontja a feldolgozóiparról és az építőiparról áthelyeződött a szolgáltatási szektorra; mivel a világjárvány valószínűleg tovább fogja erősíteni ezt a tendenciát; mivel az alacsony képzettséget igénylő munkák mindig nélkülözhetetlenek lesznek a társadalmak számára, és ezeknek is tisztességes fizetést és feltételeket kell kínálni; mivel a digitalizáció esélyeket és lehetőségeket teremthet a továbbképzéshez, de nem feltétlenül javítja a munkakörülményeket és nem feltétlenül teremt új minőségi munkahelyeket mindenki számára;

| S. | mivel nemigen tapasztalható a határozott idejű munkaszerződések határozatlan idejű munkaszerződésekkel történő felváltása; mivel a munkavállalók 60 %-a akarata ellenére határozott idejű státuszban ragad; mivel az állandó státuszba való átmenet előfordulása különösen alacsony azokban az országokban, ahol nagyon gyakori a határozott idejű foglalkoztatás; mivel még a közigazgatásokban is túl gyakran előfordul, hogy ideiglenes munkavállalókkal helyettesítik a köztisztviselőket, bizonytalanabb munkakörülmények mellett; |
| --- | --- |

S.

mivel nemigen tapasztalható a határozott idejű munkaszerződések határozatlan idejű munkaszerződésekkel történő felváltása; mivel a munkavállalók 60 %-a akarata ellenére határozott idejű státuszban ragad; mivel az állandó státuszba való átmenet előfordulása különösen alacsony azokban az országokban, ahol nagyon gyakori a határozott idejű foglalkoztatás; mivel még a közigazgatásokban is túl gyakran előfordul, hogy ideiglenes munkavállalókkal helyettesítik a köztisztviselőket, bizonytalanabb munkakörülmények mellett;

| T. | mivel az Eurofound „új foglalkoztatási formákkal” foglalkozó kutatása azt mutatja, hogy a kialakulóban lévő és egyre fontosabb szerepet játszó foglalkoztatási formákra, amelyek eltérnek a hagyományos munkáltató–munkavállaló viszonytól és/vagy amelyeket nem hagyományos munkaszervezés és munkamódszerek jellemeznek, általában kevésbé terjed ki a szociális védelem, a szociális párbeszéd és kollektív tárgyalás hatóköre; mivel az ilyen foglalkoztatási formákat a gazdasági kihívásokkal teli időszakokban is intenzívebben alkalmazzák, és ezért intézkedéseket kell fontolóra venni a Covid19-világjárvány okozta várható munkaerőpiaci válság ellensúlyozására; |
| --- | --- |

T.

mivel az Eurofound „új foglalkoztatási formákkal” foglalkozó kutatása azt mutatja, hogy a kialakulóban lévő és egyre fontosabb szerepet játszó foglalkoztatási formákra, amelyek eltérnek a hagyományos munkáltató–munkavállaló viszonytól és/vagy amelyeket nem hagyományos munkaszervezés és munkamódszerek jellemeznek, általában kevésbé terjed ki a szociális védelem, a szociális párbeszéd és kollektív tárgyalás hatóköre; mivel az ilyen foglalkoztatási formákat a gazdasági kihívásokkal teli időszakokban is intenzívebben alkalmazzák, és ezért intézkedéseket kell fontolóra venni a Covid19-világjárvány okozta várható munkaerőpiaci válság ellensúlyozására;

| U. | mivel a munkanélküliségi ráta meghaladja a 7 %-ot, az ifjúsági munkanélküliségi ráta pedig 17 %-ra emelkedett, és a Covid19 miatt várhatóan tovább fog emelkedni (16), és ez a jelenség kiemelten érinti a nőket és az alacsony képzettséget igénylő munkakörben dolgozókat; mivel az euróövezet munkanélküliségi rátája a 2020. évi 8,3 %-ról 2021-re várhatóan 9,3 %-ra emelkedik, a tagállamok között jelentős különbségekkel (17); mivel bizonyos csoportok, például a fogyatékossággal élő személyek, az etnikai kisebbségek – például a romák –, a fiatalok és az idősek munkanélküliségi rátája ennél jelentősen magasabb lehet; mivel az Eurofound „Megélhetés, munka és a Covid19” című felmérése szerint a Covid19-válság drámai hatást gyakorolt a munkaerőpiacra: az alkalmazottak 8 %-a és az önálló vállalkozók 13 %-a vált munkanélkülivé a világjárvány kezdete óta; mivel a válság hatását azok is érezték, akik a munkaidejük jelentős csökkentése árán maradtak a munkaerőpiacon, ami jövedelemkiesésben és a jövőbeli munkaerőpiaci részvétellel és pénzügyi bizonytalansággal kapcsolatos aggályokban tükröződött; |
| --- | --- |

U.

mivel a munkanélküliségi ráta meghaladja a 7 %-ot, az ifjúsági munkanélküliségi ráta pedig 17 %-ra emelkedett, és a Covid19 miatt várhatóan tovább fog emelkedni (16), és ez a jelenség kiemelten érinti a nőket és az alacsony képzettséget igénylő munkakörben dolgozókat; mivel az euróövezet munkanélküliségi rátája a 2020. évi 8,3 %-ról 2021-re várhatóan 9,3 %-ra emelkedik, a tagállamok között jelentős különbségekkel (17); mivel bizonyos csoportok, például a fogyatékossággal élő személyek, az etnikai kisebbségek – például a romák –, a fiatalok és az idősek munkanélküliségi rátája ennél jelentősen magasabb lehet; mivel az Eurofound „Megélhetés, munka és a Covid19” című felmérése szerint a Covid19-válság drámai hatást gyakorolt a munkaerőpiacra: az alkalmazottak 8 %-a és az önálló vállalkozók 13 %-a vált munkanélkülivé a világjárvány kezdete óta; mivel a válság hatását azok is érezték, akik a munkaidejük jelentős csökkentése árán maradtak a munkaerőpiacon, ami jövedelemkiesésben és a jövőbeli munkaerőpiaci részvétellel és pénzügyi bizonytalansággal kapcsolatos aggályokban tükröződött;

| V. | mivel az Eurostat szerint a 28 tagú EU-ban 2018-ban 8,3 millió alulfoglalkoztatott részidős munkavállaló volt, a foglalkoztatható de munkát nem kereső emberek száma 7,6 millió volt, és további 2,2 millió olyan álláskereső volt, aki rövid időn belül nem tudott munkahelyet találni; mivel 2018-ban összesen 18,1 millió ember tapasztalt meg munkanélküliséghez hasonló helyzetet az EU-28-ban; |
| --- | --- |

V.

mivel az Eurostat szerint a 28 tagú EU-ban 2018-ban 8,3 millió alulfoglalkoztatott részidős munkavállaló volt, a foglalkoztatható de munkát nem kereső emberek száma 7,6 millió volt, és további 2,2 millió olyan álláskereső volt, aki rövid időn belül nem tudott munkahelyet találni; mivel 2018-ban összesen 18,1 millió ember tapasztalt meg munkanélküliséghez hasonló helyzetet az EU-28-ban;

| W. | mivel a fiatalok és az idősek munkanélkülisége elleni küzdelem továbbra is az EU előtt álló egyik legnagyobb régiós szintű kihívás; |
| --- | --- |

W.

mivel a fiatalok és az idősek munkanélkülisége elleni küzdelem továbbra is az EU előtt álló egyik legnagyobb régiós szintű kihívás;

| X. | mivel a Covid19-válság rávilágított a határ menti ingázók és az idénymunkások jogaival kapcsolatos visszaélésekre, valamint a helyzetük bizonytalanságára, melynek oka a szociális védelem és a társadalombiztosítás koordinációjának alacsony szintje; mivel ezért szigorúbb szabályozásra, hatékonyabb ellenőrzésre és a tisztességes munkakörülmények, a lakhatási feltételek, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság eredményesebb érvényesítésére van szükség; mivel ebből a szempontból javítani kell a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvet; |
| --- | --- |

X.

mivel a Covid19-válság rávilágított a határ menti ingázók és az idénymunkások jogaival kapcsolatos visszaélésekre, valamint a helyzetük bizonytalanságára, melynek oka a szociális védelem és a társadalombiztosítás koordinációjának alacsony szintje; mivel ezért szigorúbb szabályozásra, hatékonyabb ellenőrzésre és a tisztességes munkakörülmények, a lakhatási feltételek, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság eredményesebb érvényesítésére van szükség; mivel ebből a szempontból javítani kell a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvet;

| Y. | mivel 2019-ben 11,7 %-os különbség mutatkozott a férfiak és nők foglalkoztatásban való részvételében; mivel ez a különbség óriási gazdasági költségekkel jár az EU számára, és évi 320 milliárd eurót tesz ki, vagyis az EU GDP-jének 2,37 %-át; mivel a Covid19-válság aránytalan mértékben kihat a nők foglalkoztatási és szociális helyzetére, mivel 26,5 %-uk bizonytalan munkaviszonyban van, ami a részmunkaidőben foglalkoztatottak 60 %-át teszi ki; mivel a nőket a Covid19-világjárvány okozta nehézségek jobban érintik, mint a férfiakat, azon ágazatok súlyosabb érintettsége folytán, ahol jellemzőbb a nők foglalkoztatása, valamint az idősek és gyermekek gondozásának feladata miatt, amely továbbra is döntően rájuk hárul; |
| --- | --- |

Y.

mivel 2019-ben 11,7 %-os különbség mutatkozott a férfiak és nők foglalkoztatásban való részvételében; mivel ez a különbség óriási gazdasági költségekkel jár az EU számára, és évi 320 milliárd eurót tesz ki, vagyis az EU GDP-jének 2,37 %-át; mivel a Covid19-válság aránytalan mértékben kihat a nők foglalkoztatási és szociális helyzetére, mivel 26,5 %-uk bizonytalan munkaviszonyban van, ami a részmunkaidőben foglalkoztatottak 60 %-át teszi ki; mivel a nőket a Covid19-világjárvány okozta nehézségek jobban érintik, mint a férfiakat, azon ágazatok súlyosabb érintettsége folytán, ahol jellemzőbb a nők foglalkoztatása, valamint az idősek és gyermekek gondozásának feladata miatt, amely továbbra is döntően rájuk hárul;

| Z. | mivel a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket különösen súlyosan érinti a Covid19-válság; mivel nagy a valószínűsége annak, hogy a válság őket aránytalanul megviseli és egyedi támogatási igényeik vannak, amelyeket a világjárványra válaszul tett intézkedések során már a kezdetektől figyelembe kell venni, és a kutatások azt mutatják, hogy e csoportok esetében kiemelt a kockázata a mentális egészségi problémák kialakulásának; |
| --- | --- |

Z.

mivel a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket különösen súlyosan érinti a Covid19-válság; mivel nagy a valószínűsége annak, hogy a válság őket aránytalanul megviseli és egyedi támogatási igényeik vannak, amelyeket a világjárványra válaszul tett intézkedések során már a kezdetektől figyelembe kell venni, és a kutatások azt mutatják, hogy e csoportok esetében kiemelt a kockázata a mentális egészségi problémák kialakulásának;

| AA. | mivel Európa régiói olyan hosszú távú demográfiai tendenciákkal néznek szembe, mint a hosszabb várható élettartam, az alacsonyabb születési arány, a társadalmak elöregedése, a munkaerő zsugorodása, a kisebb háztartások és a növekvő urbanizáció; mivel az a tény, hogy az európai népesség a világ népességének egyre csökkenő hányadát teszi ki, mely arány 2070-re várhatóan kevesebb mint 4 % lesz, kihívásokat fog maga után vonni; mivel a vidéki térségeket és a peremterületeket súlyosan érintik a demográfiai változások; |
| --- | --- |

AA.

mivel Európa régiói olyan hosszú távú demográfiai tendenciákkal néznek szembe, mint a hosszabb várható élettartam, az alacsonyabb születési arány, a társadalmak elöregedése, a munkaerő zsugorodása, a kisebb háztartások és a növekvő urbanizáció; mivel az a tény, hogy az európai népesség a világ népességének egyre csökkenő hányadát teszi ki, mely arány 2070-re várhatóan kevesebb mint 4 % lesz, kihívásokat fog maga után vonni; mivel a vidéki térségeket és a peremterületeket súlyosan érintik a demográfiai változások;

| AB. | mivel a járvány különösen az időseket érintette, esetenként tovább rontva a már amúgy is elszigetelt személyek helyzetét; mivel az időseknél a legnagyobb a kockázata annak, hogy nem férnek hozzá az internethez és a modern technológiákhoz, következésképpen esetükben nagyobb a kirekesztés, többek között a digitális kirekesztés kockázata is; |
| --- | --- |

AB.

mivel a járvány különösen az időseket érintette, esetenként tovább rontva a már amúgy is elszigetelt személyek helyzetét; mivel az időseknél a legnagyobb a kockázata annak, hogy nem férnek hozzá az internethez és a modern technológiákhoz, következésképpen esetükben nagyobb a kirekesztés, többek között a digitális kirekesztés kockázata is;

| AC. | mivel a válság növelte a városi szegénységet, több közepes jövedelmű háztartást hozva nehéz anyagi helyzetbe és új csoportokat téve ki e veszélynek, és a területi egyenlőtlenségek elmélyülését, a hátrányos helyzetű városi területeket jellemző társadalmi hátrányok súlyosbodását és a közszolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférést eredményezi, olyan időszakban fokozva helyi szinten a szociális szolgáltatások és a szociális infrastruktúra iránti keresletet, amikor a helyi költségvetések amúgy is túlterheltek; |
| --- | --- |

AC.

mivel a válság növelte a városi szegénységet, több közepes jövedelmű háztartást hozva nehéz anyagi helyzetbe és új csoportokat téve ki e veszélynek, és a területi egyenlőtlenségek elmélyülését, a hátrányos helyzetű városi területeket jellemző társadalmi hátrányok súlyosbodását és a közszolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférést eredményezi, olyan időszakban fokozva helyi szinten a szociális szolgáltatások és a szociális infrastruktúra iránti keresletet, amikor a helyi költségvetések amúgy is túlterheltek;

| AD. | mivel a 2015-ös európai munkakörülmény-felmérés alapján végzett kutatás azt mutatja, hogy kétszer annyi rendszeres távmunkás állítja azt, hogy az uniós jogszabályokban előírt 48 óránál többet dolgozik, és kevesebb mint 11 órát pihen a munkanapok között, mint a munkáltatók telephelyén dolgozók; mivel az ilyen távmunkások közel 30 %-a számol be arról, hogy minden nap vagy hetente többször szabadidejében dolgozik, míg az „irodai” munkavállalók esetében ez az arány 5 % alatt van; mivel a rendszeres távmunkások nagyobb valószínűséggel számolnak be munkahelyi stresszről, alvászavarokról és a munka és a családi feladatok összeegyeztetésének nehézségeiről; |
| --- | --- |

AD.

mivel a 2015-ös európai munkakörülmény-felmérés alapján végzett kutatás azt mutatja, hogy kétszer annyi rendszeres távmunkás állítja azt, hogy az uniós jogszabályokban előírt 48 óránál többet dolgozik, és kevesebb mint 11 órát pihen a munkanapok között, mint a munkáltatók telephelyén dolgozók; mivel az ilyen távmunkások közel 30 %-a számol be arról, hogy minden nap vagy hetente többször szabadidejében dolgozik, míg az „irodai” munkavállalók esetében ez az arány 5 % alatt van; mivel a rendszeres távmunkások nagyobb valószínűséggel számolnak be munkahelyi stresszről, alvászavarokról és a munka és a családi feladatok összeegyeztetésének nehézségeiről;

| AE. | mivel a Covid19-világjárvány és az annak leküzdésére irányuló intézkedések, nevezetesen a kijárási korlátozások és a távmunka miatt a bántalmazó kapcsolatban élő nők állandóan ki vannak téve az erőszaknak, ami megnövelte a nők elleni erőszak eseteinek számát; mivel a kijárási korlátozások következtében a nemi alapú és a családon belüli erőszak robbanásszerűen, mintegy 30 %-kal megugrott számos európai országban; mivel az elmúlt 12 hónapban összesen több mint 243 millió 15 és 49 év közötti nő élt át szexuális és/vagy fizikai erőszakot világszerte; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Covid19-világjárvány és az annak leküzdésére irányuló intézkedések, nevezetesen a kijárási korlátozások és a távmunka miatt a bántalmazó kapcsolatban élő nők állandóan ki vannak téve az erőszaknak, ami megnövelte a nők elleni erőszak eseteinek számát; mivel a kijárási korlátozások következtében a nemi alapú és a családon belüli erőszak robbanásszerűen, mintegy 30 %-kal megugrott számos európai országban; mivel az elmúlt 12 hónapban összesen több mint 243 millió 15 és 49 év közötti nő élt át szexuális és/vagy fizikai erőszakot világszerte;

| AF. | mivel tovább növekszik a nőkre nehezedő nyomás; mivel az elrendelt, elnyújtható és a munka és a magánélet szétválasztását nehezítő új munkavégzési formák mind az online mind pedig az offline pszichológiai és szexuális zaklatás új formáinak robbanásszerű elterjedéséhez vezettek a kijárási korlátozások idején; mivel a vállalatok és a kormányok döntő többsége nem hozott intézkedéseket e jelenségek elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

AF.

mivel tovább növekszik a nőkre nehezedő nyomás; mivel az elrendelt, elnyújtható és a munka és a magánélet szétválasztását nehezítő új munkavégzési formák mind az online mind pedig az offline pszichológiai és szexuális zaklatás új formáinak robbanásszerű elterjedéséhez vezettek a kijárási korlátozások idején; mivel a vállalatok és a kormányok döntő többsége nem hozott intézkedéseket e jelenségek elleni fellépés érdekében;

1.

hangsúlyozza, hogy az EU megkezdte az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való átállást, amelynek biztosítania kell a legmagasabb szintű társadalmi igazságosságot, a fokozott jóllétet, a társadalmi fejlődést, a biztonságot, a gazdasági jólétet, az egyenlőséget, a befogadást és azt, hogy senki ne maradhasson le; úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés mélyen az európai projektben és az európai értékekben gyökerezik, és hogy a társadalmi fenntarthatóság a méltányos és inkluzív zöld, digitális és demográfiai átmenet alapvető előfeltétele; kitart amellett, hogy az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében ezeket a folyamatokat egy olyan átmenet keretébe kell foglalni, amely társadalmi lehetőségeket és közös jólétet kínálhat; hangsúlyozza, hogy a társadalmi igazságosság, a megélhetést biztosító béreket nyújtó tisztességes munka, az esélyegyenlőség, a tisztességes mobilitás és a stabil szociális jóléti rendszerek elengedhetetlen elemei a fenntartható és szociális Európára való igazságos átállásnak;

2.

úgy véli, hogy ezt a helyreállítási időszakot fel kell használni a szolidaritáson, az integráción, a társadalmi igazságosságon, a javak igazságos elosztásán, a nemek közötti egyenlőségen, a magas színvonalú állami szociális jóléti rendszereken, a minőségi foglalkoztatáson és a fenntartható növekedésen alapuló, az ENSZ 2030-as menetrendje és az abban foglalt 17 fenntartható fejlődési cél iránt teljes körűen elkötelezett reformok végrehajtására, mivel ez az a modell, amely biztosítja az egyenlőséget és a szociális védelmet, figyelembe veszi a kiszolgáltatott csoportok igényeit, fokozza a részvételt és az állampolgárságot, és javítja mindenki életszínvonalát; úgy véli, hogy ez a legjobb módja annak, hogy ebből a válságból egy fenntarthatóbb, ellenállóbb és a következő generáció számára igazságosabb EU emelkedjen fel;

3.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható, tisztességes és inkluzív szociális Európa felé történő előrelépéshez erős közös elkötelezettségre van szükség mind az ENSZ 2030-as menetrendjének előmozdítása, mind a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek és jogok végrehajtása és megvalósítása iránt; kiemeli, hogy olyan ambiciózus politikai menetrendet kell kidolgozni, amely azonosítható, megvalósítható, fenntartható, egyértelmű és kötelező célokat és mutatókat tartalmaz a társadalmi fenntarthatóságra vonatkozóan; rámutat arra, hogy a 2021 májusában Portóban megrendezendő következő uniós szociális csúcstalálkozó kiváló lehetőséget kínálna arra, hogy a 27 tagállam, az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság vezetői a legmagasabb politikai szinten elfogadják ezt a menetrendet; felszólít a szociális partnerek bevonására az egész folyamat során;

A társadalmi haladás irányítási kerete

A társadalmi haladás irányítási kerete

| 4. | úgy véli, hogy a portói menetrendnek kettős megközelítést kell követnie, azaz az EU 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének a társadalmi fenntarthatóságra vonatkozó részére kell összpontosítania, ugyanakkor egy cselekvési terv elfogadásával előkészítve a szociális jogok európai pillére elveinek megvalósítását, valamint a lisszaboni stratégia továbbviteleként nagyra törő és kötelező célokat és eszközöket hozva létre, amelyek meghatározzák a társadalmi fejlődés és a fenntarthatóság felé vezető utat; úgy véli, hogy ez a menetrend tartalmazhatja a fenntartható, tisztességes és befogadó szociális Európa 2030-ig tartó időszakra szóló stratégiai keretét; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a portói menetrendnek kettős megközelítést kell követnie, azaz az EU 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjének a társadalmi fenntarthatóságra vonatkozó részére kell összpontosítania, ugyanakkor egy cselekvési terv elfogadásával előkészítve a szociális jogok európai pillére elveinek megvalósítását, valamint a lisszaboni stratégia továbbviteleként nagyra törő és kötelező célokat és eszközöket hozva létre, amelyek meghatározzák a társadalmi fejlődés és a fenntarthatóság felé vezető utat; úgy véli, hogy ez a menetrend tartalmazhatja a fenntartható, tisztességes és befogadó szociális Európa 2030-ig tartó időszakra szóló stratégiai keretét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az erős szociális Európa létrehozását célzó új menetrend legfőbb céljai a teljes társadalom, főleg a legkiszolgáltatottabb személyek védelme, és a helyreállítás inkluzív és társadalmilag igazságos módon történő megvalósítása, e céljait pedig kötelező végrehajthatóság révén kell megerősíteni, a nemzeti sajátosságok és szükségletek figyelembevételével, és tükrözve a gazdasági és környezetvédelmi kötelezettségeket, amelyek betartása az európai alapokhoz való hozzáférés előfeltétele; úgy véli, hogy ebben az értelemben az uniós és a tagállami szakpolitikai intézkedéseket, programokat és reformokat úgy kell megtervezni, hogy azok hozzájáruljanak a szóban forgó kötelező célkitűzések eléréséhez, és hogy jogi védelem révén gondoskodni kell az olyan fellépések, szakpolitikák, programok vagy reformok megakadályozásáról, amelyek potenciálisan negatív hatást gyakorolhatnak az e célok elérése felé tett előrehaladásra vagy azt akadályozhatják; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az erős szociális Európa létrehozását célzó új menetrend legfőbb céljai a teljes társadalom, főleg a legkiszolgáltatottabb személyek védelme, és a helyreállítás inkluzív és társadalmilag igazságos módon történő megvalósítása, e céljait pedig kötelező végrehajthatóság révén kell megerősíteni, a nemzeti sajátosságok és szükségletek figyelembevételével, és tükrözve a gazdasági és környezetvédelmi kötelezettségeket, amelyek betartása az európai alapokhoz való hozzáférés előfeltétele; úgy véli, hogy ebben az értelemben az uniós és a tagállami szakpolitikai intézkedéseket, programokat és reformokat úgy kell megtervezni, hogy azok hozzájáruljanak a szóban forgó kötelező célkitűzések eléréséhez, és hogy jogi védelem révén gondoskodni kell az olyan fellépések, szakpolitikák, programok vagy reformok megakadályozásáról, amelyek potenciálisan negatív hatást gyakorolhatnak az e célok elérése felé tett előrehaladásra vagy azt akadályozhatják;

| 6. | meggyőződése, hogy a szociális és fenntartható Európa irányítási keretének a következő reformokban kell gyökereznie: a szociális jogok európai pillérének és egy, a társadalmi haladásról szóló jegyzőkönyvnek a Szerződésekbe való beépítése, a szociális jogoknak a gazdasági szabadságokéval azonos színtű védelme az egységes piacon, valamint egy fenntartható fejlődésről és társadalmi haladásról szóló paktum elfogadása, amely az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérése érdekében kötelezővé teszi a szociális és fenntarthatósági célokat; úgy véli továbbá, hogy a szemeszter folyamatának a közösségi módszert kell követnie, és a Tanács és az Európai Parlament közötti megállapodáson kell alapulnia, míg több szociálpolitikai területnek kell minősített többségi döntéshozatali eljárás hatálya alá tartoznia, különös tekintettel a megkülönböztetésmentességre, a munkavállalók szociális védelmére (a határokon átnyúló helyzeteken kívül), azon munkavállalók védelmére, akiknek munkaszerződését felmondták, a munkavállalók és a munkaadók érdekeinek képviseletére és kollektív védelmére, valamint az EU-ban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatási feltételeire; |
| --- | --- |

6.

meggyőződése, hogy a szociális és fenntartható Európa irányítási keretének a következő reformokban kell gyökereznie: a szociális jogok európai pillérének és egy, a társadalmi haladásról szóló jegyzőkönyvnek a Szerződésekbe való beépítése, a szociális jogoknak a gazdasági szabadságokéval azonos színtű védelme az egységes piacon, valamint egy fenntartható fejlődésről és társadalmi haladásról szóló paktum elfogadása, amely az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérése érdekében kötelezővé teszi a szociális és fenntarthatósági célokat; úgy véli továbbá, hogy a szemeszter folyamatának a közösségi módszert kell követnie, és a Tanács és az Európai Parlament közötti megállapodáson kell alapulnia, míg több szociálpolitikai területnek kell minősített többségi döntéshozatali eljárás hatálya alá tartoznia, különös tekintettel a megkülönböztetésmentességre, a munkavállalók szociális védelmére (a határokon átnyúló helyzeteken kívül), azon munkavállalók védelmére, akiknek munkaszerződését felmondták, a munkavállalók és a munkaadók érdekeinek képviseletére és kollektív védelmére, valamint az EU-ban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatási feltételeire;

Az erős szociális és fenntartható Európa megteremtését szolgáló pénzügyi eszközök

Az erős szociális és fenntartható Európa megteremtését szolgáló pénzügyi eszközök

| 7. | felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki az államháztartásra és a költségvetési politikákra vonatkozó uniós szabályok alkalmazása terén rendelkezésre álló mozgásteret, a Covid19-járvány okozta válság társadalmi következményeinek megelőzését és enyhítését, a szociális jóléti rendszerek megerősítését, a minőségi munkahelyek, a közszolgáltatások, a szegénység elleni küzdelem, valamint a zöld és a digitális átmenet finanszírozását szolgáló rendkívüli kiadások lehetővé tétele érdekében; üdvözli a Next Generation EU-t, az EU gazdaságélénkítő tervét; hangsúlyozza, hogy a méltányos zöld és digitális átállást csak az oktatás, a szociális ellátás és az egészségügyi infrastruktúra megfelelő támogatásával lehet megvalósítani a társadalmi méltányosság, a társadalmi kohézió és a jólét mindenki számára történő biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válságban a szociális jóléti rendszerek soha nem látott nyomás alá kerültek, és exponenciálisan nőnek az ehhez kapcsolódó állami kiadások; hangsúlyozza, hogy a válságintézkedésekre fordított kiadásokat nem a legrosszabb gazdasági helyzetben lévők kárára kell kigazdálkodni, hanem méltányosan kell elosztani az ezekből eredő terheket; hangsúlyozza ezért, hogy a fellendülés ösztönzése és a válság szociális hatásainak ellensúlyozása érdekében a gazdaságélénkítő terv keretében tett uniós beruházási erőfeszítéseknek erős szociális dimenzióval kell rendelkezniük, meg kell erősíteniük a szociális jóléti rendszereket, és be kell fektetniük a szociális biztonságba, az egészségügyi ellátásba, az oktatásba, a megfizethető lakhatásba, a foglalkoztatásba, valamint a kiszolgáltatott csoportoknak szóló igazságügyi és szociális szolgáltatásokba; úgy véli, hogy az oktatásba történő beruházás, a jól megtervezett, progresszív adó- és szociális ellátási rendszerek, a szociális beruházások, valamint a minőségi köz- és szociális szolgáltatások nyújtása elengedhetetlen eszköze annak, hogy megakadályozzák a hátrányos helyzet egyik generációról a másikra történő átadását; hangsúlyozza a szociális jogok európai pillérének az európai helyreállítási terv, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő végrehajtásának fontosságát, a zöld megállapodással és a digitális átállással azonos szinten; ezért kéri, hogy a helyreállítási csomaghoz kapcsolódó, küszöbön álló reformok a felfelé irányuló szociális konvergenciát tegyék a nemzeti reformprogramok egyik fő célkitűzésévé, többek között pénzügyi támogatás révén; ebben az értelemben úgy véli, hogy a gazdasági és környezetvédelmi célok mellett a helyreállítási tervnek támogatnia kell a 2030-ig tartó időszakra szóló új portói menetrend céljait is; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a tagállamokat, hogy teljes körűen használják ki az államháztartásra és a költségvetési politikákra vonatkozó uniós szabályok alkalmazása terén rendelkezésre álló mozgásteret, a Covid19-járvány okozta válság társadalmi következményeinek megelőzését és enyhítését, a szociális jóléti rendszerek megerősítését, a minőségi munkahelyek, a közszolgáltatások, a szegénység elleni küzdelem, valamint a zöld és a digitális átmenet finanszírozását szolgáló rendkívüli kiadások lehetővé tétele érdekében; üdvözli a Next Generation EU-t, az EU gazdaságélénkítő tervét; hangsúlyozza, hogy a méltányos zöld és digitális átállást csak az oktatás, a szociális ellátás és az egészségügyi infrastruktúra megfelelő támogatásával lehet megvalósítani a társadalmi méltányosság, a társadalmi kohézió és a jólét mindenki számára történő biztosítása érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válságban a szociális jóléti rendszerek soha nem látott nyomás alá kerültek, és exponenciálisan nőnek az ehhez kapcsolódó állami kiadások; hangsúlyozza, hogy a válságintézkedésekre fordított kiadásokat nem a legrosszabb gazdasági helyzetben lévők kárára kell kigazdálkodni, hanem méltányosan kell elosztani az ezekből eredő terheket; hangsúlyozza ezért, hogy a fellendülés ösztönzése és a válság szociális hatásainak ellensúlyozása érdekében a gazdaságélénkítő terv keretében tett uniós beruházási erőfeszítéseknek erős szociális dimenzióval kell rendelkezniük, meg kell erősíteniük a szociális jóléti rendszereket, és be kell fektetniük a szociális biztonságba, az egészségügyi ellátásba, az oktatásba, a megfizethető lakhatásba, a foglalkoztatásba, valamint a kiszolgáltatott csoportoknak szóló igazságügyi és szociális szolgáltatásokba; úgy véli, hogy az oktatásba történő beruházás, a jól megtervezett, progresszív adó- és szociális ellátási rendszerek, a szociális beruházások, valamint a minőségi köz- és szociális szolgáltatások nyújtása elengedhetetlen eszköze annak, hogy megakadályozzák a hátrányos helyzet egyik generációról a másikra történő átadását; hangsúlyozza a szociális jogok európai pillérének az európai helyreállítási terv, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő végrehajtásának fontosságát, a zöld megállapodással és a digitális átállással azonos szinten; ezért kéri, hogy a helyreállítási csomaghoz kapcsolódó, küszöbön álló reformok a felfelé irányuló szociális konvergenciát tegyék a nemzeti reformprogramok egyik fő célkitűzésévé, többek között pénzügyi támogatás révén; ebben az értelemben úgy véli, hogy a gazdasági és környezetvédelmi célok mellett a helyreállítási tervnek támogatnia kell a 2030-ig tartó időszakra szóló új portói menetrend céljait is;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a gazdaságélénkítési csomagba épített szociális beruházások ambícióinak el kell érniük a portói menetrend céljaihoz rendelt ambíciók szintjét, hogy biztosítsák a szükséges pénzügyi támogatást is; úgy véli, hogy ezeknek a társadalmi haladásra vonatkozó terveknek körvonalazniuk kell a portói menetrend célkitűzéseinek és a szociális jogok európai pillére alapelveinek végrehajtását, a szociális beruházások nagyságát, az érintett területeket és az elérni kívánt eredményeket; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a gazdaságélénkítési csomagba épített szociális beruházások ambícióinak el kell érniük a portói menetrend céljaihoz rendelt ambíciók szintjét, hogy biztosítsák a szükséges pénzügyi támogatást is; úgy véli, hogy ezeknek a társadalmi haladásra vonatkozó terveknek körvonalazniuk kell a portói menetrend célkitűzéseinek és a szociális jogok európai pillére alapelveinek végrehajtását, a szociális beruházások nagyságát, az érintett területeket és az elérni kívánt eredményeket;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a csökkentett munkaidős foglalkoztatás gazdasági válság idején hatékony eszköz a munkahelyek megőrzésére; üdvözli a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozását, ami sürgősségi intézkedésként a tagállamok csökkentett munkaidős foglalkoztatási kereteinek támogatását célozza a Covid19-válsággal összefüggésben; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentett munkaidős foglalkoztatás nemzeti rendszereinek támogatását célzó kulcsfontosságú eszköz, amely lehetővé teszi a munkahelyek és a készségek megtartását, valamint a bérek és jövedelmek nagy részének megőrzését; felkéri a Bizottságot, hogy körültekintően értékelje ezen ideiglenes eszköz teljesítményét, és vizsgálja meg egy olyan állandó eszköz létrehozásának lehetőségét, amelyet a tagállamok kérésére lehetne aktiválni olyan váratlan válsághelyzetekben, amelyek következtében tartósan megnőnek a csökkentett munkaidős foglalkoztatásra és hasonló intézkedésekre fordított kiadások; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy csak olyan vállalkozások kapjanak pénzügyi támogatást, amelyeket nem a harmadik országbeli joghatóságok adózási célú közös uniós jegyzékében vagy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések 1. mellékletében felsorolt országokban vettek nyilvántartásba; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek tartsák tiszteletben a Szerződésekben rögzített alapvető értékeket, és hogy az állami pénzügyi támogatásban részesülő vállalatok védjék a munkavállalókat, biztosítsák a tisztességes munkakörülményeket, tartsák tiszteletben a szakszervezeteket és az alkalmazandó közös megállapodásokat, fizessék meg a rájuk eső adókat, és tartózkodjanak a részvények visszavásárlásától, valamint attól, hogy bónuszokat fizessenek ki a menedzsmentnek, illetve osztalékot fizessenek a részvényeseknek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a csökkentett munkaidős programokat összekapcsolják az érintett munkavállalók oktatásával és szakképzésével; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a csökkentett munkaidős foglalkoztatás gazdasági válság idején hatékony eszköz a munkahelyek megőrzésére; üdvözli a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozását, ami sürgősségi intézkedésként a tagállamok csökkentett munkaidős foglalkoztatási kereteinek támogatását célozza a Covid19-válsággal összefüggésben; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentett munkaidős foglalkoztatás nemzeti rendszereinek támogatását célzó kulcsfontosságú eszköz, amely lehetővé teszi a munkahelyek és a készségek megtartását, valamint a bérek és jövedelmek nagy részének megőrzését; felkéri a Bizottságot, hogy körültekintően értékelje ezen ideiglenes eszköz teljesítményét, és vizsgálja meg egy olyan állandó eszköz létrehozásának lehetőségét, amelyet a tagállamok kérésére lehetne aktiválni olyan váratlan válsághelyzetekben, amelyek következtében tartósan megnőnek a csökkentett munkaidős foglalkoztatásra és hasonló intézkedésekre fordított kiadások; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy csak olyan vállalkozások kapjanak pénzügyi támogatást, amelyeket nem a harmadik országbeli joghatóságok adózási célú közös uniós jegyzékében vagy az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről szóló tanácsi következtetések 1. mellékletében felsorolt országokban vettek nyilvántartásba; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek tartsák tiszteletben a Szerződésekben rögzített alapvető értékeket, és hogy az állami pénzügyi támogatásban részesülő vállalatok védjék a munkavállalókat, biztosítsák a tisztességes munkakörülményeket, tartsák tiszteletben a szakszervezeteket és az alkalmazandó közös megállapodásokat, fizessék meg a rájuk eső adókat, és tartózkodjanak a részvények visszavásárlásától, valamint attól, hogy bónuszokat fizessenek ki a menedzsmentnek, illetve osztalékot fizessenek a részvényeseknek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a csökkentett munkaidős programokat összekapcsolják az érintett munkavállalók oktatásával és szakképzésével;

| 10. | üdvözli az Európai Bizottság elnökének az európai munkanélküli-járadék viszontbiztosítási rendszerre vonatkozó javaslatról szóló bejelentését, és sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő javaslatát; kéri annak biztosítását, hogy ez az eszköz védje a munkavállalók minden típusát, csökkentse az államháztartásra külső sokkok miatt nehezedő nyomást, és védje a nemzeti munkanélküli-ellátási rendszereket olyan válságok idején, amelyek a kiadások hirtelen növekedéséhez vezetnek; kéri, hogy a javaslat a GMU-országokra vonatkozzon, de biztosítsa a nem GMU-országok számára is a csatlakozás lehetőségét; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Európai Bizottság elnökének az európai munkanélküli-járadék viszontbiztosítási rendszerre vonatkozó javaslatról szóló bejelentését, és sürgeti a Bizottságot, hogy terjessze elő javaslatát; kéri annak biztosítását, hogy ez az eszköz védje a munkavállalók minden típusát, csökkentse az államháztartásra külső sokkok miatt nehezedő nyomást, és védje a nemzeti munkanélküli-ellátási rendszereket olyan válságok idején, amelyek a kiadások hirtelen növekedéséhez vezetnek; kéri, hogy a javaslat a GMU-országokra vonatkozzon, de biztosítsa a nem GMU-országok számára is a csatlakozás lehetőségét;

| 11. | üdvözli a Méltányos Átállást Támogató Alap elindítását; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai intézkedések széles körű társadalmi elfogadottsága elengedhetetlen azok eredményes végrehajtásához; sürgeti a tagállamokat, hogy a méltányos átállásra vonatkozó területi tervek kidolgozásába vonják be ténylegesen a szociális partnereket, a regionális és helyi önkormányzatokat, valamint a civil társadalmat; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és az azt követő strukturális változások máris súlyos hatással vannak számos európai régióra és azok lakosságára; hangsúlyozza, hogy a zöld és tisztességes munkahelyek létrehozása kulcsfontosságú egy inkluzív és kiegyensúlyozott munkaerőpiac kialakításához a megújuló energiaforrásokon alapuló, erőforrás- és energiahatékony, körforgásos és szén-dioxid-semleges gazdaságra történő tisztességes és méltányos átállás során, és hogy biztosítható legyen, hogy senki ne maradjon le; ragaszkodik ahhoz, hogy növeljék a Bizottság módosított javaslatában a Méltányos Átállást Támogató Alap számára 2020 májusában javasolt összeget; kéri, hogy az alap rendelkezzen elegendő pénzügyi eszközzel az átalakulóban lévő régiók támogatásához, valamint annak biztosításához, hogy új, minőségi munkahelyek jöjjenek létre, és hogy az alapból nyújtott támogatás vezérelve a társadalmi kohézió legyen; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kulcsfontosságú a szerkezetátalakítás által sújtott munkavállalókat célzó szociális tervek támogatásában, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai méltányos átállás szélesebb körű pénzügyi támogatásának részeként állapodjanak meg az eszköz rendelkezésére álló költségvetés jelentős emeléséről; felszólít a rendelkezésre álló források fenntartható és ambiciózus felhasználására a legsérülékenyebb és a lemaradóban lévő régiók támogatása érdekében, szükség esetén átmeneti intézkedések alkalmazásával; emlékeztet arra, hogy a támogatható projekteknek összhangban kell lenniük a 2050-re vonatkozó klímasemlegességi célkitűzéssel, annak 2030-ig megvalósítandó közbülső lépéseivel, valamint a szociális jogok európai pillérével; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Méltányos Átállást Támogató Alap elindítását; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi és éghajlat-politikai intézkedések széles körű társadalmi elfogadottsága elengedhetetlen azok eredményes végrehajtásához; sürgeti a tagállamokat, hogy a méltányos átállásra vonatkozó területi tervek kidolgozásába vonják be ténylegesen a szociális partnereket, a regionális és helyi önkormányzatokat, valamint a civil társadalmat; emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és az azt követő strukturális változások máris súlyos hatással vannak számos európai régióra és azok lakosságára; hangsúlyozza, hogy a zöld és tisztességes munkahelyek létrehozása kulcsfontosságú egy inkluzív és kiegyensúlyozott munkaerőpiac kialakításához a megújuló energiaforrásokon alapuló, erőforrás- és energiahatékony, körforgásos és szén-dioxid-semleges gazdaságra történő tisztességes és méltányos átállás során, és hogy biztosítható legyen, hogy senki ne maradjon le; ragaszkodik ahhoz, hogy növeljék a Bizottság módosított javaslatában a Méltányos Átállást Támogató Alap számára 2020 májusában javasolt összeget; kéri, hogy az alap rendelkezzen elegendő pénzügyi eszközzel az átalakulóban lévő régiók támogatásához, valamint annak biztosításához, hogy új, minőségi munkahelyek jöjjenek létre, és hogy az alapból nyújtott támogatás vezérelve a társadalmi kohézió legyen; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kulcsfontosságú a szerkezetátalakítás által sújtott munkavállalókat célzó szociális tervek támogatásában, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai méltányos átállás szélesebb körű pénzügyi támogatásának részeként állapodjanak meg az eszköz rendelkezésére álló költségvetés jelentős emeléséről; felszólít a rendelkezésre álló források fenntartható és ambiciózus felhasználására a legsérülékenyebb és a lemaradóban lévő régiók támogatása érdekében, szükség esetén átmeneti intézkedések alkalmazásával; emlékeztet arra, hogy a támogatható projekteknek összhangban kell lenniük a 2050-re vonatkozó klímasemlegességi célkitűzéssel, annak 2030-ig megvalósítandó közbülső lépéseivel, valamint a szociális jogok európai pillérével;

| 12. | hangsúlyozza a méltányos átállás által a munkaerőpiacon előidézett változásokat és az új zöld munkahelyek megoszlását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat a nők új zöld munkahelyekhez való hozzáférésének biztosítására, továbbá a megújulóenergia-ágazatban a foglalkoztatás nemek szerinti megoszlásának kiegyensúlyozására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a méltányos átállás által a munkaerőpiacon előidézett változásokat és az új zöld munkahelyek megoszlását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat a nők új zöld munkahelyekhez való hozzáférésének biztosítására, továbbá a megújulóenergia-ágazatban a foglalkoztatás nemek szerinti megoszlásának kiegyensúlyozására;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a Covid19-világjárvány előtt több mint 100 millió európai küzdött napi szinten a szegénységgel és az anyagi nélkülözéssel, és hogy a helyzet a válság következtében tovább fog romlani; elismeri az összes európai alap és program kulcsfontosságú szerepét a szociális területen, valamint azt, hogy a jövőbeli ESZA + és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a következő 7 évben még fontosabb szerepet fog játszani; hangsúlyozza, hogy a helyreállítási erőfeszítéseknek elő kell mozdítaniuk a munkahelyteremtést és a növekedést, társadalmaink rezilienciáját és igazságosságát, és hogy ezeket erős társadalmi dimenziónak kell kísérnie, amely kezeli a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket, valamint a válság által leginkább sújtottak, különösen a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportok szükségleteit, mint amilyenek a szegénységben élők, a munkanélküliek, az idősek, a fiatalok, a fogyatékossággal élők, az egyedülálló szülők, a mobil munkavállalók és a migránsok; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a Covid19-válság társadalmi és gazdasági hatásaira reagálva mozgósítja az EGAA-t, és hangsúlyozza, hogy az EGAA hatályának a digitális és a zöld átállásra való kiterjesztése megfelelő finanszírozást tesz szükségessé az elkövetkező évek során; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt az alapot az elbocsátott munkavállalók szóban forgó átállások során történő támogatására; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a Covid19-világjárvány előtt több mint 100 millió európai küzdött napi szinten a szegénységgel és az anyagi nélkülözéssel, és hogy a helyzet a válság következtében tovább fog romlani; elismeri az összes európai alap és program kulcsfontosságú szerepét a szociális területen, valamint azt, hogy a jövőbeli ESZA + és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) a következő 7 évben még fontosabb szerepet fog játszani; hangsúlyozza, hogy a helyreállítási erőfeszítéseknek elő kell mozdítaniuk a munkahelyteremtést és a növekedést, társadalmaink rezilienciáját és igazságosságát, és hogy ezeket erős társadalmi dimenziónak kell kísérnie, amely kezeli a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségeket, valamint a válság által leginkább sújtottak, különösen a kiszolgáltatott és hátrányos helyzetű csoportok szükségleteit, mint amilyenek a szegénységben élők, a munkanélküliek, az idősek, a fiatalok, a fogyatékossággal élők, az egyedülálló szülők, a mobil munkavállalók és a migránsok; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a Covid19-válság társadalmi és gazdasági hatásaira reagálva mozgósítja az EGAA-t, és hangsúlyozza, hogy az EGAA hatályának a digitális és a zöld átállásra való kiterjesztése megfelelő finanszírozást tesz szükségessé az elkövetkező évek során; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki ezt az alapot az elbocsátott munkavállalók szóban forgó átállások során történő támogatására;

| 14. | aggasztja, hogy a Covid19-járványból való kilábalással összefüggésben az elkövetkező években sürgetővé válhat a szegénység, többek között a gyermekszegénység elleni fellépés; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az Európai Szociális Alap (ESZA+) megosztott irányítás alá tartozó forrásainak legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia keretében végzett tevékenységek támogatására kell fordítaniuk; elengedhetetlennek tartja egy legalább 3 milliárd eurós különálló költségvetés létrehozását a végrehajtás első évére, amikor az EU szembesül a Covid19-világjárvány következményeivel, melyeknek még nagyobb hatása lesz a gyermekekre, akik a legsérülékenyebb csoportot alkotják a leghátrányosabb helyzetű lakosság körében, továbbá azt, hogy 2021 és 2027 között összesen legalább 20 milliárd eurót bocsássanak az európai gyermekgarancia rendelkezésére; sürgeti, hogy ezt egészítsék ki egy átfogó, szegénység elleni stratégiával, amely magában foglalja a tisztességes és megfizethető lakhatást biztosító intézkedéseket és a hajléktalanság kezelését; emlékeztet arra, hogy a gyermekszegénység felszámolására irányuló minden stratégiában figyelembe kell venni az egyszülős családok és a nagycsaládok helyzetét, tekintettel arra, hogy az egyszülős háztartások és a sokgyermekes háztartások a társadalom kiszolgáltatott csoportjai közé tartoznak; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó forrásainak legalább 3 %-át az élelmiszerek és anyagi javak szűkösségének megszüntetésére, valamint a legnagyobb nélkülözésben élők társadalmi befogadásának támogatására kell fordítaniuk; |
| --- | --- |

14.

aggasztja, hogy a Covid19-járványból való kilábalással összefüggésben az elkövetkező években sürgetővé válhat a szegénység, többek között a gyermekszegénység elleni fellépés; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az Európai Szociális Alap (ESZA+) megosztott irányítás alá tartozó forrásainak legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia keretében végzett tevékenységek támogatására kell fordítaniuk; elengedhetetlennek tartja egy legalább 3 milliárd eurós különálló költségvetés létrehozását a végrehajtás első évére, amikor az EU szembesül a Covid19-világjárvány következményeivel, melyeknek még nagyobb hatása lesz a gyermekekre, akik a legsérülékenyebb csoportot alkotják a leghátrányosabb helyzetű lakosság körében, továbbá azt, hogy 2021 és 2027 között összesen legalább 20 milliárd eurót bocsássanak az európai gyermekgarancia rendelkezésére; sürgeti, hogy ezt egészítsék ki egy átfogó, szegénység elleni stratégiával, amely magában foglalja a tisztességes és megfizethető lakhatást biztosító intézkedéseket és a hajléktalanság kezelését; emlékeztet arra, hogy a gyermekszegénység felszámolására irányuló minden stratégiában figyelembe kell venni az egyszülős családok és a nagycsaládok helyzetét, tekintettel arra, hogy az egyszülős háztartások és a sokgyermekes háztartások a társadalom kiszolgáltatott csoportjai közé tartoznak; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó forrásainak legalább 3 %-át az élelmiszerek és anyagi javak szűkösségének megszüntetésére, valamint a legnagyobb nélkülözésben élők társadalmi befogadásának támogatására kell fordítaniuk;

| 15. | kiemeli, hogy a Covid19-válság eddig is sokakat tett munkanélkülivé, különösen fiatalokat, akiket gyakrabban foglalkoztatnak bizonytalan módon; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottságnak az európai ifjúsági garancia megerősítésére irányuló terveit, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelmet; kiemeli, hogy a tagállamoknak továbbra is elegendő ESZA+-forrást kell beruházniuk a fiatalok foglalkoztatását támogató intézkedésekbe, ezért az ESZA+-ból származó, megosztott irányítás alá tartozó forrásaik legalább 15 %-át a minőségi ifjúsági foglalkoztatás támogatását célzó fellépésekre és strukturális reformokra kell fordítaniuk; emlékeztet, arra, hogy egy kötelező, hatékonyabb és befogadóbb ifjúsági garanciára van szükség, amely bérezett tanulószerződéses gyakorlati képzést és szakmai gyakorlatot biztosít az oktatásban, a foglalkoztatásban és a képzésben részt nem vevő (NEET) valamennyi csoport számára az ifjúsági garanciát meghatározó egyértelmű minőségi kritériumok keretein belül; elítéli a fizetés nélküli szakmai gyakorlat alkalmazását – amennyiben az nem valamilyen képesítés megszerzésére irányul –, mivel az a fiatal munkavállalók kizsákmányolását és jogaik megsértését jelenti; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogi keretet a bérezés nélküli szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés hatékony és végrehajtható betiltására; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy a Covid19-válság eddig is sokakat tett munkanélkülivé, különösen fiatalokat, akiket gyakrabban foglalkoztatnak bizonytalan módon; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottságnak az európai ifjúsági garancia megerősítésére irányuló terveit, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelmet; kiemeli, hogy a tagállamoknak továbbra is elegendő ESZA+-forrást kell beruházniuk a fiatalok foglalkoztatását támogató intézkedésekbe, ezért az ESZA+-ból származó, megosztott irányítás alá tartozó forrásaik legalább 15 %-át a minőségi ifjúsági foglalkoztatás támogatását célzó fellépésekre és strukturális reformokra kell fordítaniuk; emlékeztet, arra, hogy egy kötelező, hatékonyabb és befogadóbb ifjúsági garanciára van szükség, amely bérezett tanulószerződéses gyakorlati képzést és szakmai gyakorlatot biztosít az oktatásban, a foglalkoztatásban és a képzésben részt nem vevő (NEET) valamennyi csoport számára az ifjúsági garanciát meghatározó egyértelmű minőségi kritériumok keretein belül; elítéli a fizetés nélküli szakmai gyakorlat alkalmazását – amennyiben az nem valamilyen képesítés megszerzésére irányul –, mivel az a fiatal munkavállalók kizsákmányolását és jogaik megsértését jelenti; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogi keretet a bérezés nélküli szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés hatékony és végrehajtható betiltására;

A portói menetrend: célok és javaslatok

A portói menetrend: célok és javaslatok

| 16. | úgy véli, hogy portói menetrendnek mint a fenntartható fejlődést szolgáló erős szociális Európa megteremtését célzó menetrendnek magában kell foglalnia gazdasági, társadalmi és környezeti jóléti mutatókat, és a következő területekre kell kiterjednie: tisztességes munka, társadalmi igazságosság és esélyegyenlőség, szilárd szociális jóléti rendszerek és tisztességes mobilitás; úgy véli, hogy a kézzelfoghatóbb eredmények elérése érdekében ennek az új menetrendnek kvantitatív és kvalitatív célokat kell ötvöznie, és egy jogokra alapuló megközelítésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy portói menetrendnek mint a fenntartható fejlődést szolgáló erős szociális Európa megteremtését célzó menetrendnek magában kell foglalnia gazdasági, társadalmi és környezeti jóléti mutatókat, és a következő területekre kell kiterjednie: tisztességes munka, társadalmi igazságosság és esélyegyenlőség, szilárd szociális jóléti rendszerek és tisztességes mobilitás; úgy véli, hogy a kézzelfoghatóbb eredmények elérése érdekében ennek az új menetrendnek kvantitatív és kvalitatív célokat kell ötvöznie, és egy jogokra alapuló megközelítésen kell alapulnia;

| 17. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mivel sok közszolgáltatást a Covid19 során digitalizáltak, kezeljék aktívan az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén mutatkozó digitális szakadékot azáltal, hogy helyi szinten biztosítják a társadalmi innováció uniós pénzügyi támogatását a közszolgáltatások könnyebb hozzáférhetővé tétele érdekében, ideértve a kapacitásépítést és az e-integrációval és az adatműveltséggel kapcsolatos innovatív, alulról felfelé irányuló kezdeményezések kiterjesztését, annak biztosítása érdekében, hogy minden polgár hozzáférjen magas színvonalú, hozzáférhető és felhasználóbarát általános érdekű szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mivel sok közszolgáltatást a Covid19 során digitalizáltak, kezeljék aktívan az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén mutatkozó digitális szakadékot azáltal, hogy helyi szinten biztosítják a társadalmi innováció uniós pénzügyi támogatását a közszolgáltatások könnyebb hozzáférhetővé tétele érdekében, ideértve a kapacitásépítést és az e-integrációval és az adatműveltséggel kapcsolatos innovatív, alulról felfelé irányuló kezdeményezések kiterjesztését, annak biztosítása érdekében, hogy minden polgár hozzáférjen magas színvonalú, hozzáférhető és felhasználóbarát általános érdekű szolgáltatásokhoz;

1.   
  Tisztességes munka és fenntartható és befogadó munkaerőpiacok

Tisztességes munka és fenntartható és befogadó munkaerőpiacok

| 18. | megjegyzi, hogy a tisztességes bérek a tisztességes munkakörülmények és a virágzó szociális piacgazdaság kulcsfontosságú elemei, és hogy a bérszinteknek lehetővé kell tenniük a munkavállalók számára, hogy kielégítsék saját és családjuk igényeit; úgy véli, hogy az EU-ban minden munkavállalónak olyan fizetést kell kapnia, amely legalább tisztes életszínvonalat biztosít; úgy véli, hogy a megerősített kollektív tárgyalás a legjobb módja annak, hogy előmozdítsák a tisztességes béreket az Unióban; felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel az EU-n belüli kollektív tárgyalások akadályait, és tudomásul veszi a minimálbérről és a kollektív tárgyalásokról szóló irányelvre irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia az aktív keresők szegénységének felszámolásához és elő kell mozdítania a kollektív tárgyalásokat, a nemzeti hagyományokkal összhangban, valamint kellően tiszteletben tartva a nemzeti szociális partnerek autonómiáját és a jól működő kollektív tárgyalási modelleket; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a létminimum-mutatóról a háztartások megélhetési költségeire és az alapvető szükségleteik kielégítéséhez szükséges megközelítő jövedelemre vonatkozó becslés elkészítése érdekében minden tagállam és régió vonatkozásában, amely referenciaeszközként szolgálhatna a szociális partnerek számára; kitart amellett, hogy a törvényben előírt minimálbéreket a tisztességességi küszöb feletti szinten határozzák meg a szociális partnerek teljes körű bevonásával, ami hozzájárul a dolgozók szegénységének kiküszöböléséhez és garantálja minden munkavállaló számára a szegénységi szintet meghaladó jövedelmet, és figyelembe veszi a megélhetési költségek eltérését a tagállamokon belül; összehangolt uniós szintű megközelítésre szólít fel a reálbérek növekedésének elérése, a káros munkaerőköltség-verseny lefelé irányuló spiráljának elkerülése és a mindenkire kiterjedő, felfelé irányuló társadalmi konvergencia növelése érdekében; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a tisztességes bérek a tisztességes munkakörülmények és a virágzó szociális piacgazdaság kulcsfontosságú elemei, és hogy a bérszinteknek lehetővé kell tenniük a munkavállalók számára, hogy kielégítsék saját és családjuk igényeit; úgy véli, hogy az EU-ban minden munkavállalónak olyan fizetést kell kapnia, amely legalább tisztes életszínvonalat biztosít; úgy véli, hogy a megerősített kollektív tárgyalás a legjobb módja annak, hogy előmozdítsák a tisztességes béreket az Unióban; felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel az EU-n belüli kollektív tárgyalások akadályait, és tudomásul veszi a minimálbérről és a kollektív tárgyalásokról szóló irányelvre irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek hozzá kell járulnia az aktív keresők szegénységének felszámolásához és elő kell mozdítania a kollektív tárgyalásokat, a nemzeti hagyományokkal összhangban, valamint kellően tiszteletben tartva a nemzeti szociális partnerek autonómiáját és a jól működő kollektív tárgyalási modelleket; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a létminimum-mutatóról a háztartások megélhetési költségeire és az alapvető szükségleteik kielégítéséhez szükséges megközelítő jövedelemre vonatkozó becslés elkészítése érdekében minden tagállam és régió vonatkozásában, amely referenciaeszközként szolgálhatna a szociális partnerek számára; kitart amellett, hogy a törvényben előírt minimálbéreket a tisztességességi küszöb feletti szinten határozzák meg a szociális partnerek teljes körű bevonásával, ami hozzájárul a dolgozók szegénységének kiküszöböléséhez és garantálja minden munkavállaló számára a szegénységi szintet meghaladó jövedelmet, és figyelembe veszi a megélhetési költségek eltérését a tagállamokon belül; összehangolt uniós szintű megközelítésre szólít fel a reálbérek növekedésének elérése, a káros munkaerőköltség-verseny lefelé irányuló spiráljának elkerülése és a mindenkire kiterjedő, felfelé irányuló társadalmi konvergencia növelése érdekében;

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt kötelezzék el magukat amellett, hogy a kollektív tárgyalások által lefedettek körét 2030-ig 90 %-os szintre emelik azokban a nemzeti rendszerekben, amelyek egyesítik a foglalkoztatás és munkakörülmények törvényi és a szociális partnerek általi szabályozását; hangsúlyozza, hogy a kollektív tárgyalások hozzájárulnak a szociális piacgazdasághoz, a Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott célnak megfelelően; ismét hangsúlyozza, hogy az európai szerződéseket, amelyek kifejezetten védik a szociális partnerek autonómiáját, és az egyes tagállamokban érvényben lévő önszabályozási rendszereket meg kell védeni, hogy a szociális partnereknek lehetősége nyíljon az autonóm szabályozásra, biztosítva az erős legitimitást és fokozva a kollektív szerződések által lefedettek számát; felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak fel minden olyan nemzeti jogszabályt, amely akadályozza a kollektív tárgyalásokat, többek között a szakszervezetek szerveződés céljából a munkahelyekhez való hozzáférésének biztosításával; hangsúlyozza, hogy a tagállami reformoknak nem szabad negatívan befolyásolniuk a kollektív tárgyalásokat, és hogy e tárgyalásokat ágazati szinten támogatni kell, beleértve a szociális partnerek kapacitásépítésének támogatását; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben vonják be a szociális partnereket az európai politikai döntéshozatalba, többek között az európai szemeszter folyamatába; úgy véli, hogy a javasolt célok hozzájárulnak a dolgozói szegénység felszámolásához és az európai munkavállalók számára az igazságos bérek biztosításához; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt kötelezzék el magukat amellett, hogy a kollektív tárgyalások által lefedettek körét 2030-ig 90 %-os szintre emelik azokban a nemzeti rendszerekben, amelyek egyesítik a foglalkoztatás és munkakörülmények törvényi és a szociális partnerek általi szabályozását; hangsúlyozza, hogy a kollektív tárgyalások hozzájárulnak a szociális piacgazdasághoz, a Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott célnak megfelelően; ismét hangsúlyozza, hogy az európai szerződéseket, amelyek kifejezetten védik a szociális partnerek autonómiáját, és az egyes tagállamokban érvényben lévő önszabályozási rendszereket meg kell védeni, hogy a szociális partnereknek lehetősége nyíljon az autonóm szabályozásra, biztosítva az erős legitimitást és fokozva a kollektív szerződések által lefedettek számát; felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak fel minden olyan nemzeti jogszabályt, amely akadályozza a kollektív tárgyalásokat, többek között a szakszervezetek szerveződés céljából a munkahelyekhez való hozzáférésének biztosításával; hangsúlyozza, hogy a tagállami reformoknak nem szabad negatívan befolyásolniuk a kollektív tárgyalásokat, és hogy e tárgyalásokat ágazati szinten támogatni kell, beleértve a szociális partnerek kapacitásépítésének támogatását; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben vonják be a szociális partnereket az európai politikai döntéshozatalba, többek között az európai szemeszter folyamatába; úgy véli, hogy a javasolt célok hozzájárulnak a dolgozói szegénység felszámolásához és az európai munkavállalók számára az igazságos bérek biztosításához;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai közbeszerzési irányelvet annak érdekében, hogy a kollektív tárgyalási megállapodásoknak eleget tevő vállalatok kedvezőbb elbánásban részesüljenek; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a szociális záradékot, és a közbeszerzésekből zárja ki az olyan vállalatoktól érkező ajánlatokat, amelyek bűncselekményeket hajtottak végre, felszámolták a szakszervezetet vagy elutasították a részvételt a kollektív tárgyalásokon, ezzel biztosítva, hogy a közpénzeket a méltányos átállás iránt elkötelezett vállalatokba fektetik a kollektív megállapodások előmozdítása és a szakszervezetek jelenlétének fokozása céljából; úgy véli továbbá, hogy a vállalkozásoknak nyújtott minden uniós pénzügyi támogatást attól kell függővé tenni, hogy megfelelnek-e a vonatkozó kollektív szerződésekből eredő, alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy munkáltatói kötelezettségeknek; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy a közszolgáltatások – akár magán, akár állami irányítás alatt állnak – nyújtsanak személyzetük számára megfelelő munkakörülményeket, tiszteletben tartva különösen a kollektív vagy vállalati szintű tárgyalások folytatásának és megkötésének szabadságát, valamint a megfelelő bérhez való jogot; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai közbeszerzési irányelvet annak érdekében, hogy a kollektív tárgyalási megállapodásoknak eleget tevő vállalatok kedvezőbb elbánásban részesüljenek; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a szociális záradékot, és a közbeszerzésekből zárja ki az olyan vállalatoktól érkező ajánlatokat, amelyek bűncselekményeket hajtottak végre, felszámolták a szakszervezetet vagy elutasították a részvételt a kollektív tárgyalásokon, ezzel biztosítva, hogy a közpénzeket a méltányos átállás iránt elkötelezett vállalatokba fektetik a kollektív megállapodások előmozdítása és a szakszervezetek jelenlétének fokozása céljából; úgy véli továbbá, hogy a vállalkozásoknak nyújtott minden uniós pénzügyi támogatást attól kell függővé tenni, hogy megfelelnek-e a vonatkozó kollektív szerződésekből eredő, alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy munkáltatói kötelezettségeknek; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy a közszolgáltatások – akár magán, akár állami irányítás alatt állnak – nyújtsanak személyzetük számára megfelelő munkakörülményeket, tiszteletben tartva különösen a kollektív vagy vállalati szintű tárgyalások folytatásának és megkötésének szabadságát, valamint a megfelelő bérhez való jogot;

| 21. | nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy sok tagállamban magas az ifjúsági munkanélküliség, és hogy a fiatalok munkaszerződései bizonytalanok, különösen azokban az ágazatokban, amelyeket súlyosan érintett a Covid19-válság; felszólít az ifjúsági garanciaeszköz megerősítésére azzal a céllal, hogy 2030-ig legalább 50 %-kal csökkenjen a tartós és az ifjúsági munkanélküliség, feltételeket vezetve be a minőségi munkahelyek teremtésére vonatkozóan is, összhangban az ENSZ 2030-as menetrendjének 8. fenntartható fejlődési céljával; úgy véli, hogy eljött az ideje annak, hogy az ifjúsági garancia valamennyi tagállam számára kötelező és inkluzív legyen, ideértve a hosszú ideje nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, illetve a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokat, például a fogyatékossággal élő és a roma fiatalokat célzó aktív tájékoztatási intézkedéseket is; |
| --- | --- |

21.

nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy sok tagállamban magas az ifjúsági munkanélküliség, és hogy a fiatalok munkaszerződései bizonytalanok, különösen azokban az ágazatokban, amelyeket súlyosan érintett a Covid19-válság; felszólít az ifjúsági garanciaeszköz megerősítésére azzal a céllal, hogy 2030-ig legalább 50 %-kal csökkenjen a tartós és az ifjúsági munkanélküliség, feltételeket vezetve be a minőségi munkahelyek teremtésére vonatkozóan is, összhangban az ENSZ 2030-as menetrendjének 8. fenntartható fejlődési céljával; úgy véli, hogy eljött az ideje annak, hogy az ifjúsági garancia valamennyi tagállam számára kötelező és inkluzív legyen, ideértve a hosszú ideje nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, illetve a hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező fiatalokat, például a fogyatékossággal élő és a roma fiatalokat célzó aktív tájékoztatási intézkedéseket is;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a minőségi munkahelyek európai menetrendje nemcsak a méltányosságról szól, hanem a gazdaság számára is hasznos, mivel javítja a termelékenységet, és növeli a belső keresletet; úgy véli, hogy a minőségi foglalkoztatásnak magában kell foglalnia a legalább a létminimumot biztosító jövedelmet, a foglalkoztatás biztonságát és a szociális védelemhez való hozzáférést, az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit, jó munkakörülményeket, biztonságos és egészséges munkahelyeket, a munka és a magánélet megfelelő egyensúlyát biztosító észszerű munkaidőt, valamint a szakszervezeti képviselethez és tárgyaláshoz való jogot; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter folyamatába és a szociális eredménytáblába foglalja bele a munka minőségének európai szintű javítására vonatkozó átfogó célkitűzést annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtson és értékelje a tagállami foglalkoztatáspolitikák hozzájárulását a fenntartható fejlődési célok és a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális és foglalkoztatási vonatkozású, különösen a Covid19-válság nyomán kiadott országspecifikus ajánlásokat ugyanolyan súllyal kezeljék, mint a gazdasági és költségvetési ajánlásokat; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a minőségi munkahelyek európai menetrendje nemcsak a méltányosságról szól, hanem a gazdaság számára is hasznos, mivel javítja a termelékenységet, és növeli a belső keresletet; úgy véli, hogy a minőségi foglalkoztatásnak magában kell foglalnia a legalább a létminimumot biztosító jövedelmet, a foglalkoztatás biztonságát és a szociális védelemhez való hozzáférést, az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit, jó munkakörülményeket, biztonságos és egészséges munkahelyeket, a munka és a magánélet megfelelő egyensúlyát biztosító észszerű munkaidőt, valamint a szakszervezeti képviselethez és tárgyaláshoz való jogot; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter folyamatába és a szociális eredménytáblába foglalja bele a munka minőségének európai szintű javítására vonatkozó átfogó célkitűzést annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtson és értékelje a tagállami foglalkoztatáspolitikák hozzájárulását a fenntartható fejlődési célok és a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális és foglalkoztatási vonatkozású, különösen a Covid19-válság nyomán kiadott országspecifikus ajánlásokat ugyanolyan súllyal kezeljék, mint a gazdasági és költségvetési ajánlásokat;

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Covid19-válságra és annak társadalmi és foglalkoztatási következményeire tekintettel, valamint a hasonló jövőbeli válságokra való jobb reagálás érdekében biztosítsák az EU foglalkoztatási iránymutatásainak legkésőbb egy évvel azok 2020-es elfogadását követően történő felülvizsgálatát; kitart amellett, hogy a demokratikus döntéshozatal erősítése érdekében az Európai Parlamentnek a Tanáccsal egyenrangú félként kell részt vennie a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások meghatározásában; felhívja az Eurofoundot, hogy járuljon hozzá a foglalkoztatás minőségének méréséhez különböző szerződéses és foglalkoztatási körülmények között, és nyújtson be szakpolitikai vonatkozású elemzéseket a munkahelyek minősége javításának és a munkavégzés fenntarthatóságának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Covid19-válságra és annak társadalmi és foglalkoztatási következményeire tekintettel, valamint a hasonló jövőbeli válságokra való jobb reagálás érdekében biztosítsák az EU foglalkoztatási iránymutatásainak legkésőbb egy évvel azok 2020-es elfogadását követően történő felülvizsgálatát; kitart amellett, hogy a demokratikus döntéshozatal erősítése érdekében az Európai Parlamentnek a Tanáccsal egyenrangú félként kell részt vennie a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatások meghatározásában; felhívja az Eurofoundot, hogy járuljon hozzá a foglalkoztatás minőségének méréséhez különböző szerződéses és foglalkoztatási körülmények között, és nyújtson be szakpolitikai vonatkozású elemzéseket a munkahelyek minősége javításának és a munkavégzés fenntarthatóságának elősegítése érdekében;

| 24. | aggodalmát fejezi ki a bizonytalan és nem hagyományos foglalkoztatási formában dolgozó, hamis önfoglalkoztató és nulla órás szerződéssel rendelkező munkavállalók – többek között a tagállamok közigazgatásában is – megnövekedett száma miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek a nem önkéntes ideiglenes és a nem önkéntes részidős foglalkoztatás 2030-ig való megszüntetésére, továbbá azon célkitűzés elérésére, hogy a létrehozott munkahelyek több mint 80 %-a közepes vagy nagy fizetést biztosítson, és a fenntartható ágazatokban koncentrálódjon; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg a nulla órás szerződések és a színlelt önfoglalkoztatás gyakorlatát; |
| --- | --- |

24.

aggodalmát fejezi ki a bizonytalan és nem hagyományos foglalkoztatási formában dolgozó, hamis önfoglalkoztató és nulla órás szerződéssel rendelkező munkavállalók – többek között a tagállamok közigazgatásában is – megnövekedett száma miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek a nem önkéntes ideiglenes és a nem önkéntes részidős foglalkoztatás 2030-ig való megszüntetésére, továbbá azon célkitűzés elérésére, hogy a létrehozott munkahelyek több mint 80 %-a közepes vagy nagy fizetést biztosítson, és a fenntartható ágazatokban koncentrálódjon; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg a nulla órás szerződések és a színlelt önfoglalkoztatás gyakorlatát;

| 25. | felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a munkahelyi halálesetek 2030-ig való felszámolása és a munkahelyi egészségkárosodások 2030-ig való csökkentése mellett; sürgeti a Bizottságot, hogy e cél elérése érdekében dolgozzon ki új munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiát, amely a munkavállalók fizikai és mentális egészségével egyaránt foglalkozik; úgy véli, hogy e stratégiának magában kell foglalnia az egészségvédelmi és biztonsági keretirányelv felülvizsgálatát a munkavállalók védelme érdekében olyan vészhelyzetekben, mint a járványok, valamint a váz- és izomrendszeri megbetegedésekre és a stresszel összefüggő zavarokra vonatkozó ambiciózus jogalkotási javaslatokat, a szociális partnerekkel együttműködésben; felszólítja a Bizottságot. hogy folytassa a rákkeltő és mutagén anyagokról szóló irányelv (CMD) aktualizálását, és 2024-ig legalább további 50 anyagra javasoljon kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékeket (BOEL-ek), valamint vegye fel az irányelvbe a reprodukciós rendszerre káros hatást gyakorló anyagokat, és vezessen be szigorúbb határértékeket a káros anyagokra, például a rákkeltő anyagokra és a mutagénekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az EU-nak követnie kell a mentális egészségre irányuló európai cselekvési keretet; megjegyzi, hogy az egyik cél a rák megelőzése, mivel a rákos megbetegedések 40 %-át megelőzhetőnek tartják; felszólítja a Bizottságot, hogy mutasson be egy a rák elleni küzdelemre irányuló ambiciózus tervet, hogy segítsen csökkenteni az e betegség által okozott szenvedést; szorgalmazza, hogy az egészséges és biztonságos munkahelyek Unió-szerte történő előmozdítása érdekében erősítsék meg az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) szerepét, és dolgozzanak ki további kezdeményezéseket a munkahelyi prevenció javítása érdekében a gazdasági tevékenység minden ágazatában; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a munkahelyi halálesetek 2030-ig való felszámolása és a munkahelyi egészségkárosodások 2030-ig való csökkentése mellett; sürgeti a Bizottságot, hogy e cél elérése érdekében dolgozzon ki új munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiát, amely a munkavállalók fizikai és mentális egészségével egyaránt foglalkozik; úgy véli, hogy e stratégiának magában kell foglalnia az egészségvédelmi és biztonsági keretirányelv felülvizsgálatát a munkavállalók védelme érdekében olyan vészhelyzetekben, mint a járványok, valamint a váz- és izomrendszeri megbetegedésekre és a stresszel összefüggő zavarokra vonatkozó ambiciózus jogalkotási javaslatokat, a szociális partnerekkel együttműködésben; felszólítja a Bizottságot. hogy folytassa a rákkeltő és mutagén anyagokról szóló irányelv (CMD) aktualizálását, és 2024-ig legalább további 50 anyagra javasoljon kötelező erejű foglalkozási expozíciós határértékeket (BOEL-ek), valamint vegye fel az irányelvbe a reprodukciós rendszerre káros hatást gyakorló anyagokat, és vezessen be szigorúbb határértékeket a káros anyagokra, például a rákkeltő anyagokra és a mutagénekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az EU-nak követnie kell a mentális egészségre irányuló európai cselekvési keretet; megjegyzi, hogy az egyik cél a rák megelőzése, mivel a rákos megbetegedések 40 %-át megelőzhetőnek tartják; felszólítja a Bizottságot, hogy mutasson be egy a rák elleni küzdelemre irányuló ambiciózus tervet, hogy segítsen csökkenteni az e betegség által okozott szenvedést; szorgalmazza, hogy az egészséges és biztonságos munkahelyek Unió-szerte történő előmozdítása érdekében erősítsék meg az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) szerepét, és dolgozzanak ki további kezdeményezéseket a munkahelyi prevenció javítása érdekében a gazdasági tevékenység minden ágazatában;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő stratégiai szemléletű uniós gondozói menetrendet, az uniós egészségügyi ágazat minőségi megerősítését célzó további lépésként, beleértve a személyi és háztartási szolgáltatásokat nyújtó munkavállalókat is; megismétli, hogy a gondozási menetrendnek tükröznie kell a 100 millió informális gondozó helyzetét is az EU-ban, akik a tartós ápolás-gondozás 80 %-át látják el, azonban nagyrészt el nem ismertek maradnak; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki olyan szabályozási keretet, amely garantálja a minőségi gondozási szolgáltatásokat, beleértve az egészségügyi ágazatban a fogyasztók és a betegek javát szolgáló új lehetőségek értékelését, tiszteletben tartva az állami és magánintézmények szerepét a polgároknak nyújtott szolgáltatások terén, és tisztességes munkakörülményeket biztosítva a gondozók számára; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő stratégiai szemléletű uniós gondozói menetrendet, az uniós egészségügyi ágazat minőségi megerősítését célzó további lépésként, beleértve a személyi és háztartási szolgáltatásokat nyújtó munkavállalókat is; megismétli, hogy a gondozási menetrendnek tükröznie kell a 100 millió informális gondozó helyzetét is az EU-ban, akik a tartós ápolás-gondozás 80 %-át látják el, azonban nagyrészt el nem ismertek maradnak; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki olyan szabályozási keretet, amely garantálja a minőségi gondozási szolgáltatásokat, beleértve az egészségügyi ágazatban a fogyasztók és a betegek javát szolgáló új lehetőségek értékelését, tiszteletben tartva az állami és magánintézmények szerepét a polgároknak nyújtott szolgáltatások terén, és tisztességes munkakörülményeket biztosítva a gondozók számára;

| 27. | elismeri, hogy a tisztességes, társadalmilag fenntartható munka és a munkakörülmények alakításában való valódi munkavállalói részvétel minden eddiginél fontosabb a digitális platformokon és minden más ágazatban, és hogy a munkavállalóknak demokratikusan befolyással kell rendelkezniük a munka irányítása felett; hangsúlyozza, hogy hogy a digitalizáció által nyújtott előnyöket széles körben és igazságosan meg kell osztani, és a digitális szektorban dolgozókat ugyanazok a jogok és munkakörülmények illetik meg, mint más szektorok munkavállalóit; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a digitális gazdaságban a tisztességes munkakörülményekről és jogokról szóló irányelvre, amely minden munkavállalóra kiterjed, beleértve az atipikus munkaszerződéssel foglalkoztatott, nem hagyományos munkaviszonyban dolgozókat, a platformcégek munkavállalóit és az önfoglalkoztatókat is; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen irányelv keretében biztosítsa, hogy a platformvállalkozások betartsák a már meglévő nemzeti és európai jogszabályokat, a munkaviszony fennállásának megdönthető vélelme révén tisztázzák az alkalmazott platform-munkavállalók foglalkoztatási státuszát, és megvédjék e munkavállalók munkakörülményeit, biztosítsák szociális védelmüket, egészségüket és biztonságukat, és a szakszervezet alapításához, a szakszervezeti képviselethez és a kollektív tárgyalásokhoz való jogukat; sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós versenyjog célzott felülvizsgálatával tegye lehetővé a bizonytalan helyzetű önálló vállalkozók kollektív árképzését az alkupozíció jobb egyensúlyának és a tisztességesebb belső piac biztosításának az érdekében; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy a tisztességes, társadalmilag fenntartható munka és a munkakörülmények alakításában való valódi munkavállalói részvétel minden eddiginél fontosabb a digitális platformokon és minden más ágazatban, és hogy a munkavállalóknak demokratikusan befolyással kell rendelkezniük a munka irányítása felett; hangsúlyozza, hogy hogy a digitalizáció által nyújtott előnyöket széles körben és igazságosan meg kell osztani, és a digitális szektorban dolgozókat ugyanazok a jogok és munkakörülmények illetik meg, mint más szektorok munkavállalóit; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a digitális gazdaságban a tisztességes munkakörülményekről és jogokról szóló irányelvre, amely minden munkavállalóra kiterjed, beleértve az atipikus munkaszerződéssel foglalkoztatott, nem hagyományos munkaviszonyban dolgozókat, a platformcégek munkavállalóit és az önfoglalkoztatókat is; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen irányelv keretében biztosítsa, hogy a platformvállalkozások betartsák a már meglévő nemzeti és európai jogszabályokat, a munkaviszony fennállásának megdönthető vélelme révén tisztázzák az alkalmazott platform-munkavállalók foglalkoztatási státuszát, és megvédjék e munkavállalók munkakörülményeit, biztosítsák szociális védelmüket, egészségüket és biztonságukat, és a szakszervezet alapításához, a szakszervezeti képviselethez és a kollektív tárgyalásokhoz való jogukat; sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós versenyjog célzott felülvizsgálatával tegye lehetővé a bizonytalan helyzetű önálló vállalkozók kollektív árképzését az alkupozíció jobb egyensúlyának és a tisztességesebb belső piac biztosításának az érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány rámutatott a digitális megoldások, különösen a távmunka fontosságára; sürgeti a Bizottságot, hogy ebbe az irányelvbe foglalja bele a tisztességes távmunkára és más munkahelyi digitális jogokra vonatkozó minimumszabályokat és minimumfeltételeket, a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme, valamint a tisztességes munkakörülmények biztosítása érdekében, ideértve a munkaidő tiszteletben tartását, a szabadságot, a munka és a magánélet egyensúlyát, a kikapcsolás jogát, a munkavállalók magánéletének védelmét, beleértve a távoli megfigyelést vagy más nyomon követést is, továbbá a mikrochipek munkavállalókon való elhelyezésének tilalmát és a munkaerő-felvétel során a mesterséges intelligencia használatának tilalmát, figyelembe véve az európai szociális partnerek digitalizációról szóló keretmegállapodását; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány rámutatott a digitális megoldások, különösen a távmunka fontosságára; sürgeti a Bizottságot, hogy ebbe az irányelvbe foglalja bele a tisztességes távmunkára és más munkahelyi digitális jogokra vonatkozó minimumszabályokat és minimumfeltételeket, a munkavállalók egészségének és biztonságának védelme, valamint a tisztességes munkakörülmények biztosítása érdekében, ideértve a munkaidő tiszteletben tartását, a szabadságot, a munka és a magánélet egyensúlyát, a kikapcsolás jogát, a munkavállalók magánéletének védelmét, beleértve a távoli megfigyelést vagy más nyomon követést is, továbbá a mikrochipek munkavállalókon való elhelyezésének tilalmát és a munkaerő-felvétel során a mesterséges intelligencia használatának tilalmát, figyelembe véve az európai szociális partnerek digitalizációról szóló keretmegállapodását;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy a minimumszabályok megállapítása érdekében vezessen be új keretirányelvet a munkavállalók tájékoztatási, konzultációs és képviseleti jogai tekintetében –beleértve a különösen a vállalati szintű változtatásra és szerkezetátalakításra való felkészülést is – az európai társasági formák – köztük az alvállalkozói láncok és a franchise-hálózatok –, valamint az európai társasági mobilitási eszközöket igénybe vevő vállalatok esetében; felszólít továbbá az Európai Üzemi Tanácsról (EWC) szóló irányelv felülvizsgálatára, többek között a megfelelő végrehajtás, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a szabályok megsértése esetén alkalmazandó hatékony szankciók biztosítása, valamint a különleges tárgyaló testület működésének javítása érdekében, beleértve egy transznacionális tájékoztatási és konzultációs folyamatot, amelyet bármely döntés meghozatala előtt megfelelően le kell folytatni és le kell zárni; felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a munkavállalói részvénytulajdonosi programokat, mivel ezek révén javítható a munkavállalók bevonása és a munkahelyi demokrácia, mérsékelhetők az egyenlőtlenségek és csökkenthető a munkahelyek elvesztésének kockázata gazdasági visszaesések esetén; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy a minimumszabályok megállapítása érdekében vezessen be új keretirányelvet a munkavállalók tájékoztatási, konzultációs és képviseleti jogai tekintetében –beleértve a különösen a vállalati szintű változtatásra és szerkezetátalakításra való felkészülést is – az európai társasági formák – köztük az alvállalkozói láncok és a franchise-hálózatok –, valamint az európai társasági mobilitási eszközöket igénybe vevő vállalatok esetében; felszólít továbbá az Európai Üzemi Tanácsról (EWC) szóló irányelv felülvizsgálatára, többek között a megfelelő végrehajtás, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a szabályok megsértése esetén alkalmazandó hatékony szankciók biztosítása, valamint a különleges tárgyaló testület működésének javítása érdekében, beleértve egy transznacionális tájékoztatási és konzultációs folyamatot, amelyet bármely döntés meghozatala előtt megfelelően le kell folytatni és le kell zárni; felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő a munkavállalói részvénytulajdonosi programokat, mivel ezek révén javítható a munkavállalók bevonása és a munkahelyi demokrácia, mérsékelhetők az egyenlőtlenségek és csökkenthető a munkahelyek elvesztésének kockázata gazdasági visszaesések esetén;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg a szükséges feltételeket és követelményeket annak érdekében, hogy 2030-ig a vállalatok legalább 80 %-a fenntartható vállalatirányítási megállapodások hatálya alá tartozzon, a munkavállalókkal egyeztetett stratégiákat kialakítva annak érdekében, hogy az irányítási gyakorlatokon és a piaci jelenléten keresztül pozitívan befolyásolják a környezeti, társadalmi és gazdasági fejlődést, javítsák az igazgatók elszámoltathatóságát a fenntarthatóság vállalati döntéshozatalba való beépítésével kapcsolatban, és előmozdítsák azokat a vállalatirányítási gyakorlatokat, amelyek hozzájárulnak a vállalat fenntarthatóságához, ideértve a vállalati beszámolást, az igazgatótanács javadalmazását, a bérek közötti maximális különbséget, az igazgatóság összetételét és az érdekelt felek bevonását; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg a szükséges feltételeket és követelményeket annak érdekében, hogy 2030-ig a vállalatok legalább 80 %-a fenntartható vállalatirányítási megállapodások hatálya alá tartozzon, a munkavállalókkal egyeztetett stratégiákat kialakítva annak érdekében, hogy az irányítási gyakorlatokon és a piaci jelenléten keresztül pozitívan befolyásolják a környezeti, társadalmi és gazdasági fejlődést, javítsák az igazgatók elszámoltathatóságát a fenntarthatóság vállalati döntéshozatalba való beépítésével kapcsolatban, és előmozdítsák azokat a vállalatirányítási gyakorlatokat, amelyek hozzájárulnak a vállalat fenntarthatóságához, ideértve a vállalati beszámolást, az igazgatótanács javadalmazását, a bérek közötti maximális különbséget, az igazgatóság összetételét és az érdekelt felek bevonását;

| 31. | szorgalmazza egy kötelező emberi jogi átvilágításról és felelősségteljes üzleti magatartásról szóló irányelv elfogadását, amely kiterjed a munkavállalók jogaira, például az egyesülési jogra és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra, az egészségvédelemhez és biztonsághoz való jogra, a szociális védelemre és a jó munkakörülményekre, és bevezeti a vállalatok tevékenységeinek és üzleti kapcsolatainak – ezen belül a szállítói és alvállalkozói láncainak – kötelező átvilágítását; hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek biztosítania kell a szakszervezetek és a munkavállalók képviselőinek teljes körű bevonását az átvilágítás teljes folyamatába, és garantálnia kell a kollektív megállapodások eléréséhez való jogot a kellő gondosságra vonatkozó politikák megfelelő szintjein; hangsúlyozza, hogy mind a nemzeti munkaügyi felügyeli szerveknek, mind az Európai Munkaügyi Hatóságnak (ELA) képesnek kell lenniük arra, hogy ellenőrzéseket folytassanak le a teljes láncban, panaszokat fogadjanak be, és megfelelési támogatást ajánljanak fel minden uniós vállalat és a belső piacra belépni kívánó vállalatok számára; felszólítja a Bizottságot, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy az Unió valamennyi kereskedelmi partnere ratifikálja az ILO 81. egyezményét (munkaügyi ellenőrzés) és 129. egyezményét (munkaügyi ellenőrzés a mezőgazdasági ágazatban); |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza egy kötelező emberi jogi átvilágításról és felelősségteljes üzleti magatartásról szóló irányelv elfogadását, amely kiterjed a munkavállalók jogaira, például az egyesülési jogra és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra, az egészségvédelemhez és biztonsághoz való jogra, a szociális védelemre és a jó munkakörülményekre, és bevezeti a vállalatok tevékenységeinek és üzleti kapcsolatainak – ezen belül a szállítói és alvállalkozói láncainak – kötelező átvilágítását; hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek biztosítania kell a szakszervezetek és a munkavállalók képviselőinek teljes körű bevonását az átvilágítás teljes folyamatába, és garantálnia kell a kollektív megállapodások eléréséhez való jogot a kellő gondosságra vonatkozó politikák megfelelő szintjein; hangsúlyozza, hogy mind a nemzeti munkaügyi felügyeli szerveknek, mind az Európai Munkaügyi Hatóságnak (ELA) képesnek kell lenniük arra, hogy ellenőrzéseket folytassanak le a teljes láncban, panaszokat fogadjanak be, és megfelelési támogatást ajánljanak fel minden uniós vállalat és a belső piacra belépni kívánó vállalatok számára; felszólítja a Bizottságot, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy az Unió valamennyi kereskedelmi partnere ratifikálja az ILO 81. egyezményét (munkaügyi ellenőrzés) és 129. egyezményét (munkaügyi ellenőrzés a mezőgazdasági ágazatban);

| 32. | arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a szociális gazdaság vállalkozásainak sajátosságait, amelyek a világjárvány alatt nagyon fontosnak bizonyulnak a társadalom számára, és értékelje az egyedi programok és pénzügyi eszközök kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy frissítse a szövetkezetek és a szociális gazdaság vállalkozásainak létrehozására és fejlesztésére vonatkozó keretét, amelyek természeténél fogva nagyobb hangsúlyt fektetnek a tisztességes munkakörülményekre és a munkavállalók részvételének ösztönzésére; |
| --- | --- |

32.

arra bátorítja az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a szociális gazdaság vállalkozásainak sajátosságait, amelyek a világjárvány alatt nagyon fontosnak bizonyulnak a társadalom számára, és értékelje az egyedi programok és pénzügyi eszközök kidolgozását; felhívja a Bizottságot, hogy frissítse a szövetkezetek és a szociális gazdaság vállalkozásainak létrehozására és fejlesztésére vonatkozó keretét, amelyek természeténél fogva nagyobb hangsúlyt fektetnek a tisztességes munkakörülményekre és a munkavállalók részvételének ösztönzésére;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók védelme és a szociális jogok érvényesítése szempontjából elengedhetetlen a hatékony végrehajtás; sajnálja, hogy a legtöbb tagállam elmaradásban van az ILO munkaügyi ellenőrzésről szóló egyezményében a munkaügyi ellenőrök száma tekintetében tett kötelezettségvállalások tekintetében; ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamoknak növelniük kell végrehajtási kapacitásukat annak elérése érdekében, hogy legkésőbb 2030-ra minden 10 000 munkavállalóra jusson legalább egy munkaügyi felügyelő; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalók védelme és a szociális jogok érvényesítése szempontjából elengedhetetlen a hatékony végrehajtás; sajnálja, hogy a legtöbb tagállam elmaradásban van az ILO munkaügyi ellenőrzésről szóló egyezményében a munkaügyi ellenőrök száma tekintetében tett kötelezettségvállalások tekintetében; ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamoknak növelniük kell végrehajtási kapacitásukat annak elérése érdekében, hogy legkésőbb 2030-ra minden 10 000 munkavállalóra jusson legalább egy munkaügyi felügyelő;

2.   
  Társadalmi igazságosság és esélyegyenlőség

Társadalmi igazságosság és esélyegyenlőség

| 34. | hangsúlyozza, hogy a gyermekszegénység felszámolásának, valamint a gyermekek jólléte és esélyegyenlősége biztosításának Európa egyik legfontosabb prioritásának kell lennie; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az európai gyermekgarancia elfogadását és végrehajtását annak érdekében, hogy 2030-ra az EU-ban minden gyermek teljes körű hozzáféréssel rendelkezzen a minőségi és ingyenes egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és gyermekgondozáshoz, megfelelő otthonban élhessen és megfelelő élelmezésben részesüljön; megjegyzi, hogy ezt a politikát integrálni kell a szegénység felszámolását célzó politikák és a családpolitika egyéb intézkedéseivel annak érdekében, hogy olyan átfogó politikai ciklusokhoz vezessenek, amelyek lehetőséget kínálnak a gyermekek és családjaik társadalmi integrációjára, beleértve a gyermekszegénység elleni küzdelemre irányuló nemzeti és helyi stratégiákat, figyelembe véve azokat a sajátos kihívásokat, amelyekkel a rászoruló gyermekek különböző csoportjai helyi szinten szembesülnek; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a gyermekszegénység felszámolásának, valamint a gyermekek jólléte és esélyegyenlősége biztosításának Európa egyik legfontosabb prioritásának kell lennie; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az európai gyermekgarancia elfogadását és végrehajtását annak érdekében, hogy 2030-ra az EU-ban minden gyermek teljes körű hozzáféréssel rendelkezzen a minőségi és ingyenes egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és gyermekgondozáshoz, megfelelő otthonban élhessen és megfelelő élelmezésben részesüljön; megjegyzi, hogy ezt a politikát integrálni kell a szegénység felszámolását célzó politikák és a családpolitika egyéb intézkedéseivel annak érdekében, hogy olyan átfogó politikai ciklusokhoz vezessenek, amelyek lehetőséget kínálnak a gyermekek és családjaik társadalmi integrációjára, beleértve a gyermekszegénység elleni küzdelemre irányuló nemzeti és helyi stratégiákat, figyelembe véve azokat a sajátos kihívásokat, amelyekkel a rászoruló gyermekek különböző csoportjai helyi szinten szembesülnek;

| 35. | elítéli, hogy egyes kormányok a világjárványt ürügyként használják fel a munkavállalók és a nők egyes alapvető jogainak visszaszorítására; emlékeztet az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés elidegeníthetetlen jogára, valamint a saját test feletti önrendelkezés jogára; ezért hangsúlyozza, hogy garantálni kell a reproduktív egészségügyi ellátáshoz, a fogamzásgátláshoz és az abortuszhoz való jogot, többek között az abortusz elvégezhetőségére jogilag előírt időtartam meghosszabbításán keresztül is, |
| --- | --- |

35.

elítéli, hogy egyes kormányok a világjárványt ürügyként használják fel a munkavállalók és a nők egyes alapvető jogainak visszaszorítására; emlékeztet az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés elidegeníthetetlen jogára, valamint a saját test feletti önrendelkezés jogára; ezért hangsúlyozza, hogy garantálni kell a reproduktív egészségügyi ellátáshoz, a fogamzásgátláshoz és az abortuszhoz való jogot, többek között az abortusz elvégezhetőségére jogilag előírt időtartam meghosszabbításán keresztül is,

| 36. | üdvözli a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében a minimumjövedelem védelmének megerősítéséről szóló tanácsi következtetéseket; felkéri a Bizottságot, hogy fejlessze tovább ezeket a következtetéseket, és tegyen javaslatot a minimumjövedelem-rendszerek keretére azzal a céllal, hogy biztosítsa a tisztességes élethez való jogot és felszámolja a szegénységet, valamint kezelje a megfelelőség és a lefedettség kérdését, beleértve egy csökkentést kizáró záradékot is; hangsúlyozza, hogy Európában minden embert be kell vonni a minimumjövedelem-rendszerbe, és a nyugdíjaknak biztosítaniuk kell a szegénységi küszöb feletti jövedelmet; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében a minimumjövedelem védelmének megerősítéséről szóló tanácsi következtetéseket; felkéri a Bizottságot, hogy fejlessze tovább ezeket a következtetéseket, és tegyen javaslatot a minimumjövedelem-rendszerek keretére azzal a céllal, hogy biztosítsa a tisztességes élethez való jogot és felszámolja a szegénységet, valamint kezelje a megfelelőség és a lefedettség kérdését, beleértve egy csökkentést kizáró záradékot is; hangsúlyozza, hogy Európában minden embert be kell vonni a minimumjövedelem-rendszerbe, és a nyugdíjaknak biztosítaniuk kell a szegénységi küszöb feletti jövedelmet;

| 37. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat a nemek közötti, jelenleg 16 %-os bérszakadék – és az abból eredő nyugdíjszakadék – 2030-ig történő teljes megszüntetése mellett (0 %-os cél), érvényre juttatva az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást vezérelvét; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő a fizetések átláthatóságára vonatkozó jogi keretet, amint azt eredetileg az első 100 napra ígérték, beleértve a fizetések átláthatóságára vonatkozó jelentéstételt és a fizetések szintjére vonatkozó tájékoztatást; megismétli, hogy a nemek közötti nyugdíjszakadék a nem megfelelő nyugdíjrendszerekből is fakad, amelyek nem veszik kellőképpen figyelembe a szülési és szülői szabadság időszakait; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek hosszú távú intézkedéseket a nők jelentős munkanélküliségi rátájának csökkentése és a nők munkaerő-piaci részvételének biztosítása érdekében, biztosítsák a férfiak és a nők egyenlő munkaerőpiaci részvételét és esélyeit, valamint vezessenek be kezdeményezéseket a nők finanszírozáshoz való hozzáférésének előmozdítására, a női vállalkozók támogatására, illetve a nők pénzügyi függetlenségnek elősegítésére; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kötelezzék el magukat a nemek közötti, jelenleg 16 %-os bérszakadék – és az abból eredő nyugdíjszakadék – 2030-ig történő teljes megszüntetése mellett (0 %-os cél), érvényre juttatva az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást vezérelvét; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő a fizetések átláthatóságára vonatkozó jogi keretet, amint azt eredetileg az első 100 napra ígérték, beleértve a fizetések átláthatóságára vonatkozó jelentéstételt és a fizetések szintjére vonatkozó tájékoztatást; megismétli, hogy a nemek közötti nyugdíjszakadék a nem megfelelő nyugdíjrendszerekből is fakad, amelyek nem veszik kellőképpen figyelembe a szülési és szülői szabadság időszakait; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek hosszú távú intézkedéseket a nők jelentős munkanélküliségi rátájának csökkentése és a nők munkaerő-piaci részvételének biztosítása érdekében, biztosítsák a férfiak és a nők egyenlő munkaerőpiaci részvételét és esélyeit, valamint vezessenek be kezdeményezéseket a nők finanszírozáshoz való hozzáférésének előmozdítására, a női vállalkozók támogatására, illetve a nők pénzügyi függetlenségnek elősegítésére;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be mind az állami, mind a magánszektorra vonatkozó konkrét intézkedéseket, kellő mértékben figyelembe véve a kis- és középvállalkozások sajátosságait, mint például a munka értékének felmérésére vonatkozó kritériumok egyértelmű meghatározását, a nemek szempontjából semleges munkahelyi értékelési és osztályozási rendszereket, a nemek közötti bérszakadék ellenőrzését és az egyenlő fizetést garantáló beszámolókat, a munkavállalók jogát arra, hogy teljes körű tájékoztatást kapjanak a fizetésekről, valamint a jogorvoslathoz való jogot és a vállalatok által az egyenlőség terén elért eredményekre vonatkozó egyértelmű célokat; a bérdiszkrimináció elleni küzdelem érdekében felszólít továbbá az igazságszolgáltatáshoz való jog előmozdítására, valamint szigorúbb eljárási jogok bevezetésére; felszólítja a Bizottságot a szociális partnerek és a kollektív tárgyalás szerepének a díjazások átláthatóságára vonatkozó, jövőbeli jogszabályokon belüli, minden (nemzeti, ágazati, helyi és vállalati) szintre kiterjedő előmozdítására; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon határozott végrehajtási intézkedéseket azok ellen, akik nem felelnek meg, például szabjon ki büntetéseket és szankciókat azokra a munkáltatókra, amelyek megsértik az egyenlő díjazáshoz való jogot; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be mind az állami, mind a magánszektorra vonatkozó konkrét intézkedéseket, kellő mértékben figyelembe véve a kis- és középvállalkozások sajátosságait, mint például a munka értékének felmérésére vonatkozó kritériumok egyértelmű meghatározását, a nemek szempontjából semleges munkahelyi értékelési és osztályozási rendszereket, a nemek közötti bérszakadék ellenőrzését és az egyenlő fizetést garantáló beszámolókat, a munkavállalók jogát arra, hogy teljes körű tájékoztatást kapjanak a fizetésekről, valamint a jogorvoslathoz való jogot és a vállalatok által az egyenlőség terén elért eredményekre vonatkozó egyértelmű célokat; a bérdiszkrimináció elleni küzdelem érdekében felszólít továbbá az igazságszolgáltatáshoz való jog előmozdítására, valamint szigorúbb eljárási jogok bevezetésére; felszólítja a Bizottságot a szociális partnerek és a kollektív tárgyalás szerepének a díjazások átláthatóságára vonatkozó, jövőbeli jogszabályokon belüli, minden (nemzeti, ágazati, helyi és vállalati) szintre kiterjedő előmozdítására; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon határozott végrehajtási intézkedéseket azok ellen, akik nem felelnek meg, például szabjon ki büntetéseket és szankciókat azokra a munkáltatókra, amelyek megsértik az egyenlő díjazáshoz való jogot;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv útjában álló akadályokat, és fogadjanak el ambiciózus tanácsi álláspontot annak érdekében, hogy kezeljék a nők és férfiak közötti jelentős egyenlőtlenséget a legmagasabb szintű döntéshozatal terén; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat amellett, hogy megszüntetik az üvegplafon-jelenséget a tőzsdén jegyzett társaságok vezetőtestületeiben, a nők felsővezetői pozíciókban való legalább 40 %-os képviseletére vonatkozó célkitűzés bevezetésével; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv útjában álló akadályokat, és fogadjanak el ambiciózus tanácsi álláspontot annak érdekében, hogy kezeljék a nők és férfiak közötti jelentős egyenlőtlenséget a legmagasabb szintű döntéshozatal terén; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat amellett, hogy megszüntetik az üvegplafon-jelenséget a tőzsdén jegyzett társaságok vezetőtestületeiben, a nők felsővezetői pozíciókban való legalább 40 %-os képviseletére vonatkozó célkitűzés bevezetésével;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy, a 2020 utáni időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiát, amely kiterjed a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény valamennyi rendelkezésére, és amely ambiciózus, világos és mérhető célokat, egyértelmű időkeretekkel és célzott forrásokkal rendelkező tervezett intézkedéseket tartalmaz, valamint amelyet egy megfelelő és elegendő forrással ellátott, egyértelmű referenciaértékekkel és mutatókkal rendelkező nyomon követési mechanizmus támogat, hangsúlyozva az áruk és szolgáltatások – többek között az épített környezet, az inkluzív oktatás és a munkaerőpiac – teljes körű hozzáférhetőségének, valamint a mesterséges intelligencia alkalmazásának szükségességét, biztosítva a fogyatékossággal élő személyek teljes körű társadalmi részvételét, továbbá elkötelezve a tartós gondozással foglalkozó intézmények intézményi kitagolásának teljessé tétele mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel a Kohéziós Alapból, az ERFA-ból és különösen az ESZA-ból rendelkezésre álló forrásokat annak érdekében, hogy javítsák a közterületek akadálymentességét a sajátos igényűek, köztük a fogyatékkal élő emberek, a gyermeket nevelő személyek és az idősek számára, akik még mindig szembesülnek a társadalmi kirekesztés problémájával; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy, a 2020 utáni időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiát, amely kiterjed a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény valamennyi rendelkezésére, és amely ambiciózus, világos és mérhető célokat, egyértelmű időkeretekkel és célzott forrásokkal rendelkező tervezett intézkedéseket tartalmaz, valamint amelyet egy megfelelő és elegendő forrással ellátott, egyértelmű referenciaértékekkel és mutatókkal rendelkező nyomon követési mechanizmus támogat, hangsúlyozva az áruk és szolgáltatások – többek között az épített környezet, az inkluzív oktatás és a munkaerőpiac – teljes körű hozzáférhetőségének, valamint a mesterséges intelligencia alkalmazásának szükségességét, biztosítva a fogyatékossággal élő személyek teljes körű társadalmi részvételét, továbbá elkötelezve a tartós gondozással foglalkozó intézmények intézményi kitagolásának teljessé tétele mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy használják fel a Kohéziós Alapból, az ERFA-ból és különösen az ESZA-ból rendelkezésre álló forrásokat annak érdekében, hogy javítsák a közterületek akadálymentességét a sajátos igényűek, köztük a fogyatékkal élő emberek, a gyermeket nevelő személyek és az idősek számára, akik még mindig szembesülnek a társadalmi kirekesztés problémájával;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó következő, 2021-es stratégiába be kell építeni a nemek közötti egyenlőség szempontjait, kellő figyelmet fordítva a munkaerőpiachoz való hozzáférés célzott intézkedések és fellépések révén történő javítására; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó következő, 2021-es stratégiába be kell építeni a nemek közötti egyenlőség szempontjait, kellő figyelmet fordítva a munkaerőpiachoz való hozzáférés célzott intézkedések és fellépések révén történő javítására;

| 42. | támogatja az inkluzív és akadálymentes oktatás előmozdítását, beleértve a szélessávú internet biztosítását, a szakképzést és a digitális képzést, többek között a kiszolgáltatott csoportok, köztük a migráns hátterű emberek és a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy különösen az alacsony képzettségű és idősebb munkavállalók átképezhessék magukat, és új készségeket sajátíthassanak el; támogatja az egész Unióra kiterjedő tanulószerződéses gyakorlati képzési lehetőségek létrehozását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy oly módon fokozzák a fogyatékossággal élők jobb munkaerőpiaci befogadására irányuló erőfeszítéseiket, hogy a digitális munka által a bevonásukra kínált lehetőségek kihasználásával és a foglalkoztatásukra nyújtott ösztönzőkkel megszüntetik az akadályokat; emlékeztet arra, hogy az Eurofound szerint a munkaképességet korlátozó krónikus és ritka betegségben szenvedő munkavállalók esetében három munkavállaló közül csak egynél alakítják át megfelelően a munkahelyeket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a munkát a fogyatékossággal élő és krónikus betegségben szenvedő emberek foglalkoztatásának, munkában tartásának és reintegrációjának előmozdítására irányuló munkájukat Európában; |
| --- | --- |

42.

támogatja az inkluzív és akadálymentes oktatás előmozdítását, beleértve a szélessávú internet biztosítását, a szakképzést és a digitális képzést, többek között a kiszolgáltatott csoportok, köztük a migráns hátterű emberek és a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy különösen az alacsony képzettségű és idősebb munkavállalók átképezhessék magukat, és új készségeket sajátíthassanak el; támogatja az egész Unióra kiterjedő tanulószerződéses gyakorlati képzési lehetőségek létrehozását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy oly módon fokozzák a fogyatékossággal élők jobb munkaerőpiaci befogadására irányuló erőfeszítéseiket, hogy a digitális munka által a bevonásukra kínált lehetőségek kihasználásával és a foglalkoztatásukra nyújtott ösztönzőkkel megszüntetik az akadályokat; emlékeztet arra, hogy az Eurofound szerint a munkaképességet korlátozó krónikus és ritka betegségben szenvedő munkavállalók esetében három munkavállaló közül csak egynél alakítják át megfelelően a munkahelyeket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a munkát a fogyatékossággal élő és krónikus betegségben szenvedő emberek foglalkoztatásának, munkában tartásának és reintegrációjának előmozdítására irányuló munkájukat Európában;

| 43. | üdvözli az új európai készségfejlesztési programot; rámutat a munkavállalók képzéshez és átképzéshez való hozzáférésének fontosságára azokban az iparágakban, amelyek a zöld és digitális átállás fényében alapvető változásokon mennek át; rámutat arra, hogy a képesítések és az igazolt kompetenciák hozzáadott értéket biztosítanak a munkavállalóknak, javítva helyzetüket a munkaerőpiacon, és a munkaerőpiaci átmenet idején továbbvihetők; szorgalmazza, hogy a készségekkel kapcsolatos közpolitika a képesítések és kompetenciák elismerésére, igazolására és validálására összpontosítson; hangsúlyozza, hogy készségalapú kompenzációs rendszereket kell kialakítani a munkavállalók készségfejlesztése céljából közpénzeket igénybe vevő vállalatokban, és ezt a rendszert a munkavállalók képviselőivel egyeztetve kell létrehozni, mivel biztosítaná, hogy a közberuházás megtérüljön; hangsúlyozza, hogy a fenntartható versenyképességet, társadalmi igazságosságot és ellenálló képességet célzó európai készségstratégiának mindenki számára és minden területen garantálnia kell az egész életen át tartó tanuláshoz való jogot; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az új európai készségfejlesztési programot; rámutat a munkavállalók képzéshez és átképzéshez való hozzáférésének fontosságára azokban az iparágakban, amelyek a zöld és digitális átállás fényében alapvető változásokon mennek át; rámutat arra, hogy a képesítések és az igazolt kompetenciák hozzáadott értéket biztosítanak a munkavállalóknak, javítva helyzetüket a munkaerőpiacon, és a munkaerőpiaci átmenet idején továbbvihetők; szorgalmazza, hogy a készségekkel kapcsolatos közpolitika a képesítések és kompetenciák elismerésére, igazolására és validálására összpontosítson; hangsúlyozza, hogy készségalapú kompenzációs rendszereket kell kialakítani a munkavállalók készségfejlesztése céljából közpénzeket igénybe vevő vállalatokban, és ezt a rendszert a munkavállalók képviselőivel egyeztetve kell létrehozni, mivel biztosítaná, hogy a közberuházás megtérüljön; hangsúlyozza, hogy a fenntartható versenyképességet, társadalmi igazságosságot és ellenálló képességet célzó európai készségstratégiának mindenki számára és minden területen garantálnia kell az egész életen át tartó tanuláshoz való jogot;

3.   
  Szilárd szociális jóléti rendszerek

Szilárd szociális jóléti rendszerek

| 44. | megjegyzi, hogy a becslések szerint az EU-ban a szociális infrastruktúrába jelenleg évente 170 milliárd EUR-t fektettek be, a Bizottság pedig a szükséges beruházásokat 192 milliárd EUR-ra becsüli, amelyen belül a befektetések 62 %-át az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás teszi ki (megfizethető lakhatás 57 milliárd EUR-t, az egészségügy 70 milliárd EUR-t, a tartós ápolás-gondozás 50 milliárd EUR-t, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás 15 milliárd EUR-t); felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gazdaságélénkítési és rezilienciajavítási eszköz egy részét fordítsák a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására, amely egyenértékű a környezetvédelmi és digitális prioritásokba történő beruházásokkal; ragaszkodik ahhoz, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz erőforrásainak felosztásakor vegyék figyelembe a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy a becslések szerint az EU-ban a szociális infrastruktúrába jelenleg évente 170 milliárd EUR-t fektettek be, a Bizottság pedig a szükséges beruházásokat 192 milliárd EUR-ra becsüli, amelyen belül a befektetések 62 %-át az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás teszi ki (megfizethető lakhatás 57 milliárd EUR-t, az egészségügy 70 milliárd EUR-t, a tartós ápolás-gondozás 50 milliárd EUR-t, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás 15 milliárd EUR-t); felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gazdaságélénkítési és rezilienciajavítási eszköz egy részét fordítsák a szociális jogok európai pillére elveinek végrehajtására, amely egyenértékű a környezetvédelmi és digitális prioritásokba történő beruházásokkal; ragaszkodik ahhoz, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz erőforrásainak felosztásakor vegyék figyelembe a nemek közötti egyenlőséget;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2020 és 2025 közötti időszakra szóló európai stratégiát, és felkéri a tagállamokat, hogy az európai stratégia alapján a Covid19-válság nyomán hozott társadalmi-gazdasági intézkedések fontos összetevőjeként fogadjanak el nemzeti stratégiákat a nemek közötti egyenlőségre; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2020 és 2025 közötti időszakra szóló európai stratégiát, és felkéri a tagállamokat, hogy az európai stratégia alapján a Covid19-válság nyomán hozott társadalmi-gazdasági intézkedések fontos összetevőjeként fogadjanak el nemzeti stratégiákat a nemek közötti egyenlőségre;

| 46. | hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak jobb és jobban harmonizált adatokat kell gyűjtenie az európai hajléktalanok számáról, mivel továbbra is ez képezi minden hatékony közpolitika alapját; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak jobb és jobban harmonizált adatokat kell gyűjtenie az európai hajléktalanok számáról, mivel továbbra is ez képezi minden hatékony közpolitika alapját;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai kötelesek biztosítani a polgárok számára a tisztességes és megfizethető lakhatáshoz való egyetemes hozzáférést, összhangban az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó céljaival, különösen a 11. céllal, továbbá az olyan alapvető jogokkal, mint az Európai Szociális Charta 16., 30. és 31., cikke, valamint a szociális jogok európai pillére; felszólítja e tekintetben az összes tagállamot, hogy ratifikálják a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; kiemeli, hogy a szociális, méltányos és megfizethető lakhatásra irányuló beruházások döntő fontosságúak minden polgár életminőségének biztosításához és javításához; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maximalizálják a megfizethető lakhatásba való beruházásra irányuló erőfeszítéseiket az alacsony és közepes jövedelmű csoportok (az alsó három kvintilis) lakhatási szükségleteinek kielégítése érdekében, biztosítva, hogy az új építésű lakások legalább 30 %-a e két jövedelmi csoport megfizethető lakhatásának biztosítását célozza, valamint hogy 2030-ig szüntessék meg az energiaszegénységet az alacsony jövedelmű háztartások energiahatékonysági beruházásainak támogatásán keresztül; felhívja a tagállamokat, hogy helyreállítási és rezilienciaterveikben kezeljék kiemelten az épületek felújítását; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő ambiciózus cselekvési tervet a hajléktalanság 2030-ig való fokozatos megszüntetésére, beleértve az egész Európára kiterjedő „Lakhatás az első helyen” megközelítést; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy uniós keretre a hajléktalansággal kapcsolatos nemzeti stratégiák számára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a minőségi lakhatás minimumkövetelményeit a határt átlépő munkavállalók és az idénymunkások számára, amelyet függetleníteni kell a javadalmazásuktól, és biztosítsák a munkaügyi felügyelőségek által érvényesített tisztességes körülményeket, a bérlők magánélethez való jogát és írásbeli bérleti szerződéseket, valamint hogy e tekintetben állapítsanak meg normákat; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai kötelesek biztosítani a polgárok számára a tisztességes és megfizethető lakhatáshoz való egyetemes hozzáférést, összhangban az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó céljaival, különösen a 11. céllal, továbbá az olyan alapvető jogokkal, mint az Európai Szociális Charta 16., 30. és 31., cikke, valamint a szociális jogok európai pillére; felszólítja e tekintetben az összes tagállamot, hogy ratifikálják a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; kiemeli, hogy a szociális, méltányos és megfizethető lakhatásra irányuló beruházások döntő fontosságúak minden polgár életminőségének biztosításához és javításához; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maximalizálják a megfizethető lakhatásba való beruházásra irányuló erőfeszítéseiket az alacsony és közepes jövedelmű csoportok (az alsó három kvintilis) lakhatási szükségleteinek kielégítése érdekében, biztosítva, hogy az új építésű lakások legalább 30 %-a e két jövedelmi csoport megfizethető lakhatásának biztosítását célozza, valamint hogy 2030-ig szüntessék meg az energiaszegénységet az alacsony jövedelmű háztartások energiahatékonysági beruházásainak támogatásán keresztül; felhívja a tagállamokat, hogy helyreállítási és rezilienciaterveikben kezeljék kiemelten az épületek felújítását; sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő ambiciózus cselekvési tervet a hajléktalanság 2030-ig való fokozatos megszüntetésére, beleértve az egész Európára kiterjedő „Lakhatás az első helyen” megközelítést; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy uniós keretre a hajléktalansággal kapcsolatos nemzeti stratégiák számára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a minőségi lakhatás minimumkövetelményeit a határt átlépő munkavállalók és az idénymunkások számára, amelyet függetleníteni kell a javadalmazásuktól, és biztosítsák a munkaügyi felügyelőségek által érvényesített tisztességes körülményeket, a bérlők magánélethez való jogát és írásbeli bérleti szerződéseket, valamint hogy e tekintetben állapítsanak meg normákat;

| 48. | ragaszkodik ahhoz, hogy minden munkavállaló be legyen vonva a társadalombiztosítási rendszerbe, és jogosult legyen álláskeresési járadékra, fizetett betegszabadságra, szülési, apasági és szülői szabadságra, balesetbiztosításra és a jogellenes elbocsátással szembeni védelemre; |
| --- | --- |

48.

ragaszkodik ahhoz, hogy minden munkavállaló be legyen vonva a társadalombiztosítási rendszerbe, és jogosult legyen álláskeresési járadékra, fizetett betegszabadságra, szülési, apasági és szülői szabadságra, balesetbiztosításra és a jogellenes elbocsátással szembeni védelemre;

| 49. | aggodalmát fejezi ki az egészségügyi ellátás minősége és az ahhoz való hozzáférés terén Unió-szerte tapasztalható egyensúlyhiány miatt, amelyet a Covid19-válság hozott felszínre; emlékeztet arra, hogy a szegényebbek általában hat évvel rövidebb ideig élnek, mint a gazdagabbak, és hogy a fogyatékossággal élő emberek nehézségekkel szembesülnek az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés során; rámutat arra, hogy ezen egészségi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében foglalkozni kell az egészség társadalmi, gazdasági és környezeti tényezőivel; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös mutatókat és módszereket az egészség, valamint az egészségügyi rendszerek teljesítményének és hozzáférhetőségének figyelemmel kísérésére az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a fejlesztésre és a további finanszírozásra szoruló területek azonosítása és rangsorolása céljából; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze, hogy a különböző nemzeti szociális jóléti rendszerek hogyan elégítik ki a szociális jóléti szükségleteket a jelenlegi válság idején annak érdekében, hogy azonosítsa a szolgáltatásokhoz és a szociális védelemhez való hozzáférés, illetve ezek nyújtásának erősségeit és gyengeségeit, valamint hogy mechanizmust biztosítson az európai szociális jóléti rendszerek nyomon követésére és értékelésére azon céllal, hogy ellenőrizze a különböző súlyosságú sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességüket, és tanulmányozza, hogy miként tehetők ellenállóbbá és ellenállóbbá a jövőbeli válságokkal szemben; |
| --- | --- |

49.

aggodalmát fejezi ki az egészségügyi ellátás minősége és az ahhoz való hozzáférés terén Unió-szerte tapasztalható egyensúlyhiány miatt, amelyet a Covid19-válság hozott felszínre; emlékeztet arra, hogy a szegényebbek általában hat évvel rövidebb ideig élnek, mint a gazdagabbak, és hogy a fogyatékossággal élő emberek nehézségekkel szembesülnek az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés során; rámutat arra, hogy ezen egészségi egyenlőtlenségek leküzdése érdekében foglalkozni kell az egészség társadalmi, gazdasági és környezeti tényezőivel; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös mutatókat és módszereket az egészség, valamint az egészségügyi rendszerek teljesítményének és hozzáférhetőségének figyelemmel kísérésére az egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a fejlesztésre és a további finanszírozásra szoruló területek azonosítása és rangsorolása céljából; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze, hogy a különböző nemzeti szociális jóléti rendszerek hogyan elégítik ki a szociális jóléti szükségleteket a jelenlegi válság idején annak érdekében, hogy azonosítsa a szolgáltatásokhoz és a szociális védelemhez való hozzáférés, illetve ezek nyújtásának erősségeit és gyengeségeit, valamint hogy mechanizmust biztosítson az európai szociális jóléti rendszerek nyomon követésére és értékelésére azon céllal, hogy ellenőrizze a különböző súlyosságú sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességüket, és tanulmányozza, hogy miként tehetők ellenállóbbá és ellenállóbbá a jövőbeli válságokkal szemben;

| 50. | rámutat, hogy a szolidaritáson alapuló és megfelelő állami és öregségi nyugdíjhoz való egyetemes hozzáférést mindenki számára biztosítani kell; elismeri azokat a kihívásokat, amelyekkel a tagállamok a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának megerősítése során szembesülnek, de hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerekben fontos megőrizni a szolidaritást a bevételi oldal erősítése révén; hangsúlyozza a jóval a szegénységi küszöb feletti, megfelelő nyugdíjjövedelmet biztosító állami és foglalkoztatói nyugdíjrendszerek fontosságát, amelyek lehetővé teszik a nyugdíjasok számára életszínvonaluk fenntartását; úgy véli, hogy a fenntartható, biztonságos és megfelelő nyugdíjak férfiak és nők számára történő biztosításának legjobb módja az általános foglalkoztatási ráta növelése és több színvonalas munkahely létrehozása minden életkorban a munka- és foglalkoztatási feltételek javításával, és a szükséges állami kiadások engedélyezése; úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek reformjának többek között a tényleges nyugdíjkorhatárra kellene összpontosítania, és tükröznie kellene a munkaerőpiaci tendenciákat, a születési rátákat, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is; úgy véli, hogy e reformoknak figyelembe kell venniük a munkavállalók millióinak – különösen a nők, a fiatalok, az önálló vállalkozók – helyzetét Európában, akik a bizonytalan foglalkoztatásnak, az önhibán kívüli munkanélküliségnek és a csökkentett munkaidőnek vannak kitéve; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az idősebb munkavállalók sajátos munkaerő-piaci helyzetét, és fokozzák az aktív és egészséges időskorra irányuló erőfeszítéseiket azáltal, hogy ellensúlyozzák az idősekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést a foglalkoztatásban, és az 55 év feletti polgárok számára munkaerő-piaci integrációs programokat dolgoznak ki, az egész életen át tartó tanulást pedig kiemelt prioritásként kezelik; |
| --- | --- |

50.

rámutat, hogy a szolidaritáson alapuló és megfelelő állami és öregségi nyugdíjhoz való egyetemes hozzáférést mindenki számára biztosítani kell; elismeri azokat a kihívásokat, amelyekkel a tagállamok a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának megerősítése során szembesülnek, de hangsúlyozza, hogy a nyugdíjrendszerekben fontos megőrizni a szolidaritást a bevételi oldal erősítése révén; hangsúlyozza a jóval a szegénységi küszöb feletti, megfelelő nyugdíjjövedelmet biztosító állami és foglalkoztatói nyugdíjrendszerek fontosságát, amelyek lehetővé teszik a nyugdíjasok számára életszínvonaluk fenntartását; úgy véli, hogy a fenntartható, biztonságos és megfelelő nyugdíjak férfiak és nők számára történő biztosításának legjobb módja az általános foglalkoztatási ráta növelése és több színvonalas munkahely létrehozása minden életkorban a munka- és foglalkoztatási feltételek javításával, és a szükséges állami kiadások engedélyezése; úgy véli, hogy a nyugdíjrendszerek reformjának többek között a tényleges nyugdíjkorhatárra kellene összpontosítania, és tükröznie kellene a munkaerőpiaci tendenciákat, a születési rátákat, az egészségügy helyzetét és a jólét mértékét, a munkafeltételeket és a gazdasági függőségi rátát is; úgy véli, hogy e reformoknak figyelembe kell venniük a munkavállalók millióinak – különösen a nők, a fiatalok, az önálló vállalkozók – helyzetét Európában, akik a bizonytalan foglalkoztatásnak, az önhibán kívüli munkanélküliségnek és a csökkentett munkaidőnek vannak kitéve; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az idősebb munkavállalók sajátos munkaerő-piaci helyzetét, és fokozzák az aktív és egészséges időskorra irányuló erőfeszítéseiket azáltal, hogy ellensúlyozzák az idősekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést a foglalkoztatásban, és az 55 év feletti polgárok számára munkaerő-piaci integrációs programokat dolgoznak ki, az egész életen át tartó tanulást pedig kiemelt prioritásként kezelik;

| 51. | aggasztja, ahogy a Covid19-világjárvány tovább mélyítette az idősebb népesség sebezhetőségét, elszigeteltségét, szegénységnek való kitettségét és társadalmi kirekesztettségét; hangsúlyozza, hogy a világjárvány bebizonyította egy olyan uniós modell szükségességét, amely elősegíti és védi az idősek méltóságát és alapvető jogait; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be tervet az emberek, köztük az idősek mentális egészségének, méltóságának és jóllétének biztosítására, biztosítva a megfelelő és jó minőségű állami egészségügyi ellátást és gondozási szolgáltatásokat, beruházva a közösségi alapú szolgáltatásokba, az egészségmegőrzésbe és -fejlesztésbe, a szociális védelembe, valamint a tisztességes és megfizethető lakhatásba és infrastruktúrába, támogatva továbbá a szociális gazdaság projektjeinek, beleértve az egymást támogató együttélést és a lakásszövetkezeteket, az egészségügyi és jólléti programokat, a felnőttek napi gondozását és a tartós ápolás-gondozást is, valamint védelmezve a gondozók szerepét és munkakörülményeit, és előmozdítva a nemzedékek közötti szolidaritást; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális jogok európai pillérében foglaltak szerint biztosítsanak egyenlő hozzáférést a jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz, beleértve az életkoron alapuló megkülönböztetéstől mentes orvosi és gondozási szolgáltatásokat és létesítményeket; |
| --- | --- |

51.

aggasztja, ahogy a Covid19-világjárvány tovább mélyítette az idősebb népesség sebezhetőségét, elszigeteltségét, szegénységnek való kitettségét és társadalmi kirekesztettségét; hangsúlyozza, hogy a világjárvány bebizonyította egy olyan uniós modell szükségességét, amely elősegíti és védi az idősek méltóságát és alapvető jogait; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be tervet az emberek, köztük az idősek mentális egészségének, méltóságának és jóllétének biztosítására, biztosítva a megfelelő és jó minőségű állami egészségügyi ellátást és gondozási szolgáltatásokat, beruházva a közösségi alapú szolgáltatásokba, az egészségmegőrzésbe és -fejlesztésbe, a szociális védelembe, valamint a tisztességes és megfizethető lakhatásba és infrastruktúrába, támogatva továbbá a szociális gazdaság projektjeinek, beleértve az egymást támogató együttélést és a lakásszövetkezeteket, az egészségügyi és jólléti programokat, a felnőttek napi gondozását és a tartós ápolás-gondozást is, valamint védelmezve a gondozók szerepét és munkakörülményeit, és előmozdítva a nemzedékek közötti szolidaritást; felhívja a tagállamokat, hogy a szociális jogok európai pillérében foglaltak szerint biztosítsanak egyenlő hozzáférést a jó minőségű, megfizethető, megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz, beleértve az életkoron alapuló megkülönböztetéstől mentes orvosi és gondozási szolgáltatásokat és létesítményeket;

| 52. | üdvözli a közelmúltbeli bizottsági jelentést a demográfiai változásnak a társadalom különféle csoportjaira, valamint az Európában aránytalanul érintett területekre és régiókra gyakorolt hatásáról; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ERFA keretében rendelkezésre álló források nagyobb részét fordítsák a közlekedési és távközlési infrastruktúra fejlesztésére a jellemzően elöregedő népességgel rendelkező területeken, valamint az elsősorban vidéki területeken és az elnéptelenedés által sújtott területeken; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a közelmúltbeli bizottsági jelentést a demográfiai változásnak a társadalom különféle csoportjaira, valamint az Európában aránytalanul érintett területekre és régiókra gyakorolt hatásáról; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ERFA keretében rendelkezésre álló források nagyobb részét fordítsák a közlekedési és távközlési infrastruktúra fejlesztésére a jellemzően elöregedő népességgel rendelkező területeken, valamint az elsősorban vidéki területeken és az elnéptelenedés által sújtott területeken;

4.   
  Méltányos mobilitás

Méltányos mobilitás

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvet egy olyan jogi keret létrehozása érdekében, amely tisztességes munkakörülményeket és egyenlő bánásmódot biztosít a munkaerő-kölcsönző ügynökségekkel vagy bármely más típusú munkaerő-piaci közvetítővel, köztük a munkaerő-toborzó ügynökségekkel kötött, határozott idejű szerződéssel rendelkező EU-n belüli idénymunkások és utazó munkavállalók számára; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a rossz szándékú munkaerő-közvetítő ügynökségekkel szembeni jogérvényesítést és küzdelmet; hangsúlyozza, hogy ennek a jogi keretnek a következőket kell tartalmaznia: a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvnek meg nem felelő munkaerő-piaci közvetítők egységes piacon való működésének tilalma, kollektív megállapodás vagy törvény által garantált minimálbér, garantált heti/havi óraszám, amelyet a munkáltató semmilyen címen nem vonhat le a minimálbérből vagy a kollektív szerződésekben meghatározott bérből, a bérből való levonás tilalma részmunkaidős szerződések esetén, egyenlő bánásmód biztosítása minden olyan személy számára, aki az érintett tagállamban ugyanazon vállalatnál/szektorban dolgozó munkavállalóként védelemben részesül, az a követelmény, hogy a belső piacon működő, munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó valamennyi ügynökségnek szerepelnie kell egy Európai nyilvántartásban, és rendelkeznie kell működési engedéllyel az egységes piacon, valamint szankciók a csalárd munkaerő-felvételi módszereket alkalmazó vagy a munkaerő-kizsákmányolás céljával emberkereskedelmet folytató vállalatok esetében, továbbá hozzáférés a munkaszerződésekhez és munkavállalói jogokhoz azon a nyelven, amelyet a munkavállalók megértenek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg a közös agrárpolitika keretében az olyan kedvezményezetteknek nyújtott közvetlen kifizetéseket, amelyek nem felelnek meg a nemzeti és európai munkajognak, az ILO egyezményeinek és az alkalmazandó kollektív megállapodásoknak; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvet egy olyan jogi keret létrehozása érdekében, amely tisztességes munkakörülményeket és egyenlő bánásmódot biztosít a munkaerő-kölcsönző ügynökségekkel vagy bármely más típusú munkaerő-piaci közvetítővel, köztük a munkaerő-toborzó ügynökségekkel kötött, határozott idejű szerződéssel rendelkező EU-n belüli idénymunkások és utazó munkavállalók számára; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a rossz szándékú munkaerő-közvetítő ügynökségekkel szembeni jogérvényesítést és küzdelmet; hangsúlyozza, hogy ennek a jogi keretnek a következőket kell tartalmaznia: a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvnek meg nem felelő munkaerő-piaci közvetítők egységes piacon való működésének tilalma, kollektív megállapodás vagy törvény által garantált minimálbér, garantált heti/havi óraszám, amelyet a munkáltató semmilyen címen nem vonhat le a minimálbérből vagy a kollektív szerződésekben meghatározott bérből, a bérből való levonás tilalma részmunkaidős szerződések esetén, egyenlő bánásmód biztosítása minden olyan személy számára, aki az érintett tagállamban ugyanazon vállalatnál/szektorban dolgozó munkavállalóként védelemben részesül, az a követelmény, hogy a belső piacon működő, munkaerő-kölcsönzéssel foglalkozó valamennyi ügynökségnek szerepelnie kell egy Európai nyilvántartásban, és rendelkeznie kell működési engedéllyel az egységes piacon, valamint szankciók a csalárd munkaerő-felvételi módszereket alkalmazó vagy a munkaerő-kizsákmányolás céljával emberkereskedelmet folytató vállalatok esetében, továbbá hozzáférés a munkaszerződésekhez és munkavállalói jogokhoz azon a nyelven, amelyet a munkavállalók megértenek; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg a közös agrárpolitika keretében az olyan kedvezményezetteknek nyújtott közvetlen kifizetéseket, amelyek nem felelnek meg a nemzeti és európai munkajognak, az ILO egyezményeinek és az alkalmazandó kollektív megállapodásoknak;

| 54. | rámutat arra, hogy a munkavállalók szabad mozgása az EU egyik alapvető szabadsága, és a belső piac sikerének szerves eleme; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások szabad mozgásának a munkavállalói, illetve a szociális jogok tiszteletben tartásával kell történnie; úgy véli, hogy a szolgáltatások szabad mozgása együtt jár az e szolgáltatásokat nyújtó munkavállalók szabad és tisztességes mobilitásával, és hogy a belső piac előnyökkel jár, ha betartják a munkakörülményekre vonatkozó szabályokat, és védik az utazó munkavállalók egészségét és biztonságát; megjegyzi, hogy vannak szürke zónák és joghézagok, ahol néhány munkavállaló bizonytalan körülmények között, gyakran csalárd munkaerő-toborzó ügynökségeken és munkaerőpiaci közvetítőkön keresztül gyakorolja ezt a szabadságot; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy garantálják a tisztességes munkafeltételeket és az egyenlő bánásmódot az összes munkavállaló számára az EU-ban; |
| --- | --- |

54.

rámutat arra, hogy a munkavállalók szabad mozgása az EU egyik alapvető szabadsága, és a belső piac sikerének szerves eleme; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatások szabad mozgásának a munkavállalói, illetve a szociális jogok tiszteletben tartásával kell történnie; úgy véli, hogy a szolgáltatások szabad mozgása együtt jár az e szolgáltatásokat nyújtó munkavállalók szabad és tisztességes mobilitásával, és hogy a belső piac előnyökkel jár, ha betartják a munkakörülményekre vonatkozó szabályokat, és védik az utazó munkavállalók egészségét és biztonságát; megjegyzi, hogy vannak szürke zónák és joghézagok, ahol néhány munkavállaló bizonytalan körülmények között, gyakran csalárd munkaerő-toborzó ügynökségeken és munkaerőpiaci közvetítőkön keresztül gyakorolja ezt a szabadságot; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy garantálják a tisztességes munkafeltételeket és az egyenlő bánásmódot az összes munkavállaló számára az EU-ban;

| 55. | kéri egy uniós szintű megközelítés alkalmazását a munkaerőköltség-verseny megszüntetése és a mindenkire kiterjedő, felfelé irányuló társadalmi konvergencia növelése érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak tisztességes és méltányos munkakörülményeket az utazó, a határokon átjáró és az idénymunkások számára az EU-ban, és hogy az EUMSZ 45. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint biztosítsanak számukra egyenlő hozzáférést más tagállamokban a foglalkoztatáshoz és a lehetőségekhez, valamint részesüljenek egyenlő szintű szociális védelemben; kéri, hogy a kiküldött munkavállalókkal kapcsolatos gyakorlatokat is vegyék figyelembe; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a szociális biztonsági rendszerek megfelelő koordinálását, többek között a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet (18) felülvizsgálata és a jogok hordozhatóságának megerősítése révén; felszólít a szociális biztonsági rendszerek digitalizálásának további előmozdítására; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vállalkozások új tulajdonoshoz kerülése esetén biztosítsák valamennyi érintett munkavállaló védelmét, és mérjék fel, hogy szükség van-e a vállalkozások áthelyezéséről szóló irányelv felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

55.

kéri egy uniós szintű megközelítés alkalmazását a munkaerőköltség-verseny megszüntetése és a mindenkire kiterjedő, felfelé irányuló társadalmi konvergencia növelése érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak tisztességes és méltányos munkakörülményeket az utazó, a határokon átjáró és az idénymunkások számára az EU-ban, és hogy az EUMSZ 45. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint biztosítsanak számukra egyenlő hozzáférést más tagállamokban a foglalkoztatáshoz és a lehetőségekhez, valamint részesüljenek egyenlő szintű szociális védelemben; kéri, hogy a kiküldött munkavállalókkal kapcsolatos gyakorlatokat is vegyék figyelembe; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a szociális biztonsági rendszerek megfelelő koordinálását, többek között a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet (18

| 56. | hangsúlyozza, hogy a leányvállalatok vagy alvállalkozói láncok társadalombiztosítási járulékok és munkáltatói kötelezettségek csökkentése céljával történő létrehozásának gyakorlata, mely során nem biztosítanak hatékony társadalombiztosítási fedezetet, káros a munkavállalók védelmére és a jóléti rendszerek fenntarthatóságára nézve, és a Bizottságnak és a tagállamoknak foglalkozniuk kell e gyakorlattal; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső piac méltányosságára tekintettel hozzanak jogalkotási intézkedéseket a visszaélésszerű alvállalkozói gyakorlatok megszüntetése érdekében, valamint a munkavállalók jogainak védelme és követeléseik olyan esetekben történő érvényesítése érdekében, mint például a munkabérhátralékok, a társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elmulasztása, csőd, eltűnés vagy a megállapodás ellenére nem fizető „postafiókcég-alvállalkozók”, biztosítva az általános egyetemleges felelősséget az alvállalkozói lánc egészében; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a leányvállalatok vagy alvállalkozói láncok társadalombiztosítási járulékok és munkáltatói kötelezettségek csökkentése céljával történő létrehozásának gyakorlata, mely során nem biztosítanak hatékony társadalombiztosítási fedezetet, káros a munkavállalók védelmére és a jóléti rendszerek fenntarthatóságára nézve, és a Bizottságnak és a tagállamoknak foglalkozniuk kell e gyakorlattal; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső piac méltányosságára tekintettel hozzanak jogalkotási intézkedéseket a visszaélésszerű alvállalkozói gyakorlatok megszüntetése érdekében, valamint a munkavállalók jogainak védelme és követeléseik olyan esetekben történő érvényesítése érdekében, mint például a munkabérhátralékok, a társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elmulasztása, csőd, eltűnés vagy a megállapodás ellenére nem fizető „postafiókcég-alvállalkozók”, biztosítva az általános egyetemleges felelősséget az alvállalkozói lánc egészében;

| 57. | felhívja a Bizottságot, hogy határozottan érvényesítse a hatályos uniós közbeszerzési irányelv szociális záradékát, és vizsgálja meg, hogy szükség van-e az irányelv felülvizsgálatára a közbeszerzési szerződések szociális záradékainak megerősítése érdekében, megkövetelve a gazdasági szereplőktől és az alvállalkozóktól, hogy teljes körűen tartsák tiszteletben a munkavállalók kollektív tárgyaláshoz való jogát, és meghatározza az alkalmazandó ágazati kollektív szerződések és az azokban foglalt munkakörülmények teljes körű érvényesítésének feltételeit, miközben tiszteletben tartja a nemzeti munkaerőpiaci hagyományokat és modelleket; felszólít arra, hogy a felülvizsgálat mentesítse a közbeszerzési kötelezettségek alól az összes szociális és jóléti szolgáltatást, és hozzon létre egy európai kizárási mechanizmust azon fővállalkozók és alvállalkozók kizárása céljából, amelyek több alkalommal voltak érintettek tisztességtelen versenyben és adócsalásban; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelést, az ellenőrzést és a végrehajtást; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Bizottságot, hogy határozottan érvényesítse a hatályos uniós közbeszerzési irányelv szociális záradékát, és vizsgálja meg, hogy szükség van-e az irányelv felülvizsgálatára a közbeszerzési szerződések szociális záradékainak megerősítése érdekében, megkövetelve a gazdasági szereplőktől és az alvállalkozóktól, hogy teljes körűen tartsák tiszteletben a munkavállalók kollektív tárgyaláshoz való jogát, és meghatározza az alkalmazandó ágazati kollektív szerződések és az azokban foglalt munkakörülmények teljes körű érvényesítésének feltételeit, miközben tiszteletben tartja a nemzeti munkaerőpiaci hagyományokat és modelleket; felszólít arra, hogy a felülvizsgálat mentesítse a közbeszerzési kötelezettségek alól az összes szociális és jóléti szolgáltatást, és hozzon létre egy európai kizárási mechanizmust azon fővállalkozók és alvállalkozók kizárása céljából, amelyek több alkalommal voltak érintettek tisztességtelen versenyben és adócsalásban; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelést, az ellenőrzést és a végrehajtást;

| 58. | aggodalmát fejezi ki a nagy mértékű adókikerülés miatt elmaradó nagy összegű adóbevételek miatt; felhívja a Tanácsot, hogy gyorsítsa fel a nyilvános, országonkénti jelentéstételre és a közös konszolidált társasági adóalapra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos tárgyalásokat, és vizsgálja felül a magatartási kódexszel foglalkozó csoport vállalkozási adózásra vonatkozó kritériumait és a nem együttműködő joghatóságok uniós listájára vonatkozó kritériumokat egyaránt; |
| --- | --- |

58.

aggodalmát fejezi ki a nagy mértékű adókikerülés miatt elmaradó nagy összegű adóbevételek miatt; felhívja a Tanácsot, hogy gyorsítsa fel a nyilvános, országonkénti jelentéstételre és a közös konszolidált társasági adóalapra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos tárgyalásokat, és vizsgálja felül a magatartási kódexszel foglalkozó csoport vállalkozási adózásra vonatkozó kritériumait és a nem együttműködő joghatóságok uniós listájára vonatkozó kritériumokat egyaránt;

| 59. | üdvözli az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA) létrehozását; szorgalmazza, hogy az ELA a lehető leghamarabb teljes körűen működésbe lépjen; szorgalmazza a folyamatos információcserét a bevált gyakorlatokról a tagállamok illetékes munkaügyi hatóságaival, és hajtson végre próbaellenőrzéseket; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az ELA hatékonyan tudjon fellépni az illegális gyakorlatok, valamint a munkavállalók kizsákmányolása és a velük való visszaélés ellen, meg kell könnyíteni számára, hogy ellenőrzéseket végezzen, továbbá büntetéseket szabjon ki a szabályokat be nem tartó vállalatokra; hangsúlyozza, hogy ez szükségessé teszi azt is, hogy kiterjesszék a Hatóság megbízatását az uniós jogalkotási aktusokra, mint például a 2008/104/EK (19), a 2014/36/EU (20) és a 2009/52/EK (21) európai parlamenti és tanácsi irányelvre és a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó uniós jogszabályokra; úgy véli, hogy az Európai Munkaügyi Hatóságnak és a nemzeti felügyeleteknek közös vagy összehangolt ellenőrzést kell végezniük, amikor a nemzeti szociális partnerek visszaélésekre hívják fel a figyelmét; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ezeket a szempontokat foglalja bele az Európai Munkaügyi Hatóság megbízatásának 2024-re tervezett értékelésébe, és vonja be a különböző munkaerő-piaci modellekről alapos ismeretekkel rendelkező érdekelt feleket az Európai Munkaügyi Hatóság munkájába és értékelésébe; úgy véli továbbá, hogy az ELA irányítását ugyanolyan háromoldalú struktúrában kell felépíteni, mint a többi ügynökségét, és ezáltal lehetővé kell tenni a szociális partnerek nagyobb mértékű képviseletét és szavazati jogát is az igazgatótanácsban; |
| --- | --- |

59.

üdvözli az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA) létrehozását; szorgalmazza, hogy az ELA a lehető leghamarabb teljes körűen működésbe lépjen; szorgalmazza a folyamatos információcserét a bevált gyakorlatokról a tagállamok illetékes munkaügyi hatóságaival, és hajtson végre próbaellenőrzéseket; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az ELA hatékonyan tudjon fellépni az illegális gyakorlatok, valamint a munkavállalók kizsákmányolása és a velük való visszaélés ellen, meg kell könnyíteni számára, hogy ellenőrzéseket végezzen, továbbá büntetéseket szabjon ki a szabályokat be nem tartó vállalatokra; hangsúlyozza, hogy ez szükségessé teszi azt is, hogy kiterjesszék a Hatóság megbízatását az uniós jogalkotási aktusokra, mint például a 2008/104/EK (19

20

21

| 60. | felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő hatásvizsgálatot követően a Bizottság 2018-as bejelentésének megfelelően a munkavállalók mobilitásának ösztönzése és védelme érdekében terjesszen elő javaslatot a digitális uniós társadalombiztosítási azonosító számra vonatkozóan, amely egy ellenőrzési mechanizmust is létrehozhat a magánszemélyek és az illetékes hatóságok számára annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók biztosítva legyenek, és a társadalombiztosítást a jogi kötelezettségeknek megfelelően befizetik, például személyes munkavállalói kártya révén, a munkavállalói mobilitásra, továbbá annak érdekében, hogy a szociális biztonság koordinálására vonatkozó uniós szabályok méltányosan és hatékonyan érvényesüljenek; úgy véli továbbá, hogy a munkavállalóknak és képviselőiknek, valamint a felügyelőségeknek naprakész hozzáféréssel kell rendelkezniük a munkáltatóikra és bérjogosultjaikra, valamint munkaügyi és szociális jogaikra vonatkozó információkhoz, adott esetben az ágazati kollektív szerződésnek vagy a nemzeti jogszabályoknak, valamint az adatvédelmi kritériumoknak megfelelően; |
| --- | --- |

60.

felkéri a Bizottságot, hogy megfelelő hatásvizsgálatot követően a Bizottság 2018-as bejelentésének megfelelően a munkavállalók mobilitásának ösztönzése és védelme érdekében terjesszen elő javaslatot a digitális uniós társadalombiztosítási azonosító számra vonatkozóan, amely egy ellenőrzési mechanizmust is létrehozhat a magánszemélyek és az illetékes hatóságok számára annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók biztosítva legyenek, és a társadalombiztosítást a jogi kötelezettségeknek megfelelően befizetik, például személyes munkavállalói kártya révén, a munkavállalói mobilitásra, továbbá annak érdekében, hogy a szociális biztonság koordinálására vonatkozó uniós szabályok méltányosan és hatékonyan érvényesüljenek; úgy véli továbbá, hogy a munkavállalóknak és képviselőiknek, valamint a felügyelőségeknek naprakész hozzáféréssel kell rendelkezniük a munkáltatóikra és bérjogosultjaikra, valamint munkaügyi és szociális jogaikra vonatkozó információkhoz, adott esetben az ágazati kollektív szerződésnek vagy a nemzeti jogszabályoknak, valamint az adatvédelmi kritériumoknak megfelelően;

| 61. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a harmadik országbeli állampolgárságú munkavállalók munkavállalási engedélyt kapjanak az EU-ban, azzal a feltétellel, hogy a nemzeti és az uniós munkajog valamennyi biztosítéka hatékonyan garantálja a védelmet és a tisztességes munkakörülményeket a harmadik országbeli állampolgárok számára is, és hogy ez nem vezet a munkaerőpiac torzulásához; kéri a Bizottságot, hogy végezzen egy kiterjedt vizsgálatot a kiküldött harmadik országbeli állampolgárok jellemző munkakörülményeivel kapcsolatos tendenciákkal kapcsolatban, és hangsúlyozza, hogy a vizsgálat eredménye alapján uniós vagy nemzeti szintű szakpolitikai intézkedéseket lehetne hozni; mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelenleg nő a harmadik országbeli állampolgárok aránya azon ágazatokban, amelyek bizonytalan munkakörülményeikről és az ott előforduló visszaélésekről ismertek; hangsúlyozza, hogy a harmadik országbeli állampolgárok gyakran kiszolgáltatottabbak a kizsákmányolással szemben, és ezért védelemre szorulnak; rámutat arra, hogy ide tartoznak a színlelt kiküldetés, a színlelt önfoglalkoztatás, a csalárd szándékú alvállalkozásba adás, a munkaerő-toborzó ügynökségek bevonása, a postafiókcégek és a be nem jelentett munka; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a visszaélések megszüntetése érdekében biztosítsák a harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatási feltételeire vonatkozó szabályok betartását, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a 2009/52/EK irányelv védelmi elemeit, és biztosítsanak hozzáférhető és hatékony panasztételi mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az esedékes bérek és társadalombiztosítási járulékok tényleges visszakövetelését; |
| --- | --- |

61.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a harmadik országbeli állampolgárságú munkavállalók munkavállalási engedélyt kapjanak az EU-ban, azzal a feltétellel, hogy a nemzeti és az uniós munkajog valamennyi biztosítéka hatékonyan garantálja a védelmet és a tisztességes munkakörülményeket a harmadik országbeli állampolgárok számára is, és hogy ez nem vezet a munkaerőpiac torzulásához; kéri a Bizottságot, hogy végezzen egy kiterjedt vizsgálatot a kiküldött harmadik országbeli állampolgárok jellemző munkakörülményeivel kapcsolatos tendenciákkal kapcsolatban, és hangsúlyozza, hogy a vizsgálat eredménye alapján uniós vagy nemzeti szintű szakpolitikai intézkedéseket lehetne hozni; mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelenleg nő a harmadik országbeli állampolgárok aránya azon ágazatokban, amelyek bizonytalan munkakörülményeikről és az ott előforduló visszaélésekről ismertek; hangsúlyozza, hogy a harmadik országbeli állampolgárok gyakran kiszolgáltatottabbak a kizsákmányolással szemben, és ezért védelemre szorulnak; rámutat arra, hogy ide tartoznak a színlelt kiküldetés, a színlelt önfoglalkoztatás, a csalárd szándékú alvállalkozásba adás, a munkaerő-toborzó ügynökségek bevonása, a postafiókcégek és a be nem jelentett munka; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a visszaélések megszüntetése érdekében biztosítsák a harmadik országbeli állampolgárok foglalkoztatási feltételeire vonatkozó szabályok betartását, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a 2009/52/EK irányelv védelmi elemeit, és biztosítsanak hozzáférhető és hatékony panasztételi mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik az esedékes bérek és társadalombiztosítási járulékok tényleges visszakövetelését;

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

1

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

2

(3)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

3

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0176.

4

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0194.

5

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0180.

6

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0033.

7

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0337.

8

(9)  HL L 185., 2019.7.11., 44. o.

9

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0202.

10

(11)  HL C 159., 2019.5.10., 1. o.

11

(12)  HL C 97., 2020.3.24., 32. o.

12

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

13

(14)  https://www.feantsa.org/public/user/Resources/resources/Rapport_Europe_2020_GB.pdf

14

(15)  Eurofound (2018), „Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators” (Felfelé irányuló konvergencia az EU-ban: elképzelések, mérések és mutatók), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

15

Eurofound (2017), Sixth European Working Conditions Survey – Overview report (2017 update) (Hatodik európai felmérés a munkafeltételekről, átfogó jelentés, 2017. évi frissítés), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(16)  Munkanélküliségi statisztikák: Eurostat, 2020. július

16

(17)  Európai gazdasági előrejelzés, 2020. ősz, Európai Bizottság, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip136_en.pdf

17

(18)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/104/EK irányelve (2008. november 19.) a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről (HL L 327., 2008.12.5., 9. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/36/EU irányelve (2014. február 26.) a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről (HL L 94., 2014.3.28., 375. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/52/EK irányelve (2009. június 18.) az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról (HL L 168., 2009.6.30., 24. o.).

21

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/94

---

P9_TA(2020)0372

Fenntartható vállalatirányítás

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható vállalatirányításról (2020/2137(INI))

(2021/C 445/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2011. évi, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (UNGP-k) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. évi, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekre (UNGP-k) (1),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira (2),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásaira (3),

| — | tekintettel az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében (4) és az intézményi befektetők felelősségteljes üzleti magatartása tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében (4) és az intézményi befektetők felelősségteljes üzleti magatartása tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatására (5),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatára (6),

| — | tekintettel a 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodásra (7),

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló különjelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló különjelentésére (8),

| — | tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2020. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2020. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0080),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 517/2014/EU rendeletére a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 517/2014/EU rendeletére a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (9),

| — | tekintettel a fenntartható növekedés finanszírozására vonatkozó uniós cselekvési tervre (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható növekedés finanszírozására vonatkozó uniós cselekvési tervre (COM(2018)0097),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásra (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásra (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramjára (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. évi kiigazított munkaprogramjára (COM(2020)0440),

| — | tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (a továbbiakban: számviteli irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (a továbbiakban: számviteli irányelv),

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (a továbbiakban: a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (a továbbiakban: a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv),

| — | tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/828 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13) (a továbbiakban: a részvényesi jogokról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/828 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (13) (a továbbiakban: a részvényesi jogokról szóló irányelv),

| — | tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (14),

| — | tekintettel a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15) (a továbbiakban: a közzétételekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15) (a továbbiakban: a közzétételekről szóló rendelet),

| — | tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és a tanács rendeletre (16) (a továbbiakban: a taxonómiai rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és a tanács rendeletre (16) (a továbbiakban: a taxonómiai rendelet),

| — | tekintettel a nem pénzügyi beszámolásról szóló bizottsági iránymutatásra (17) (a nem pénzügyi információk közzétételének módszertana) és „A nem pénzügyi jelentéstételre vonatkozó iránymutatás: Az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó kiegészítés” című bizottsági dokumentumra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem pénzügyi beszámolásról szóló bizottsági iránymutatásra (17) (a nem pénzügyi információk közzétételének módszertana) és „A nem pénzügyi jelentéstételre vonatkozó iránymutatás: Az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó kiegészítés” című bizottsági dokumentumra (18),

| — | tekintettel a tőkepiaci unióról szóló magas szintű fórum „Új elképzelés az Európai tőkepiacokról” című végleges jelentésére (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkepiaci unióról szóló magas szintű fórum „Új elképzelés az Európai tőkepiacokról” című végleges jelentésére (19),

| — | tekintettel a Bizottság számára 2020 júliusában készített, az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról szóló tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára 2020 júliusában készített, az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról szóló tanulmányra,

| — | tekintettel a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó, a vállalkozásokra és az emberi jogokra irányadó 2008-as ENSZ-keretrendszerre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó, a vállalkozásokra és az emberi jogokra irányadó 2008-as ENSZ-keretrendszerre (20),

| — | tekintettel a Bizottság számára 2020. májusban, „A pénzügyi biztonság javítása a környezeti felelősségről szóló irányelv összefüggésében” címmel készített tanulmányra (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság számára 2020. májusban, „A pénzügyi biztonság javítása a környezeti felelősségről szóló irányelv összefüggésében” címmel készített tanulmányra (21),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás csökkentését célzó globális kötelezettségekről szóló oslói elvekre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás csökkentését célzó globális kötelezettségekről szóló oslói elvekre (22),

| — | tekintettel az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport 2017. júniusi ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport 2017. júniusi ajánlásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0240/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0240/2020),

| A. | mivel az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében meghatározott értékekre épül, és mivel a környezetvédelmi szakpolitikája az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elővigyázatossági elv tiszteletére alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében meghatározott értékekre épül, és mivel a környezetvédelmi szakpolitikája az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elővigyázatossági elv tiszteletére alapul;

| B. | mivel vállalati kontextusban a fenntarthatósági megközelítés azt jelenti, hogy a vállalatok kellően figyelembe veszik az olyan általános társadalmi és környezetvédelmi szempontokat, mint például a munkavállalóik jogai és a bolygónk tűrőképességének határainak tiszteletben tartása, annak érdekében, hogy kezeljék a tevékenységeikből eredő legsürgetőbb kockázatokat; |
| --- | --- |

B.

mivel vállalati kontextusban a fenntarthatósági megközelítés azt jelenti, hogy a vállalatok kellően figyelembe veszik az olyan általános társadalmi és környezetvédelmi szempontokat, mint például a munkavállalóik jogai és a bolygónk tűrőképességének határainak tiszteletben tartása, annak érdekében, hogy kezeljék a tevékenységeikből eredő legsürgetőbb kockázatokat;

| C. | mivel a fenntartható vállalatirányítást előmozdító számos nemzetközi kezdeményezés csak önkéntes, és olyan puha jogi eszköz, amely többnyire hasztalannak bizonyul a vállalati magatartás fenntarthatóság felé való megváltoztatásában; mivel a fenntartható pénzügyi cselekvési terv értelmében a Bizottság számára készített, az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról szóló tanulmány hangsúlyozza az igazgatók fenntarthatósággal és hosszú távú megfontolásokkal kapcsolatos kötelezettségei tisztázásának előnyeit; kiemeli a rövid távú szemlélettel kapcsolatos problémákat, és emlékeztet arra, hogy a vállalatoknak hosszú távú érdekeket is figyelembe kell venniük annak érdekében, hogy az EU jó úton haladjon saját fenntarthatósági kötelezettségvállalásainak teljesítése felé; mivel a tanulmány egyértelműen rámutat, hogy e tekintetben uniós jogszabályok elfogadására van szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel a fenntartható vállalatirányítást előmozdító számos nemzetközi kezdeményezés csak önkéntes, és olyan puha jogi eszköz, amely többnyire hasztalannak bizonyul a vállalati magatartás fenntarthatóság felé való megváltoztatásában; mivel a fenntartható pénzügyi cselekvési terv értelmében a Bizottság számára készített, az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról szóló tanulmány hangsúlyozza az igazgatók fenntarthatósággal és hosszú távú megfontolásokkal kapcsolatos kötelezettségei tisztázásának előnyeit; kiemeli a rövid távú szemlélettel kapcsolatos problémákat, és emlékeztet arra, hogy a vállalatoknak hosszú távú érdekeket is figyelembe kell venniük annak érdekében, hogy az EU jó úton haladjon saját fenntarthatósági kötelezettségvállalásainak teljesítése felé; mivel a tanulmány egyértelműen rámutat, hogy e tekintetben uniós jogszabályok elfogadására van szükség;

| D. | mivel a legutóbbi jogalkotási ciklusban az EU számos kezdeményezést tett a pénzügyi és gazdasági tevékenységek átláthatóságának és hosszú távú szemléletének előmozdítása érdekében, például elfogadta a részvényesek jogairól szóló irányelvet, a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési tervet, a közzétételekről szóló rendeletet és a taxonómiai rendeletet; mivel ez a tendencia egyebek közt a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv elfogadásával kezdődött; mivel a nem pénzügyi információk közzétételére szükség van a vállalkozások teljesítményének és a társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hosszú távú hatásainak méréséhez, megfigyeléséhez és kezeléséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a legutóbbi jogalkotási ciklusban az EU számos kezdeményezést tett a pénzügyi és gazdasági tevékenységek átláthatóságának és hosszú távú szemléletének előmozdítása érdekében, például elfogadta a részvényesek jogairól szóló irányelvet, a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési tervet, a közzétételekről szóló rendeletet és a taxonómiai rendeletet; mivel ez a tendencia egyebek közt a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv elfogadásával kezdődött; mivel a nem pénzügyi információk közzétételére szükség van a vállalkozások teljesítményének és a társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hosszú távú hatásainak méréséhez, megfigyeléséhez és kezeléséhez;

| E. | mivel a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv összefonódik a fenntartható vállalatirányítással, és jelentős előrelépést jelent a nem pénzügyi jelentéstétel előmozdítása terén az EU-ban; mivel azonban súlyos hiányosságokat mutat, amelyeket orvosolni kell annak érdekében, hogy hasznosabbá váljon a befektetők és az érdekelt felek számára; |
| --- | --- |

E.

mivel a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv összefonódik a fenntartható vállalatirányítással, és jelentős előrelépést jelent a nem pénzügyi jelentéstétel előmozdítása terén az EU-ban; mivel azonban súlyos hiányosságokat mutat, amelyeket orvosolni kell annak érdekében, hogy hasznosabbá váljon a befektetők és az érdekelt felek számára;

| F. | mivel az európai zöld megállapodás szerint a vállalatoknak és pénzügyi intézményeknek növelniük kell az éghajlati és környezeti adatok közzétételét, hogy a beruházók teljes körű információt kapjanak beruházásaik fenntarthatóságáról; mivel a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy e célból felülvizsgálja a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvet; mivel a 2020. évi kiigazított munkaprogramjának megfelelően a Bizottság 2021 első negyedévében javaslatot szándékozik előterjeszteni a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai zöld megállapodás szerint a vállalatoknak és pénzügyi intézményeknek növelniük kell az éghajlati és környezeti adatok közzétételét, hogy a beruházók teljes körű információt kapjanak beruházásaik fenntarthatóságáról; mivel a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy e célból felülvizsgálja a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvet; mivel a 2020. évi kiigazított munkaprogramjának megfelelően a Bizottság 2021 első negyedévében javaslatot szándékozik előterjeszteni a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára;

| G. | mivel az érdekelt felek gyakran kifejtették azt a nézetet, hogy a vállalatok által a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv alapján szolgáltatott nem pénzügyi információk nem elégségesek, megbízhatatlanok és nem összehasonlíthatóak; mivel az ezen információk elkészítésével megbízott személyek bizonytalanságról számoltak be az önkéntes beszámolási keretrendszerek sokaságát illetően, valamint jogi pontosítást és szabványosítást szorgalmaztak; mivel teljesebb és megbízhatóbb információk közzétételére van szükség az éghajlatra, a környezetre és a társadalomra gyakorolt esetleges káros hatások csökkentése érdekében; mivel a nem pénzügyi információk közzétételnek javítása fokozhatja a vállalatok elszámoltathatóságát és erősítheti a beléjük vetett bizalmat; mivel ezek a fejlesztések nem idézhetnek elő méltánytalan versenyegyensúlyt; mivel ezért a közzétételi kötelezettségeknek figyelembe kell venniük az adminisztratív költségeket, és arányosnak kell lenniük a vállalat méretével, valamint összhangban kell lenniük az üzleti tevékenységekre vonatkozó egyéb jogszabályokkal, mint amilyen például az üzleti titkok tiszteletben tartása és a visszaélést bejelentő személyek védelme; |
| --- | --- |

G.

mivel az érdekelt felek gyakran kifejtették azt a nézetet, hogy a vállalatok által a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv alapján szolgáltatott nem pénzügyi információk nem elégségesek, megbízhatatlanok és nem összehasonlíthatóak; mivel az ezen információk elkészítésével megbízott személyek bizonytalanságról számoltak be az önkéntes beszámolási keretrendszerek sokaságát illetően, valamint jogi pontosítást és szabványosítást szorgalmaztak; mivel teljesebb és megbízhatóbb információk közzétételére van szükség az éghajlatra, a környezetre és a társadalomra gyakorolt esetleges káros hatások csökkentése érdekében; mivel a nem pénzügyi információk közzétételnek javítása fokozhatja a vállalatok elszámoltathatóságát és erősítheti a beléjük vetett bizalmat; mivel ezek a fejlesztések nem idézhetnek elő méltánytalan versenyegyensúlyt; mivel ezért a közzétételi kötelezettségeknek figyelembe kell venniük az adminisztratív költségeket, és arányosnak kell lenniük a vállalat méretével, valamint összhangban kell lenniük az üzleti tevékenységekre vonatkozó egyéb jogszabályokkal, mint amilyen például az üzleti titkok tiszteletben tartása és a visszaélést bejelentő személyek védelme;

| H. | mivel a Bizottság számára az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról készített tanulmány azt mutatja, hogy az EU-ban a tőzsdén jegyzett társaságok egyre inkább részvényeseik rövid távú érdekeire összpontosítanak; mivel a tanulmány számos uniós szintű jogalkotási lehetőséget javasol, amelyek jelentősen javítanák a vállalatok fenntarthatóságát; mivel szükség van az európai vállalatokra vonatkozó jogi keret elfogadására, az arányosság elvének teljes körű tiszteletben tartása és az európai vállalatokra nehezedő túlzott adminisztratív terhek elkerülése mellett; mivel ennek a keretnek biztosítania kell a belső piacnak való megfelelést és javítania kell a jogbiztonságot, és nem hozhat létre versenyhátrányokat; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság számára az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról készített tanulmány azt mutatja, hogy az EU-ban a tőzsdén jegyzett társaságok egyre inkább részvényeseik rövid távú érdekeire összpontosítanak; mivel a tanulmány számos uniós szintű jogalkotási lehetőséget javasol, amelyek jelentősen javítanák a vállalatok fenntarthatóságát; mivel szükség van az európai vállalatokra vonatkozó jogi keret elfogadására, az arányosság elvének teljes körű tiszteletben tartása és az európai vállalatokra nehezedő túlzott adminisztratív terhek elkerülése mellett; mivel ennek a keretnek biztosítania kell a belső piacnak való megfelelést és javítania kell a jogbiztonságot, és nem hozhat létre versenyhátrányokat;

| I. | mivel a vállalatirányítás fenntarthatósági megközelítése az emberi jogokat és a környezetvédelmet egyaránt magában foglalja; mivel a környezeti, szociális és munkavállalói kérdésekkel, valamint az emberi jogokkal, a megvesztegetéssel és a korrupcióval kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó jogi követelményt „az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos vállalati felelősségvállalás” egyik szempontjának kell tekinteni, amelyet az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek határoznak meg; |
| --- | --- |

I.

mivel a vállalatirányítás fenntarthatósági megközelítése az emberi jogokat és a környezetvédelmet egyaránt magában foglalja; mivel a környezeti, szociális és munkavállalói kérdésekkel, valamint az emberi jogokkal, a megvesztegetéssel és a korrupcióval kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó jogi követelményt „az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos vállalati felelősségvállalás” egyik szempontjának kell tekinteni, amelyet az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek határoznak meg;

| J. | mivel a Párizsi Megállapodás célja, hogy a bolygó átlaghőmérsékletének az iparosodás előtti szinthez viszonyított emelkedését jóval 2 oC alatt tartsa, valamint hogy erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5 oC-ra korlátozzák; |
| --- | --- |

J.

mivel a Párizsi Megállapodás célja, hogy a bolygó átlaghőmérsékletének az iparosodás előtti szinthez viszonyított emelkedését jóval 2 oC alatt tartsa, valamint hogy erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5 oC-ra korlátozzák;

| K. | mivel a természeti erőforrásokhoz való hozzáférésért folyó fokozódó globális verseny gyakran a természeti és az emberi környezet nem fenntartható módon történő vállalati kiaknázását eredményezi; |
| --- | --- |

K.

mivel a természeti erőforrásokhoz való hozzáférésért folyó fokozódó globális verseny gyakran a természeti és az emberi környezet nem fenntartható módon történő vállalati kiaknázását eredményezi;

| L. | mivel a vállalatirányításnak kulcsszerepe van az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtására vonatkozó uniós kötelezettségvállalások teljesítésében; |
| --- | --- |

L.

mivel a vállalatirányításnak kulcsszerepe van az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtására vonatkozó uniós kötelezettségvállalások teljesítésében;

| M. | mivel az éghajlatváltozás komoly kockázatot jelent az élelmezésbiztonságra, nevezetesen az élelmiszerek rendelkezésre állására, hozzáférhetőségére és felhasználására, valamint az élelmiszerrendszerek stabilitására nézve; mivel a fejlődő országokban az összes élelmiszer-termelés 45–80 %-át biztosítják női mezőgazdasági termelők, és ezeket az országokat aránytalanul súlyosan érinti az éghajlatváltozás és a környezetromlás; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozás komoly kockázatot jelent az élelmezésbiztonságra, nevezetesen az élelmiszerek rendelkezésre állására, hozzáférhetőségére és felhasználására, valamint az élelmiszerrendszerek stabilitására nézve; mivel a fejlődő országokban az összes élelmiszer-termelés 45–80 %-át biztosítják női mezőgazdasági termelők, és ezeket az országokat aránytalanul súlyosan érinti az éghajlatváltozás és a környezetromlás;

| N. | mivel az Aarhusi Egyezmény a nyilvánosság és az egyesületek számos környezetvédelmi jogát rögzíti, beleértve a környezeti információkhoz való hozzáférés jogát, a környezeti ügyek tekintetében hozott döntésekben való részvétel jogát, továbbá a jogorvoslathoz való jogot; |
| --- | --- |

N.

mivel az Aarhusi Egyezmény a nyilvánosság és az egyesületek számos környezetvédelmi jogát rögzíti, beleértve a környezeti információkhoz való hozzáférés jogát, a környezeti ügyek tekintetében hozott döntésekben való részvétel jogát, továbbá a jogorvoslathoz való jogot;

| O. | mivel 2017-ben az ENSZ Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága megállapította, hogy az EU megsérti az Aarhusi Egyezményt amiért nem engedte meg a nyilvánosság tagjainak, hogy az uniós intézmények döntéseit az uniós bíróságok előtt megtámadják; |
| --- | --- |

O.

mivel 2017-ben az ENSZ Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága megállapította, hogy az EU megsérti az Aarhusi Egyezményt amiért nem engedte meg a nyilvánosság tagjainak, hogy az uniós intézmények döntéseit az uniós bíróságok előtt megtámadják;

| P. | mivel az Európai Bizottság a 2019–2024 közötti időszakra ambiciózus terveket fogalmazott meg az európai zöld megállapodás menetrendjének meghatározásával, kijelentve, hogy „Európának vezető szerepet kell vállalnia a bolygónk egészségesebbé tétele terén”; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Bizottság a 2019–2024 közötti időszakra ambiciózus terveket fogalmazott meg az európai zöld megállapodás menetrendjének meghatározásával, kijelentve, hogy „Európának vezető szerepet kell vállalnia a bolygónk egészségesebbé tétele terén”;

| Q. | mivel a vállalatok igazgatóinak jogi és alapszabályi kötelessége, hogy a vállalatuk érdekében járjanak el; mivel ezt a kötelezettséget a különböző joghatóságokban eltérően értelmezték, és a vállalat érdekeit gyakran a részvényes pénzügyi érdekeivel egyenrangúnak minősítették; mivel annak, amit a vállalat érdekének tekintenek, magában kell foglalnia az érdekelt felek – többek között a munkavállalók – érdekeit és a szélesebb értelemben vett társadalmi érdekeket is; mivel e kötelezettség szűk értelmezése, amely túlzottan a rövid távú nyereségmaximalizálásra összpontosít, káros a vállalat hosszú távú teljesítményére és fenntarthatóságára, és ezáltal a részvényesek hosszú távú érdekeire nézve; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vállalatok igazgatóinak jogi és alapszabályi kötelessége, hogy a vállalatuk érdekében járjanak el; mivel ezt a kötelezettséget a különböző joghatóságokban eltérően értelmezték, és a vállalat érdekeit gyakran a részvényes pénzügyi érdekeivel egyenrangúnak minősítették; mivel annak, amit a vállalat érdekének tekintenek, magában kell foglalnia az érdekelt felek – többek között a munkavállalók – érdekeit és a szélesebb értelemben vett társadalmi érdekeket is; mivel e kötelezettség szűk értelmezése, amely túlzottan a rövid távú nyereségmaximalizálásra összpontosít, káros a vállalat hosszú távú teljesítményére és fenntarthatóságára, és ezáltal a részvényesek hosszú távú érdekeire nézve;

| R. | mivel a fenntartható vállalatirányításra vonatkozó uniós jogszabályok következetességét oly módon kell elérni, hogy konkrét cselekvési kötelezettségeket és ösztönzőket állapítanak meg, nem csupán az információk közzétételére vonatkozó kötelezettséget; mivel ezért további keretre van szükség, amely meghatározza a vállalatok igazgatótanácsainak fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségeit; |
| --- | --- |

R.

mivel a fenntartható vállalatirányításra vonatkozó uniós jogszabályok következetességét oly módon kell elérni, hogy konkrét cselekvési kötelezettségeket és ösztönzőket állapítanak meg, nem csupán az információk közzétételére vonatkozó kötelezettséget; mivel ezért további keretre van szükség, amely meghatározza a vállalatok igazgatótanácsainak fenntarthatósággal kapcsolatos kötelezettségeit;

| S. | mivel az uniós vállalatirányítás fenntarthatóbbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tétele érdekében a Bizottságnak a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatok mellett új jogszabályokat kell bevezetnie a kellő gondosságra és az igazgatók feladataira vonatkozóan; mivel ha a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségekre és az igazgatók kötelességeire egyetlen jogalkotási eszköz vonatkozik, azokat egyértelműen el kell különíteni két különböző részre; mivel ezek a kötelezettségek és kötelességek kiegészítik egymást, de nem felcserélhetők és nincsenek egymásnak alárendelve; |
| --- | --- |

S.

mivel az uniós vállalatirányítás fenntarthatóbbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tétele érdekében a Bizottságnak a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatok mellett új jogszabályokat kell bevezetnie a kellő gondosságra és az igazgatók feladataira vonatkozóan; mivel ha a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségekre és az igazgatók kötelességeire egyetlen jogalkotási eszköz vonatkozik, azokat egyértelműen el kell különíteni két különböző részre; mivel ezek a kötelezettségek és kötelességek kiegészítik egymást, de nem felcserélhetők és nincsenek egymásnak alárendelve;

A nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó kötelezettségek

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy amikor a társasági jog és a vállalatirányítás területén új fellépést javasol, találjon megfelelő egyensúlyt egyrészt a vállalati igazgatókra nehezedő rövid távú nyomás enyhítése és a fenntarthatósággal kapcsolatos szempontok vállalati döntéshozatalba való beépítésének előmozdítása, másrészt a megfelelő rugalmasság szükségessége között, a harmonizáció biztosítása mellett; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli uniós szintű fellépések során meg kell erősíteni az igazgatók szerepét a vállalatok hosszú távú érdekeinek érvényesítésében, és a vállalatok irányító testületeiben olyan kultúra kialakításában, amely figyelembe veszi és megvalósítja a fenntartható vállalatirányítást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára; kiemeli, hogy e felülvizsgálatnak teljes mértékben összhangban kell lennie a közzétételekről szóló rendeletben és a taxonómiai rendeletben előírt követelményekkel; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az ezen állásfoglalásban foglalt ajánlásokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli arra irányuló felhívását, hogy a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv hatályát terjesszék ki az EU területén letelepedett valamennyi tőzsdén jegyzett és nem jegyzett nagyvállalkozásra, a számviteli irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint; hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a nem pénzügyi jelentéstételi kötelezettségeket az uniós piacon működő nem uniós vállalatokra is alkalmazni kell; felkéri a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a magas kockázatú gazdasági ágazatokat, amelyek jelentős hatást gyakorolnak azokra a fenntarthatósági szempontokra, amelyek indokolhatják a szóban forgó ágazatokban a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonását a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv hatálya alá; úgy véli, hogy e célból a Bizottságnak külső független szakértőkre kell támaszkodnia annak érdekében, hogy létrehozza a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek indikatív, nem kimerítő és rendszeresen frissített jegyzékét, valamint a kkv-k számára egyedi iránymutatást nyújtson; úgy véli, hogy különösen az illegális üzleti tevékenységekhez – például a környezeti bűncselekményekhez, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméhez, a korrupcióhoz vagy a pénzügyi bűncselekményekhez – kapcsolódó beruházásokat és ágazatokat kell célzottan megcélozni; hangsúlyozza, hogy a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálatára azért is szükség van, hogy a pénzpiaci szereplők számára hozzáférést lehessen biztosítani a releváns adatokhoz annak érdekében, hogy megfeleljenek a közzétételi rendeletnek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható vállalatirányítás fontos pillér, amely lehetővé teszi az EU számára az ellenállóképes és fenntartható gazdaság megteremtését és az egyenlő versenyfeltételek javítását az uniós vállalatok nemzetközi versenyképességének fenntartása és fokozása, valamint az uniós munkavállalók és vállalkozások harmadik országokból származó tisztességtelen versennyel szembeni védelme érdekében, és ezért előnyös lehet az uniós kereskedelmi és beruházási politika számára, amennyiben az arányos és azt megfelelően mérik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány rávilágított a globális ellátási láncok sebezhetőségére, és megmutatta, hogy az önkéntes szabályok önmagukban nem elegendőek, amint az például a ruházati ágazatban tapasztalható, ahol a válság megzavarta a termelést és az ellátási lánc egészében negatív hatásokkal járt; megjegyzi, hogy a jobban meghatározott környezeti, társadalmi és irányítási gyakorlatokkal és kockázatcsökkentési folyamatokkal rendelkező vállalkozások jobban átvészelik a válságokat; elismeri, hogy az OECD kijelentette (23), hogy a Covid19-válsághoz kapcsolódó kockázatoknak a munkavállalókra és az ellátási láncokra gyakorolt kedvezőtlen hatások enyhítésére irányuló kezelése érdekében proaktív lépéseket tevő vállalatok valószínűleg nagyobb hosszú távú értéket és ellenálló képességet építenek ki, javítva rövid távú életképességüket és közép- és hosszú távú fellendülési kilátásaikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a taxonómiai rendelet meghatároz egy sor környezetvédelmi célkitűzést, nevezetesen az éghajlatváltozással, az édesvízi és tengeri források használatával és védelmével, a körforgásos gazdaságra való átállással, a szennyezés megelőzésével és a kibocsátáscsökkentéssel, valamint a biológiai sokféleséggel és ökoszisztémákkal kapcsolatban; úgy véli, hogy a környezeti kérdéseknek a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvben szereplő fogalmát a taxonómiai rendelettel összhangban kell értelmezni, és annak a szennyezés valamennyi formáját magában kell foglalnia; felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport ajánlásait, és mozdítsa elő olyan innovatív számviteli technikák kifejlesztését, amelyek tükrözik az ökoszisztémák értékét; ugyanilyen fontosnak tartja a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvben említett egyéb fenntarthatósági szempontok pontos meghatározását, mint például a szociális és foglalkoztatási szempontok, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció és a megvesztegetés elleni küzdelem; úgy véli, hogy a foglalkoztatási kérdések magukban foglalhatják a vállalatok bérpolitikájának közzétételét, amely magában foglalhatja a bérek decilisek szerinti, illetve a nemek közötti bérkülönbségek kimutatását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a fenntartható vállalatirányítás kulcsfontosságú a vállalkozások hosszú távú irányításához és hogy összehangolják tevékenységeiket az európai zöld megállapodásban meghatározott általános uniós környezetvédelmi célkitűzések, valamint a 2050-ig megvalósítandó éghajlat-semlegességi cél felé haladva az EU üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentése iránti uniós elkötelezettség teljesítésében; hangsúlyozza, hogy minden ágazatnak hozzá kell járulnia e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a lényegesség fogalommeghatározásának utalnia kell a társadalom egészére gyakorolt releváns környezeti, emberi jogi és irányítási hatásokra, az értékteremtésen és a vállalatok tisztán pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kérdéseken túl; kéri, hogy ezt a fogalommeghatározást a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv által bevezetett kettős lényegesség elvével összhangban vizsgálják felül, és azt fejtsék ki részletesebben az éghajlattal kapcsolatos információk bejelentéséről szóló bizottsági iránymutatásokban; úgy véli, hogy a lényegességet az érdekelt felek bevonásával zajló folyamat keretében kell értékelni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv jelentős rugalmasságot biztosít a hatálya alá tartozó vállalkozások számára ahhoz, hogy a releváns információkat az általuk leghasznosabbnak tartott módon hozzák nyilvánosságra; megjegyzi, hogy a vállalatok jelenleg saját belátásuk szerint számos különböző keretre támaszkodhatnak; megállapítja, hogy a vállalatok továbbra is bizonytalanok azzal kapcsolatban, hogy miként tegyenek legjobban eleget közzétételi kötelezettségeiknek; úgy véli, hogy az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett létre kell hozni egy átfogó uniós keretet, amely kiterjed a nem pénzügyi információk átfogó közzététele szempontjából releváns fenntarthatósági kérdések teljes körére; e tekintetben kiemeli, hogy az uniós jogszabályi keretnek biztosítania kell, hogy a közzétételek egyértelműek, kiegyensúlyozottak, érthetőek, az ágazaton belüli vállalatok között összehasonlíthatók, ellenőrizhetők és objektívek legyenek, és időhöz kötött fenntarthatósági célokat tartalmazzanak; hangsúlyozza, hogy ennek a keretnek kötelező általános és ágazatspecifikus normákat is tartalmaznia kell; e tekintetben üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy támogatja az EU nem pénzügyi beszámolási standardjainak kidolgozására irányuló folyamatot; hangsúlyozza, hogy a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv felülvizsgálata során konkrét kötelező jelentéstételi kötelezettségeket és normákat kell meghatározni valamennyi érdekelt fél, például a civil társadalom, a környezetvédelmi szervezetek és a szociális partnerek megfelelő bevonásával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a vállalatokra nehezedő további terhek elkerülése érdekében a nem pénzügyi kimutatásokat bele kell foglalni az éves gazdálkodási jelentésbe; úgy véli, hogy a Bizottság a tőkepiaci unióról szóló cselekvési tervében (COM(2020)0590) kötelezettséget vállalt arra, hogy 2021 harmadik negyedévéig jogalkotási javaslatot terjeszt elő egy nyilvánosan hozzáférhető, az egész EU-ra kiterjedő online digitális platformra vonatkozóan, amely ingyenes hozzáférést biztosít a vállalatok által bejelentett pénzügyi és nem pénzügyi információkhoz; úgy véli, hogy ennek a platformnak lehetővé kell tennie a felhasználók számára, hogy összehasonlítsák a vállalatok által közzétett adatokat olyan kategóriákkal, mint a témák, az ágazatok, az országok, a forgalom és az alkalmazottak száma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv kizárja a nem pénzügyi kimutatásokat a tartalom megbízhatóságának biztosítására vonatkozó követelmény alól, amely egyébként a vállalatok pénzügyi kimutatásaira érvényes; úgy véli, hogy a nem pénzügyi kimutatásokat az érintett vállalat méretétől és tevékenységi területétől függően kötelező auditnak kell alávetni; úgy véli, hogy a biztosítási szolgáltatónak a nem pénzügyi kimutatásokat az érintett vállalat méretétől és tevékenységi területétől függően kötelező auditnak kell alávetnie; hangsúlyozza a fentiekre tekintettel, hogy szükség van az eredendően rossz ösztönzők kötelező vizsgálat keretében való kezelésére, a jog szerinti könyvvizsgálatról szóló irányelv (24) felülvizsgálata révén; megerősíti, hogy ez arra is lehetőséget kínálna, hogy a tőzsdén jegyzett legnagyobb vállalatok könyvvizsgálatával általában foglalkozó négy nagy számviteli cég kvázi monopolhelyzetét kezeljék; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók képviselőit be kell vonni a nem pénzügyi információk közzétételi folyamatának meghatározásába, valamint az információk hitelesítésébe, különösen a társadalmi fenntarthatósági célok és az ellátási/termelési láncokhoz kapcsolódó kérdések vonatkozásában, beleértve a kiszervezést és az alvállalkozásba adást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy bizonyos uniós vállalatok számára kötelezővé kell tenni, hogy évente országonkénti jelentést készítsenek minden olyan adóztatási joghatóság tekintetében, amelyben tevékenykednek; felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadja el általános megközelítését annak érdekében, hogy megkezdődhessenek a tárgyalások a Parlamenttel a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatról (COM(2016)0198); |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy az Uniónak a szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások során minden erőfeszítést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy azok olyan záradékokat tartalmazzanak, amelyek arra kötelezik a partnerállamokat, hogy vállalataik számára hasonló kötelezettségeket állapítsanak meg a verseny torzulását előidéző új eszközök elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

14.

Az igazgatók gondossági kötelezettsége és további intézkedések a vállalatirányítás fenntarthatóság-központúbbá tétele érdekében

| 15. | hangsúlyozza a vállalatok sokszínűségének és inkluzivitásának fontosságát, ami jobb üzleti teljesítményt eredményez; felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb fogadja el általános megközelítését annak érdekében, hogy megkezdődhessenek a tárgyalások a Parlamenttel a nők vezetőtestületi tagságáról szóló javaslatról (25), amelynek célja, hogy véget vessen a nők és férfiak közötti, a vállalati döntéshozatal legmagasabb szintjein tapasztalható széles körű egyensúlyhiánynak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg további javaslatokat a nemek egyensúlyának javítására a vállalatok felső vezetésében és befolyásos pozícióiban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy nagyobb mértékben be kell vonni a munkavállalókat a vállalati döntéshozatali folyamatokba annak érdekében, hogy jobban integrálják vállalataik hosszú távú célkitűzéseit és hatásait; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv (26) felülvizsgálatának, valamint a munkavállalók tájékoztatására, a velük folytatott konzultációra és az európai vállalatokban való részvételre vonatkozó új keret létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az ökológiai átmenet és az egyre növekvő digitalizáció mélyen visszahat a munkaerőre; ezért úgy véli, hogy a fenntartható vállalatirányításnak el kell ismernie és hatékonyan garantálnia kell a munkavállalók azon jogát, hogy munkaidejük alatt szakmai továbbképzést, valamint egész életen át tartó tanulást folytassanak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a vállalatok nem absztrakt entitások, amelyek függetlenek a mai környezeti és társadalmi kihívásoktól; úgy véli, hogy a vállalatoknak aktívabban hozzá kell járulniuk a fenntarthatósághoz, mivel hosszú távú teljesítményük, ellenálló képességük, sőt túlélésük függhet a környezetvédelmi és szociális kérdésekre adott válaszuk megfelelőségétől; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az igazgatók vállalatukkal szembeni gondossági kötelezettségét nemcsak a hozamok részvények révén történő rövid távú maximalizálásával, hanem a fenntarthatósági aggályokkal kapcsolatban is meg kell határozni; megjegyzi, hogy az ügyvezető igazgatók fontos szerepet játszanak a vállalat stratégiájának meghatározásában és működésének felügyeletében; úgy véli, hogy az ügyvezető igazgatók azon jogi kötelezettségét, hogy vállalatuk érdekében járjanak el, olyan kötelezettségként kell értelmezni, amely szerint vállalatuk átfogó stratégiájába be kell építeniük a hosszú távú érdekeket és a fenntarthatósági kockázatokat, hatásokat, lehetőségeket és függőségeket; hangsúlyozza, hogy ez a rangsorolási kötelezettség a nem fenntartható beruházásokról a fenntartható beruházásokra való áttérést vonhatja maga után; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy az igazgatók kötelességeit ne lehessen tévesen úgy értelmezni, hogy azok kizárólag a részvényesi érték rövid távú maximalizálására terjednek ki, hanem ehelyett a vállalat hosszú távú érdekeit és a szélesebb körű társadalmi érdekeket, valamint a munkavállalók és más érdekelt felek érdekeit is figyelembe kell venniük; úgy véli továbbá, hogy egy ilyen javaslatnak biztosítania kell, hogy az igazgatási, irányítási és felügyeleti szervek tagjainak – akik a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörökön belül járnak el – jogi kötelezettségük legyen a vállalati fenntarthatósági stratégia meghatározása, közzététele és nyomon követése; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, tekintettel a környezeti felelősségről szóló irányelv folyamatban lévő felülvizsgálatára (27), hogy a vállalatoknak pénzügyi biztosítékokkal kell rendelkezniük a személyeket és az ökoszisztémákat ért környezeti károkért viselt környezeti felelősség fedezésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a vállalatok fenntarthatósági stratégiáinak a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségeikkel összhangban fel kell tárniuk és kezelniük kell egyrészt a lényeges kérdéseket a nem pénzügyi jelentéstételi követelményekkel összhangban, másrészt azokat a jelentős hatásokat, amelyeket e vállalatok gyakorolhatnak a környezeti, éghajlati, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, valamint az üzleti modelljeikből, műveleteikből és ellátási láncaikból eredő emberi jogi, megvesztegetési és korrupciós következményeket, beleértve az EU-n kívülieket is; úgy véli, hogy az igazgatók vállalattal szemben fennálló gondossági kötelezettsége megköveteli azon kötelezettség betartását is, hogy ne károsítsák az ökoszisztémákat, és védjék az érdekelt felek – köztük a munkavállalók – érdekeit, akiket a vállalat tevékenysége hátrányosan érinthet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a jövőbeli jogszabályok hatályának a számviteli irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott, az EU területén letelepedett valamennyi tőzsdén jegyzett és tőzsdén nem jegyzett nagyvállalkozásra ki kell terjednie; hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében ezt a jogszabályt az uniós piacon működő nem uniós vállalatokra is alkalmazni kell; felkéri a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a magas kockázatú gazdasági ágazatokat, amelyek jelentős hatást gyakorolnak azokra a fenntarthatósági szempontokra, amelyek indokolhatják a jogszabálynak a szóban forgó ágazatok kis- és középvállalkozásaira (kkv-k) való alkalmazását; úgy véli továbbá, hogy a Bizottság által jelenleg végzett hatásvizsgálatot követően a fenntarthatósági stratégiáknak mérhető, konkrét, időhöz kötött és tudományosan megalapozott célokat, valamint az EU környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalásaival, különösen a Párizsi Megállapodással, a biológiai sokféleségről szóló egyezménnyel és az erdőirtással foglalkozó nemzetközi megállapodásokkal összehangolt átmeneti terveket kell tartalmazniuk; úgy véli, hogy a stratégiák magukban foglalhatnak egy olyan belső politikát is, amely az országonkénti létminimumon alapuló méltányos keresetet, egy nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikát, valamint egy olyan politikát, amely biztosítja, hogy a munkavállalók jogait jobban integrálják az üzleti tevékenységekbe; hangsúlyozza, hogy e belső politikák tartalmát maguknak a vállalatoknak kell meghatározniuk alkalmazottaik kellő figyelembevételével és velük konzultálva; úgy véli, hogy e politikáknak figyelembe kell venniük az ágazatspecifikus és/vagy földrajzi kérdéseket, valamint a különösen kiszolgáltatott csoportokhoz vagy közösségekhez tartozó személyek jogait; úgy véli, hogy az ügyvezető igazgatók javadalmazása változó részének a stratégiában meghatározott mérhető célok elérésével való összekapcsolása azt szolgálná, hogy az igazgatók érdekeit összhangba hozzák vállalatuk hosszú távú érdekeivel; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő a felsővezetői pozíciókra vonatkozó ilyen javadalmazási rendszereket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy egyes tagállamok bevezették jogszabályaikba a „hűségrészvények” fogalmát, amelynek értelmében a hosszú távú részesedést szavazati joggal és adókedvezményekkel jutalmazzák; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra új mechanizmusok bevezetését a vállalatok fenntartható hozamának és hosszú távú teljesítményének előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az eredménytartalékok hozzájárulhatnak a megfelelő tartalékok kiépítéséhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a részvényesi jogokról szóló irányelvet is módosítani kell annak érdekében, hogy ösztönözzék a „türelmes” részvényesi magatartást, különösen a hosszú távú részesedés szavazati jogokkal és adókedvezményekkel való jutalmazásával; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy bizonyos nemzetközi beruházási megállapodások – például az Energia Charta Egyezmény – a multinacionális vállalatok pénzügyi érdekeit a környezeti és éghajlat-politikai prioritások fölé helyezik; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen biztosítsa a meglévő és jövőbeli kereskedelmi beruházási megállapodások teljes konzisztenciáját, hogy azok teljes mértékben összhangban vannak az EU környezeti és éghajlati célkitűzéseivel, valamint, hogy tegyen javaslatokat a vállalati földfoglalások és az erdőirtás ellensúlyozására a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv közelgő felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy fenntarthatósági stratégiájuk meghatározása és nyomon követése során a vállalatokat kötelezni kell arra, hogy tájékoztassák az érdekelt feleket és konzultáljanak velük; úgy véli, hogy az érdekelt fél fogalmát tágan kell értelmezni, és annak minden olyan személyre ki kell terjednie, akinek jogait és érdekeit a vállalat döntései érinthetik, például a munkavállalókra, a szakszervezetekre, a helyi közösségekre, az őslakos népekre, a polgári egyesületekre, a részvényesekre, a civil társadalomra és a környezetvédelmi szervezetekre; elengedhetetlennek tartja továbbá a gazdaságpolitika fenntarthatóságával foglalkozó, különösen a foglalkoztatási és a környezeti közpolitikákért felelős nemzeti és helyi közigazgatási szervekkel való konzultációt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy e szerepvállalásnak az érintett vállalat – kivéve a nem a magas kockázatú ágazatokban (amely ágazatokat a Bizottságnak kell meghatároznia) működő kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) – méretétől és tevékenységi területétől függően az érdekelt felek képviselőiből vagy szóvivőiből – többek között alkalmazottakból és független szakértőkből – álló tanácsadó bizottságokon keresztül kell megvalósulnia, azzal az általános céllal, hogy tanácsot adjanak a vállalat fenntarthatósági stratégiájának tartalmával és végrehajtásával kapcsolatban; úgy véli, hogy e tanácsadó bizottságoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy nagy többséggel történő jóváhagyás esetén független ellenőrzést kérjenek, amennyiben észszerű aggályok merülnek fel a fenntarthatósági stratégia megfelelő végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy az állami támogatásban, uniós finanszírozásban vagy más közpénzben részesülő vállalkozásoknak vagy a leépítési terveket végrehajtó vállalkozásoknak arra kell törekedniük, hogy megtartsák munkavállalóik munkahelyét és védelmet nyújtsanak számukra, ennek megfelelően kiigazítsák az igazgatóik javadalmazását, befizessék az adók rájuk eső méltányos részét, a szénlábnyomuk csökkentésére irányuló célkitűzéssel összhangban hajtsák végre fenntarthatósági stratégiájukat, és tartózkodjanak a részvényesek díjazását célzó osztalékfizetéstől vagy részvény-visszavásárlási rendszerek kínálásától; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(2)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(3)  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

(4)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

(5)  https://mneguidelines.oecd.org/RBC-for-Institutional-Investors.pdf

(6)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(7)  https://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

(8)  https://www.ipcc.ch/2018/10/08/summary-for-policymakers-of-ipcc-special-report-on-global-warming-of-1-5c-approved-by-governments/

(9)  HL L 150., 2014.5.20., 195. o.

(10)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

(11)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

(12)  HL L 157., 2016.6.15., 1. o.

(13)  HL L 132., 2017.5.20., 1. o.

(14)  HL L 305., 2019.11.26., 17. o.

(15)  HL L 317., 2019.12.9., 1. o.

(16)  HL L 198., 2020.6.22., 13. o.

(17)  HL C 215., 2017.7.5., 1. o.

(18)  HL C 209., 2019.6.20., 1. o.

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/business_economy_euro/growth_and_investment/documents/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en.pdf

(20)  http://www.undocs.org/A/HRC/8/5

(21)  https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/Final_report.pdf

(22)  https://climateprinciplesforenterprises.files.wordpress.com/2017/12/osloprincipleswebpdf.pdf

(23)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/covid-19-and-responsible-business-conduct-02150b06/#:~:text=A%20responsible%20business%20conduct%20(RBC,both%20government%20and%20business%20response

(24)  HL L 158., 2014.5.27., 196. o.

(25)  Javaslat – Az Európai parlamenti és a Tanács 2012. november 14-i irányelve a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről (COM(2012)0614).

(26)  HL L 122., 2009.5.16., 28. o.

(27)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/102

---

P9_TA(2020)0373

Tanácsi ajánlás a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásról (2020/2767(RSP))

(2021/C 445/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak az oktatáshoz való jogról szóló 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak az oktatáshoz való jogról szóló 14. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, különösen a 4. számú célra és az ahhoz kapcsolódó célértékekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, különösen a 4. számú célra és az ahhoz kapcsolódó célértékekre,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, amelyet az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság 2017 novemberében hirdetett ki, és különösen annak 1. („Oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás”) és 4. („A foglalkoztatás aktív támogatása”) alapelvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére, amelyet az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság 2017 novemberében hirdetett ki, és különösen annak 1. („Oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás”) és 4. („A foglalkoztatás aktív támogatása”) alapelvére,

| — | tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2020. július 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2020)0275), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0123), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2020. július 1-jei bizottsági javaslatra (COM(2020)0275), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0123),

| — | tekintettel a „Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States” (A szakképzésben végzettek pályakövetését célzó intézkedések feltérképezése az uniós tagállamokban) című, 2017. októberi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States” (A szakképzésben végzettek pályakövetését célzó intézkedések feltérképezése az uniós tagállamokban) című, 2017. októberi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET) létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET) létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1),

| — | tekintettel az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (2),

| — | tekintettel az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről szóló, 2020. június 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről szóló, 2020. június 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről szóló, 2018. március 15-i tanácsi ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről szóló, 2018. március 15-i tanácsi ajánlásra (4),

| — | tekintettel a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2020)0121 és SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2020)0121 és SWD(2020)0122),

| — | tekintettel az „Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0276),

| — | tekintettel az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítéséről és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezése” című, 2020. július 1-jei tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0277), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítéséről és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezése” című, 2020. július 1-jei tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2020)0277),

| — | tekintettel az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0625), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0212), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0625), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0212),

| — | tekintettel a „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0624), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0624), valamint az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2020)0209),

| — | tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i közleményre (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i közleményre (COM(2018)0022),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés szakpolitikai keretrendszerére („Oktatás és képzés 2020”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés szakpolitikai keretrendszerére („Oktatás és képzés 2020”),

| — | tekintettel a személyes és társas készségeket, valamint a tanulás tanulását középpontba állító európai keretrendszerre (LifeComp), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes és társas készségeket, valamint a tanulás tanulását középpontba állító európai keretrendszerre (LifeComp),

| — | tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) „Milyen lépéseket tesznek az egyes európai országok a tanulószerződéses gyakorlati képzések terén a Covid19-válságra való reagálás céljából?” című, 2020. április 15-i összefoglaló jelentésére, amely a Cedefop tanulószerződéses gyakorlati képzéssel foglalkozó szakértői közössége által szolgáltatott információkon alapul, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) „Milyen lépéseket tesznek az egyes európai országok a tanulószerződéses gyakorlati képzések terén a Covid19-válságra való reagálás céljából?” című, 2020. április 15-i összefoglaló jelentésére, amely a Cedefop tanulószerződéses gyakorlati képzéssel foglalkozó szakértői közössége által szolgáltatott információkon alapul,

| — | tekintettel a Cedefop „Vocational education and training in Europe, 1995-2035. Scenarios for European vocational education and training in the 21st century” (Szakképzés Európában 1995 és 2035 között – A 21. századi európai szakképzés forgatókönyvei) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cedefop „Vocational education and training in Europe, 1995-2035. Scenarios for European vocational education and training in the 21st century” (Szakképzés Európában 1995 és 2035 között – A 21. századi európai szakképzés forgatókönyvei) című jelentésére,

| — | tekintettel a Cedefop „The changing nature and role of vocational education and training in Europe” (A szakképzés változó jellege és szerepe Európában) című, hét kutatási dokumentumból álló sorozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cedefop „The changing nature and role of vocational education and training in Europe” (A szakképzés változó jellege és szerepe Európában) című, hét kutatási dokumentumból álló sorozatára,

| — | tekintettel a Cedefop „Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries” (A szakképzés európai emberek, szervezetek és országok számára kínált előnyei) című, 2013-as kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cedefop „Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries” (A szakképzés európai emberek, szervezetek és országok számára kínált előnyei) című, 2013-as kiadványára,

| — | tekintettel az ifjúsági garanciáról szóló, 2020. október 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági garanciáról szóló, 2020. október 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás Unió-beli korszerűsítéséről szóló, 2018. június 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai készségfejlesztési programról szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére irányuló képzési politikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére irányuló képzési politikákról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Erasmus+ program és a szakképzési mobilitás támogatásának más eszközei – az egész életen át tartó tanulás perspektívájából” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Európa 2020” stratégiát támogató európai szakképzési együttműködésről szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020” stratégiát támogató európai szakképzési együttműködésről szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2008. május 20-i jogalkotási állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2008. május 20-i jogalkotási állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet „VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems” (Szakképzés válság idején: A reziliens szakképzési rendszerek alapjainak kiépítése) című 2020. május 6-i tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet „VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems” (Szakképzés válság idején: A reziliens szakképzési rendszerek alapjainak kiépítése) című 2020. május 6-i tanulmányára,

| — | tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásról szóló, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000068/2020 – B9-0027/2020 és O-000069/2020 – B9-0028/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásról szóló, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000068/2020 – B9-0027/2020 és O-000069/2020 – B9-0028/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a szakképzés az európai oktatási és egész életen át tartó tanulási rendszerek alapvető részét képezi, és a foglalkoztatásukhoz szükséges tudással, szakértelemmel, készségekkel és kompetenciákkal ruházza fel a fiatalokat és a felnőtteket; mivel az Európai Unióban a felső középfokú végzettséggel rendelkezők mintegy fele vett részt szakképzésben; mivel a szakképzés döntő szerepet játszat a gyorsuló makrotendenciák és a jövőbeli átállások által előidézett kihívások kezelésében, valamint kulcsfontosságú lehet az uniós munkaerőpiacon egyre súlyosbodó készséghiány felszámolásához; |
| --- | --- |

A.

mivel a szakképzés az európai oktatási és egész életen át tartó tanulási rendszerek alapvető részét képezi, és a foglalkoztatásukhoz szükséges tudással, szakértelemmel, készségekkel és kompetenciákkal ruházza fel a fiatalokat és a felnőtteket; mivel az Európai Unióban a felső középfokú végzettséggel rendelkezők mintegy fele vett részt szakképzésben; mivel a szakképzés döntő szerepet játszat a gyorsuló makrotendenciák és a jövőbeli átállások által előidézett kihívások kezelésében, valamint kulcsfontosságú lehet az uniós munkaerőpiacon egyre súlyosbodó készséghiány felszámolásához;

| B. | mivel a Cedefop szerint az európaiak közel kétharmada (68 %) úgy gondolja, hogy a középiskolai szakoktatásnak kedvező megítélése van országukban, míg valamivel kevesebb mint negyedük (23 %) szerint kedvezőtlen kép alakult ki azzal kapcsolatban (12); |
| --- | --- |

B.

mivel a Cedefop szerint az európaiak közel kétharmada (68 %) úgy gondolja, hogy a középiskolai szakoktatásnak kedvező megítélése van országukban, míg valamivel kevesebb mint negyedük (23 %) szerint kedvezőtlen kép alakult ki azzal kapcsolatban (12);

| C. | mivel az oktatás és képzés az emberek társadalmi integrációjában és politikai folyamatokban való részvételük előmozdításában is központi szerepet játszik, ezáltal segít fokozni az integrációt, valamint ösztönözni a demokratikus és aktív polgári szerepvállalást; |
| --- | --- |

C.

mivel az oktatás és képzés az emberek társadalmi integrációjában és politikai folyamatokban való részvételük előmozdításában is központi szerepet játszik, ezáltal segít fokozni az integrációt, valamint ösztönözni a demokratikus és aktív polgári szerepvállalást;

| D. | mivel a szakképzés elősegítheti a diákok és a munkavállalók szakmai fejlődését, a vállalati teljesítményt, a versenyképességet, a kutatást és az innovációt, és az a sikeres foglalkoztatási és szociálpolitika központi eleme; |
| --- | --- |

D.

mivel a szakképzés elősegítheti a diákok és a munkavállalók szakmai fejlődését, a vállalati teljesítményt, a versenyképességet, a kutatást és az innovációt, és az a sikeres foglalkoztatási és szociálpolitika központi eleme;

| E. | mivel a szakképzés Európában rendkívül sokszínű és nem egyformán vonzó minden tanuló számára; mivel a nemzeti rendszereket és kezdeményezéseket uniós szinten jobban össze kell hangolni és kapcsolni; mivel a Bizottság és az uniós szakpolitikák fontos szerepet játszhatnak a tagállami szakképzési intézkedések uniós szintű támogatásában és összehangolásában; mivel a transznacionális és nemzeti szakképzési szolgáltatók hálózatai és partnerségei döntő szerepet játszanak a szakképzési politikai menetrend és az uniós bevált gyakorlatok terjesztésében; |
| --- | --- |

E.

mivel a szakképzés Európában rendkívül sokszínű és nem egyformán vonzó minden tanuló számára; mivel a nemzeti rendszereket és kezdeményezéseket uniós szinten jobban össze kell hangolni és kapcsolni; mivel a Bizottság és az uniós szakpolitikák fontos szerepet játszhatnak a tagállami szakképzési intézkedések uniós szintű támogatásában és összehangolásában; mivel a transznacionális és nemzeti szakképzési szolgáltatók hálózatai és partnerségei döntő szerepet játszanak a szakképzési politikai menetrend és az uniós bevált gyakorlatok terjesztésében;

| F. | mivel a szakmai alapképzés már nemcsak egy szakmai útnak, hanem a felsőoktatás olyan alternatív útjának is tekinthető, amely a felsőoktatás számos elemét magában foglalja, ami végső soron felsőfokú, egyetemi oktatáshoz vezethet; mivel a bevált duális rendszerrel rendelkező országokban a szakmai út mindig is ötvözte a munkahelyi gyakorlati tapasztalatot és a felsőfokú iskolai tanulmányokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a szakmai alapképzés már nemcsak egy szakmai útnak, hanem a felsőoktatás olyan alternatív útjának is tekinthető, amely a felsőoktatás számos elemét magában foglalja, ami végső soron felsőfokú, egyetemi oktatáshoz vezethet; mivel a bevált duális rendszerrel rendelkező országokban a szakmai út mindig is ötvözte a munkahelyi gyakorlati tapasztalatot és a felsőfokú iskolai tanulmányokat;

| G. | mivel a szakmai továbbképzés kulcsfontosságú az EU társadalmi és gazdasági céljainak eléréséhez; mivel a szakmai továbbképzés javítja a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételét, megerősíti foglalkoztathatóságukat és növeli Európában a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

G.

mivel a szakmai továbbképzés kulcsfontosságú az EU társadalmi és gazdasági céljainak eléréséhez; mivel a szakmai továbbképzés javítja a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételét, megerősíti foglalkoztathatóságukat és növeli Európában a foglalkoztatást;

| H. | mivel az európai szakképzési rendszerek jelentős kihívásokkal néznek szembe; mivel ezeket a rendszereket képessé kell tenni arra, hogy alkalmazkodjanak a gyorsan kibontakozó zöld és digitális átálláshoz, a technológiai fejlődéshez, a munkahelyi változásokhoz és a magasabb képzettséget igénylő munkahelyekhez, a változó munkaerőpiaci igényekhez, a jelenlegi szakemberhiány kezeléséhez és a jövőbeli szakemberhiány megelőzéséhez, az új üzleti modellekhez, a munkaszervezés új formáihoz, a demográfiai tendenciákhoz, a kohézióhoz és az infrastrukturális fejlesztésekhez; mivel a tagállamoknak és az uniós intézményeknek fokozniuk kell a lehető legjobb szakképzési feltételek megteremtésére irányuló erőfeszítéseiket és támogatásukat annak érdekében, hogy gyorsan alkalmazkodni lehessen e munkaerőpiaci kihívásokhoz és igényekhez; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai szakképzési rendszerek jelentős kihívásokkal néznek szembe; mivel ezeket a rendszereket képessé kell tenni arra, hogy alkalmazkodjanak a gyorsan kibontakozó zöld és digitális átálláshoz, a technológiai fejlődéshez, a munkahelyi változásokhoz és a magasabb képzettséget igénylő munkahelyekhez, a változó munkaerőpiaci igényekhez, a jelenlegi szakemberhiány kezeléséhez és a jövőbeli szakemberhiány megelőzéséhez, az új üzleti modellekhez, a munkaszervezés új formáihoz, a demográfiai tendenciákhoz, a kohézióhoz és az infrastrukturális fejlesztésekhez; mivel a tagállamoknak és az uniós intézményeknek fokozniuk kell a lehető legjobb szakképzési feltételek megteremtésére irányuló erőfeszítéseiket és támogatásukat annak érdekében, hogy gyorsan alkalmazkodni lehessen e munkaerőpiaci kihívásokhoz és igényekhez;

| I. | mivel a megfelelően kialakított szakképzési programokkal rendelkező országok könnyebben el tudják kerülni az ifjúsági munkanélküliséget, még válság idején is; mivel az IZA (Institute of Labor Economics) elemzései szerint a duális szakképzési rendszerrel rendelkező országok könnyebben megbirkóztak a 2008-as gazdasági válsággal és annak fiatalokra gyakorolt munkaerőpiaci hatásaival; mivel duális szakképzési rendszerekkel nem rendelkező országokban az említett időszakban jelentősen nőtt az ifjúsági munkanélküliségi ráta (13); |
| --- | --- |

I.

mivel a megfelelően kialakított szakképzési programokkal rendelkező országok könnyebben el tudják kerülni az ifjúsági munkanélküliséget, még válság idején is; mivel az IZA (Institute of Labor Economics) elemzései szerint a duális szakképzési rendszerrel rendelkező országok könnyebben megbirkóztak a 2008-as gazdasági válsággal és annak fiatalokra gyakorolt munkaerőpiaci hatásaival; mivel duális szakképzési rendszerekkel nem rendelkező országokban az említett időszakban jelentősen nőtt az ifjúsági munkanélküliségi ráta (13);

| J. | mivel az összehangolt európai képesítési keretrendszer létrehozására irányuló erőfeszítések és a nemzeti képesítési keretrendszerek kidolgozása ellenére az EU-ban számos utazó munkavállaló nehézségekbe ütközik, amikor más tagállamokban szeretné elismertetni készségeit és képzését, illetve szeretne megfelelő munkahelyet találni; |
| --- | --- |

J.

mivel az összehangolt európai képesítési keretrendszer létrehozására irányuló erőfeszítések és a nemzeti képesítési keretrendszerek kidolgozása ellenére az EU-ban számos utazó munkavállaló nehézségekbe ütközik, amikor más tagállamokban szeretné elismertetni készségeit és képzését, illetve szeretne megfelelő munkahelyet találni;

| K. | mivel a duális rendszer általában nem biztosít minden szinten lehetőséget az oktatás folytatására; mivel a duális rendszernek rugalmasnak kell lennie, és képesnek kell lennie válaszolni a munkaerőpiaci változásokra és az új, még ismeretlen munkahelyek megjelenésére; |
| --- | --- |

K.

mivel a duális rendszer általában nem biztosít minden szinten lehetőséget az oktatás folytatására; mivel a duális rendszernek rugalmasnak kell lennie, és képesnek kell lennie válaszolni a munkaerőpiaci változásokra és az új, még ismeretlen munkahelyek megjelenésére;

| L. | mivel az Erasmus+ program keretében külföldi munkáltatóknál végzett szakmai gyakorlatok és szakképzések jelentős mértékben elősegíthetik, hogy a szakiskolák és műszaki iskolák diákjai és végzett hallgatói munkát találjanak és fejlesszék a munkaerőpiacon szükséges kompetenciákat, többek között a nyelvi, a szaknyelvi és a szociális készségeket; |
| --- | --- |

L.

mivel az Erasmus+ program keretében külföldi munkáltatóknál végzett szakmai gyakorlatok és szakképzések jelentős mértékben elősegíthetik, hogy a szakiskolák és műszaki iskolák diákjai és végzett hallgatói munkát találjanak és fejlesszék a munkaerőpiacon szükséges kompetenciákat, többek között a nyelvi, a szaknyelvi és a szociális készségeket;

| M. | mivel a Covid19-világjárvány komoly nyomás alá helyezte a szakképzési tevékenységeket és általában a hagyományos oktatást, megszakítva a tanulást mind a munkahelyeken, mind pedig az osztálytermekben; mivel a világjárvány különösen nagy zavart okozott a munkaalapú tanulásban, beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és azokat a képzési programokat is, amelyek esetében gyakran jelentősen csökken a résztvevők, a kínálat és az új diákok száma; mivel a Covid19-válság következményei egyben lehetőséget is teremtenek arra, hogy a szakképzésben kezdetét vegye a digitális és technológiai forradalom, ami – ahol erre lehetőség nyílik – lebonthatja a fizikai akadályokat, valamint jelentősen növelheti a szakképzés elérhetőségét és a várt eredményekkel kapcsolatos hatását; |
| --- | --- |

M.

mivel a Covid19-világjárvány komoly nyomás alá helyezte a szakképzési tevékenységeket és általában a hagyományos oktatást, megszakítva a tanulást mind a munkahelyeken, mind pedig az osztálytermekben; mivel a világjárvány különösen nagy zavart okozott a munkaalapú tanulásban, beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és azokat a képzési programokat is, amelyek esetében gyakran jelentősen csökken a résztvevők, a kínálat és az új diákok száma; mivel a Covid19-válság következményei egyben lehetőséget is teremtenek arra, hogy a szakképzésben kezdetét vegye a digitális és technológiai forradalom, ami – ahol erre lehetőség nyílik – lebonthatja a fizikai akadályokat, valamint jelentősen növelheti a szakképzés elérhetőségét és a várt eredményekkel kapcsolatos hatását;

| N. | mivel a vállalatok bezárása és a rövidített munkaidő számos ágazatban erőteljesen érinti a tanulószerződéses gyakorlati képzést; |
| --- | --- |

N.

mivel a vállalatok bezárása és a rövidített munkaidő számos ágazatban erőteljesen érinti a tanulószerződéses gyakorlati képzést;

| O. | mivel valószínűleg a fiatalokat aránytalanul sújtják a Covid19-világjárvány által kiváltott gazdasági válság következményei, nevezetesen a munkanélküliség; mivel 2020 augusztusában, az előző havi gyors növekedését követően az ifjúsági munkanélküliség az Unióban 17,6 %, az euróövezetben pedig 18,1 % volt (szemben a 2019. augusztusi 14,1 %-kal, illetve 15,4 %-kal), és mivel a közeljövőben várhatóan tovább fog növekedni, valamint számos fiatalt fog elégtelen szociális védelmet biztosító bizonytalan és atipikus foglalkoztatási formák vagy az inaktivitás csapdájába ejteni; mivel az EU-nak legfőbb szakpolitikai prioritásai közé kell beemelnie az ifjúsági munkanélküliséget, valamint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülőket annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi – a fiatalok milliónak mentális egészségére és életére is kedvezőtlen hatással járó – válság következményeként ismét létrejöjjön egy „elveszett generáció”; mivel a szakképzés kulcsfontosságú tényező a tanulók demokratikus társadalmakra való felkészítésében, valamint a munkaerőpiacra való sikeres belépésük és a munkaerőpiaci részvételük szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel valószínűleg a fiatalokat aránytalanul sújtják a Covid19-világjárvány által kiváltott gazdasági válság következményei, nevezetesen a munkanélküliség; mivel 2020 augusztusában, az előző havi gyors növekedését követően az ifjúsági munkanélküliség az Unióban 17,6 %, az euróövezetben pedig 18,1 % volt (szemben a 2019. augusztusi 14,1 %-kal, illetve 15,4 %-kal), és mivel a közeljövőben várhatóan tovább fog növekedni, valamint számos fiatalt fog elégtelen szociális védelmet biztosító bizonytalan és atipikus foglalkoztatási formák vagy az inaktivitás csapdájába ejteni; mivel az EU-nak legfőbb szakpolitikai prioritásai közé kell beemelnie az ifjúsági munkanélküliséget, valamint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülőket annak elkerülése érdekében, hogy a jelenlegi – a fiatalok milliónak mentális egészségére és életére is kedvezőtlen hatással járó – válság következményeként ismét létrejöjjön egy „elveszett generáció”; mivel a szakképzés kulcsfontosságú tényező a tanulók demokratikus társadalmakra való felkészítésében, valamint a munkaerőpiacra való sikeres belépésük és a munkaerőpiaci részvételük szempontjából;

| P. | mivel a közelmúltbeli társadalmi-gazdasági fejlemények és a Covid19-világjárvány által kiváltott válság fokozta a társadalmi egyenlőtlenségeket, továbbá rávilágított arra, hogy a szakképzési rendszereket nemcsak hatékonyabbá, hanem a kiszolgáltatott csoportok és a vidéki vagy távoli területeken élők szempontjából hozzáférhetőbbé és befogadóbbá is kell tenni; mivel kulcsfontosságú a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség; mivel a számítógépekhez, a széles sávú kapcsolathoz, a digitális támogatáshoz és más technológiai tanulási eszközökhöz való hozzáférés döntő jelentőséggel bír nemcsak a szakképzési szolgáltatók számára, hanem a diákok számára is abból a szempontból, hogy elkerülhető legyen az egyenlőtlenségek elmélyülése, valamint biztosítható legyen, hogy senki se maradjon le; |
| --- | --- |

P.

mivel a közelmúltbeli társadalmi-gazdasági fejlemények és a Covid19-világjárvány által kiváltott válság fokozta a társadalmi egyenlőtlenségeket, továbbá rávilágított arra, hogy a szakképzési rendszereket nemcsak hatékonyabbá, hanem a kiszolgáltatott csoportok és a vidéki vagy távoli területeken élők szempontjából hozzáférhetőbbé és befogadóbbá is kell tenni; mivel kulcsfontosságú a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség; mivel a számítógépekhez, a széles sávú kapcsolathoz, a digitális támogatáshoz és más technológiai tanulási eszközökhöz való hozzáférés döntő jelentőséggel bír nemcsak a szakképzési szolgáltatók számára, hanem a diákok számára is abból a szempontból, hogy elkerülhető legyen az egyenlőtlenségek elmélyülése, valamint biztosítható legyen, hogy senki se maradjon le;

| Q. | mivel az Unióban 60 millió felnőtt alacsony képzettségű; mivel a Cedefop szerint az Unióban 128 millió olyan felnőtt él, akik alacsony képzettséggel, gyenge digitális vagy kognitív készségekkel rendelkeznek, vagy akik középfokú végzettséggel rendelkeznek, de a készségek elvesztésének vagy elavulásának veszélyével néznek szembe, ezért továbbképzésre vagy átképzésre van szükségük; mivel a megfelelően kialakított, inkluzív szakképzési rendszerek stratégiai jelentőséggel bírnak valamennyi tanuló számára kompetenciájuk és készségeik fokozása, valamint a minőségi munkalehetőségekhez való hozzáférésük elősegítése szempontjából; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unióban 60 millió felnőtt alacsony képzettségű; mivel a Cedefop szerint az Unióban 128 millió olyan felnőtt él, akik alacsony képzettséggel, gyenge digitális vagy kognitív készségekkel rendelkeznek, vagy akik középfokú végzettséggel rendelkeznek, de a készségek elvesztésének vagy elavulásának veszélyével néznek szembe, ezért továbbképzésre vagy átképzésre van szükségük; mivel a megfelelően kialakított, inkluzív szakképzési rendszerek stratégiai jelentőséggel bírnak valamennyi tanuló számára kompetenciájuk és készségeik fokozása, valamint a minőségi munkalehetőségekhez való hozzáférésük elősegítése szempontjából;

| R. | mivel 2017-ben az EU-ban az általános iskola felső tagozatán tanulók 4,3 %-a folytatta tanulmányait szakképzési programok keretében, ám ez az arány a felső középfokú oktatás esetében eléri a 47,8 %-ot, a nem felsőfokú posztszekunder képzések esetében pedig a 92 %-ot; mivel 2017-ben az EU-ban a felső középfokú oktatás keretében folytatott szakképzést végzettek 46,7 %-a nő volt (14); |
| --- | --- |

R.

mivel 2017-ben az EU-ban az általános iskola felső tagozatán tanulók 4,3 %-a folytatta tanulmányait szakképzési programok keretében, ám ez az arány a felső középfokú oktatás esetében eléri a 47,8 %-ot, a nem felsőfokú posztszekunder képzések esetében pedig a 92 %-ot; mivel 2017-ben az EU-ban a felső középfokú oktatás keretében folytatott szakképzést végzettek 46,7 %-a nő volt (14);

| S. | mivel a Covid19-válság az oktatáshoz hasonlóan a szakképzésben is rávilágított a távoktatás bizonyos – műszaki és tartalmi téren meglévő – kihívásaira és korlátaira; |
| --- | --- |

S.

mivel a Covid19-válság az oktatáshoz hasonlóan a szakképzésben is rávilágított a távoktatás bizonyos – műszaki és tartalmi téren meglévő – kihívásaira és korlátaira;

| T. | mivel a távoktatás a kiszolgáltatott helyzetben lévő tanulók lemorzsolódási arányának növekedésével fenyeget, és ezért inkább kiegészítő jellegűnek kell maradnia ahelyett, hogy a hagyományos tanulás alternatívájává válna; |
| --- | --- |

T.

mivel a távoktatás a kiszolgáltatott helyzetben lévő tanulók lemorzsolódási arányának növekedésével fenyeget, és ezért inkább kiegészítő jellegűnek kell maradnia ahelyett, hogy a hagyományos tanulás alternatívájává válna;

| U. | mivel uniós szinten a szakképzés terén hiányzik a mikrotanúsítványok elfogadott fogalommeghatározása vagy egységes értelmezése; mivel a mikrotanúsítványokra a teljes értékű végzettség kiegészítéseként kell tekinteni, és azokat az érdemi és kiváló eredmények bizonyítékaként kell elismerni a képzési módra, az értékelési eljárásra és időtartamra vonatkozó normák alapján; |
| --- | --- |

U.

mivel uniós szinten a szakképzés terén hiányzik a mikrotanúsítványok elfogadott fogalommeghatározása vagy egységes értelmezése; mivel a mikrotanúsítványokra a teljes értékű végzettség kiegészítéseként kell tekinteni, és azokat az érdemi és kiváló eredmények bizonyítékaként kell elismerni a képzési módra, az értékelési eljárásra és időtartamra vonatkozó normák alapján;

| V. | mivel 2015-ben az EU-28-ban üzleti tevékenységet végző, 10 vagy annál több főt foglalkoztató összes vállalat csaknem egyharmada (30,5 %) nyújtott szakmai alapképzést, habár ez az arány tagállamonként jelentős eltérést mutatott (15); |
| --- | --- |

V.

mivel 2015-ben az EU-28-ban üzleti tevékenységet végző, 10 vagy annál több főt foglalkoztató összes vállalat csaknem egyharmada (30,5 %) nyújtott szakmai alapképzést, habár ez az arány tagállamonként jelentős eltérést mutatott (15);

| W. | mivel 2015-ben az EU-28-ban a 10 vagy annál több főt foglalkoztató vállalatok 72,6 %-a nyújtott szakmai továbbképzést dolgozói számára; mivel ez növekedést jelent 2005-höz és 2010-hez képest, amikor ez az arány 59,7 %, illetve 65,7 % volt (16); |
| --- | --- |

W.

mivel 2015-ben az EU-28-ban a 10 vagy annál több főt foglalkoztató vállalatok 72,6 %-a nyújtott szakmai továbbképzést dolgozói számára; mivel ez növekedést jelent 2005-höz és 2010-hez képest, amikor ez az arány 59,7 %, illetve 65,7 % volt (16);

| X. | mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés munkaerőpiaci fejleményekre gyakorolt hatása gyakran követlen vagy közvetett egyéni aggregált termelékenységi hatásokat tükröz; mivel az országok által kiemelt főbb eredmények közé tartozik a nagyobb munkaerőpiaci részvétel, az alacsonyabb munkanélküliség, a képesítés megszerzésének lehetősége minden olyan kategóriában, ahol ez korábban nem volt adott, valamint a szakmai előmenetel lehetősége; mivel az egész életen át tartó tanulás révén javulhatnak az egyének munkalehetőségei és képesítési szintjei, ami magasabb javadalmazást és nagyobb gazdasági és társadalmi teljesítményt, többek között gazdasági függetlenséget eredményez, valamint a lelkiállapotra is kedvezően hathat (17); |
| --- | --- |

X.

mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés munkaerőpiaci fejleményekre gyakorolt hatása gyakran követlen vagy közvetett egyéni aggregált termelékenységi hatásokat tükröz; mivel az országok által kiemelt főbb eredmények közé tartozik a nagyobb munkaerőpiaci részvétel, az alacsonyabb munkanélküliség, a képesítés megszerzésének lehetősége minden olyan kategóriában, ahol ez korábban nem volt adott, valamint a szakmai előmenetel lehetősége; mivel az egész életen át tartó tanulás révén javulhatnak az egyének munkalehetőségei és képesítési szintjei, ami magasabb javadalmazást és nagyobb gazdasági és társadalmi teljesítményt, többek között gazdasági függetlenséget eredményez, valamint a lelkiállapotra is kedvezően hathat (17);

| Y. | mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés közvetlen hatással van a generációs változásokra és a családi helyzetre is; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés közvetlen hatással van a generációs változásokra és a családi helyzetre is;

| Z. | mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés hozzájárul a vállalatok és az innováció hatékonyságának növeléséhez; |
| --- | --- |

Z.

mivel a szakmai alapképzés és a szakmai továbbképzés hozzájárul a vállalatok és az innováció hatékonyságának növeléséhez;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés – különösen azáltal, hogy a gyakorlatra és a munkaalapú tanulásra összpontosít – alapvető szerepet játszik a méltányos átállásra összpontosító és a folyamatosan változó munkaerőpiacon; hangsúlyozza, hogy a minőségre összpontosító szakképzés minden szinten érdemleges és magas színvonalú ismereteket, készségeket és kompetenciákat kínálhat az eltérő méretű és különféle ágazatokban működő vállalatok, valamint az egyéni igényeikhez igazodó alap- és továbbképzésben részt vevő személyek számára; hangsúlyozza, hogy a szakképzés fontos szerepet tölt be az uniós munkaerőpiacon jelentkező készséghiány felszámolásában, a fiatal diákok foglalkoztatásukhoz szükséges készségekkel való felvértezésében, valamint a munkavállalók annak érdekében történő tovább- és átképzésében, hogy kompetenciáikat a munkáltatók igényeihez igazíthassák, ami különösen fontos a kkv-k és a gazdaságba irányuló új beruházások esetében; hangsúlyozza továbbá, hogy fejleszteni kell a személyes fejlődési készségeket annak érdekében, hogy az egyének személyes és szakmai fejlődésük révén a legnagyobb mértékben kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kéri, hogy a szakképzést hangolják össze a formális és hagyományos oktatási rendszerekkel, valamint uniós és nemzeti szinten külön szakpolitikai területként építsék be valamennyi oktatási politikába anélkül, hogy háttérbe szorítanák vagy csupán másodlagos prioritásként kezelnék; annak biztosítására kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szakképzés és a klasszikus oktatás egészítse ki egymást és ugyanolyan prioritást élvezzen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet továbbá annak fontosságára, hogy a szakképzésre olyan alapvető eszközeként tekintsenek, amely összetartóbb társadalom kialakítása érdekében előmozdítja az integrációt és a befogadást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy sürgősen korszerűsíteni és jelentősen ki kell tágítani a szakképzési politikákat annak érdekében, hogy inkluzívabbá, hozzáférhetőbbé, reziliensebbé és vonzóbbá váljanak, valamint hatékonyabban támogassák a tisztességes foglalkoztatást, a humán tőke fejlesztését és az aktív társadalmi szerepvállalást; úgy véli, hogy a szakképzési politikáknak egyrészt megfelelő alapkészségekkel és kulcskompetenciákkal kell felvértezniük az egyéneket annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjanak a jelenlegi és a jövőbeli társadalmi-gazdasági és munkaerőpiaci fejleményekhez, valamint a digitális és zöld átállás, a demográfiai változás és minden egyéb makrotendencia jelentette lehetőségekhez és kihívásokhoz, másrészt hozzá kell járulniuk az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez; hangsúlyozza, hogy a szakképzési politikák kulcsfontosságú szerepet játszanak minden munkavállaló annak érdekében történő tovább- és átképzésében, hogy könnyebben megbirkózhassanak az említett kulcsfontosságú átállásokkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy a szakképzés hozzájárul a versenyképességhez és a társadalmi kohézióhoz; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a humán tőkébe és a készségekbe irányuló beruházásokat, valamint a munka világa számára fontos készségbázist kell biztosítani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Covid19-világjárvány terjedésének megfékezése érdekében bevezetett intézkedések komoly nyomás alá helyezték az európai szakképzési rendszereket, a tanulók pedig bizonytalan helyzetbe kerültek; hangsúlyozza, hogy a szakképzést érintő zavarok tovább súlyosbítják a fennálló oktatási egyenlőtlenségeket azáltal, hogy a társadalom legkiszolgáltatottabb rétegein belül sokak lehetőségei csökkennek, akiket fenntartható beruházási és hatékony ágazati, nem pénzügyi intézkedésekkel kell támogatni; e tekintetben hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell szentelni annak, hogy egyenlő hozzáférést biztosítsanak a magas színvonalú szakképzéshez, többek között a távoli és vidéki térségekben, ahol a távoktatást az internetes lefedettség hiánya akadályozhatja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen biztosítani a szükséges pénzügyi eszközöket, technikai segítségnyújtást és iránymutatást ahhoz, hogy garantálni lehessen a szakképzési szolgáltatók, a tanárok, az oktatók és a diákok számára a digitális szolgáltatásokhoz és e-oktatási megoldásokhoz való hozzáférést; ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő rugalmas oktatási modelleket, és a távoktatásban részt vevőket olyan eszközökkel támogassák, mint az elektronikus források, az e-tananyagok, az ingyenes online képzések és – legfőképpen – a minden iskola és háztartás számára biztosított felszerelések és széles sávú internet; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak különös figyelmet kell szentelniük a számítógéppel és megfelelő széles sávú internet-hozzáféréssel nem rendelkező háztartásokat érintő megoldásoknak, illetve ösztönözniük kell ezeket a megoldásokat annak érdekében, hogy megakadályozzák a digitális szakadék kialakulását és az egyenlőtlenségek fokozódását egy olyan oktatási ágazatban, amelyben számos hátrányos helyzetű diák tanul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | attól tart, hogy a következő őszi időszakban drámai mértékben csökkenni fog a tanulószerződéses gyakorlati képzési helyek száma amiatt, hogy a Covid19-válság számos ágazatban visszavetheti a képzési tevékenységet; hangsúlyozza, hogy a fiatalok ilyen jellegű képzési lehetőségeinek hiánya miatt egyes területeken középtávon a szakemberhiány is fokozódhat; kéri a tagállamokat és a régiókat, hogy vizsgálják meg, hogyan lehetne észszerűen bővíteni a vállalatokon kívüli alternatív képzési lehetőségeket annak érdekében, hogy áthidalják a tanulószerződéses gyakorlati képzési helyek terén felsejlő hiányosságokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | olyan minőségi garanciát kér, amely biztosítja, hogy azok, akik a Covid19-válság idején fejezték be képzésüket és/vagy oktatásukat, a képzésükben jelentkező hiányosságok pótlása érdekében a szakmai gyakorlatuk és/vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésük részét képező kurzusokat (újra) elvégezhessék, még azt követően is, hogy megszerezték oklevelüket és/vagy befejezték szakmai gyakorlatukat és/vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésüket, amelyet esetleg töröltek vagy lerövidítettek, illetve amelyek kapcsán más elmaradások keletkeztek, amíg a Covid19 elleni intézkedések hatályban voltak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot; támogatja a javaslat általános céljait, mégpedig azt, hogy korszerűsíteni kell az uniós szakképzési politikát, valamint meg kell erősíteni a szakképzésnek az egész életen át tartó tanulás folyamatában és a gyorsan változó munkaerőpiachoz való gyors alkalmazkodásban betöltött központi szerepét; üdvözli a szakképzés irányításának egyszerűsítésére, a nemzetköziesítési stratégia kidolgozására, valamint a fokozott európai együttműködés és a tanulók és tanárok mobilitási lehetőségeinek biztosítására irányuló erőfeszítéseket; kiemeli, hogy a munkavállalók minden típusa által megszerezhető készségek alapvető szerepet játszanak a zöld és digitális gazdaságra való átállásban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a javaslatban foglalt mennyiségi célkitűzéseket, nevezetesen, hogy 2025-ig a végzett fiatalok körében a munkahellyel rendelkezők arányának legalább 82 %-nak kell lennie, a szakképzésben frissen végzettek 60 %-ának részesülnie kell a szakképzése során munkaalapú tanulásban, valamint a szakképzésben részt vevő tanulók 8 %-ának részesülnie kell külföldi tanulási célú mobilitásban; felkéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a munkaalapú tanulást is felölelő tanulási módszereket; emlékeztet arra, hogy a konkrét célértékek segíthetik a tagállamokat a célok meghatározásában, valamint abban, hogy inkluzívabb és a munkaerőpiaci igényekhez jobban alkalmazkodó szakképzési politikákat dolgozzanak ki; kéri a Bizottságot, hogy ötévente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ajánlás végrehajtásáról; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) és az Erasmus+ program közötti szinergiák megerősítése és a 2021–2027-es időszakban a kellő források biztosítása révén bővítsék a tanulószerződéses tanulóknak szóló, az ErasmusPro programhoz hasonló érdemleges mobilitási programokat; kéri a tagállamokat, hogy a szakképzésben részt vevő diákok külföldi tanulási célú mobilitását illetően határozzanak meg ambiciózusabb célértéket; emlékeztet arra, hogy az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer és a Erasmus program keretében megvalósuló hasonló felsőoktatási kezdeményezéseknél a felsőoktatásban végzettek tekintetében 2020-ra 20 %-os mobilitási célértéket határoztak meg; hangsúlyozza, hogy a megnövekedett mobilitási lehetőségek hozzájárulhatnak a tanulószerződéses tanulók személyes, oktatási és szakmai hálózatainak kibővítéséhez, a szakképzés vonzóbbá tételéhez – hogy azt ne csak másodlagos választásnak tekintsék –, valamint a szakképzésben rejlő mobilitási lehetőségek kibontakoztatásához, ami viszont hozzájárulhat a jövőbeli Erasmus+ program sikeréhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy a szociális jogok európai pillérének céljaival és végrehajtásával összhangban illesszen be egy készséghiányra vonatkozó mutatót a szociális eredménytáblába, amely hasznos lehet a nemzeti szintű szakképzési szakpolitikai döntéshozók számára egyrészt annak meghatározásához, hogy hol van szükség további erőfeszítésekre, másrészt az uniós szintű összehangolás oly módon történő fokozásához, hogy nyomon követik a készséghiányok alakulását és előrehaladását, valamint a tagállamok között ösztönzik a felfelé irányuló konvergenciát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a célzott figyelemfelkeltő kampányok és az ifjúságbarát kommunikációs csatornák, például a közösségi média, döntő szerepet játszhatnak a fiatalok azzal kapcsolatos elérésében, hogy növeljék a szakképzések ismertségét és vonzóbbá tegyék azokat; hangsúlyozza, hogy az iskolák, különösen az általános iskola alsó és felső tagozatai döntő szerepet játszanak a szakképzés által kínált lehetőségekkel kapcsolatos információk megosztásában, a szakképzés vonzóbbá tételében és fiatal diákok e szakmai pályák közötti eligazodásának ösztönzésében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az érdekelt felekkel együttműködve alkossa meg egy szakképzéssel foglalkozó online uniós platform koncepcióját, eleget téve ezzel az egy nemrégiben készült uniós felmérésben (18) számos szakképzési szolgáltató és politikai döntéshozó által kinyilvánított kérésnek; e platformot mielőbb népszerűsíteni kell; támogatja azt az elképzelést, hogy ez a platform egy biztonságos, minőségbiztosítással rendelkező és többnyelvű környezetben lehetőséget kínálna a hálózatépítésre és a bevált gyakorlatok megosztására, valamint digitális megoldásokat kínálna, többek között a munkaalapú tanulás számára is, és biztosíthatná az online tanuláshoz szükséges összes rendelkezésre álló anyagot; hangsúlyozza, hogy a szakképzési platform uniós szinten a szakképzési kiválósági központok platformjait összekötő kapocsként is szolgálhatna; javasolja, hogy a platformot kapcsolják össze egy uniós webes szakképzési portállal, amely nyitva áll az érdekelt felek hozzájárulásai előtt, annak érdekében, hogy láthatóbbá tegyék a szakképzési kiválósági központok tevékenységeit és az általuk az érdekelt felek ökoszisztémái számára nyújtott szolgáltatásokat, kirakatba állítsák a szakképzés által a tanulók számára nemzeti és uniós szinten kínált lehetőségek gazdag tárházát, valamint fokozzák a kommunikációs erőfeszítéseket, és növeljék a szakképzés vonzerejét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy olyan uniós webes állásportál létrehozásának a lehetőségét, amely kifejezetten az EU-szerte nyíló szakmai gyakorlati és tanulószerződéses gyakorlati képzési lehetőségeket mutatja be, és láthatóbb, átfogóbb és felhasználóbarátabb formában egybegyűjti az összes hasonló meglévő uniós kezdeményezést; úgy véli, hogy ez az eszköz – a megfelelő csatornákon keresztül történő kellő ismertté tétele esetén – EU-szerte a fiatal európaiak, az oktatási intézmények és a vállalkozások egyik kapcsolattartási pontjává válhat; véleménye szerint a portál összekapcsolható lenne a szakképzéssel, és segíthetne a fiatal tehetségeket oda irányítani, ahol rájuk a munkaerőpiacon a legnagyobb a szükség, növelni az uniós mobilitást, megbirkózni az ifjúsági munkanélküliséggel, valamint áthidalni a jelenlegi és jövőbeli készséghiányokat; úgy véli, hogy ezt a kezdeményezést támogatni lehetne az ifjúsági garancia és az Erasmus+ programból, megnövelve ezzel e programok hatását, és ez a kezdeményezés kiegészíthetne más uniós kezdeményezéseket, így például az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálját (EURES), az Europasst és a jövőbeli uniós szakképzési portált, illetve összekapcsolódhatna ezekkel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy elemezzék a Covid19-világjárvány kapcsán a szakképzésben felmerült kihívások és az általa a szakképzésre gyakorolt hatások témakörében a Bizottság által 2020 márciusa és májusa között lebonyolított friss uniós felmérés keretében a szakképzésben érdekelt felek által megfogalmazott kéréseket, és ezekkel kapcsolatban gondoskodjanak támogatásról és megoldásokról; a közös uniós szakképzési portál létrehozásán túlmenően támogatja a virtuális valóságon alapuló szimulációs rendszerek és egyéb digitális eszközök kutatási projektek és tesztelési szakaszok segítségével történő kifejlesztését a szakképzés számára, a szakképzési „szabadegyetemek” (VOOC) létrehozását, az olyan európai virtuális projekteket, mint az Erasmus virtual, amely egy széles közönségnek szóló, szakképzéssel foglalkozó uniós YouTube-csatorna, az európai képzési heteket, továbbá támogatja, hogy az ESZA és a jövőbeli ESZA+ rugalmasabbá váljon, és abból finanszírozni lehessen az oktatási technológiát, a tanárok és oktatók képzését és az e-tanulás megvalósítását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés nyújtásának a Covid19-világjárvány által okozott zavara tanulmányi és szociális szempontból is jelentős következményekkel jár a szakképzésben részt vevő diákokra, különösen a hátrányos helyzetű diákokra nézve, és nehéz kihívások elé állítja azokat a diákokat, akik közvetlen tanári irányítás és jelenlét mellett nyújtják a legjobb teljesítményt; kiemeli, hogy ezt nem szabad csupán problémának tekinteni, hanem azt is fel kell ismerni, hogy egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy korszerűsítsük a szakképzési rendszereket, egyrészt olyan területek technológiai innovációi révén, mint például a virtuális valóság, a mesterséges intelligencia, az Ipar 4.0 és a dolgok internete, másrészt pedig az online és a távoktatás, a hibrid tanulószerződéses gyakorlati képzés és az alternatív értékelés fokozott alkalmazása révén; kiemeli, hogy ezek a reformok végső soron hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a szakképzési rendszerek erősebbek, reagálóképesebbek és ellenállóbbak legyenek, mint a Covid19-válságot megelőzően, és felvértezhetik a diákokat és a munkavállalókat a jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel; ugyanakkor megállapítja, hogy a jó minőségű online tanulás kulcsfontosságú előfeltétele, hogy a tanárok, az oktatók és a diákok magas szintű digitális készségekkel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy sürgősen el kell fogadni az összes szükséges intézkedést, hogy csökkentsék a szakképzésből lemorzsolódó diákok számát, megerősítsék a szakképzés inkluzivitását és minőségét, valamennyi fiatal és felnőtt tanuló számára biztosítsák a jó minőségű tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez való egyenlő hozzáférést, és valamennyi ágazatban, mérettől függetlenül az összes vállalkozásnál garantálják az összes munkavállaló számára a munkavállalói képzéshez való egyenlő hozzáférést és jogot, külön hangsúlyt helyezve a kkv-kra; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli a virtuális mobilitás lehetőségeinek kidolgozására vonatkozó elképzelést, amelyek célja a Covid19 miatti korlátok áthidalása, és ösztönzi a tagállamokat és a szakképzési szolgáltatókat, hogy könnyítsék meg a fizikai helyszín nélküli tanulási lehetőségeket, többek között a jövőben is, lehetővé téve a távoli vagy vidéki területeken vagy külföldön élő diákok számára, hogy amennyiben megvalósítható, a hellyel kapcsolatos kényszerek nélkül, EU-szerte hozzáférjenek tanfolyamokhoz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy az érintett szereplők szakképzéssel kapcsolatos szakpolitikák tervezésébe és végrehajtásába történő bevonása segít annak biztosításában, hogy a szakképzés megfeleljen a munkaerőpiaci készségigényeknek, valamint hozzájárul a szakpolitikák jobb végrehajtásához; ezért felhívja a tagállamokat, hogy működjenek szorosan együtt az összes érintett érdekelt féllel, így például a szociális partnerekkel, a vállalkozásokkal, köztük az mkkv-kkal, a szociális gazdaság vállalkozásaival, így például a szövetkezetekkel és nonprofit szervezetekkel, a szakképzési szolgáltatókkal és azok szövetségeivel, a szakképzésben részt vevő diákokkal, a szakképzésben részt vevő diákok egyesületeivel, a kutatóközpontokkal, a civil társadalmi szervezetekkel, az állami és magán foglalkoztatási szolgálatokkal, a pályaválasztási tanácsadókkal és helyi és regionális önkormányzatokkal, hogy uniós szinten koordinációt végezzenek a különböző rendszerek egymással való jobb összekapcsolása érdekében, és kicseréljék a bevált gyakorlatokat; helyi ökoszisztémák létrehozását szorgalmazza, a fent említett érdekelt felek részvételével, hogy megerősítsék a szakképzés minőségét, mennyiségét, inkluzivitását és a hozzá mint kedvező választáshoz kapcsolódó jó hírnevet; hangsúlyozza, hogy a potenciális jelentkezők körében aktívan népszerűsíteni kell a szakképzéshez kapcsolódó foglalkoztatási lehetőségeket, és a diákokat azokba az ágazatokba kell irányítani, amelyekben hiányoznak a szakképesítéssel rendelkező munkavállalók; hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen a szakképzés és a munka világa közötti erős kapcsolat; hangsúlyozza, hogy a felkínált képzésnek a helyi kihívásokhoz és szükségletekhez kell igazodnia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fenntartja, hogy a szilárd tanulmányi alapok, amelyek széles körű ismeretekkel, valamint az írástudás, a számolni tudás és a kommunikáció, a digitális készségek és a humán készségek, így például a kritikus gondolkodás, a problémamegoldás és az érzelmi intelligencia területén alapvető készségekkel vértezik fel a diákokat, egyrészt megalapozzák a továbbtanulást és a munkahelyi képzést, másrészt pedig mind munkavállalóként, mind egyénként kulcsfontosságúak a fiatalok jövője szempontjából, és lehetővé teszik számukra, hogy egész szakmai életük során alkalmazkodjanak a változó követelményekhez; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet a mikrobizonyítványok átlátható közös fogalommeghatározásának szükségességére; meggyőződése, hogy a mikrobizonyítványok csak kiegészíthetik a teljes képesítéseket, és ezeknek minőségbiztosítással és akkreditációval kell rendelkezniük, és szabványosított oktatási módszeren, értékelési eljáráson és időtartamon kell alapulniuk; hangsúlyozza a mikrobizonyítványok szolgáltatóival szembeni jól meghatározott minőségi követelmények elengedhetetlen fontosságát; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet az oktatás önmagában vett értékére, amely túlmutat annak a munkaerőpiaccal kapcsolatban játszott szerepén; felhívja a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az oktatás munkaerőpiaci szükségleteken túlmutató szerepére, figyelembe véve azoknak az ismereteknek és készségeknek a fejlesztését, amelyek elősegítik a személyes fejlődést, a jóllétet és az aktív polgári szerepvállalást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy a szociális partnerek bevonásával alakítsanak ki jó minőségű és inkluzív szakképzési rendszereket és felnőttképzési politikákat az olyan alacsony képzettségű felnőttek – munkavállalók és munkanélküliek – készségeinek és kompetenciáinak javítása céljából, akik sürgős támogatást igényelnek ahhoz, hogy jó minőségű munkahelyekhez férhessenek hozzá; |
| --- | --- |

25.

| 26. | támogatja, hogy valamennyi szinten képviseleti struktúrákat hozzanak létre és mozdítsanak elő a szakképzésben részt vevő tanulók számára annak érdekében, hogy a szakképzésben részt vevő tanulók beleszólást kapjanak a szakképzési rendszerek irányításába, és ily módon segíthessenek a szakképzési programok minőségének javításában; |
| --- | --- |

26.

| 27. | támogatja a szakképzésben érdekelt felek és a helyi partnerek széles körét tömörítő szakképzési kiválósági központok javasolt előmozdítását; hangsúlyozza, hogy az ilyen központok az innováció, a minőség és az inkluzivitás motorjai lehetnek, megkönnyíthetik a bevált gyakorlatok megosztását, előmozdíthatják az egymástól való tanulást, és Unió-szerte hozzájárulhatnak a szakképzés minőségének és biztosításának javításához; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az e központok és valamennyi szakképzési intézmény fejlesztésébe való stabil beruházást, és emlékeztet arra, hogy a szakképzési kiválósági központok Erasmus+ programon keresztüli támogatása nagyratörő programköltségvetést igényel; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket azzal a céllal, hogy egybegyűjtsék és bevonják az érintett érdekelt feleket annak érdekében, hogy segítsenek növelni az e központokban folyó oktatás relevanciáját és minőségét, és jobban egyeztessék egymással a készségek kínálatát és keresletét, valamint támogassák a munkaadókat az olyan megoldások megtalálásában, amelyek szakképzési létesítményként szolgálhatnak; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék a szakképzési kiválósági központokat a közös európai szakképesítések, tantervek és diplomák kidolgozásának hajtóerőivé; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy segítsék elő a regionális együttműködési stratégiákat azzal a céllal, hogy a tanulók és a munkavállalók mobilitásának a megkönnyítését célzó határokon átnyúló programokat dolgozzanak ki és javítsák a területi és regionális együttműködést, többek között az európai képesítési keretrendszer révén is; |
| --- | --- |

27.

| 28. | határozott meggyőződése, hogy minden tanulónak hozzá kell férnie kiegyensúlyozott, szigorú és kognitív szempontból igényes, tudásalapú tantervhez, mivel ez a lehető legjobb felkészülés mind a szakképzésre, mind a felsőfokú tanulmányokra, garantálva, hogy azok a fiatalok, akik egy szakképzési program mellett döntenek, ezt azért tegyék, mert erre esett a választásuk, vagy ez iránt éreztek elhivatottságot, ne pedig azért, hogy a gyenge tanulmányi eredményük vagy nem képesek más, felsőoktatás kínálta lehetőséget igénybe venni; hangsúlyozza, hogy a digitális és a zöld készségeket valamennyi tantervbe integrálni kell, elismerve, hogy ezek valamennyi tanuló számára alapvető készségek; emlékeztet a Cedefop azon állítására, miszerint jobb a tanterveket kiigazítani és ezekbe beépíteni a környezettudatosságot a fenntartható fejlődés és az üzleti hatékonyság megértése mellett, mint teljesen új képzési programokat kialakítani; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy a szakképzési rendszerek modernebbé, ellenállóbbá, vonzóbbá és befogadóbbá tételéhez szükséges beruházások garantálása érdekében nemzeti és európai szinten egyaránt biztosítsák a szakképzési politikák megfelelő finanszírozását; hangsúlyozza, hogy növelni kell a tanulók és tanárok szakképzési mobilitásának finanszírozását, többek között az Erasmus+ keretében is; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki ösztönzőket, amelyekkel segítik a kkv-kat a szakképzésben részt vevő tanulók arra való biztatásában, hogy európai mobilitásban vegyenek részt; hangsúlyozza, hogy növelni kell a képzési központok számára nyújtott finanszírozást, hogy a mobilitás gyakorlati megszervezésével megbízott külön csoportokat finanszírozhassanak; felhívja a Bizottságot, hogy szervezzen az egész EU-ra kiterjedő, kkv-knak szóló kampányt, hogy nyomatékosítsa, milyen előnyökkel jár a kkv-k jóléte szempontjából a befelé és kifelé irányuló szakmai mobilitás; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, több olyan programot kell kialakítani Európában, mint az elektronikus testvériskola-kapcsolatok (eTwinning) és a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformja (EPALE), amelyek a hálózatépítésre és az iskolák közötti együttműködésre szolgálnak; emlékeztet arra, hogy ezek a projektek hozzájárulhatnak az alaptantervek megvalósításához, és segíthetnek az olyan diákok részvételre való ösztönzésében, akik nem szívesen tanulnak távoktatás keretében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a szakképzésben dolgozó tanárok és oktatók folyamatos képzésére és szakmai fejlesztésére, lehetővé téve számukra, hogy ellássák az oktatás minőségének és innovációjának mozgatórugóiként rájuk háruló egyre sokoldalúbb feladatokat és szerepeket; emlékeztet annak fontosságára, hogy a szakképzésben dolgozó tanárok magas színvonalú digitális készségekkel és a megfelelő technológiai eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy teljes mértékben ki tudják aknázni a digitális oktatás kínálta lehetőségeket, és fel tudják vértezni a diákokat a digitális átálláshoz szükséges készségekkel; hangsúlyozza, hogy a szakképzés keretében együttműködő ágazatok és vállalatok képviselőinek pedagógiai kompetenciákkal kell rendelkezniük; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki jobb lehetőséget a szakképzésben részt vevő tanárok számára arra, hogy pályafutásuk alatt kutatást is végezzenek, mivel ez lehetővé teheti számukra, hogy kicseréljék és ösztönözzék a bevált gyakorlatokat, és segítsenek az európai kutatási térségben rejlő teljes lehetőség kibontakoztatásában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a duális szakképzési modellt, amely nagyban megkönnyíthetné a fiatalok számára a munkaerőpiacra való belépést, különösen az általános oktatáshoz képest, mivel a strukturált munkahelyi tanulást elmélettel ötvöző képzés olyan tanúsított készségekhez vezet, amelyek lényegesek a munkaadók számára, és átvihetők a munkaerőpiacra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a digitális megoldásokban rejlő potenciált, amelyek pozitívan hozzájárulhatnak egy eredményes duális rendszerhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sürgeti a tagállamokat, hogy a szakképzés megtervezésekor használják ki jobban a zöld munkahelyek ágazatának fejlődését, és hozzanak létre magas képzettséget nyújtó tanulószerződéses gyakorlati képzéseket, hogy szaktudást és -képzést biztosítsanak a fiatalok számára, és segítsenek a nagy mértékű ifjúsági munkanélküliséggel való megbirkózásban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | arra ösztönzi a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy a fenntartható fejlődést és a környezettel kapcsolatos kompetenciákat és készségeket építsék be a képzési és oktatási rendszerekbe, különösen a szakképzési rendszer erősítése révén, valamint azáltal, hogy a kutatóközpontokat – az új zöld vállalkozásokkal együttműködve – zöld termékekhez kapcsolódó technológiák, projektek és szabadalmak kidolgozására ösztönzik; bátorítja a kutatóközpontok, üzleti hálózatok és szakemberek közötti együttműködést; emlékeztet a tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai készségek (STEM-készségek) fontosságára, és arra, hogy biztosítani kell, hogy több nő tanuljon STEM-tárgyakat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy a felmerülő változások és a készségigények jobb azonosítása érdekében javítsák a készségek előrejelzésére szolgáló rendszereket, hogy a szakképzési rendszerek tájékozottabbak legyenek arról, hogy mely területeken van szükség a készségekbe való beruházásokra, és jobban reagáljanak a változó munkaerőpiaci igényekre, továbbá biztosítsák, hogy az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás mindenkit megillető jog legyen; hangsúlyozza, hogy a szakképzés eredményesebb lesz, ha a készségek megbízható előrejelzésén alapul, amely lehetővé teszi a készséghiányok előzetes felismerését és azonosítását, valamint az egész életen át tartó képzési programok jövőorientált munkaerőpiachoz való hozzáigazítását; meggyőződése, hogy a szakképzési programokat rugalmasabbá és kiigazíthatóbbá kell tenni, hogy kövessék a munkaerőpiaci fluktuációkat és ellenálljanak azoknak, és lehetővé tegyék a szakképzésben részt vevő tanulók intelligens és célzott orientálódását, a szakmai alapképzés és a felnőtt tanulók továbbképzése és átképzése esetén is, csökkentve ezzel a készségkereslet és -kínálat közötti eltérést és a készségek elavulását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a fizetett oktatási szabadságra vonatkozó politikáknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) fizetett oktatási szabadságról szóló egyezményével összhangban történő létrehozását abból a célból, hogy a munkavállalók az egész életen át tartó tanulás előmozdítása érdekében munkaidőben, saját költségek nélkül részt vehessenek képzési programokban; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat, a regionális önkormányzatokat és a helyi hatóságokat, hogy a szociális partnerekkel és a képzésszolgáltatókkal közösen fogadjanak el és vezessenek be készségfejlesztésre és a készségek előrejelzésére irányuló stratégiákat, amelyek célja, hogy fejlesszék az általános, ágazati és foglalkozásspecifikus készségeket; megjegyzi, hogy e stratégiáknak a létrehozandó munkahelyek típusára és szintjére, valamint az igényelt készségekre és tudásra irányuló alapos értékelést is tartalmazniuk kell, amely a foglalkoztatás növelése céljából a készségek terén mutatkozó hiányosságok azonosításához és célzott szakképzési és élethosszig tartó tanulási programokhoz vezet, a készségek és a munkahelyek összehangolására helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli azt az ajánlást, hogy a szakképzési intézmények számára biztosítani kell a megfelelő szintű autonómiát, rugalmasságot, támogatást és finanszírozást; emlékeztet arra, hogy a szakképzési intézmények pénzügyi és stratégiai függetlensége fontos ahhoz, hogy gyorsan alkalmazkodni lehessen a készségigények változásaihoz, valamint a digitális és zöld átmenet jelentette lehetőségekhez és kihívásokhoz; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy minősített képzési programokat hozzanak létre azokban az ágazatokban, amelyekben hiányzik a megfelelő munkaerő, így például az egészségügyi és gondozási ágazatban, a mezőgazdaságban, az építőiparban, a környezetvédelmi ágazatban és a körforgásos gazdaságban; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt arra, hogy a szakképzési rendszereket befogadóbbá és a munkával töltött teljes életszakasz alatt mindenki számára hozzáférhetőbbé tegyék, többek között a kiszolgáltatott csoportok, így például a fogyatékossággal élők, a NEET-fiatalok, az idősebb munkavállalók, a tartós munkanélküliek, az alacsony képzettségű és alacsony iskolai végzettségű felnőttek, az elbocsátott munkavállalók, a kisebbségek és etnikai csoportok, a migráns háttérrel rendelkezők, a menekültek és a földrajzi elhelyezkedés miatt kevesebb lehetőséggel rendelkezők számára is; konkrét intézkedéseket szorgalmaz azt biztosítandó, hogy a hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű személyek, akik gyakran a szegénység ördögi körébe kerülnek, a szociális jogok európai pillérével összhangban hozzáférjenek a szakképzéshez; ösztönzi a népességfogyást tapasztaló tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a fiatalabbak részt vehessenek a szakképzési programokban, különösen a minőségi foglalkoztatáshoz elvezető lehetőségként; hangsúlyozza, hogy a megelőző intézkedések, így például a készségfelmérések és a karrier- és pályaválasztási tanácsadás hosszabb távon csökkenthetik a NEET-fiatalok számát, és segíthetnek megoldást nyújtani a szakemberhiányban szenvedő vállalkozások és ágazatok számára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli azt a javaslatot, amely szerint a szakképzési rendszereknek ugyanolyan fontos szerepet kell játszaniuk a folyamatos továbbképzést és átképzést igénylő felnőttek számára; kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon holisztikus megközelítést a formális, nem formális és informális oktatásra kiterjedő szakképzés és felnőttoktatás kapcsán; kéri a tagállamokat, hogy tegyék vonzóbbá és hozzáférhetőbbé a szakképzést a felnőtt tanulók számára, és teremtsenek erősebb összeköttetéseket és szorosabb együttműködéseket a felnőtteknek szánt szakképzés és a nem formális felnőttoktatás között a kulcskompetenciák népszerűsítése érdekében, beleértve az erőteljes alapvető készségeket, a digitális, transzverzális, zöld és egyéb életviteli készségeket, amelyek erős alapot biztosítanak a rezilienciához, az egész életen át tartó foglalkoztatottsághoz, a társadalmi befogadáshoz, az aktív polgári szerepvállaláshoz és a személyes fejlődéshez; hangsúlyozza, hogy a szakképzési programokról kialakult képnek és e programok inkluzivitásának javítását célzó erőfeszítéseket az e programok tanulmányi értékének erősítését és a tanulószerződéses tanulókat megillető szociális és munkavállalói jogok minőségének és tiszteletben tartásának fokozását célzó erőfeszítéseknek kell kiegészíteniük; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elérjük a vidéki és távoli területeken élőket, elérhetőbbé tegyük a szakképzést a mezőgazdaságban, halászatban, erdészetben és az e régiókban egyéb munkahelyeken dolgozók számára, valamint hogy biztosítsunk számukra minden szükséges – többek között zöld és digitális – készséget a zöld és kék gazdaság által kínált jelenlegi és jövőbeli lehetőségek jobb megragadásához, és lehetővé tegyük számukra, hogy jelentősen hozzájárulhassanak a környezet megőrzéséhez; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a munkaalapú tanulásnak és a duális szakképzési rendszer előmozdításának és megvalósításának az új Erasmus program prioritásai között kell szerepelnie; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiával összhangban folytassák a nemi elfogultság és a nemi sztereotípiákon alapuló választások problémájának kezelését oly módon, hogy biztosítják és ösztönzik a nők egyenlő részvételét a hagyományosan „férfiasnak” tartott szakmákra, illetve a férfiak részvételét a „nőies” szakmákra irányuló szakképzésben; szorgalmazza, hogy a szakképzési rendszerek korszerűsítésére irányuló erőfeszítésekben erősítsék meg a nemi dimenziót, és tegyék a női munkavállalók és a családi gondozási feladatokat ellátó munkavállalók számára hozzáférhetőbbé mind a munka közbeni, mind a munkán kívüli tanulást, nem utolsó sorban azokban az ágazatokban, amelyekben a nők alulreprezentáltak, így például a digitális, STEM- és zöld ágazatokban, annak érdekében, hogy fellépjenek az oktatásban és a foglalkoztatásban a nemi szegregációval szemben, és küzdjenek a nemi sztereotípiák ellen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a zöld gazdaságra való áttérés során vegyék figyelembe, hogy a nőknek és a lányoknak jobb lehetőségekre van szükségük az egész életen át tartó tanulás terén, különösen a jelentős számú új zöld munkahely biztosítására képes területeken – pl. a természettudományok, a kutatás, a műszaki tudományok, a digitális technológia és az új technológiák területén –, azzal a céllal, hogy erősítsék a nők társadalmon belüli helyzetét, megszüntessék a nemi sztereotípiákat és olyan munkahelyeket biztosítsanak, amelyek teljes mértékben megfelelnek a nők különleges szükségleteinek és készségeinek; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy az egyénnél és a munkaadóknál jelentkező hasznokat kidomborító kampányokkal, valamint olyan ösztönzők – köztük hosszú ideje működő ösztönzők – biztosításával mozdítsák elő a szakképzésben való részvételt, amelyek részben fedezik a tanulószerződéses gyakorlati képzések munkaadóknál felmerülő költségeit; felismeri az olyan kezdeményezések jelentőségét, mint például a WorldSkills versenyek, amelyek kulcsfontosságú hatást váltanak ki a szakképzésről alkotott pozitív kép, az új munkahelyek és új készségek előmozdítása, a szakképzési pályák fiatalok számára való vonzóvá tétele, a szakképzési rendszerek modern gazdasághoz való hozzáigazítása és az oktatás, a munkaadók és a munkaerőpiac közötti együttműködés fellendítése szempontjából; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli az európai oktatási térség azon célkitűzését, hogy olyan valódi európai tanulási teret hozzon létre, amelyben a határok semmilyen módon nem akadályozzák a magas színvonalú és inkluzív oktatást és képzést; úgy véli, hogy az ajánlásnak teljesítenie kell e célt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli azt a javaslatot, amely szerint növelni kell a szakképzési programok rugalmasságát, mikrobizonyítványokat kell használni, és növelni kell a más oktatási ágazatokkal való átjárhatóságot, mivel ez a fokozott rugalmasság lehetővé teszi, hogy a szakképzési programokat az egyéni szükségletekhez szabják, a teljes képesítések tiszteletben tartása mellett; megállapítja, hogy ez a kezdeményezés lehetővé teszi az elismerések átvitelét és a tanulmányi eredmények összegyűjtését is; üdvözli e tekintetben az európai szakmai alapprofilokra és az Europass-platformmal – többek között a jövőbeli egyéni tanulási számlákkal – való integrációra vonatkozó elképzelést, amely minden bizonnyal megkönnyíti majd a képesítések elismerését és a mobilitást; hangsúlyozza, hogy a tanterveknek meg kell határozniuk azt az alapot, amely lehetővé teszi a felsőoktatási és szakképzési pályák közötti átjárást, beleértve a megszerzett kompetenciák átvitelét is; hangsúlyozza, hogy a képesítési struktúrának biztosítania kell az összehasonlíthatóságot; hangsúlyozza, hogy a tanterveknek biztosítaniuk kell az egyén jövőbeli foglalkoztathatóságát is azáltal, hogy közép- és hosszú távon előrejelzik a készségigényeket; felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a szakképzés moduláris jellegének erősítését annak érdekében, hogy ily módon még több hidat verjenek az oktatási és képzési rendszerek között; hangsúlyozza az ECVET-rendszer fontosságát, amely biztosítja a mobilitás időszakai alatt szerzett tanulmányi eredmények jobb elismerését; felhívja a tagállamokat, hogy mérlegeljék az ECTS kreditpontrendszer szakképzés számára történő fejlesztését; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a szakképzési programok magasabb készségszinteket eredményezhessenek; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli az EQAVET keretrendszer rendelkezéseit, és kéri azok végrehajtásának értékelését; üdvözli, hogy az ajánlásba beillesztették az EQAVET keretrendszert és a végrehajtásának hiányosságaira megoldást nyújtó elemeket, különösen a minőségi normákkal kapcsolatban, valamint üdvözli az ECVET más eszközök, például az Erasmus+ keretében kidolgozott fő elveinek a felvételét a rugalmasság és a mobilitás támogatása érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözöl minden lehetséges szinergiát, és örvendetesnek tartja, hogy a szakképzés nagyobb szerepet kap az ifjúsági garanciában, tekintve annak eredményességét a munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett fiatalok munkaerőpiacra való belépésének megkönnyítése terén; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék a szakképzési rendszerekben a nyelvtanulást, mivel az e területen való jártasság hiánya a mobilitás jelentős akadálya, ugyanakkor pedig több nyelv jó ismerete hozzáadott értéket jelent a munkaerőpiacokon; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy a szakképzés bármilyen javításának együtt kell járnia a diákok és a felnőtt tanulók tájékoztatáshoz, tanácsadáshoz és pályaorientációs szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javításával, amely korai életkortól kezdődik és hozzáférhető formában valósul meg; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a tanulószerződéses gyakorlati képzések a szakképzési programok létfontosságú részei; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az olyan jó minőségű, változatos és testreszabott, tisztességes díjazást is magukban foglaló tanulószerződéses gyakorlati képzések biztosítása érdekében, amelyek összhangban vannak a szociális jogok európai pillérének az elveivel, különösen a munkafeltételeket illetően a tisztességes és egyenlő bánásmódhoz való jog elvével, beleértve a fogyatékossággal élő személyek szükségleteihez igazított munkakörnyezet, a szociális védelemhez és a képzéshez való hozzáférés biztosítását is; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszerét; felhívja a tagállamokat, hogy a szakképzésben részt vevő külföldi diákokra vonatkozó nemzeti adminisztratív előfeltételek könnyítésével ösztönözzék a szakképzésben a mobilitást; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy munkálkodjanak egy tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó európai statútum létrehozásán; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ajánlás célkitűzései összhangban legyenek az európai helyreállítási tervhez kapcsolódó jelenlegi szakpolitikai és jogszabályi keretrendszerrel, különös tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön és a REACT-EU-n keresztül megvalósuló, készségekbe, oktatásba és képzésbe való beruházásra, valamint az európai készségfejlesztési programra, a digitális oktatási cselekvési tervre, az európai oktatási térségre, az Erasmus+-ra és az ifjúsági garanciára; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a szakképzésben végzettek nyomon követését, mivel munkaerőpiaci teljesítményük jobb megismerése a készségek kínálatára és keresletére vonatkozó előrejelzések mellett egyike azoknak a legfontosabb módszereknek, amelyekkel értékelhető és javítható a szakképzés minősége és munkaerőpiaci relevanciája; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a szakképzési programok digitalizációjára és a végzettek nyomon követésére előirányzott forrásokat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  HL C 155., 2009.7.8., 1. o.

(2)  HL C 155., 2009.7.8., 11. o.

(3)  HL C 389., 2019.11.18., 1. o.

(4)  HL C 153., 2018.5.2., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0267.

(6)  HL C 28., 2020.1.27., 8. o.

(7)  HL C 337., 2018.9.20., 135. o.

(8)  HL C 11., 2018.1.12., 44. o.

(9)  HL C 58., 2018.2.15., 65. o.

(10)  HL C 380. E, 2012.12.11., 67. o.

(11)  HL C 279. E, 2009.11.19., 119. o.

(12)  Cedefop, European public opinion survey on vocational education and training, 2017.

(13)  Eichhorst, W., Does vocational training help young people find a (good) job?, IZA, Institute of Labor Economics.

(14)  Eurostat, Szakképzési statisztikák, 2020 szeptemberében nyert statisztikai adatok.

(15)  Eurostat, Szakképzési statisztikák, 2020 szeptemberében nyert statisztikai adatok.

(16)  Eurostat, Szakképzési statisztikák, 2020 szeptemberében nyert statisztikai adatok.

(17)  Cedefop, The benefits of vocational education and training, 2011.

(18)  A Bizottság által a Szakmai Készségek Európai Hetére (2020. november 9–13.) készített felmérés.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/114

---

P9_TA(2020)0375

Kényszermunka és az ujgurok helyzete Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a kényszermunkáról és az ujgurok helyzetéről a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen (2020/2913(RSP))

(2021/C 445/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kínai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen a kínai ujgurok helyzetéről (China Cables) szóló 2019. december 19-i (1), a Kínáról, különösen a vallási és etnikai kisebbségek helyzetéről szóló 2019. április 18-i (2), az ujgurok és kazahok Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen történő tömeges, önkényes fogva tartásáról szóló 2018. október 4-i (3), az EU és Kína közötti kapcsolatok helyzetéről szóló 2018. szeptember 12-i (4), a Larung Gar Tibeti Buddhista Akadémia és Ilham Tohti ügyéről szóló 2016. december 15-i (5), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló 2011. március 10-i (6), valamint a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, különösen a kínai ujgurok helyzetéről (China Cables) szóló 2019. december 19-i (1), a Kínáról, különösen a vallási és etnikai kisebbségek helyzetéről szóló 2019. április 18-i (2), az ujgurok és kazahok Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen történő tömeges, önkényes fogva tartásáról szóló 2018. október 4-i (3), az EU és Kína közötti kapcsolatok helyzetéről szóló 2018. szeptember 12-i (4), a Larung Gar Tibeti Buddhista Akadémia és Ilham Tohti ügyéről szóló 2016. december 15-i (5), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló 2011. március 10-i (6), valamint a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az uniós kereskedelempolitikai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 26-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelempolitikai felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 26-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel arra, hogy a 2019. évi Szaharov-díjat Ilham Tohtinak, a kínai ujgur kisebbség jogaiért békésen küzdő ujgur közgazdásznak ítélte oda, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a 2019. évi Szaharov-díjat Ilham Tohtinak, a kínai ujgur kisebbség jogaiért békésen küzdő ujgur közgazdásznak ítélte oda,

| — | tekintettel a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2020. december 7-i (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletre (9) és (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2020. december 7-i (EU) 2020/1998 tanácsi rendeletre (9) és (KKBP) 2020/1999 tanácsi határozatra (10),

| — | tekintettel Josep Borrellnek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a Külügyek Tanácsa 2020. december 7-i ülését követő észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrellnek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a Külügyek Tanácsa 2020. december 7-i ülését követő észrevételeire,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a tisztességes munka a globális ellátási láncokban” című, 2020. december 1-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a tisztességes munka a globális ellátási láncokban” című, 2020. december 1-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Charles Michelnek, a Tanács elnökének az EU és Kína vezetőinek 2020. szeptember 14-i találkozóját követő észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel Charles Michelnek, a Tanács elnökének az EU és Kína vezetőinek 2020. szeptember 14-i találkozóját követő észrevételeire,

| — | tekintettel Michel elnöknek és von der Leyen elnöknek a 2020. június 22-i 22. EU–Kína csúcstalálkozót követő, az összetett és létfontosságú partnerség keretében az uniós érdekek és értékek védelméről szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michel elnöknek és von der Leyen elnöknek a 2020. június 22-i 22. EU–Kína csúcstalálkozót követő, az összetett és létfontosságú partnerség keretében az uniós érdekek és értékek védelméről szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ szakértőinek 2020. június 26-i felhívására, amely határozott intézkedéseket sürget az alapvető szabadságok Kínában történő védelme érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szakértőinek 2020. június 26-i felhívására, amely határozott intézkedéseket sürget az alapvető szabadságok Kínában történő védelme érdekében,

| — | tekintettel a 2019. április 9-én rendezett, 21. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. április 9-én rendezett, 21. EU–Kína csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című, 2019. március 12-i közös közleményére (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című, 2019. március 12-i közös közleményére (JOIN(2019)0005),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, a Külügyek Tanácsa által 2013. június 24-én elfogadott európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, a Külügyek Tanácsa által 2013. június 24-én elfogadott európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének a hszincsiangi helyzetről szóló, 2018. október 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének a hszincsiangi helyzetről szóló, 2018. október 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című, 2019. március 12-i közös közleményére (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az EU és Kína – stratégiai kilátások” című, 2019. március 12-i közös közleményére (JOIN(2019)0005),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, amely kimondja, hogy „senkit sem lehet rabszolgaságban vagy szolgaságban tartani”, valamint hogy „senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, amely kimondja, hogy „senkit sem lehet rabszolgaságban vagy szolgaságban tartani”, valamint hogy „senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni”,

| — | tekintettel a 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, amely az emberi jogok védelmét és előmozdítását helyezi az uniós politikák középpontjába, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, amely az emberi jogok védelmét és előmozdítását helyezi az uniós politikák középpontjába,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és egyéb kegyetlen bánásmódról, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról és egyéb kegyetlen bánásmódról, az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 36. cikkére, amely garantálja valamennyi állampolgár számára a vallási meggyőződés szabadságához való jogot, valamint 4. cikkére, amely biztosítja a nemzeti kisebbségek jogait, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 36. cikkére, amely garantálja valamennyi állampolgár számára a vallási meggyőződés szabadságához való jogot, valamint 4. cikkére, amely biztosítja a nemzeti kisebbségek jogait,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Kína 1966. december 16-án aláírt, ám még nem ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Kína 1966. december 16-án aláírt, ám még nem ratifikált,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményéhez csatolt 2014. évi jegyzőkönyvre, amelyet Kína nem írt alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményéhez csatolt 2014. évi jegyzőkönyvre, amelyet Kína nem írt alá,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, 2011-es ENSZ-irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, 2011-es ENSZ-irányelvekre,

| — | tekintettel az Ausztrál Stratégiai Politikai Intézet (ASPI) „Eladó ujgurok – »Átnevelés«, kényszermunka és megfigyelés Hszincsiangon túl” és „A kultúra kitörlése – A hszincsiangi ujgur és iszlám terek elpusztításának nyomon követése” című, 2020-ben közzétett jelentéseire, valamint „A hszincsiangi adatgyűjtési projekt” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ausztrál Stratégiai Politikai Intézet (ASPI) „Eladó ujgurok – »Átnevelés«, kényszermunka és megfigyelés Hszincsiangon túl” és „A kultúra kitörlése – A hszincsiangi ujgur és iszlám terek elpusztításának nyomon követése” című, 2020-ben közzétett jelentéseire, valamint „A hszincsiangi adatgyűjtési projekt” című jelentésére,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína azon kifejezett szándékával, hogy érvényesítse azokat saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína azon kifejezett szándékával, hogy érvényesítse azokat saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében;

| B. | mivel a több mint 10 millió muzulmán ujgurnak és kazahnak otthont adó Hszincsiangban gyors ütemben romlik a helyzet, elsősorban mióta 2014-ben elindították a „Kemény kézzel az erőszakos terrorizmus ellen” kampányt, és mivel a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen élő ujgurokat és más, elsősorban muzulmán etnikai kisebbségeket önkényes fogva tartják, kínozzák, vallásuk gyakorlását és kultúrájukat példátlan módon korlátozzák, és egy olyan kiterjedt digitális megfigyelési rendszert alkalmaznak rájuk, amely mindennapi életük minden mozzanatát ellenőrzi arcfelismerő kamerák, a mobiltelefonok lehallgatása, a személyes adatok széles körű jogellenes gyűjtése, összesítése és feldolgozása, valamint kiterjedt és tolakodó rendőrségi jelenlét révén; mivel a kínai rezsim általánosan erősödik, és a kisebbségekkel – különösen az ujgurokkal, tibetiekkel és mongolokkal – szembeni bánásmódja egyre durvábbá válik azzal a céllal, hogy a kínai többség életstílusát és a kommunista ideológiát rájuk erőltetve asszimilálják őket; mivel a rendőrség a gyanús személyek mindennapi, jogszerű és erőszakmentes magatartásuk alapján történő nyomon követésére széles körben használja az olyan prediktív rendőri platformokat, mint az integrált közös műveleti platform; |
| --- | --- |

B.

mivel a több mint 10 millió muzulmán ujgurnak és kazahnak otthont adó Hszincsiangban gyors ütemben romlik a helyzet, elsősorban mióta 2014-ben elindították a „Kemény kézzel az erőszakos terrorizmus ellen” kampányt, és mivel a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen élő ujgurokat és más, elsősorban muzulmán etnikai kisebbségeket önkényes fogva tartják, kínozzák, vallásuk gyakorlását és kultúrájukat példátlan módon korlátozzák, és egy olyan kiterjedt digitális megfigyelési rendszert alkalmaznak rájuk, amely mindennapi életük minden mozzanatát ellenőrzi arcfelismerő kamerák, a mobiltelefonok lehallgatása, a személyes adatok széles körű jogellenes gyűjtése, összesítése és feldolgozása, valamint kiterjedt és tolakodó rendőrségi jelenlét révén; mivel a kínai rezsim általánosan erősödik, és a kisebbségekkel – különösen az ujgurokkal, tibetiekkel és mongolokkal – szembeni bánásmódja egyre durvábbá válik azzal a céllal, hogy a kínai többség életstílusát és a kommunista ideológiát rájuk erőltetve asszimilálják őket; mivel a rendőrség a gyanús személyek mindennapi, jogszerű és erőszakmentes magatartásuk alapján történő nyomon követésére széles körben használja az olyan prediktív rendőri platformokat, mint az integrált közös műveleti platform;

| C. | mivel hitelt érdemlő jelentések szerint több mint egymillió embert tartanak vagy tartottak fogva az úgynevezett „politikai átképzési” központokban, ami az etnikai kisebbséghez tartozók világszerte legtöbb embert érintő, tömeges bebörtönzését jelenti; mivel a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen egyre bővül az internálótáborok rendszere, mivel 2017 óta több mint 380 feltételezett fogdát építettek vagy bővítettek ki, és 2019 júliusa és 2020 júliusa között legalább 61 fogda építésére vagy bővítésére került sor; |
| --- | --- |

C.

mivel hitelt érdemlő jelentések szerint több mint egymillió embert tartanak vagy tartottak fogva az úgynevezett „politikai átképzési” központokban, ami az etnikai kisebbséghez tartozók világszerte legtöbb embert érintő, tömeges bebörtönzését jelenti; mivel a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen egyre bővül az internálótáborok rendszere, mivel 2017 óta több mint 380 feltételezett fogdát építettek vagy bővítettek ki, és 2019 júliusa és 2020 júliusa között legalább 61 fogda építésére vagy bővítésére került sor;

| D. | mivel az ujgurok szenvedései a fiatalabb nemzedékre is kiterjednek; mivel beszámolók szerint gyermekeket akkor is állami árvaházakba küldenek, ha csak az egyik szülőjük került internálótáborba; mivel kutatások megállapításai szerint 2019 végéig több mint 880 000 ujgur gyermeket helyeztek el bentlakásos létesítményekben; mivel hiteles kutatások azt mutatják, hogy a kínai hatóságok az ujgurok születési arányának csökkentése érdekében az ujgur nők elleni célzott születésmegelőző intézkedések hivatalos rendszerét hajtják végre; mivel e rendszer részeként a kínai hatóságok rendszeresen kényszerabortusznak, méhen belüli injekcióknak és sterilizációnak vetik alá a szülőképes korú ujgur nőket, és a Kínában 2018-ban újonnan alkalmazott összes méhen belüli eszköz (IUD) 80 %-át az ujgur területen helyezték fel, noha az Kína lakosságának mindössze 1,8 %-át teszi ki; mivel ezek az ujgur népességen belüli születésmegelőző intézkedések a legsúlyosabb emberiesség elleni bűncselekmények kritériumainak is megfelelhetnek; |
| --- | --- |

D.

mivel az ujgurok szenvedései a fiatalabb nemzedékre is kiterjednek; mivel beszámolók szerint gyermekeket akkor is állami árvaházakba küldenek, ha csak az egyik szülőjük került internálótáborba; mivel kutatások megállapításai szerint 2019 végéig több mint 880 000 ujgur gyermeket helyeztek el bentlakásos létesítményekben; mivel hiteles kutatások azt mutatják, hogy a kínai hatóságok az ujgurok születési arányának csökkentése érdekében az ujgur nők elleni célzott születésmegelőző intézkedések hivatalos rendszerét hajtják végre; mivel e rendszer részeként a kínai hatóságok rendszeresen kényszerabortusznak, méhen belüli injekcióknak és sterilizációnak vetik alá a szülőképes korú ujgur nőket, és a Kínában 2018-ban újonnan alkalmazott összes méhen belüli eszköz (IUD) 80 %-át az ujgur területen helyezték fel, noha az Kína lakosságának mindössze 1,8 %-át teszi ki; mivel ezek az ujgur népességen belüli születésmegelőző intézkedések a legsúlyosabb emberiesség elleni bűncselekmények kritériumainak is megfelelhetnek;

| E. | mivel 2018 augusztuságban az ENSZ Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága tiltakozott a Kínai Népköztársaság kormányánál a hszincsiangi visszaélések, többek között a tömeges önkényes fogva tartás céljából létrehozott táborok miatt; mivel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2018 szeptemberében, e minőségében elmondott első beszédében kiemelte „az ujgurok és más muszlim közösségek Hszincsiang egész területén történő, úgynevezett átnevelőtáborokban való, széles körű önkényes fogva tartásával kapcsolatos, mélységesen aggasztó állításokat”; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018 augusztuságban az ENSZ Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága tiltakozott a Kínai Népköztársaság kormányánál a hszincsiangi visszaélések, többek között a tömeges önkényes fogva tartás céljából létrehozott táborok miatt; mivel Michelle Bachelet, az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2018 szeptemberében, e minőségében elmondott első beszédében kiemelte „az ujgurok és más muszlim közösségek Hszincsiang egész területén történő, úgynevezett átnevelőtáborokban való, széles körű önkényes fogva tartásával kapcsolatos, mélységesen aggasztó állításokat”;

| F. | mivel a 2018. február 1-jén hatályba lépett kínai vallásügyi rendeletek szigorúbbak a vallási csoportokkal és tevékenységekkel szemben, és még jobban rákényszerítik őket a párt politikájának követésére; mivel a vallásszabadság és a lelkiismereti szabadság a gazdasági reformok és Kína ’70-es évek végi nyitása óta újabb mélypontra jutott; mivel a világon Kína az egyik olyan ország, ahol a vallási okokból fogva tartottak száma a legnagyobb; mivel hiteles jelentések elsősorban 2017 óta mecsetek, templomok és a vallásgyakorlás egyéb helyszíneinek szándékos és rendszeres lerombolásáról számolnak be, aminek következtében azok száma a kulturális forradalom óta a legalacsonyabb szintre csökkent; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2018. február 1-jén hatályba lépett kínai vallásügyi rendeletek szigorúbbak a vallási csoportokkal és tevékenységekkel szemben, és még jobban rákényszerítik őket a párt politikájának követésére; mivel a vallásszabadság és a lelkiismereti szabadság a gazdasági reformok és Kína ’70-es évek végi nyitása óta újabb mélypontra jutott; mivel a világon Kína az egyik olyan ország, ahol a vallási okokból fogva tartottak száma a legnagyobb; mivel hiteles jelentések elsősorban 2017 óta mecsetek, templomok és a vallásgyakorlás egyéb helyszíneinek szándékos és rendszeres lerombolásáról számolnak be, aminek következtében azok száma a kulturális forradalom óta a legalacsonyabb szintre csökkent;

| G. | mivel Kína az ILO nyolc alapvető egyezménye közül négyet még nem ratifikált, nevezetesen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményt, a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezményt, a kényszermunkáról szóló 29. sz. egyezményt és a kényszermunka felszámolásáról szóló 105. sz. egyezményt; mivel Kína ratifikálta a hátrányos megkülönböztetésről (foglalkoztatás és foglalkozás) szóló 111. sz. egyezményt és az egyenlő díjazásról szóló 100. sz. egyezményt; mivel a WTO megállapodásai lehetővé teszik a börtönmunka termékeire vonatkozó kereskedelmi intézkedések elfogadását; |
| --- | --- |

G.

mivel Kína az ILO nyolc alapvető egyezménye közül négyet még nem ratifikált, nevezetesen az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezményt, a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezményt, a kényszermunkáról szóló 29. sz. egyezményt és a kényszermunka felszámolásáról szóló 105. sz. egyezményt; mivel Kína ratifikálta a hátrányos megkülönböztetésről (foglalkoztatás és foglalkozás) szóló 111. sz. egyezményt és az egyenlő díjazásról szóló 100. sz. egyezményt; mivel a WTO megállapodásai lehetővé teszik a börtönmunka termékeire vonatkozó kereskedelmi intézkedések elfogadását;

| H. | mivel a „Kemény kézzel az erőszakos terrorizmus ellen” kampánnyal párhuzamosan 2014 óta növekednek a munkaerő-áthelyezési programok, ami azt sejteti, hogy azok a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen a szegénység enyhítésének eszközeként a kínai kormány politikai prioritásává váltak; mivel számos hitelt érdemlő jelentés számol be a ruházati, technológiai és gépjárműipari ágazat termelési láncaiban alkalmazott ujgur kényszermunkáról, többek között az ASPI 2020. márciusi jelentése, amely kilenc kínai tartományban 27 olyan gyárat határozott meg, ahol legalább 80 000, Hszincsiangból 2017 és 2019 között áthelyezett ujgur munkaerejét használják fel; mivel e gyárak legalább 82 globális márkát szolgálnak ki, számos európai multinacionális vállalat tulajdonában lévőket is beleértve; |
| --- | --- |

H.

mivel a „Kemény kézzel az erőszakos terrorizmus ellen” kampánnyal párhuzamosan 2014 óta növekednek a munkaerő-áthelyezési programok, ami azt sejteti, hogy azok a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen a szegénység enyhítésének eszközeként a kínai kormány politikai prioritásává váltak; mivel számos hitelt érdemlő jelentés számol be a ruházati, technológiai és gépjárműipari ágazat termelési láncaiban alkalmazott ujgur kényszermunkáról, többek között az ASPI 2020. márciusi jelentése, amely kilenc kínai tartományban 27 olyan gyárat határozott meg, ahol legalább 80 000, Hszincsiangból 2017 és 2019 között áthelyezett ujgur munkaerejét használják fel; mivel e gyárak legalább 82 globális márkát szolgálnak ki, számos európai multinacionális vállalat tulajdonában lévőket is beleértve;

| I. | mivel Kína a világ egyik legnagyobb gyapottermelője, és a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület a világ gyapottermelésének több mint 20 %-át adja; mivel Kína a világ legnagyobb fonalgyártója és -exportőre, valamint a textil- és ruházati termékek legnagyobb gyártója és exportőre; mivel a kínai kormány azt tervezi, hogy az ujgur területen 2025-re megkétszerezi a gyártási kapacitást, és a ruházati és textiltermékek e terv kulcsfontosságú elemét képezik; mivel egyedül 2018-ban a kormány munkaügyi kényszerképzési és áthelyezési rendszere révén három ujgur régió legalább 570 000 embert mozgósított gyapotszedési műveletekre; mivel Hszincsiangban az etnikai kisebbségeket érintő, a gyapotszedésre irányuló teljes munkaerő-áthelyezés valószínűleg több százezerrel meghaladja ezt a számot, és ezáltal a kényszermunkát a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen a gyapotszedés szerves és általános jellemzőjévé teszi; mivel a kínai gyapot 84 %-a a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területről származik, ami azt jelenti, hogy a kínai gyapotból készült fonalak, textíliák és ruházati cikkek esetében rendkívül magas a kockázata annak, hogy kényszer- és börtönmunka tapad hozzájuk, függetlenül attól, hogy Kínában vagy a világ bármely más részén állították elő őket; |
| --- | --- |

I.

mivel Kína a világ egyik legnagyobb gyapottermelője, és a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület a világ gyapottermelésének több mint 20 %-át adja; mivel Kína a világ legnagyobb fonalgyártója és -exportőre, valamint a textil- és ruházati termékek legnagyobb gyártója és exportőre; mivel a kínai kormány azt tervezi, hogy az ujgur területen 2025-re megkétszerezi a gyártási kapacitást, és a ruházati és textiltermékek e terv kulcsfontosságú elemét képezik; mivel egyedül 2018-ban a kormány munkaügyi kényszerképzési és áthelyezési rendszere révén három ujgur régió legalább 570 000 embert mozgósított gyapotszedési műveletekre; mivel Hszincsiangban az etnikai kisebbségeket érintő, a gyapotszedésre irányuló teljes munkaerő-áthelyezés valószínűleg több százezerrel meghaladja ezt a számot, és ezáltal a kényszermunkát a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen a gyapotszedés szerves és általános jellemzőjévé teszi; mivel a kínai gyapot 84 %-a a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területről származik, ami azt jelenti, hogy a kínai gyapotból készült fonalak, textíliák és ruházati cikkek esetében rendkívül magas a kockázata annak, hogy kényszer- és börtönmunka tapad hozzájuk, függetlenül attól, hogy Kínában vagy a világ bármely más részén állították elő őket;

| J. | mivel beszámolók szerint több mint 80, nemzetközi márkanevekkel rendelkező vállalat húz állítólag hasznot közvetlen vagy közvetett módon az ellátási láncaikban alkalmazott ujgur kényszermunkából; mivel a jelenlegi elnyomás megakadályozza, hogy független vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezzenek az ujgur területen; |
| --- | --- |

J.

mivel beszámolók szerint több mint 80, nemzetközi márkanevekkel rendelkező vállalat húz állítólag hasznot közvetlen vagy közvetett módon az ellátási láncaikban alkalmazott ujgur kényszermunkából; mivel a jelenlegi elnyomás megakadályozza, hogy független vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezzenek az ujgur területen;

| K. | mivel a vállalatok nem rendelkeznek megbízható eszközökkel annak ellenőrzésére, hogy a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen található munkahelyek mentesek-e a kényszermunkától, illetve hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek és az emberi jogi átvilágítási standardoknak megfelelően megakadályozzák a kényszermunka alkalmazását ezekben a munkahelyeken; |
| --- | --- |

K.

mivel a vállalatok nem rendelkeznek megbízható eszközökkel annak ellenőrzésére, hogy a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területen található munkahelyek mentesek-e a kényszermunkától, illetve hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveknek és az emberi jogi átvilágítási standardoknak megfelelően megakadályozzák a kényszermunka alkalmazását ezekben a munkahelyeken;

| L. | mivel az Unióban jelenleg érvényes (akár uniós, akár nemzeti szintű) jogszabályok értelmében a vállalatok jogilag nem kötelesek fellépni annak megakadályozása érdekében, hogy ellátási láncaikban hozzájáruljanak az emberi jogok megsértéséhez; mivel a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv jelentéstételi kötelezettséget ír elő a vállalatok számára, de nem írja elő számukra, hogy lépéseket tegyenek az ellátási láncukban keletkező károk megelőzésére, illetve nem teszi lehetővé a vállalatok elszámoltatását; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unióban jelenleg érvényes (akár uniós, akár nemzeti szintű) jogszabályok értelmében a vállalatok jogilag nem kötelesek fellépni annak megakadályozása érdekében, hogy ellátási láncaikban hozzájáruljanak az emberi jogok megsértéséhez; mivel a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv jelentéstételi kötelezettséget ír elő a vállalatok számára, de nem írja elő számukra, hogy lépéseket tegyenek az ellátási láncukban keletkező károk megelőzésére, illetve nem teszi lehetővé a vállalatok elszámoltatását;

| M. | mivel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban tartott meghallgatása alkalmával Dombrovskis ügyvezető alelnök jelezte, hogy a kényszermunka elleni küzdelem az EU egyik prioritása, és hogy az uniós beruházásoknak az EU–Kína átfogó beruházási megállapodás keretében is tiszteletben kell tartaniuk a kényszermunkára vonatkozó ILO-egyezményeket; |
| --- | --- |

M.

mivel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban tartott meghallgatása alkalmával Dombrovskis ügyvezető alelnök jelezte, hogy a kényszermunka elleni küzdelem az EU egyik prioritása, és hogy az uniós beruházásoknak az EU–Kína átfogó beruházási megállapodás keretében is tiszteletben kell tartaniuk a kényszermunkára vonatkozó ILO-egyezményeket;

| N. | mivel Jogi Bizottsága jelenleg dolgozik a vállalati átvilágításról és a vállalati elszámoltathatóságról szóló kezdeményezésen; mivel a Tanács 2020. december 1-jén közzétette „Az emberi jogok és a tisztességes munka a globális ellátási láncokban” című következtetéseit, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a fenntartható vállalatirányítás uniós jogi keretére vonatkozóan, amely magában foglalja a globális ellátási láncok mentén az ágazatokon átívelő vállalati átvilágítási kötelezettségeket is; mivel a Bizottság bejelentette, hogy 2021 második negyedévében a „fenntartható vállalatirányításról” szóló jogalkotási javaslatot terjeszt elő, amely foglalkozni fog az az értékláncokon belüli emberi jogi átvilágítás szükségességével is; |
| --- | --- |

N.

mivel Jogi Bizottsága jelenleg dolgozik a vállalati átvilágításról és a vállalati elszámoltathatóságról szóló kezdeményezésen; mivel a Tanács 2020. december 1-jén közzétette „Az emberi jogok és a tisztességes munka a globális ellátási láncokban” című következtetéseit, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a fenntartható vállalatirányítás uniós jogi keretére vonatkozóan, amely magában foglalja a globális ellátási láncok mentén az ágazatokon átívelő vállalati átvilágítási kötelezettségeket is; mivel a Bizottság bejelentette, hogy 2021 második negyedévében a „fenntartható vállalatirányításról” szóló jogalkotási javaslatot terjeszt elő, amely foglalkozni fog az az értékláncokon belüli emberi jogi átvilágítás szükségességével is;

| O. | mivel a Tanács határozatot és rendeletet fogadott el az EU globális emberi jogi szankciórendszerének létrehozásáról, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy korlátozó intézkedéseket vezessen be az emberi jogok világszerte történő súlyos megsértéséért, így a rabszolgaságért felelős, abban részt vevő vagy azzal összefüggésbe hozható célzott személyekkel, szervezetekkel és szervekkel, köztük államokkal és nem állami szereplőkkel szemben; |
| --- | --- |

O.

mivel a Tanács határozatot és rendeletet fogadott el az EU globális emberi jogi szankciórendszerének létrehozásáról, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy korlátozó intézkedéseket vezessen be az emberi jogok világszerte történő súlyos megsértéséért, így a rabszolgaságért felelős, abban részt vevő vagy azzal összefüggésbe hozható célzott személyekkel, szervezetekkel és szervekkel, köztük államokkal és nem állami szereplőkkel szemben;

| P. | mivel az Egyesült Államok Kongresszusa 2019-ben elfogadta az ujgurok emberi jogaival kapcsolatos politikáról szóló törvényt; mivel 2020. szeptember 22-én az Egyesült Államok Képviselőháza elfogadta az ujgurok kényszermunkájának megelőzéséről szóló törvényt, amely különböző korlátozásokat vezet be a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területtel kapcsolatban, többek között azáltal, hogy megtiltja a Hszincsiangból származó bizonyos áruk behozatalát, és szankciókat szab ki az emberi jogok ottani megsértéséért felelős személyekkel és szervezetekkel szemben; |
| --- | --- |

P.

mivel az Egyesült Államok Kongresszusa 2019-ben elfogadta az ujgurok emberi jogaival kapcsolatos politikáról szóló törvényt; mivel 2020. szeptember 22-én az Egyesült Államok Képviselőháza elfogadta az ujgurok kényszermunkájának megelőzéséről szóló törvényt, amely különböző korlátozásokat vezet be a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Területtel kapcsolatban, többek között azáltal, hogy megtiltja a Hszincsiangból származó bizonyos áruk behozatalát, és szankciókat szab ki az emberi jogok ottani megsértéséért felelős személyekkel és szervezetekkel szemben;

| Q. | mivel Kína haladást ért el gazdasági és társadalmi téren, de sajnálatos módon nem garantálja az emberi jogok és az alapvető szabadságok alapvető nemzetközi normáit; |
| --- | --- |

Q.

mivel Kína haladást ért el gazdasági és társadalmi téren, de sajnálatos módon nem garantálja az emberi jogok és az alapvető szabadságok alapvető nemzetközi normáit;

| R. | mivel az EU az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretében külső fellépései valamennyi területén kötelezettséget vállalt az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítására irányuló erőfeszítéseinek fokozására és arra, hogy az emberi jogokat helyezi a harmadik országokkal, köztük a stratégiai partnereivel fennálló kapcsolatai középpontjába; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretében külső fellépései valamennyi területén kötelezettséget vállalt az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítására irányuló erőfeszítéseinek fokozására és arra, hogy az emberi jogokat helyezi a harmadik országokkal, köztük a stratégiai partnereivel fennálló kapcsolatai középpontjába;

| 1. | határozottan elítéli a kormány által irányított kényszermunka-rendszert, különösen az ujgurok, a kazah és kirgiz etnikum, valamint más muzulmán kisebbségi csoportok kizsákmányolását mind a hszincsiangi táborokon belüli, mind azokon kívüli gyárakban, valamint a kényszermunkások más kínai közigazgatási egységekbe való áthelyezését, valamint azt a tényt, hogy a jól ismert európai márkák és vállalatok hasznot húznak a kényszermunkából; felhívja a magánszektor érintett szereplőit, hogy értékeljék a Hszincsiangban tett kötelezettségvállalásaikat, gyakorolják vállalati felelősségüket, végezzenek független ellenőrzéseket az emberi jogoknak a teljes ellátási láncukon belüli betartására vonatkozóan, és számolják fel az üzleti kapcsolatokat, amennyiben megállapítást nyer, hogy ezek elősegítik az emberi jogok megsértését, vagy ha nem lehet megállapítani, hogy történt-e közvetlen vagy közvetett jogsértés az értéklánc részét képező valamely beszállítójuk vagy üzleti kapcsolatuk tevékenységei révén Kínában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységesen aggasztja az egyre nagyobb mértékű elnyomást alkalmazó rezsim, amellyel számos vallási és etnikai kisebbség, különösen az ujgurok és a kazahok szembesülnek, amely sérti emberi méltóságukat, valamint a kulturális és vallási véleménynyilvánítás szabadságához, a szólásszabadsághoz és a véleménynyilvánítás szabadságához, valamint a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jogukat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy szárazföldi Kínában és Hongkongban romlik az emberi jogi helyzet, és követeli, hogy a kínai hatóságok tartsák tiszteletben az alapvető szabadságokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mélységesen elítéli a folyamatos üldöztetést és az emberi jogok súlyos és rendszeres megsértését, amely emberiesség elleni bűncselekménynek minősül; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget annak a gyakorlatnak, hogy az ujgur és más muzulmán kisebbség tagjait bűncselekmények elkövetése miatti vádemelés, büntetőeljárás vagy bírói ítélet nélkül önkényesen fogva tartják, zárják be az összes tábort és büntetés-végrehajtási központot, és azonnal és feltétel nélkül bocsássák szabadon az őrizetbe vett személyeket; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy szüntessék be a kormány által támogatott, kényszermunkára és tömeges sterilizálásra irányuló programokat; felszólítja a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület kínai hatóságait, hogy adjanak tájékoztatást arról, hogy hol és milyen egészségügyi állapotban vannak a fogva tartottak, és azonnal bocsássák őket szabadon, amennyiben nincs bizonyíték tényleges bűncselekményre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli a digitális megfigyelési technológiák széles körű alkalmazását a hszincsiangi lakosság megfigyelésére és ellenőrzésére, valamint az arcfelismerő szoftverek legújabban feltárt tesztelését, amelyek „ujgur riasztásokat” küldhetnek a kormányzati hatóságoknak, amikor kamerarendszereik az ujgur kisebbség tagjait azonosítják; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Kína nem teljesíti saját kötelezettségvállalásait, amelyeket azáltal vállalt, hogy csatlakozott a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet emberközpontú mesterséges intelligenciára vonatkozó elveihez, valamint csatlakozott a G20-ak 2019. júniusi nyilatkozatához, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is szólítsák fel Kínát az e tekintetben tett saját kötelezettségvállalásai teljesítésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a kínai hatóságokat, hogy a Hszi Csin-ping elnök által a 2020. szeptember 14-i EU-Kína csúcstalálkozón az ENSZ emberi jogi főbiztosához, az EU emberi jogi különleges képviselőjéhez és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges eljárásainak megbízottjaihoz intézett meghívást követően biztosítsanak szabad, érdemi és akadálytalan belépést Hszincsiang tartományba, illetve akadálytalan belépést az internálótáborokba az újságírók és a nemzetközi megfigyelők számára, beleértve az uniós tisztviselőket is; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy továbbra is ragaszkodjanak az ENSZ hszincsiangi tényfeltáró missziójának létrehozásához és egy különmegbízott kinevezéséhez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri Kínát, hogy engedélyezze az Európai Parlament küldöttségét Hszincsiangba azzal a feltétellel, hogy szabad és korlátlan hozzáférést biztosít számára, miközben garantálja a titoktartást és a biztonságot a helyi lakosság számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan elítéli a Kínai Kommunista Párt által Hszincsiangban az ujgurok születésszámának visszafogása érdekében folytatott tömeges kampányt, és felszólítja a kínai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget minden olyan intézkedésnek, amely az ujgur lakosság körében a születések megelőzésére irányul, beleértve a kényszersterilizációt, az abortuszt vagy a születésszabályozás megsértése elleni szankciókat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a kínai kormányt, hogy ratifikálja és hajtsa végre a kényszermunkáról szóló 29. számú ILO-egyezményt, a kényszermunka felszámolásáról szóló 105. számú ILO-egyezményt, az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. számú ILO-egyezményt, valamint a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. számú ILO-egyezményt; nyomatékosan kéri Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mélységes aggodalmának ad hangot azon beszámolók miatt, amelyek szerint a kínai hatóságok külföldön élő ujgurokat zaklatnak azzal a céllal, hogy – néha családtagjaikat fogva tartva – rábírják őket, hogy más ujgurok ellen informátorként működjenek, térjenek vissza Hszincsiangba, vagy hallgassanak az ottani helyzetről; felszólítja a Bizottságot és az EU minden tagállamát, hogy sürgősséggel vizsgálják ki ezeket a beszámolókat, biztosítsák a hszincsiangi diaszpóra tagjainak védelmét, és gyorsítsák fel az ujgurok és más türk muzulmánok által benyújtott menedékkérelmek feldolgozását; üdvözli Németország és Svédország azon döntését, hogy tekintettel az önkényes fogva tartás, a kínzás és más rossz bánásmód kockázatára felfüggesztik valamennyi ujgur, kazah vagy más türk muzulmánok Kínába való visszaküldését; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdjenek párbeszédet azokkal az államokkal, ahol az ujgurokat a Kínába való kitoloncolás veszélye fenyegeti, az ilyen kitoloncolások megelőzése érdekében; felhívja a Tanács tagjait, hogy függesszék fel a Kínai Népköztársasággal kötött kiadatási szerződéseiket annak érdekében, hogy megakadályozzák az Európában élő ujgurok, hongkongi állampolgárok, tibetiek vagy kínai másként gondolkodók a Kínai Népköztársaságban történő bíróság elé állítása céljából való kiadatását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az EU-t, hogy proaktívan törekedjen egy Kínáról szóló független ENSZ-vizsgálat elvégzésére az elkövetett bűncselekmények elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mélységes aggodalmának ad hangot a kínai állam azon intézkedései miatt, amelyek célja Hszincsiang „átfogó felügyeletének” biztosítása a Skynet elektronikus felügyeleti rendszer a főbb városi területeken, illetve a GPS-nyomkövetők valamennyi gépjárműbe történő telepítése, mesterséges intelligencián alapuló kamerarendszerekre épülő, az ujgurok és az etnikai kisebbségi csoportok más tagjainak azonosítását célzó szoftvert alkalmazó arcfelismerő szkennerek ellenőrző pontokon, valamint vonatállomásokon és benzinkutakon való használata, valamint a hszincsiangi rendőrség által Kína DNS-adatbázisának további bővítése érdekében folytatott vérgyűjtő kampány révén; mélységes aggodalmának ad hangot az Aksu prefektúrában 2016 és 2018 között fogva tartott több mint 2 000 ujgur adatait tartalmazó jegyzékkel kapcsolatban legutóbb napvilágra került információk miatt; aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy Kína már jelenleg is világszerte exportál ilyen technológiákat tekintélyelvű rezsimek részére; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon e technológiák beszerzését és fejlesztését, valamint szolgáltatóik tevékenységét, és tartózkodjanak attól, hogy hozzáférést biztosítsanak számukra a közfinanszírozásért és közbeszerzésekért felelős az uniós és nemzeti intézményekhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kifogásolja, hogy a Parlament igazgatása és a Bizottság a Hikivisiontól szerez be hőkamerákat; ragaszkodik körültekintő beszerzési politika bevezetéséhez, amely kellően figyelembe veszi az emberi jogi aggályokat; sürgeti a Parlament igazgatását és elnökét, hogy haladéktalanul szüntessenek meg minden közvetlen vagy közvetett üzleti kapcsolatot a Hikivisionnal, és javítsák közbeszerzési tevékenységeinek átláthatóságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a kínai hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon Ilham Tohti ujgur tudóst és a 2019. évi Szaharov-díj nyertesét, és addig is biztosítsák számára, hogy rendszeresen és korlátlanul láthassa családját és találkozhasson választása szerinti ügyvédekkel, valamint hogy ne vessék alá kínzásnak vagy más rossz bánásmódnak; sürgeti, hogy folytassanak azonnali, eredményes és pártatlan vizsgálatot Ilham Tohti állítólagos megkínzása ügyében, és állítsák bíróság elé a felelősöket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli, hogy a Bizottság 2021. évi munkaprogramjában szerepel egy, az emberi jogok területén az ellátási láncban alkalmazandó, kellő gondosságra vonatkozó jogszabályra irányuló jogalkotási kezdeményezés; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2021 második negyedévében a terveknek megfelelően fogadjon el vonatkozó jogalkotási javaslatokat, amelyek három különálló, ugyanakkor egymást kölcsönösen erősítő javaslatot tartalmaznak az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról, a vállalati emberi jogokról és a környezetvédelmi átvilágításról, valamint a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv reformjáról; azon a véleményen van, hogy a vállalatok ellátási láncaiban a kényszermunka és az emberi jogok egyéb megsértése kérdésének hatékony kezelése érdekében e jogszabályoknak magukban kell foglalniuk az érintett áruk uniós piacon történő forgalomba hozatalának tilalmát is; e tekintetben emlékeztet a kereskedelempolitika felülvizsgálatáról szóló legutóbbi állásfoglalásában kifejtett álláspontjára, amely kiegészítő intézkedésekre szólít fel, például az emberi jogok súlyos megsértéséhez – például kényszermunkához vagy gyermekmunkához – köthető termékek behozatalának tilalmára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja tagállamokat, hogy hatásköreiknek és nemzeti körülményeiknek megfelelően fokozzák azokat az erőfeszítéseiket, amelyek az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek hatékony végrehajtására irányulnak, többek között olyan új vagy aktualizált nemzeti cselekvési tervek révén, amelyek egyaránt tartalmaznak önkéntes és kötelező intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | azon a véleményen van, hogy a Kínával kötött átfogó beruházási megállapodásnak megfelelő kötelezettségvállalásokat kell tartalmaznia a kényszermunka elleni nemzetközi egyezmények tiszteletben tartása érdekében; úgy véli, hogy ezért Kínának ratifikálnia kell az ILO 29. és 105. számú egyezményét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy nemzetbiztonsági és emberi jogi megfontolások alapján a társjogalkotók a közelmúltban megállapodásra jutottak a kettős felhasználású termékekről szóló uniós rendelet reformjáról; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy rábírják a kínai kormányt a táborok bezárására és valamennyi emberi jogi jogsértés megszüntetésére Hszincsiangban és más helyeken, így Tibetben; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy minden lehetséges alkalommal és a legmagasabb szinten újra és újra fogalmazzák meg ezt az üzenetet a kínai kormánynak; sajnálja, hogy az EU által eddig alkalmazott megközelítés és eszközök nem vezettek kézzelfogható eredményekhez, és az emberi jogi helyzet csak romlott Kínában az elmúlt évtizedben; sürgeti a Bizottságot egy holisztikus uniós stratégia kidolgozására és végrehajtására, az emberi jogokkal kapcsolatos valódi előrelépés elérése céljából Kínában; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy folytassák a szükséges nemzeti reformok végrehajtását annak érdekében, hogy ratifikálják az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amelyet Kína 1998-ban írt alá, és hajtsák végre az ENSZ emberi jogi szerveinek ajánlásait; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az EU globális emberi jogi szankciórendszerének 2020. december 7-i elfogadását; felhívja a tagállamokat és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy mielőbb értékeljék az azokkal a kínai tisztviselőkkel és állami vezetésű gazdálkodó egységekkel, így a Hszincsiangi Termelő és Építő Társasággal szembeni szankciók elfogadását, akik/amelyek felelősek az ujgurok és más türk muzulmánok Hszincsiangban történő tömeges fogva tartására irányuló politika kidolgozásáért és végrehajtásáért, a kényszermunka alkalmazásáért, valamint a vallásszabadság, a szabad mozgás és más alapvető jogok súlyos megsértésének megszervezéséért a régióban és más helyeken, így Tibetben is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hajtsák végre a júliusban elfogadott intézkedéscsomagot, beleértve az elnyomott kínai emberek érdekében az emberi jogok és az alapvető szabadságok további romlását követően létrehozott „mentőcsónak-rendszert”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a Kínáról szóló közelgő EU-USA párbeszédet, és sürgeti, hogy annak napirendjén kiemelt helyen szerepeljenek az emberi jogok; felszólít a demokráciák közötti nagyobb koordinációra a szankciók és egyéb intézkedések végrehajtása terén a szárazföldi Kínában és Hongkongban elkövetett emberi jogi jogsértések, valamint a Kínai Népköztársaság által támasztott geopolitikai kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0110.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0422.

(3)  HL C 11., 2020.1.13., 25. o.

(4)  HL C 433., 2019.12.23., 103. o.

(5)  HL C 238., 2018.7.6., 108. o.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 185. o.

(7)  HL C 285. E, 2010.10.21., 80. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0337.

(9)  HL L 410. I, 2020.12.7., 1. o.

(10)  HL L 410. I, 2020.12.7., 13. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/121

---

P9_TA(2020)0376

Irán, különösen a 2012. évi Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrin Szotúdeh ügye

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása Iránról, különösen a 2012. évi Szaharov-díjjal kitüntetett Naszrin Szotúdeh ügyéről (2020/2914(RSP))

(2021/C 445/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Iránról, különösen Naszrin Szotúdeh ügyéről szóló 2018. december 13-i állásfoglalására (1), valamint a nőjogi jogvédők és a bebörtönzött uniós kettős állampolgárok helyzetéről szóló 2019. szeptember 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Iránról, különösen Naszrin Szotúdeh ügyéről szóló 2018. december 13-i állásfoglalására (1), valamint a nőjogi jogvédők és a bebörtönzött uniós kettős állampolgárok helyzetéről szóló 2019. szeptember 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) Iránról szóló, 2020. december 9-i nyilatkozatára, amelyben Naszrin Szotúdeh szabadon bocsátását kéri, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) Iránról szóló, 2020. december 9-i nyilatkozatára, amelyben Naszrin Szotúdeh szabadon bocsátását kéri,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Ruhollah Zam kivégzéséről szóló, 2020. december 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a Ruhollah Zam kivégzéséről szóló, 2020. december 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2020. november 25-i nyilatkozatára, amelyben felszólítja Iránt, hogy függessze fel Ahmadreza Djalali kivégzését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2020. november 25-i nyilatkozatára, amelyben felszólítja Iránt, hogy függessze fel Ahmadreza Djalali kivégzését,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló 2020. október 26-i nyilatkozatára, melyben felelősségrevonást sürget a tiltakozások erőszakos elfojtásáért, és az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2020. július 21-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló 2020. október 26-i nyilatkozatára, melyben felelősségrevonást sürget a tiltakozások erőszakos elfojtásáért, és az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló, 2020. július 21-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió és Irán közötti, 2020. december 9-i 5. magas szintű párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Irán közötti, 2020. december 9-i 5. magas szintű párbeszédre,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, valamint a véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel arra, hogy 2012-ben Naszrín Szotúdehnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2012-ben Naszrín Szotúdehnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Naszrin Szotúdeh, a gondolat szabadságáért járó 2012. évi Szaharov-díj nyertese iráni ügyvéd, emberi jogi aktivista és politikai fogoly, aki az elmúlt 15 évben a nők, a gyermekek, a vallási kisebbségek, az újságírók és művészek, valamint a halálbüntetéssel sújtott személyek jogaiért harcolt, és ennek következtében az iráni hatóságok folyamatosan támadták és zaklatták, továbbá több alkalommal letartóztatták és bebörtönözték; mivel az ellene indított eljárás és az ellene felhozott vádak jól mutatják, hogy milyen súlyos mértékben kriminalizálja az iráni igazságszolgáltatás az emberi jogi aktivisták tevékenységét; |
| --- | --- |

A.

mivel Naszrin Szotúdeh, a gondolat szabadságáért járó 2012. évi Szaharov-díj nyertese iráni ügyvéd, emberi jogi aktivista és politikai fogoly, aki az elmúlt 15 évben a nők, a gyermekek, a vallási kisebbségek, az újságírók és művészek, valamint a halálbüntetéssel sújtott személyek jogaiért harcolt, és ennek következtében az iráni hatóságok folyamatosan támadták és zaklatták, továbbá több alkalommal letartóztatták és bebörtönözték; mivel az ellene indított eljárás és az ellene felhozott vádak jól mutatják, hogy milyen súlyos mértékben kriminalizálja az iráni igazságszolgáltatás az emberi jogi aktivisták tevékenységét;

| B. | mivel Naszrin Szotúdehet 2018. június 13. óta önkényesen fogva tartják azon nők képviselete miatt, akik tiltakoztak a hidzsáb kötelező viselését előíró iráni törvény ellen, és 2019 márciusában távollétében 33 év börtönbüntetésre és 148 korbácsütésre ítéltek; mivel az ENSZ szakértői számos alkalommal aggodalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy jelenleg önkényesen fogva tartják, és szabadon bocsátására szólítottak fel; |
| --- | --- |

B.

mivel Naszrin Szotúdehet 2018. június 13. óta önkényesen fogva tartják azon nők képviselete miatt, akik tiltakoztak a hidzsáb kötelező viselését előíró iráni törvény ellen, és 2019 márciusában távollétében 33 év börtönbüntetésre és 148 korbácsütésre ítéltek; mivel az ENSZ szakértői számos alkalommal aggodalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy jelenleg önkényesen fogva tartják, és szabadon bocsátására szólítottak fel;

| C. | mivel Naszrin Szotúdehet egy pozitív Cocid19-tesztet követően 2020. november 7-én ideiglenesen szabadon bocsátották; mivel 2020. december 2-án elrendelték, hogy térjen vissza a karcsaki börtönbe, Teherán női börtönébe, amely kegyetlen és embertelen fogvatartási körülményeiről ismert; mivel az iráni hatóságok e döntése életveszélyes következményekkel járhat rá nézve, és Irán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit megsértve meghosszabbítja önkényes bebörtönzését; |
| --- | --- |

C.

mivel Naszrin Szotúdehet egy pozitív Cocid19-tesztet követően 2020. november 7-én ideiglenesen szabadon bocsátották; mivel 2020. december 2-án elrendelték, hogy térjen vissza a karcsaki börtönbe, Teherán női börtönébe, amely kegyetlen és embertelen fogvatartási körülményeiről ismert; mivel az iráni hatóságok e döntése életveszélyes következményekkel járhat rá nézve, és Irán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit megsértve meghosszabbítja önkényes bebörtönzését;

| D. | mivel Naszrin Szotúdeh családját, rokonait és barátait, valamint férjét, Reza Handant az iráni hatóságok azért támadják, hogy elhallgattassák őket, és leállítsanak minden, Naszrin Szotúdeh szabadon bocsátására irányuló kampányt; |
| --- | --- |

D.

mivel Naszrin Szotúdeh családját, rokonait és barátait, valamint férjét, Reza Handant az iráni hatóságok azért támadják, hogy elhallgattassák őket, és leállítsanak minden, Naszrin Szotúdeh szabadon bocsátására irányuló kampányt;

| E. | mivel Naszrín Szotúdeh letartóztatása része azoknak a kemény intézkedéseknek, amelyeket a nőjogi jogvédők ellen indítottak Iránban; mivel azokkal a nőjogi jogvédőkkel szemben, akik aktívan kampányoltak a nők szerepének és jogainak erősítése érdekében, zaklatással, önkényes letartóztatásokkal és fogva tartással léptek fel, megsértve a tisztességes tárgyaláshoz és jogszerű eljáráshoz való jogukat; |
| --- | --- |

E.

mivel Naszrín Szotúdeh letartóztatása része azoknak a kemény intézkedéseknek, amelyeket a nőjogi jogvédők ellen indítottak Iránban; mivel azokkal a nőjogi jogvédőkkel szemben, akik aktívan kampányoltak a nők szerepének és jogainak erősítése érdekében, zaklatással, önkényes letartóztatásokkal és fogva tartással léptek fel, megsértve a tisztességes tárgyaláshoz és jogszerű eljáráshoz való jogukat;

| F. | mivel Ahmadreza Djalali iráni-svéd orvost, a belgiumi VUB Egyetem és az olaszországi Universita degli Studi del Piemonte Orientale tanárát, akit 2017 októberében kémkedés hamis vádjával halálra ítéltek, állítólag magánzárkába helyezték át a kivégzésére való felkészülés céljából, annak ellenére, hogy széles körben ismertek azon tények, amelyek megerősítik, hogy a tárgyalása súlyosan tisztességtelen volt, és hogy a bűnösséget egy kínzással kikényszerített vallomásra alapozták; mivel iráni tisztviselők halállal fenyegették meg őt és családját Svédországban és Iránban; mivel egy, az evini politikai börtönből által írt levélben azt írta, hogy fogva tartásának oka az volt, hogy megtagadta, hogy Irán számára európai intézmények ellen kémkedjen; mivel dr. Djalalit 2020. november 24-én arról tájékoztatták, hogy kivégzése küszöbön áll; |
| --- | --- |

F.

mivel Ahmadreza Djalali iráni-svéd orvost, a belgiumi VUB Egyetem és az olaszországi Universita degli Studi del Piemonte Orientale tanárát, akit 2017 októberében kémkedés hamis vádjával halálra ítéltek, állítólag magánzárkába helyezték át a kivégzésére való felkészülés céljából, annak ellenére, hogy széles körben ismertek azon tények, amelyek megerősítik, hogy a tárgyalása súlyosan tisztességtelen volt, és hogy a bűnösséget egy kínzással kikényszerített vallomásra alapozták; mivel iráni tisztviselők halállal fenyegették meg őt és családját Svédországban és Iránban; mivel egy, az evini politikai börtönből által írt levélben azt írta, hogy fogva tartásának oka az volt, hogy megtagadta, hogy Irán számára európai intézmények ellen kémkedjen; mivel dr. Djalalit 2020. november 24-én arról tájékoztatták, hogy kivégzése küszöbön áll;

| G. | mivel 2020. december 12-én Ruhollah Zam újságírót a Legfelsőbb Bíróság 2020. december 8-i sietős határozatát követően felakasztották, azért szabva ki rá halálbüntetést, mert erőszakosan kikényszerített vallomásokkal alátámasztott homályos gyanúsítások miatt korrupcióval vádolták; mivel Zam urat, aki 2009-ben menedékjogot kapott Franciaországban, és aki az iráni hatóságokat bíráló, népszerű Telegram-csatornát működtetett, az iráni hatóságok Irakba csalták, elrabolták és Iránba vitték; mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogának gyakorlása miatti kivégzése a nemzetközi emberi jogi jogszabályok kirívó megsértésének minősül; |
| --- | --- |

G.

mivel 2020. december 12-én Ruhollah Zam újságírót a Legfelsőbb Bíróság 2020. december 8-i sietős határozatát követően felakasztották, azért szabva ki rá halálbüntetést, mert erőszakosan kikényszerített vallomásokkal alátámasztott homályos gyanúsítások miatt korrupcióval vádolták; mivel Zam urat, aki 2009-ben menedékjogot kapott Franciaországban, és aki az iráni hatóságokat bíráló, népszerű Telegram-csatornát működtetett, az iráni hatóságok Irakba csalták, elrabolták és Iránba vitték; mivel a véleménynyilvánítás szabadságához való jogának gyakorlása miatti kivégzése a nemzetközi emberi jogi jogszabályok kirívó megsértésének minősül;

| H. | mivel Fariba Adelkhah uniós állampolgárt és kiemelkedő francia-iráni akadémikust, a párizsi Sciences Po Egyetem kutatási igazgatóját 2019 júniusa óta önkényesen fogva tartják az evini börtönben; |
| --- | --- |

H.

mivel Fariba Adelkhah uniós állampolgárt és kiemelkedő francia-iráni akadémikust, a párizsi Sciences Po Egyetem kutatási igazgatóját 2019 júniusa óta önkényesen fogva tartják az evini börtönben;

| I. | mivel továbbra is letartóztatnak EU-iráni kettős állampolgárokat, akiket letartóztatásukat követően hosszú ideig magánzárkában tartanak és kihallgatnak, mellőzve a jogszerű eljárást és a tisztességes tárgyaláshoz való hozzáférést, majd hosszú börtönbüntetésre ítélnek homályos vagy meghatározatlan „nemzetbiztonsági” okokból és „kémvádak” alapján; mivel Irán nem ismeri el a kettős állampolgárságot, korlátozva ezáltal a külföldi nagykövetségek lehetőségét, hogy kapcsolatba lépjenek az ott fogva tartott kettős állampolgáraikkal; |
| --- | --- |

I.

mivel továbbra is letartóztatnak EU-iráni kettős állampolgárokat, akiket letartóztatásukat követően hosszú ideig magánzárkában tartanak és kihallgatnak, mellőzve a jogszerű eljárást és a tisztességes tárgyaláshoz való hozzáférést, majd hosszú börtönbüntetésre ítélnek homályos vagy meghatározatlan „nemzetbiztonsági” okokból és „kémvádak” alapján; mivel Irán nem ismeri el a kettős állampolgárságot, korlátozva ezáltal a külföldi nagykövetségek lehetőségét, hogy kapcsolatba lépjenek az ott fogva tartott kettős állampolgáraikkal;

| J. | mivel az iráni bíróságok nem biztosítanak jogszerű eljárást és tisztességes tárgyalást, és megtagadják a jogi tanácsadáshoz való hozzáférést, különösen a vizsgálati időszak alatt, valamint nem engedélyezik a konzuli, ENSZ- vagy humanitárius szervezetek általi látogatást; mivel az iráni bíróságok által hozott ítéletek gyakran homályos vagy nem meghatározott nemzetbiztonsági és kémkedési vádakon alapulnak; mivel nincsenek független mechanizmusok az igazságszolgáltatáson belüli elszámoltathatóság biztosítására, és továbbra is komoly aggályok merülnek fel a bírák átpolitizáltságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

J.

mivel az iráni bíróságok nem biztosítanak jogszerű eljárást és tisztességes tárgyalást, és megtagadják a jogi tanácsadáshoz való hozzáférést, különösen a vizsgálati időszak alatt, valamint nem engedélyezik a konzuli, ENSZ- vagy humanitárius szervezetek általi látogatást; mivel az iráni bíróságok által hozott ítéletek gyakran homályos vagy nem meghatározott nemzetbiztonsági és kémkedési vádakon alapulnak; mivel nincsenek független mechanizmusok az igazságszolgáltatáson belüli elszámoltathatóság biztosítására, és továbbra is komoly aggályok merülnek fel a bírák átpolitizáltságával kapcsolatban;

| K. | mivel az iráni civil társadalom szegénység, infláció, korrupció és politikai önkényuralom elleni tiltakozásait az iráni hatóságok keményen elnyomják; mivel az iráni hírszerző szolgálat fokozta a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők, ügyvédek, környezetvédelmi aktivisták, nőjogi jogvédők, diákok, újságírók, tanárok, teherautó-sofőrök és békés aktivisták elleni fellépését; |
| --- | --- |

K.

mivel az iráni civil társadalom szegénység, infláció, korrupció és politikai önkényuralom elleni tiltakozásait az iráni hatóságok keményen elnyomják; mivel az iráni hírszerző szolgálat fokozta a civil társadalmi aktivisták és az emberijog-védők, ügyvédek, környezetvédelmi aktivisták, nőjogi jogvédők, diákok, újságírók, tanárok, teherautó-sofőrök és békés aktivisták elleni fellépését;

| L. | mivel az ENSZ emberi jogi szakértői felszólították Iránt, hogy garantálja a hidzsáb Iránban történő kötelező viselése elleni tiltakozások nyilvános támogatása miatt bebörtönzött emberi jogi jogvédők és ügyvédek jogait, és megismételték a fiatalkorú bűnelkövetők folytatódó iráni kivégzésével kapcsolatos súlyos aggályaikat; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ emberi jogi szakértői felszólították Iránt, hogy garantálja a hidzsáb Iránban történő kötelező viselése elleni tiltakozások nyilvános támogatása miatt bebörtönzött emberi jogi jogvédők és ügyvédek jogait, és megismételték a fiatalkorú bűnelkövetők folytatódó iráni kivégzésével kapcsolatos súlyos aggályaikat;

| M. | mivel számos jelentés született a börtönökben uralkodó embertelen és megalázó körülményekről, valamint az őrizet alatt az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés megtagadásáról, amelynek célja a fogva tartott személyek megfélemlítése, megbüntetése vagy kényszerítése, megsértve az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályait; |
| --- | --- |

M.

mivel számos jelentés született a börtönökben uralkodó embertelen és megalázó körülményekről, valamint az őrizet alatt az orvosi ellátáshoz való megfelelő hozzáférés megtagadásáról, amelynek célja a fogva tartott személyek megfélemlítése, megbüntetése vagy kényszerítése, megsértve az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályait;

| N. | mivel több tucat emberijog-védő, újságíró, ügyvéd és aktivista továbbra is börtönben van békés aktivista tevékenységek miatt, és nem élhettek a Covid19-világjárvány során a börtönök túlzsúfoltságának csökkentése érdekében alkalmazott kegyelem és ideiglenes szabadlábra helyezés lehetőségével; |
| --- | --- |

N.

mivel több tucat emberijog-védő, újságíró, ügyvéd és aktivista továbbra is börtönben van békés aktivista tevékenységek miatt, és nem élhettek a Covid19-világjárvány során a börtönök túlzsúfoltságának csökkentése érdekében alkalmazott kegyelem és ideiglenes szabadlábra helyezés lehetőségével;

| O. | mivel az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó az ENSZ Közgyűlésének 2020. július 21-én benyújtott éves jelentésében megdöbbenését fejezte ki amiatt, hogy Irán továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és sok kivégzést hajt végre, továbbá megerősítette, hogy a beérkezett jelentések szerint folyamatosan korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát és megkülönböztetést alkalmaznak a kisebbségekkel és a nőkkel szemben; |
| --- | --- |

O.

mivel az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó az ENSZ Közgyűlésének 2020. július 21-én benyújtott éves jelentésében megdöbbenését fejezte ki amiatt, hogy Irán továbbra is alkalmazza a halálbüntetést és sok kivégzést hajt végre, továbbá megerősítette, hogy a beérkezett jelentések szerint folyamatosan korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát és megkülönböztetést alkalmaznak a kisebbségekkel és a nőkkel szemben;

| P. | mivel ugyanebben a jelentésben az ENSZ különleges előadója megerősíti, hogy annak ellenére, hogy egyértelmű bizonyítékok támasztják alá, hogy a 2019. novemberi tüntetések során az iráni biztonsági erők túlzott és halálos erőszakot alkalmaztak, amely több mint 300 ember, köztük nők és gyermekek halálát okozta, közel egy év múltán az iráni hatóságok még nem folytattak le a nemzetközi normáknak megfelelő vizsgálatot; |
| --- | --- |

P.

mivel ugyanebben a jelentésben az ENSZ különleges előadója megerősíti, hogy annak ellenére, hogy egyértelmű bizonyítékok támasztják alá, hogy a 2019. novemberi tüntetések során az iráni biztonsági erők túlzott és halálos erőszakot alkalmaztak, amely több mint 300 ember, köztük nők és gyermekek halálát okozta, közel egy év múltán az iráni hatóságok még nem folytattak le a nemzetközi normáknak megfelelő vizsgálatot;

| Q. | mivel a tüntetőkkel szemben egyre gyakrabban alkalmaznak halálbüntetést, úgynevezett vallomások kínzással történő kikényszerítése útján, amelyet követően a tüntetőket ügyvédeik vagy családtagjaik tájékoztatása nélkül kivégzik, amint az Navid Afkari sztárbirkozó 2020. szeptember 12-i kivégzése esetén is történt, aki teljes mértékben tagadta az ellene felhozott vádakat; mivel testvérei továbbra is börtönben vannak, és nagyon hosszú börtönbüntetéseket kaptak kormányellenes tüntetéseken való részvételért; |
| --- | --- |

Q.

mivel a tüntetőkkel szemben egyre gyakrabban alkalmaznak halálbüntetést, úgynevezett vallomások kínzással történő kikényszerítése útján, amelyet követően a tüntetőket ügyvédeik vagy családtagjaik tájékoztatása nélkül kivégzik, amint az Navid Afkari sztárbirkozó 2020. szeptember 12-i kivégzése esetén is történt, aki teljes mértékben tagadta az ellene felhozott vádakat; mivel testvérei továbbra is börtönben vannak, és nagyon hosszú börtönbüntetéseket kaptak kormányellenes tüntetéseken való részvételért;

| R. | mivel a Parlament állásfoglalást fogadott el, amelyben felszólított egy, a Közel-Kelettel, nevezetesen Iránnal foglalkozó stratégiai kommunikációval foglalkozó egység létrehozására az EKSZ-en belül; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament állásfoglalást fogadott el, amelyben felszólított egy, a Közel-Kelettel, nevezetesen Iránnal foglalkozó stratégiai kommunikációval foglalkozó egység létrehozására az EKSZ-en belül;

| S. | mivel tömeges megfigyelési technológiákat használnak az online és utcai tiltakozások elfojtására, többek között online cenzúrát; mivel az állami média dezinformációs kampányokat folytatott a tüntetők és az emberi jogok védelmezői ellen vezető iráni személyiségek bevonásával, a 2019. novemberi tüntetésekről alkotott kép torzítása céljából; |
| --- | --- |

S.

mivel tömeges megfigyelési technológiákat használnak az online és utcai tiltakozások elfojtására, többek között online cenzúrát; mivel az állami média dezinformációs kampányokat folytatott a tüntetők és az emberi jogok védelmezői ellen vezető iráni személyiségek bevonásával, a 2019. novemberi tüntetésekről alkotott kép torzítása céljából;

| 1. | határozottan elítéli Naszrin Szotúdeh női emberijog-védő és ügyvéd önkényes fogva tartását, elítélését és börtönbe való visszazárását, és felszólítja az Iráni Iszlám Köztársaság hatóságait, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon, és tegyék lehetővé számára, hogy megkapja a szükséges egészségügyi ellátást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan elítéli Ruhollah Zam Franciaországban élő újságíró, az Amad News Telegram csatorna szerkesztője 2020. december 12-i kivégzését, valamint Navid Afkari birkózó 2020. szeptember 12-i kivégzését; legmélyebb részvétét fejezi ki családjuk, barátaik és kollégáik felé; felhívja az EU-t és a tagállamok intézményeit, hogy biztosítsanak hatékonyabb védelmet az EU-ban élő iráni állampolgárok számára, akik az iráni hírszerző szolgálat zaklatásának és fenyegetésének vannak kitéve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja Iránt, hogy haladéktalanul állítsa le Ahmadreza Djalali svéd-iráni akadémikus közelgő kivégzését, engedje szabadon és kártalanítsa, valamint hagyjon fel családjának Iránban és Svédországban való fenyegetésével; határozottan elítéli továbbá kínzását, önkényes fogva tartását és halálbüntetését; megjegyzi, hogy dr. Djalalit 2020. november 24-én arról tájékoztatták, hogy az ügyészség végzést adott ki az ítélet végrehajtására, és az evini börtön 209. sz. részlegében magánzárkába helyezték át; megismétli arra irányuló felhívásait, hogy a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) és az uniós tagállamok sürgősen lépjenek fel az Ahmadreza Djalali kivégzésére irányuló tervek megakadályozása, halálbüntetésének hatályon kívül helyezése és azonnali szabadon bocsátása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az összes uniós tagállamot, hogy az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokkal összhangban közösen tegyenek nyilvános nyilatkozatokat és diplomáciai kezdeményezéseket a tisztességtelen bírósági eljárások nyomon követésére, és látogassanak el olyan börtönökbe, ahol emberi jogi jogvédőket és lelkiismereti okokból más személyeket tartanak fogva, ideértve Iránban tartózkodó uniós állampolgárokat is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az iráni kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül engedje szabadon a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságához való joguk békés gyakorlása miatt önkényesen fogva tartott több száz személyt, többek között tüntetőket, újságírókat, médiamunkásokat, politikai másként gondolkodókat, művészeket, írókat és emberi jogi aktivistákat, köztük ügyvédeket, női jogvédőket, munkajogi aktivistákat, a kisebbségi jogok védőit, a halálbüntetés elleni fellépő aktivistákat és másokat, köztük az 1980-as bírsági eljárás nélküli kivégzésekért igazságot, igazságszolgáltatást és jóvátételt követelőket; hangsúlyozza, hogy szabadon bocsátásukig az iráni hatóságoknak garantálniuk kell fizikai és mentális biztonságukat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti Iránt, hogy haladéktalanul ejtsen minden vádat és szüntessen meg minden utazási korlátozást valamennyi olyan európai-iráni kettős állampolgár tekintetében, akiket önkényesen tartanak fogva és akiket egyéb korlátozó intézkedések sújtanak, mint például Fariba Adelkhah, Nahid Taghavi, Kameel Ahmady és Nazanin Zaghari-Ratcliffe esetében; ismételten követeli Kamran Ghaderi, Massoud Mossaheb és Morad Tahbaz azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, akiket jelenleg iráni börtönökben tartanak fogva, és ismételten elítéli, hogy az iráni igazságszolgáltatás tisztességtelen bírósági eljárásokat követően továbbra is bebörtönöz EU-iráni kettős állampolgárokat, akik nem vehetnek igénybe konzuli támogatást; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálatának ad hangot Golrokh Iraee női emberi jogi aktivista 2020. december 13-i fizikai bántalmazása és az evini börtönbe való erőszakos átszállítása miatt; kéri helyzetének azonnali tisztázását, és ismételten kéri szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | a leghatározottabban elítéli a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságához való jog megsértését; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának teljes körű végrehajtását, amelynek Irán részes fele, és biztosítsák valamennyi fogvatartott jogszerű és tisztességes eljáráshoz való jogát, beleértve az általuk választott ügyvéd általi képviselethez való jogot is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli a civil társadalmi tevékenységek korlátozását, a halálbüntetésnek a politikai elnyomás fegyvereként való alkalmazását, az iráni büntető törvénykönyvben foglalt csonkításokat, korbácsolásokat és más kegyetlen és embertelen büntetéseket, a kegyetlen és embertelen fogva tartási körülményeket, a kínzás vagy rossz bánásmód segítségével kikényszerített vallomásokat, valamint a polgári személyek forradalmi bíróságok előtti pereit; elítéli, hogy a halálbüntetést a békés, eltérő véleményt képviselő emberi jogi aktivizmussal és a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlásához való joggal szembeni elrettentő eszközként alkalmazzák; felszólítja az iráni kormányt, hogy a halálbüntetés teljes eltörlése előtt jelentsen be azonnali moratóriumot valamennyi függőben lévő kivégzésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi az iráni nők által az oktatás, a tudomány és a kutatás területén elért eredményeket, amelyeket jól példáz az a tény, hogy az iráni egyetemek hallgatóinak többsége nő; sürgeti az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy a jogban és a gyakorlatban egyaránt szüntesse meg a nők és a lányok elleni hátrányos megkülönböztetés és emberi jogaik egyéb megsértésének minden formáját; erőteljesen támogatja azon iráni női emberi jogi aktivistákat, akik az őket sújtó nehézségek és személyes hátrányok ellenére védelmezik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy foglalkozzanak az etnikai és vallási kisebbségekhez tartozó személyekkel, köztük a keresztényekkel és a bahá’i vallás követőivel, valamint az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés minden formájával, és haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon mindazokat, akiket a vallás, a meggyőződés vagy a szexuális irányultság szabadságához való joguk gyakorlása miatt börtönöztek be; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a 2019. novemberi és 2020. januári tiltakozások során elkövetett, nemzetközi jog szerinti bűncselekmények és egyéb súlyos emberi jogi jogsértések ENSZ által vezetett kivizsgálásának elindítását; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy fogadjanak el célzott korlátozó intézkedéseket az e visszaélésekért felelős tisztviselőkkel szemben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | erőteljesen támogatja az iráni nép törekvéseit, akik olyan szabad, stabil, befogadó és demokratikus országban kívánnak élni, amely tiszteletben tartja az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal kapcsolatos nemzeti és nemzetközi kötelezettségvállalásait; felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák az említett tiltakozások során bekövetkezett valamennyi haláleset, a tiltakozók meggyilkolása miatt büntetőjogi felelősséget viselő valamennyi személy ügye, valamint az áldozatok folyamatos erőszakos eltüntetésének és bírósági eljárás nélküli kivégzésének valamennyi esete független és pártatlan kivizsgálását; felszólítja továbbá az iráni hatóságokat, hogy exhumálják és juttassák vissza az áldozatok földi maradványait családjukhoz, azonosítsák és állítsák bíróság elé az elkövetőket, valamint biztosítsanak hatékony jogorvoslatot az áldozatok számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a Tanács elfogadta az emberi jogi szankciórendszert, az úgynevezett Magnyickij-törvényt, amely az emberi jogok megsértőinek szankcionálására szolgáló fontos uniós eszköz; célzott intézkedéseket kér azon iráni tisztviselőkkel szemben, akik súlyos emberi jogi jogsértéseket követtek el, többek között Ruhollah Zam és Navid Afkari közelmúltbeli kivégzésével, valamint kettős és külföldi állampolgárok Iránban történő önkényes fogva tartásával kapcsolatban, továbbá a súlyos emberi jogi jogsértésekben részt vevő személyekkel szemben, ideértve azokat a bírákat is, akik újságírókat, emberi jogi jogvédőket, politikai másként gondolkodókat és aktivistákat ítélték halálra; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy további célzott szankciókra lesz szükség, amennyiben az iráni hatóságok nem engedik szabadon dr. Djalalit, amint azt az EU és tagállamai kérik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Tanácsot, hogy az Iránnal folytatott kétoldalú együttműködésének központi elemeként vesse fel az emberi jogok megsértését, összhangban az alelnök/főképviselő és az iráni külügyminiszter által 2016 áprilisában elfogadott közös nyilatkozattal; felszólítja az EKSZ-t, hogy az EU–Irán magas szintű párbeszéd témái közé továbbra is illessze az emberi jogokat, különösen az emberi jogi jogvédők helyzetét, és határozottan felszólítja az iráni hatóságokat, hogy vessenek véget az emberi jogi jogvédőkkel szemben az uniós és ENSZ-tisztviselőkkel való kommunikáció miatt alkalmazott megfélemlítésnek és megtorlásnak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az EKSZ-t és az uniós tagállamokat, hogy diplomáciai és konzuli képviseleteiken keresztül, valamint a veszélyben lévő, Szaharov-díjjal kitüntetett személyeket támogató belső intézményközi munkacsoport létrehozása révén teljes mértékben támogassák a Szaharov-díj kitüntetettjeit; úgy véli, hogy az uniós küldöttségeknek fokozniuk kell a veszélyben lévő díjazottak támogatását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy az EKSZ erősítse meg az európai területen való iráni beavatkozás és félretájékoztatás elleni küzdelemmel kapcsolatos kapacitásait; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy szüntessék meg az online szolgáltatások és tartalmak cenzúráját, és tartózkodjanak az internet leállításától, amely összeegyeztethetetlen a nemzetközi emberi jogokkal; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy olyan megfelelő védelmi intézkedések révén kezeljék a női emberi jogi aktivisták különösen kiszolgáltatott helyzetét, amelyek megvédik őket azoktól a sajátos és nemi alapú kockázatoktól, amelyeknek ki vannak téve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsanak állandó meghívást az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges eljárásaiban részt vevő személyek látogatásához, valamint hogy proaktív módon működjenek együtt; sürgeti őket különösen annak biztosítására, hogy az Iráni Iszlám Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó beléphessen az országba; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Iráni Iszlám Köztársaság legfőbb vezetőjének, az Iráni Iszlám Köztársaság elnökének és az iráni Madzslisz tagjainak. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL C 388., 2020.11.13., 127. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0019.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/126

---

P9_TA(2020)0377

Az uniós vízügyi jogszabályok végrehajtása

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról (2020/2613(RSP))

(2021/C 445/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére,

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (víz-keretirányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (víz-keretirányelv),

| — | tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvre (2) (a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvre (2) (a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv),

| — | tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a felszín alatti vizekről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a felszín alatti vizekről szóló irányelv),

| — | tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (az árvizekről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (az árvizekről szóló irányelv),

| — | tekintettel a Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelvére a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (5)(nitrátszennyezési irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelvére a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (5)(nitrátszennyezési irányelv),

| — | tekintettel a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (környezetminőségi előírásokról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (környezetminőségi előírásokról szóló irányelv),

| — | tekintettel a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i európai parlamenti és tanácsi 2008/56/EK irányelvre (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i európai parlamenti és tanácsi 2008/56/EK irányelvre (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (8),

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9) (REACH-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9) (REACH-rendelet),

| — | tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a víz-keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálatáról szóló, 2019. december 10-i bizottsági jelentésre és ugyanezen a napon készült vezetői összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a víz-keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálatáról szóló, 2019. december 10-i bizottsági jelentésre és ugyanezen a napon készült vezetői összefoglalójára,

| — | tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv 2019. december 13-i bizottsági értékelésére és ugyanezen a napon készült vezetői összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv 2019. december 13-i bizottsági értékelésére és ugyanezen a napon készült vezetői összefoglalójára,

| — | tekintettel a Bizottság 2018. február 1-jei javaslatára az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. február 1-jei javaslatára az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) (COM(2017)0753),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra („az EU az egészségügyért” program), (COM(2020)0405), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra („az EU az egészségügyért” program), (COM(2020)0405),

| — | tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. december 4-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. december 4-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel az „Új európai ipari stratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre és különösen annak „A klímasemlegességet elősegítő ipar” című 2.2. szakaszára (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai ipari stratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre és különösen annak „A klímasemlegességet elősegítő ipar” című 2.2. szakaszára (COM(2020)0102),

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2030-ig teljesítendő uniós stratégiára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2030-ig teljesítendő uniós stratégiára (12),

| — | tekintettel a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiára (13),

| — | tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 7. környezetvédelmi cselekvési programra (14),

| — | tekintettel „A Fenntartható Európa beruházási terv és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Fenntartható Európa beruházási terv és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című, 2020. január 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0021),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményére (COM(2020)0098),

| — | tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2020)0456),

| — | tekintettel „Az Európai Unió környezetbe kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos stratégiai megközelítése” című, 2019. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió környezetbe kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos stratégiai megközelítése” című, 2019. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0128),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az OECD „A vízellátás, a szennyvízkezelés és az árvízvédelem finanszírozása – kihívások az uniós tagállamokban és szakpolitikai lehetőségek” című, 2020. májusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „A vízellátás, a szennyvízkezelés és az árvízvédelem finanszírozása – kihívások az uniós tagállamokban és szakpolitikai lehetőségek” című, 2020. májusi tanulmányára,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira és különösen a tiszta vízre és a megfelelő higiénés körülményekre vonatkozó 6. fenntartható fejlesztési célra (15), valamint az óceánok, a tengerek és a tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára vonatkozó 14. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira és különösen a tiszta vízre és a megfelelő higiénés körülményekre vonatkozó 6. fenntartható fejlesztési célra (15), valamint az óceánok, a tengerek és a tengeri erőforrások megőrzésére és fenntartható használatára vonatkozó 14. célra,

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) a biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. Májusi globális értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel és ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) a biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló, 2019. Májusi globális értékelő jelentésére,

| — | tekintettel „A KAP vízre gyakorolt hatásának értékelése” című, 2019. novemberi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A KAP vízre gyakorolt hatásának értékelése” című, 2019. novemberi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i 64/292. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című 2010. július 28-i 64/292. sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-535/18. számú, IL és társai kontra Land Nordrhein-Westfalen ügyben hozott, 2020. május 28-i ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-535/18. számú, IL és társai kontra Land Nordrhein-Westfalen ügyben hozott, 2020. május 28-i ítéletére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-461/13. számú, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V kontra Német Szövetségi Köztársaság ügyben (Weser-ügy) hozott, 2015. július 1-jei ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-461/13. számú, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V kontra Német Szövetségi Köztársaság ügyben (Weser-ügy) hozott, 2015. július 1-jei ítéletére,

| — | tekintettel a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre, valamint a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló európai parlamenti jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Right2Water” európai polgári kezdeményezésre, valamint a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló európai parlamenti jelentésre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a víz-keretirányelv, a felszín alatti vizekről szóló irányelv, a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálatáról szóló, 2020. július 2-i véleményére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a víz-keretirányelv, a felszín alatti vizekről szóló irányelv, a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálatáról szóló, 2020. július 2-i véleményére (16),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. december 12-i véleményére a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (gördülő program) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. december 12-i véleményére a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (gördülő program) (17),

| — | tekintettel a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásával kapcsolatban a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000077/2020 – B9-0077/2020 és O-000078/2020 – B9-0078/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásával kapcsolatban a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000077/2020 – B9-0077/2020 és O-000078/2020 – B9-0078/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a víz nélkülözhetetlen az élethez, és a vízgazdálkodás alapvető szerepet játszik az EU ökoszisztéma-szolgáltatásainak megőrzésében, valamint az erőforrások felhasználásában és a gazdasági termelésben; mivel az EU-nak hatékony válaszokat kell kidolgoznia a vízzel kapcsolatos jelenlegi kihívásokra, és hatékonyan kell kezelnie a meglévő vízkészleteket, mivel ezek közvetlenül érintik az emberi egészséget, a környezetet, annak minőségét és az ökoszisztémákat, az energiatermelést, a mezőgazdaságot és az élelmiszer-biztonságot; |
| --- | --- |

A.

mivel a víz nélkülözhetetlen az élethez, és a vízgazdálkodás alapvető szerepet játszik az EU ökoszisztéma-szolgáltatásainak megőrzésében, valamint az erőforrások felhasználásában és a gazdasági termelésben; mivel az EU-nak hatékony válaszokat kell kidolgoznia a vízzel kapcsolatos jelenlegi kihívásokra, és hatékonyan kell kezelnie a meglévő vízkészleteket, mivel ezek közvetlenül érintik az emberi egészséget, a környezetet, annak minőségét és az ökoszisztémákat, az energiatermelést, a mezőgazdaságot és az élelmiszer-biztonságot;

| B. | mivel a víz az élelmezési ciklus alapvető eleme; mivel jó minőségű és megfelelő mennyiségben rendelkezésre álló felszíni és felszíni vizekre van szükség egy tisztességes, egészséges, környezetbarát és fenntartható élelmiszerrendszer megvalósítása érdekében, a „termelőtől a fogyasztóig” elnevezésű stratégiában leírtaknak megfelelően; mivel a tiszta és elegendő mennyiségű víz elengedhetetlen összetevője egy valódi körforgásos gazdaság létrehozásának és kiteljesítésének; |
| --- | --- |

B.

mivel a víz az élelmezési ciklus alapvető eleme; mivel jó minőségű és megfelelő mennyiségben rendelkezésre álló felszíni és felszíni vizekre van szükség egy tisztességes, egészséges, környezetbarát és fenntartható élelmiszerrendszer megvalósítása érdekében, a „termelőtől a fogyasztóig” elnevezésű stratégiában leírtaknak megfelelően; mivel a tiszta és elegendő mennyiségű víz elengedhetetlen összetevője egy valódi körforgásos gazdaság létrehozásának és kiteljesítésének;

| C. | mivel a víz nagy értéket képvisel az EU gazdaságában, és az EU víztől függő ágazatai az EU éves bruttó hozzáadott értékének 26 %-át állítják elő, ezért kulcsfontosságú a jó minőségű, valamennyi felhasználó kiszolgálásához elegendő mennyiségű víz folyamatos elérhetőségének biztosítása; |
| --- | --- |

C.

mivel a víz nagy értéket képvisel az EU gazdaságában, és az EU víztől függő ágazatai az EU éves bruttó hozzáadott értékének 26 %-át állítják elő, ezért kulcsfontosságú a jó minőségű, valamennyi felhasználó kiszolgálásához elegendő mennyiségű víz folyamatos elérhetőségének biztosítása;

| D. | mivel a víz-keretirányelvben létrehoztak egy 110 000 EU-ban található felszíni víztest védelmét szolgáló keretet azzal a céllal, hogy 2015-ig „jó ökológiai és kémiai állapotot” érjenek el, és a keret 13 400 felszín alatti víztest védelmét is szolgálja az EU-ban azzal a céllal, hogy „jó mennyiségi és kémiai állapotot” érjenek el ugyanaddig a határidőig, és a 7. cikk (2) bekezdése szerint megvédjék az ivóvízforrásokat; mivel a célravezetőségi vizsgálat jelentős hiányosságokat tárt fel az uniós vízügyi jogszabályok végrehajtásában, amelyek céljai valószínűleg nem fognak teljesülni a 2027-es végső határidőig, hacsak az uniós tagállamokban nem kezdik meg azonnal az összes szükséges végrehajtási erőfeszítést, és a vízzel kapcsolatos ágazati politikát nem hangolják össze a víz-keretirányelvvel; mivel a vízgazdálkodási tervezésnek és a mérési programoknak a 2027-es határidő után is folytatódniuk kell a vízminőség és -mennyiség további javulása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel a víz-keretirányelvben létrehoztak egy 110 000 EU-ban található felszíni víztest védelmét szolgáló keretet azzal a céllal, hogy 2015-ig „jó ökológiai és kémiai állapotot” érjenek el, és a keret 13 400 felszín alatti víztest védelmét is szolgálja az EU-ban azzal a céllal, hogy „jó mennyiségi és kémiai állapotot” érjenek el ugyanaddig a határidőig, és a 7. cikk (2) bekezdése szerint megvédjék az ivóvízforrásokat; mivel a célravezetőségi vizsgálat jelentős hiányosságokat tárt fel az uniós vízügyi jogszabályok végrehajtásában, amelyek céljai valószínűleg nem fognak teljesülni a 2027-es végső határidőig, hacsak az uniós tagállamokban nem kezdik meg azonnal az összes szükséges végrehajtási erőfeszítést, és a vízzel kapcsolatos ágazati politikát nem hangolják össze a víz-keretirányelvvel; mivel a vízgazdálkodási tervezésnek és a mérési programoknak a 2027-es határidő után is folytatódniuk kell a vízminőség és -mennyiség további javulása érdekében;

| E. | mivel a felszín alatti víztestek területének 74 %-a jó kémiai állapotban, 89 %-a pedig jó mennyiségi állapotban van; mivel a bruttó nitrogénmérleg az EU-ban 10 %-kal csökkent 2004 és 2015 között (18); |
| --- | --- |

E.

mivel a felszín alatti víztestek területének 74 %-a jó kémiai állapotban, 89 %-a pedig jó mennyiségi állapotban van; mivel a bruttó nitrogénmérleg az EU-ban 10 %-kal csökkent 2004 és 2015 között (18);

| F. | mivel a felszíni vizeknek csupán 38 %-a esetében sikerült elérni a jó kémiai állapotot, és csak 40 %-uknak jó az ökológiai állapota vagy potenciálja, és mivel a felszíni vizek 16 %-ának állapota adathiány miatt még mindig ismeretlen; mivel a felszíni vizek 81 %-a elérné a jó kémiai állapotot, ha nem lennének olyan mindenütt előforduló perzisztens, bioakkumulatív és toxikus anyagokkal szennyezettek, mint például a higany; mivel az édesvizek tekintetében az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által elemzett, a víz-keretirányelvben szereplő négy mutató közül csupán egynél volt tapasztalható javulás az elmúlt 10–15 évben (19); |
| --- | --- |

F.

mivel a felszíni vizeknek csupán 38 %-a esetében sikerült elérni a jó kémiai állapotot, és csak 40 %-uknak jó az ökológiai állapota vagy potenciálja, és mivel a felszíni vizek 16 %-ának állapota adathiány miatt még mindig ismeretlen; mivel a felszíni vizek 81 %-a elérné a jó kémiai állapotot, ha nem lennének olyan mindenütt előforduló perzisztens, bioakkumulatív és toxikus anyagokkal szennyezettek, mint például a higany; mivel az édesvizek tekintetében az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által elemzett, a víz-keretirányelvben szereplő négy mutató közül csupán egynél volt tapasztalható javulás az elmúlt 10–15 évben (19);

| G. | mivel a „one-out-all-out” („egy mindent visz”) elv szerint a víz állapota csak akkor tekinthető jónak, ha az értékelés valamennyi eleme jónak minősül, ami nem tükrözi az egyes vízminőségi paraméterek javulását; mivel a jó állapot nem csupán a jelenlegi nyomásokat kezelő enyhítési intézkedéseken múlik, hanem a múltbeli nyomásokat kezelő helyreállítási intézkedéseken és az újonnan jelentkező fenyegetések elleni, megfelelő időben meghozott megelőző intézkedéseken is (20); |
| --- | --- |

G.

mivel a „one-out-all-out” („egy mindent visz”) elv szerint a víz állapota csak akkor tekinthető jónak, ha az értékelés valamennyi eleme jónak minősül, ami nem tükrözi az egyes vízminőségi paraméterek javulását; mivel a jó állapot nem csupán a jelenlegi nyomásokat kezelő enyhítési intézkedéseken múlik, hanem a múltbeli nyomásokat kezelő helyreállítási intézkedéseken és az újonnan jelentkező fenyegetések elleni, megfelelő időben meghozott megelőző intézkedéseken is (20);

| H. | mivel a víz-keretirányelv eredményessége és célkitűzéseinek elérése attól függ, hogy a tagállamok illetékes hatóságai végrehajtják-e és érvényesítik-e azt, hogy – többek között uniós pénzügyi eszközök révén – megfelelő finanszírozást biztosítanak-e más uniós jogszabályok végrehajtásához, valamint hogy a vízügyi célkitűzéseket jobban integrálják-e más szakpolitikákba; mivel az érintett felek bevonása kulcsfontosságú a hatékony végrehajtás szempontjából; |
| --- | --- |

H.

mivel a víz-keretirányelv eredményessége és célkitűzéseinek elérése attól függ, hogy a tagállamok illetékes hatóságai végrehajtják-e és érvényesítik-e azt, hogy – többek között uniós pénzügyi eszközök révén – megfelelő finanszírozást biztosítanak-e más uniós jogszabályok végrehajtásához, valamint hogy a vízügyi célkitűzéseket jobban integrálják-e más szakpolitikákba; mivel az érintett felek bevonása kulcsfontosságú a hatékony végrehajtás szempontjából;

| I. | mivel a víz-keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz előállítására használt víztestek védelem alatt álljanak a minőségük romlásának elkerülése érdekében; mivel a célravezetőségi vizsgálat egyértelműen kijelenti, hogy csekély előrelépés történt a védett ivóvíz-területek kérdésében; |
| --- | --- |

I.

mivel a víz-keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ivóvíz előállítására használt víztestek védelem alatt álljanak a minőségük romlásának elkerülése érdekében; mivel a célravezetőségi vizsgálat egyértelműen kijelenti, hogy csekély előrelépés történt a védett ivóvíz-területek kérdésében;

| J. | mivel alapvető fontosságú, hogy a felszíni és a felszín alatti vizek kémiai és egyéb okokból eredő szennyezésének kezelése elsősorban a szennyezés forrásánál történjen, hiszen ez a legfenntarthatóbb, hatékonyabb és legköltséghatékonyabb intézkedés, „a szennyező fizet” elv alkalmazása mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel alapvető fontosságú, hogy a felszíni és a felszín alatti vizek kémiai és egyéb okokból eredő szennyezésének kezelése elsősorban a szennyezés forrásánál történjen, hiszen ez a legfenntarthatóbb, hatékonyabb és legköltséghatékonyabb intézkedés, „a szennyező fizet” elv alkalmazása mellett;

| K. | mivel a víz-keretirányelv kifejti, hogy szükség van az ivóvízkivételre használt vizek védelmére; mivel az ivóvíz-szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy jó minőségű vízkészletekre támaszkodjanak, hogy a polgároknak ne kelljen drága vízkezelésért fizetniük; mivel ezért szükség van a szennyezésnek a szennyezés forrásánál való csökkentésére; |
| --- | --- |

K.

mivel a víz-keretirányelv kifejti, hogy szükség van az ivóvízkivételre használt vizek védelmére; mivel az ivóvíz-szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy jó minőségű vízkészletekre támaszkodjanak, hogy a polgároknak ne kelljen drága vízkezelésért fizetniük; mivel ezért szükség van a szennyezésnek a szennyezés forrásánál való csökkentésére;

| L. | mivel az IPBES biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló 2019. évi globális értékelő jelentése a vízszennyezést a globális biológiai sokféleséget fenyegető fontos veszélynek tekinti; mivel az édesvízek biológiai sokfélesége az egyik legveszélyeztetettebb Európában, és mivel a vízszennyezés negatív hatással van a növény- és állatvilágra; mivel a természetes szén-dioxid-megkötőkként működő európai vizes élőhelyek kiterjedése 1970 óta 50 %-kal, az édesvízi fajok száma pedig 83 %-kal csökkent; |
| --- | --- |

L.

mivel az IPBES biológiai sokféleségről és ökoszisztéma-szolgáltatásokról szóló 2019. évi globális értékelő jelentése a vízszennyezést a globális biológiai sokféleséget fenyegető fontos veszélynek tekinti; mivel az édesvízek biológiai sokfélesége az egyik legveszélyeztetettebb Európában, és mivel a vízszennyezés negatív hatással van a növény- és állatvilágra; mivel a természetes szén-dioxid-megkötőkként működő európai vizes élőhelyek kiterjedése 1970 óta 50 %-kal, az édesvízi fajok száma pedig 83 %-kal csökkent;

| M. | mivel az éghajlatváltozás nagy veszélyt jelent a világ vízkészleteire a víz nagy és alacsony mennyisége folytán egyaránt; mivel az egészséges és ellenálló édesvízi ökoszisztémák jobban képesek enyhíteni az éghajlatváltozás hatásait és alkalmazkodni azokhoz; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozás nagy veszélyt jelent a világ vízkészleteire a víz nagy és alacsony mennyisége folytán egyaránt; mivel az egészséges és ellenálló édesvízi ökoszisztémák jobban képesek enyhíteni az éghajlatváltozás hatásait és alkalmazkodni azokhoz;

| N. | mivel a víz-keretirányelv nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; mivel az európai zöld megállapodásról szóló közleményében a Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy a felszín alatti és felszíni vizek természetes jellegét vissza kell állítani; mivel a célravezetőségi vizsgálat megállapította, hogy a víz-keretirányelv „kellően előíró jellegű a kezelendő terhelések tekintetében, ugyanakkor kellően rugalmas ahhoz, hogy szükség esetén megerősítse végrehajtását az irányelvben nem említett új kihívások, például az éghajlatváltozás, a vízhiány és az aggodalomra okot adó szennyező anyagok tekintetében”; |
| --- | --- |

N.

mivel a víz-keretirányelv nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; mivel az európai zöld megállapodásról szóló közleményében a Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy a felszín alatti és felszíni vizek természetes jellegét vissza kell állítani; mivel a célravezetőségi vizsgálat megállapította, hogy a víz-keretirányelv „kellően előíró jellegű a kezelendő terhelések tekintetében, ugyanakkor kellően rugalmas ahhoz, hogy szükség esetén megerősítse végrehajtását az irányelvben nem említett új kihívások, például az éghajlatváltozás, a vízhiány és az aggodalomra okot adó szennyező anyagok tekintetében”;

| O. | mivel a városi térségek folyamatosan növekednek, és egyre nagyobb nyomást gyakorolnak a szennyvíztisztítókra; mivel az EU-ban a vízszennyezés fő és részben szabályozatlan pontszerű forrása a kezeletlen vagy nem megfelelően kezelt települési és/vagy ipari szennyvízkibocsátás; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv eredeti célja nem a vegyi anyagok, gyógyszermaradékok vagy mikroműanyagok víztestekbe történő kibocsátásának kezelése volt; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv hatékonynak bizonyult a víztestek célzott szennyező anyagainak csökkentésében azáltal, hogy Unió-szerte csökkentette a kezelt szennyvíz biokémiai oxigénigényét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát; mivel mindenesetre több figyelmet kell szentelni a szennyezések meglévő és újabb forrásaira egyaránt; mivel a vízszennyezés másik fő diffúz forrása a mezőgazdaság, amely tápanyagokat, növényvédő szereket, antibiotikumokat és egyéb szennyező anyagokat bocsát ki a vízgyűjtő területekre és a folyókba; mivel a jelenlegi KAP vízzel kapcsolatos rendelkezései nem elegendőek a víz-keretirányelv céljainak támogatásához; mivel a diffúz szennyezés „a szennyező fizet” elv alkalmazásának egyik akadálya; |
| --- | --- |

O.

mivel a városi térségek folyamatosan növekednek, és egyre nagyobb nyomást gyakorolnak a szennyvíztisztítókra; mivel az EU-ban a vízszennyezés fő és részben szabályozatlan pontszerű forrása a kezeletlen vagy nem megfelelően kezelt települési és/vagy ipari szennyvízkibocsátás; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv eredeti célja nem a vegyi anyagok, gyógyszermaradékok vagy mikroműanyagok víztestekbe történő kibocsátásának kezelése volt; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv hatékonynak bizonyult a víztestek célzott szennyező anyagainak csökkentésében azáltal, hogy Unió-szerte csökkentette a kezelt szennyvíz biokémiai oxigénigényét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát; mivel mindenesetre több figyelmet kell szentelni a szennyezések meglévő és újabb forrásaira egyaránt; mivel a vízszennyezés másik fő diffúz forrása a mezőgazdaság, amely tápanyagokat, növényvédő szereket, antibiotikumokat és egyéb szennyező anyagokat bocsát ki a vízgyűjtő területekre és a folyókba; mivel a jelenlegi KAP vízzel kapcsolatos rendelkezései nem elegendőek a víz-keretirányelv céljainak támogatásához; mivel a diffúz szennyezés „a szennyező fizet” elv alkalmazásának egyik akadálya;

| P. | mivel az európai országok egyharmada vízhiánnyal küzd, azaz fejenként évente kevesebb mint 5000 m3 víz áll rendelkezésükre (21); mivel a vízkészletek elosztásával kapcsolatos konfliktusok esetén a vízhez való emberi jog biztosításának prioritást kell élveznie; mivel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezmény keretében 13 tagállam nyilvánította magát az elsivatagosodás veszélyének kitett országnak (22); |
| --- | --- |

P.

mivel az európai országok egyharmada vízhiánnyal küzd, azaz fejenként évente kevesebb mint 5000 m3 víz áll rendelkezésükre (21); mivel a vízkészletek elosztásával kapcsolatos konfliktusok esetén a vízhez való emberi jog biztosításának prioritást kell élveznie; mivel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezmény keretében 13 tagállam nyilvánította magát az elsivatagosodás veszélyének kitett országnak (22);

| Q. | mivel a vízkivétel jelentős nyomást gyakorol az uniós vízforrásokra; mivel az EU-ban a természetes környezetből kivett víz mintegy negyedét mezőgazdasági célokra használják; mivel megállapodás született a víz újrafelhasználásának minimumkövetelményeiről szóló új rendeletről, amely meg fogja könnyíteni a kezelt települési szennyvíz mezőgazdasági öntözésre való felhasználását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vízkivétel jelentős nyomást gyakorol az uniós vízforrásokra; mivel az EU-ban a természetes környezetből kivett víz mintegy negyedét mezőgazdasági célokra használják; mivel megállapodás született a víz újrafelhasználásának minimumkövetelményeiről szóló új rendeletről, amely meg fogja könnyíteni a kezelt települési szennyvíz mezőgazdasági öntözésre való felhasználását;

| R. | mivel vannak olyan helyzetek, amikor a víztesteket kezelő szervezeteket olyan tevékenységekből finanszírozzák, amelyek rontják a víztestek kémiai és ökológiai állapotát, akadályozva a víz-keretirányelv célkitűzéseinek elérését; mivel az ilyen helyzetekben az érdekkonfliktusok nehezen elkerülhetők, és a víztesteket kezelő szervezetek ördögi körbe kényszerülnek, hiszen olyan tevékenységektől függenek, amelyek rontják a víztestek állapotát; |
| --- | --- |

R.

mivel vannak olyan helyzetek, amikor a víztesteket kezelő szervezeteket olyan tevékenységekből finanszírozzák, amelyek rontják a víztestek kémiai és ökológiai állapotát, akadályozva a víz-keretirányelv célkitűzéseinek elérését; mivel az ilyen helyzetekben az érdekkonfliktusok nehezen elkerülhetők, és a víztesteket kezelő szervezetek ördögi körbe kényszerülnek, hiszen olyan tevékenységektől függenek, amelyek rontják a víztestek állapotát;

| S. | mivel a vízgyűjtő területek 60 %-a transznacionális régiókban található, ami elengedhetetlenné teszi a határokon átnyúló hatékony együttműködést; mivel 20 európai ország vízkészletei több mint 10 %-a kapcsán más országoktól függ, öt ország vízkészletei több mint 75 %-ban külföldről érkező folyókból származnak; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem teljesítése a határ menti régiókban a víz-keretirányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló víztestek romlását eredményezi, ami ellehetetleníti a víz-keretirányelv céljainak elérését a fogadó tagállamban; |
| --- | --- |

S.

mivel a vízgyűjtő területek 60 %-a transznacionális régiókban található, ami elengedhetetlenné teszi a határokon átnyúló hatékony együttműködést; mivel 20 európai ország vízkészletei több mint 10 %-a kapcsán más országoktól függ, öt ország vízkészletei több mint 75 %-ban külföldről érkező folyókból származnak; mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem teljesítése a határ menti régiókban a víz-keretirányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló víztestek romlását eredményezi, ami ellehetetleníti a víz-keretirányelv céljainak elérését a fogadó tagállamban;

| T. | mivel a folyók kapcsolódása – a kisebb vízfolyásoktól kezdve a folyótorkolatokkal és a deltatorkolatokkal bezárólag – elengedhetetlen a vándorló halfajok számára, amelyek különböző életszakaszaikban a kapcsolódó ökoszisztémák és a tápláléklánc sarokkövei, és amelyek egyre nagyobb társadalmi-gazdasági értéket képviselnek a halászközösségek számára; |
| --- | --- |

T.

mivel a folyók kapcsolódása – a kisebb vízfolyásoktól kezdve a folyótorkolatokkal és a deltatorkolatokkal bezárólag – elengedhetetlen a vándorló halfajok számára, amelyek különböző életszakaszaikban a kapcsolódó ökoszisztémák és a tápláléklánc sarokkövei, és amelyek egyre nagyobb társadalmi-gazdasági értéket képviselnek a halászközösségek számára;

| U. | mivel az EU vízágazatának jelentős a teljes energiafogyasztása, és hatékonyabbá kell válnia, hogy hozzájárulhasson a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, az EU 2030-ig teljesítendő éghajlat-politikai céljaihoz és a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességhez; |
| --- | --- |

U.

mivel az EU vízágazatának jelentős a teljes energiafogyasztása, és hatékonyabbá kell válnia, hogy hozzájárulhasson a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, az EU 2030-ig teljesítendő éghajlat-politikai céljaihoz és a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességhez;

| V. | mivel a vízenergia lehetőséget jelent a villamosenergia-termelés
  bizonyos mértékű
  dekarbonizációjára, ezért
  hozzájárulhat
  az a Párizsi Megállapodás szerinti uniós energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez;
  mivel a vízenergiát holisztikus módon kell szemlélni, figyelembe véve a hidromorfológiai körülményekre és az élőhelyekre gyakorolt hatásait is;
  mivel a szél- és napenergiával előállított villamosenergiához képest a vízenergia kevésbé ingadozó jellegű, ezért hozzájárul a folyamatos energiaellátáshoz és a hálózati stabilitáshoz; mivel a szivattyús víztárolás teszi ki az EU energiatárolási kapacitásának több 90 %-át (23); mivel az Európai Uniónak
  támogatnia kell a tagállamokat
  olyan környezetbarát
  vízerőművi projektek indításában
  , amelyek nem veszélyeztetik a helyi közösségek egészségét; |
| --- | --- |

V.

mivel a vízenergia lehetőséget jelent a villamosenergia-termelés
  bizonyos mértékű
  dekarbonizációjára, ezért
  hozzájárulhat
  az a Párizsi Megállapodás szerinti uniós energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez;
  mivel a vízenergiát holisztikus módon kell szemlélni, figyelembe véve a hidromorfológiai körülményekre és az élőhelyekre gyakorolt hatásait is;
  mivel a szél- és napenergiával előállított villamosenergiához képest a vízenergia kevésbé ingadozó jellegű, ezért hozzájárul a folyamatos energiaellátáshoz és a hálózati stabilitáshoz; mivel a szivattyús víztárolás teszi ki az EU energiatárolási kapacitásának több 90 %-át (23); mivel az Európai Uniónak
  támogatnia kell a tagállamokat
  olyan környezetbarát
  vízerőművi projektek indításában
  , amelyek nem veszélyeztetik a helyi közösségek egészségét;

| W. | mivel a víztesteket érintő strukturális változások gyakorolják állapotukra a legnagyobb nyomást (24); a hidromorfológia változása a felszíni víztestek 40 %-át érinti, beleértve a fizikai változásokat (26 %), a gátakat, az akadályokat és a zsilipeket (24 %), a hidrológiai beavatkozásokat (7 %) és az egyéb hidromorfológia beavatkozásokat (7 %); mivel Európában jelenleg több mint 21 000 vízerőmű működik; mivel nem történt átfogó uniós fellépés az elavult gátak és duzzasztóművek eltávolítására, annak ellenére, hogy e tekintetben az uniós szintű koordináció bizonyítottan hozzáadott értéket képviselne; |
| --- | --- |

W.

mivel a víztesteket érintő strukturális változások gyakorolják állapotukra a legnagyobb nyomást (24); a hidromorfológia változása a felszíni víztestek 40 %-át érinti, beleértve a fizikai változásokat (26 %), a gátakat, az akadályokat és a zsilipeket (24 %), a hidrológiai beavatkozásokat (7 %) és az egyéb hidromorfológia beavatkozásokat (7 %); mivel Európában jelenleg több mint 21 000 vízerőmű működik; mivel nem történt átfogó uniós fellépés az elavult gátak és duzzasztóművek eltávolítására, annak ellenére, hogy e tekintetben az uniós szintű koordináció bizonyítottan hozzáadott értéket képviselne;

| X. | mivel a vízhez és a köztisztasághoz való jogot 2010. július 28-án emberi jogként ismerte el az ENSZ Közgyűlése; |
| --- | --- |

X.

mivel a vízhez és a köztisztasághoz való jogot 2010. július 28-án emberi jogként ismerte el az ENSZ Közgyűlése;

| Y. | mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény és a gyermekek jogairól szóló egyezmény egyéb nemzetközi egyezmények és megállapodások mellett explicit módon elismeri a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való jogot, és arra kötelezi a részes államokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény és a gyermekek jogairól szóló egyezmény egyéb nemzetközi egyezmények és megállapodások mellett explicit módon elismeri a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való jogot, és arra kötelezi a részes államokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket e tekintetben;

| Z. | mivel Európában egymillió embernek nincs hozzáférése vízhez, és 8 millió ember nem rendelkezik semmilyen szennyvíztisztító rendszerrel (25), a világon pedig 844 millió embernek nincsen hozzáférése biztonságos ivóvízhez (26), és mivel a világ népességének egyharmada nem él megfelelő higiénés körülmények között; mivel a Right2Water európai polgári kezdeményezés több mint 1,8 millió aláírást gyűjtött össze 2014 márciusában; mivel a Right2Water kezdeményezés azt kérte, hogy garantálva a vízellátást és a megfelelő higiénés körülményeket mindenki számára az EU-ban és világszerte, a lakosság számára az ivóvízhez való jobb hozzáférést és a víz minőségével kapcsolatos nagyobb átláthatóságot, valamint rögzítve a vízhez való jogot az uniós jogszabályokban; mivel a Bizottság elfogadta a „Right2Water” kezdeményezésre válaszként adott közleményét (27); mivel a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalásában a Parlament bírálta a Bizottságot, amiért nem tett eleget a kezdeményezés kéréseinek, és felszólította a Bizottságot, hogy ismerje el, hogy a vízhez való hozzáférés alapvető emberi jog (28); |
| --- | --- |

Z.

mivel Európában egymillió embernek nincs hozzáférése vízhez, és 8 millió ember nem rendelkezik semmilyen szennyvíztisztító rendszerrel (25), a világon pedig 844 millió embernek nincsen hozzáférése biztonságos ivóvízhez (26), és mivel a világ népességének egyharmada nem él megfelelő higiénés körülmények között; mivel a Right2Water európai polgári kezdeményezés több mint 1,8 millió aláírást gyűjtött össze 2014 márciusában; mivel a Right2Water kezdeményezés azt kérte, hogy garantálva a vízellátást és a megfelelő higiénés körülményeket mindenki számára az EU-ban és világszerte, a lakosság számára az ivóvízhez való jobb hozzáférést és a víz minőségével kapcsolatos nagyobb átláthatóságot, valamint rögzítve a vízhez való jogot az uniós jogszabályokban; mivel a Bizottság elfogadta a „Right2Water” kezdeményezésre válaszként adott közleményét (27); mivel a Right2Water európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalásában a Parlament bírálta a Bizottságot, amiért nem tett eleget a kezdeményezés kéréseinek, és felszólította a Bizottságot, hogy ismerje el, hogy a vízhez való hozzáférés alapvető emberi jog (28);

| AA. | mivel tanulmányok kimutatták, hogy a szennyvíz vizsgálata korai figyelmeztető rendszerként működhet a Covid19 kitöréseinek előrejelzéséhez vagy helymeghatározásához, és ezáltal fontos szerepet játszik a járvány elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

AA.

mivel tanulmányok kimutatták, hogy a szennyvíz vizsgálata korai figyelmeztető rendszerként működhet a Covid19 kitöréseinek előrejelzéséhez vagy helymeghatározásához, és ezáltal fontos szerepet játszik a járvány elleni küzdelemben;

| 1. | üdvözli a víz-keretirányelv sikerét az integrált vízgazdálkodás megfelelő irányítási keretének létrehozásában, valamint a vízminőség javításában, vagy legalábbis a vízminőség romlásának lassításában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elutasít minden, a víz kereskedelmi hasznosítására irányuló kísérletet (például a New York-i tőzsdén a jövőbeli szerződésekben a vízzel mint erőforrással való kereskedést); elítéli a természet kereskedelmi hasznosításának következményeit, amelyek az alapvető javakat és a közjavakat spekulációnak teszik ki, ami e javak élvezetéhez való egyetemes jog megtagadását jelenti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Bizottság értékelését, amely szerint a víz-keretirányelv megfelel a célnak, de megjegyzi, hogy a víz-keretirányelv végrehajtását javítani kell és fel kell gyorsítani a tagállamok illetékes hatóságainak bevonásával, valamint a víz-keretirányelv célkitűzéseinek az ágazati politikákba, különösen a mezőgazdaság, a közlekedés és az energia területén történő további integrálásával annak biztosítása érdekében, hogy legkésőbb 2027-re valamennyi felszíni és felszín alatti víztest jó állapotban legyen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy nem szükséges a víz-keretirányelv felülvizsgálata; felhívja a Bizottságot annak bejelentésére, hogy a jogbizonytalanság megszüntetése érdekében a víz-keretirányelvet nem vizsgálják felül; felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén javasolja a mellékletek aktualizálását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mélységesen sajnálja, hogy az EU víztesteinek fele még mindig nincs jó állapotban, és hogy a víz-keretirányelv célkitűzései még nem valósultak meg, főként a nem megfelelő finanszírozás, a rendkívül lassú végrehajtás, a nem megfelelő jogérvényesítés, az elővigyázatosság és „a szennyező fizet” elve alkalmazásának hiánya és az irányelv mentességeinek széles körű alkalmazása miatt számos tagállamban, továbbá hogy a környezetvédelmi célkitűzések ágazati politikákba való beépítése nem volt elégséges; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a vízminőség helyreállításának és javításának szükségességét; megjegyzi, hogy a víztestek állapotának javítása érdekében elengedhetetlen, hogy minden tagállami kormányzati és hatósági szint együttműködjön a víz-keretirányelv célkitűzéseinek szakpolitikákban, jogszabályokban és a víz-keretirányelv intézkedéseiben való érvényesítése terén; emlékeztet az állapotromlás elkerülésének elvére, amely értelmében a tagállamok kötelesek végrehajtani a víztestek állapotromlása elkerüléséhez szükséges intézkedéseket; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen tegyék meg a szükséges intézkedéseket a víz-keretirányelv végrehajtásának, érvényesítésének és betartásának biztosítása érdekében, többek között a tagállamok által 2021-ben elfogadandó harmadik vízgyűjtő-gazdálkodási tervek révén; sürgeti az EU-t, tagállamait és regionális hatóságait, hogy biztosítsák a következő vízgyűjtő-gazdálkodási tervek időben történő elfogadását, betartva a nyilvános konzultációra vonatkozó követelményeket; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a finanszírozás elérhetőségét, és a tagállamoknak biztosítsa a szükséges támogatást a víz-keretirányelv végrehajtása során; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet, hogy az OECD tanulmányának becslései szerint 2030-ig további 253 milliárd EUR összeget kell költeni az uniós vízágazatban a kapcsolódó vízügyi jogszabályoknak való megfelelés fenntartása vagy elérése érdekében (29); felhívja a Bizottságot, a Tanácsot, a tagállamokat és adott esetben a regionális hatóságokat, hogy azonosítsák és biztosítsák a szükséges forrásokat és pénzügyi eszközöket az olyan infrastruktúrák számára, amelyek nem károsítják a környezetet, és nem érintik negatívan a közegészséget, továbbá azonosítsák azokat az infrastruktúrákat is, amelyek rosszul teljesítenek és nem felelnek meg a normáknak, valamint kezeljék az aggodalomra okot adó újabb szennyező anyagok és egyéb társadalmi kihívások problémáját; hangsúlyozza, hogy pénzügyi támogatást kell nyújtani a fenntartható innovatív módszereknek és különösen a természetalapú megoldásoknak, mint például a szén-dioxid-semleges vagy lagúnaalapú víztisztítási infrastruktúrának, a vizes élőhelyek és árterek helyreállításának és a lecsapolt tőzeglápok elárasztásának, kellő figyelmet fordítva a köz- és magánszféra közötti partnerségekre; hangsúlyozza, hogy fontos a meglévő támogatási és finanszírozási forrásokat – a kedvezményeket beleértve – a vízgazdálkodáshoz és az egyéb kapcsolódó földhasználathoz, például a mezőgazdasághoz igazítani a hagyományos mérnöki intézkedésektől természetalapú megoldások felé elmozdulva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést, beleértve a szükséges finanszírozás, emberi erőforrás és szakértelem biztosítását is, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig teljes mértékben megfeleljenek a víz-keretirányelvnek; felhívja a Bizottságot, hogy adjon ajánlásokat a tagállamok számára, hogy biztosítsa a 2027-es határidő betartását; felhívja a Bizottságot, hogy a víz-keretirányelv céljainak elérése érdekében technikai segítségnyújtással és megfelelő képzéssel, valamint a bevált gyakorlatok és a szakértelem megosztásával és a tagállamok közötti szakmai csereprogramok elősegítésével támogassa a tagállamokat a vízügyi irányelvek végrehajtásában; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson iránymutatást a Bíróság által a C-461/13. sz. ügyben hozott ítéletnek a víz-keretirányelv végrehajtására gyakorolt következményeiről; felhívja a Bizottságot, hogy adjon egyértelmű iránymutatást a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti mentességek 2027 utáni alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy azonosítsák be a víztestek jó állapotának megvalósításához szükséges végrehajtási intézkedéseket, és az elérhető legjobb adatokra alapozva tervezzék meg a mérési programokat; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék nyilvánosan elérhetővé a tagállamok mérési programjait és azok értékeléseit a bevált gyakorlatok és stratégiák megosztásának elősegítése, valamint az információkhoz való nyilvános hozzáférés javítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a „one-out-all-out” („egy mindent visz”) elvnek érintetlennek kell maradnia; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan kiegészítő jelentéstételi módszereket (mint például a céltól való távolság, a végrehajtott intézkedések és az egyes minőségi paraméterek terén elért előrehaladás), amelyek lehetőséget nyújtanak a vizek jó állapotának jobb értékelésére; hangsúlyozza az átláthatóság és a nyilvánosságnak szóló átfogó tájékoztatás fontosságát az EU-ban a víz minősége és mennyisége kapcsán; |
| --- | --- |

10.

| 11. | helyteleníti az EU-s víztestek több mint felére vonatkozó, korlátozott indokolással adott mentességek alkalmazását; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e gyakorlatnak csak a legindokoltabb esetekre történő korlátozása érdekében frissítsék a mentességek alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat, hogy azok ne akadályozzák a víz-keretirányelv környezetvédelmi célkitűzéseinek megvalósítását; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsan és szisztematikusan indítson kötelezettségszegési eljárást, ha egy mentesség nem indokolt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja, hogy a költségmegtérülés elvének alkalmazása, amely előírja, hogy valamennyi vízhasználó pénzügyileg hatékonyan és arányosan vegyen részt a vízszolgáltatások költségeinek megtérítésében, továbbra is korlátozott és több tagállamban nem is használják azt, különösen a háztartások, az ipar és a mezőgazdaság tekintetében; hangsúlyozza, hogy a vízfelhasználás az EU bizonyos részein veszélyezteti a nem egyenletes ökológiai vízhozamot produkáló víztestek mennyiségi állapotát; felhívja a tagállamokat és regionális hatóságaikat, hogy hajtsanak végre megfelelő vízárazási politikákat, és a víz-keretirányelvvel és „a szennyező fizet” elvvel összhangban teljes körűen alkalmazzák a költségmegtérülés elvét a környezetvédelmi és erőforrásköltségeket illetően egyaránt; emlékeztet, hogy a költségmegtérülés elvét lehet annak a társadalmi, környezeti és gazdasági hatásaira, valamint az érintett régiók földrajzi és éghajlati viszonyaira tekintettel alkalmazni; felhívja a Bizottságot, hogy érvényesítse ezt az elvet; hangsúlyozza azonban, hogy biztosítani kell a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való jogot, és mindenki számára hozzáférést kell biztosítani megfizethető és jó minőségű vízszolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2027-ig tegyen szigorú és gyors lépéseket a tagállami jogsértések ellen annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam teljes mértékben megfeleljen a vízügyi jogszabályoknak és különösen a víz-keretirányelvnek; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon szigorú és gyors intézkedéseket az uniós vízügyi jogszabályok szisztematikus megsértésével kapcsolatos, folyamatban lévő kötelezettségszegési ügyekben is; felhívja a Bizottságot, hogy általában véve erősítse meg a kötelezettségszegési eljárásokkal és különösen az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal kapcsolatos erőforrásait; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás jelentős negatív hatást gyakorolt és fog gyakorolni az édesvízforrásokra, mivel a szárazság miatt csökken a folyók vízhozama és – különösen a „zárt” vízterületeken – nő a szennyező anyagok koncentrációja, és az intenzív esőzések a városi és mezőgazdasági csatornarendszer túlterheléséhez vezetnek; emlékeztet, hogy a gyakoribb szélsőséges időjárási jelenségek, köztük a ciklonok és a viharok az édesvizek és a partmenti vizek sótartalmának növekedését okozzák; hangsúlyozza, hogy a hőmérséklet emelkedése fokozott vízhiányhoz vezet, ami hatással van a környezetre, számos, a vízkivételtől és -felhasználástól erősen függő számos gazdasági ágazatra, valamint az életminőségre; hangsúlyozza, hogy a vízi ökoszisztémák rezilienciáját, az áradásokat, a vízhiányt és az élelmiszer-termelésre gyakorolt hatásukat megfelelően figyelembe kell venni az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló, elfogadás előtt álló uniós stratégiában, a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban, valamint a víz-keretirányelv végrehajtási folyamatában (a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben) is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | javasolja, hogy a Bizottság nyújtson támogatást a tagállamoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás különböző erőfeszítéseivel kapcsolatos tudás és bevált gyakorlatok megosztásában és elősegítésében az EU-ban, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a legveszélyeztetettebb térségek a folyók és a vizes élőhelyek, miközben ezek tekinthetők az ökoszisztéma-szolgáltatások legjelentősebb forrásainak; emlékeztet, hogy a vizes élőhelyek – csakúgy, mint a tengeri és a parti ökoszisztémák – alapvető szerepet töltenek be a víz és az éghajlat szabályozásában, és szolgáltatásokat nyújtanak a természetes ökoszisztémáikon és erőforrásaikon, valamint a gazdasági vagy kulturális tevékenységeken keresztül, amelyek mind a vízkészletek jó környezeti állapotától függenek; rámutat, hogy a vizes élőhelyek szén-dioxid-elnyelők, és világszerte stabilizálják az éghajlatot, fontos szerepet játszanak az árvizek és az aszályok csökkentésében, tiszta vizet biztosítanak, védik a partokat, feltöltik a földfelszín alatti vízkészleteket, nagymértékű geodiverzitás alapjául szolgálnak, alapvető funkciót töltenek be a tájban, valamint szabadidős és kulturális szolgáltatásokat nyújtanak a társadalom számára; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el intézkedéseket a vízkészletek kiaknázásának csökkentése érdekében, az árterületeken kívülre tervezzék a városfejlesztést, és tartsák tiszteletben a folyókhoz és a vizes élőhelyekhez kapcsolódó biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a hatékony vízfelhasználás jelentősen hozzájárul az EU éghajlat-politikai céljaihoz, mivel lehetővé teszi a víz szivattyúzása során az energiahasználat, a víztisztítás során pedig a vegyi anyagok mennyiségének csökkentését, és a vízhiányt is mérsékelheti; megjegyzi, hogy bizonyos tagállamokban a csövek jelentős mértékű szivárgása tapasztalható, ami nem elfogadható az éghajlatváltozási célok és az erőforrás-hatékonyság szempontjából; üdvözli, hogy az új ivóvíz-irányelv keretében a Bizottság értékeli majd a szivárgások mértékét, és az érintett tagállamokban intézkedéseket kiváltó küszöbértékeket fog meghatározni; továbbá üdvözli a nagy vízszolgáltatók azon új kötelezettségét, mely szerint átláthatóvá kell tenniük a szivárgás mértékével kapcsolatos adatokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy EU-szerte új és régebbi nyomásokkal szembesülnek az ivóvíz előállításához használt víztestek, ami miatt nagyobb szükség van a vízszolgáltatók általi víztisztításra; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben érvényesítsék a víz-keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdését, és tegyenek meg minden szükséges intézkedést az emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestek romlásának megfékezése érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli azokat a bizonyítékokat, amelyek szerint az irányelvek az uniós vizek kémiai szennyezésének csökkenéséhez vezettek; úgy véli ugyanakkor, hogy a vegyi anyagok területén sürgős fejlődésre van szükség; megjegyzi, hogy a Bizottság váratlan különbségeket tárt fel a tagállamok között, főként az elsőbbségi anyagok jegyzékének frissítése és a keverékek kombinált hatásainak figyelembevétele tekintetében; megjegyzi továbbá, hogy az elsőbbségi anyagokról szóló irányelv jelenleg csak elvétve tartalmaz az ivóvíz előállításával kapcsolatos anyagokat; rámutat, hogy az osztályozási, az értékelési és jelentéstételi módszerek megközelítései közötti jelentős különbségek megnehezítik az uniós szintű összehasonlításokat és elemzéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden szükséges intézkedést a jó kémiai állapot elérése érdekében, és hozzon hatékony uniós szintű intézkedéseket olyan az esetekben, amikor egy tagállam nem felel meg az uniós jogszabályok hatálya alá eső elsőbbségi anyagok környezetminőségi előírásainak; hangsúlyozza, hogy az ivóvíz előállításához kapcsolódó anyagokat – például perfluor-alkilezett anyagokat és bizonyos gyógyszereket – hozzá kell adni az elsőbbségi anyagok listájához; úgy véli, hogy az egyre nagyobb aggodalomra okot adó szennyező anyagokkal és az elegyek toxicitásával a víz-keretirányelven és az ahhoz kapcsolódó külön irányelveken belül lehet és kell foglalkozni; felhívja a Bizottságot, hogy aktualizálja és egészítse ki a megfelelő anyagokkal az elsőbbségi anyagokról szóló irányelv és a felszín alatti víztestekről szóló irányelv mellékleteit a víz-keretirányelv célkitűzései teljesítésének elősegítése és az ívóvízforrások jobb védelme érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy hangolja össze a vízügyi jogszabályok végrehajtását a vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégiával és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiával annak érdekében, hogy az édesvíztestek és ökoszisztémáik megfelelő védelemben részesüljenek, tűzzön ki ütemtervet a perfluor-alkilezett anyagok nem alapvető felhasználásának fokozatos megszüntetésére, és ösztönözze biztonságos alternatívák kifejlesztését azok valamennyi felhasználásának vonatkzoásában; sürgeti a Bizottságot, hogy a víztestek minőségének javítása, valamint az állati és emberi egészséget és a környezetet veszélyeztető kockázatok csökkentése érdekében finanszírozza a perzisztens, bioakkumulatív és toxikus anyagok visszaszorítására irányuló stratégiák kutatását és kidolgozását; javasolja, hogy dolgozzanak ki új iránymutatásokat a kémiai elegyek és a koktélhatások jobb ellenőrzési módszereire és a jobb jelentéstételre vonatkozóan; a figyelőlista átfogóbb használatára szólít fel a potenciális vízszennyezés ellenőrzése és a vízi környezetre gyakorolt hatásának megállapítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a kémiai elegyek értékelési és kezelési módszereinek kidolgozására irányuló munkáját, és ezt a munkát egészítse ki egy elegyértékelési tényező bevezetésével; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a becslések szerint a mikroműanyagok évszázadokig megmaradnak az édesvízben, és hogy a jelenlegi víztisztítók nem teljesen szűrik ki ezeket a részecskéket; ezért üdvözli a felülvizsgált ivóvíz-irányelv keretén belüli, a mikroműanyagok ellenőrzésére szolgáló módszer kidolgozására irányuló döntést és a figyelőlista létrehozását; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a forrásellenőrzési intézkedéseket a nem toxikus környezet és a körforgásos gazdaság megvalósítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a kibocsátások csökkentése a szennyezés forrásánál enyhítené az ökoszisztémákra nehezedő nyomást és csökkentené a víztisztítás költségét; fokozott uniós, tagállami és regionális szintű fellépésre szólít fel az egyre nagyobb aggodalomra okot adó szennyező anyagok, például a perfluor-alkilezett anyagok, a mikroműanyagok, az endokrin károsító anyagok és a gyógyszerek kezelése érdekében, egy olyan holisztikus megközelítés révén, amely elsődlegesen a forrásnál történő ellenőrzésből, és végső megoldásként kiegészítő kimeneti megoldásokból épül fel; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szennyező anyagok tekintetében maradéktalanul alkalmazzák az egész életciklust lefedő megközelítést, ugyanakkor a kezelési megoldások finanszírozása érdekében alkalmazzák „a szennyező fizet” elvet, többek között olyan innovatív eszközök révén, mint a kiterjesztett gyártói felelősség; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza az édes- és sós vizek valamennyi forrásból – többek között a mezőgazdaságból és kezeletlen vagy nem megfelelően kezelt szennyvízből – származó nitrogén és foszfor okozta eutrofizációja elleni intézkedések megerősítésének fontosságát; emlékeztet, hogy az eutrofizáció rontja a víztestek környezeti állapotát, és sebezhetőbbé teszi azokat az idegenhonos inváziós fajokkal szemben; sürgeti a mezőgazdasági termelőket, hogy használják a mezőgazdasági üzemek fenntarthatóságát elősegítő tápanyag-gazdálkodási eszközt, amely elősegíti a jobb gazdálkodást és csökkenti a talajba és felszíni vizekbe történő tápanyag-szivárgás; kéri a tagállamokat, hogy azonosítsák megfelelően a nitrátszennyezésnek kitett térségeket, és teljes mértékben hajtsák végre és érvényesítsék a nitrátokról szóló irányelv keretében elfogadott intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség jelenlegi válságával a tagállamoknak kellőképpen kell foglalkozniuk a vízügyi politikák végrehajtása során, és a víz ökoszisztémáira nehezedő nyomásokat minimalizálniuk kell, a romlásnak indult ökoszisztémákat pedig helyre kell állítaniuk; hangsúlyozza a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2030-ig teljesítendő új uniós stratégia fontosságát; emlékeztet, hogy a víz-keretirányelv végrehajtása során biztosítani kell a a biodiverzitási stratégiával, a természetvédelmi irányelvekkel és a környezettel kapcsolatos egyéb jogszabályokkal való teljes összhangot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli, hogy a Bizottság a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2030-ig szóló stratégiája keretében kötelezettséget vállalt arra, hogy az akadályok felszámolásával és az árterek helyreállításával 25 000 km-nyi folyót szabadon folyóvá alakít vissza az EU-ban, valamint hogy uniós szintű módszertant és rendelkezéseket dolgoz ki az ökoszisztémák állapotának feltérképezésére és értékelésére, valamint annak biztosítására, hogy azok jó állapotban legyenek; megjegyzi, hogy jelenleg 21 000 vízerőmű van az EU-ban, és hogy a vízerőművek és a kis víztelepek biztosítják a megújuló energia legnagyobb részét az EU-ban; tudomásul veszi az alacsony környezeti hatást kiváltó vízerőművek területén történt fejlesztéseket; rámutat azonban, hogy a gátak építése negatív hatással lehet az élőhelyekre, és jelentős nyomást helyez a felszíni vizekre; emlékeztet, hogy a víz-keretirányelv szigorú kritériumokat ír elő a hidromorfológiai jellemzők védelmére; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a vízminőségben és -mennyiségben és az ökoszisztémákban bekövetkező változások hatásainak szigorú értékelését, továbbá azt, hogy a víz-keretirányelv célkitűzéseit valamennyi meglévő és potenciális új vízerőműprojekt során tiszteletben tartják; ezért sürgősen felszólítja a Bizottságot, hogy a vízerőművek környezeti hatásainak felmérése során konzultáljon valamennyi érintett főigazgatósággal – az Energiaügyi Főigazgatóságot beleértve –, és vegye figyelembe ajánlásaikat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg a felszíni víztesteket érő nyomások minimalizálása érdekében, a folyók természetes funkcióinak helyreállítása és az ökoszisztémák védeme céljából; felhívja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak olyan vízerőművek és más építmények védett területeken történő építésétől, amelyek jelentős hidromorfológiai nyomást gyakorolhatnak a vízre; úgy véli, hogy az uniós támogatásokat és a közfinanszírozást csak olyan új, nem védett területeken elhelyezkedő vízerőműveknek kellene biztosítani, amelyek összesített előnyei egyértelműen meghaladják az összesített negatív hatásokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv tagállamok általi végrehajtásáról szóló 10. kétéves jelentés (30) szerint az elmúlt évtizedben javult az EU-ban a települési szennyvíz gyűjtése és kezelése, valamint hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv hozzájárult a szennyezési terhelés csökkentéséhez, hozzájárulva ezáltal a vízminőség javulásához; sajnálja azonban, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvnek való teljes körű megfelelés még mindig nem valósult meg, mivel egyes tagállamok még mindig messze vannak célkitűzéseiktől; támogatja a Bizottság álláspontját, mely szerint többet kell tenni a fennmaradó szennyezések, az egyre nagyobb aggodalomra okot adó szennyező anyagok, az energiafelhasználás és a szennyvíziszap-kezelés, valamint az irányítási problémák kezelése érdekében; sajnálja továbbá, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv értékelése nem elemzi a hatékonyságot az ipari szennyvíz gyűjtőrendszerekbe és települési szennyvízkezelő telepekbe történő kibocsátása kapcsán; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv felülvizsgálatakor vegye figyelembe a fentieket; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat az irányelv végrehajtásában, fenntartható vízügyi finanszírozás biztosítása és a szennyvíz-technológiák fejlesztésének és alkalmazásának ösztönzése által. felhívja a Bizottságot, hogy körültekintően elemezze, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvnek a települési szennyvíztisztító telepek tervezésére, építésére és bővítésére a műszaki fejlesztés valamennyi szakasza során vonatkozó követelményei milyen hatással vannak a víz-keretirányelv „nincs állapotromlás” kötelezettségére a két jogszabály közötti összhang biztosítása és a városi szennyvíz kezelése érdekében, ugyanakkor meg őrizve a megfelelő technikai szennyvízkezelési intézkedések valamennyi ösztönzőjét; ösztönzi a Bizottságot, hogy ha szükséges, tegyen jogalkotási intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy a probléma forrásnál történő megoldására irányuló intézkedések alapvető fontosságúak az aggodalomra okot adó szennyező anyagok kezelése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv jövőbeli felülvizsgálatának az új szennyező anyagok kihívásait is figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv és a víz-keretirányelv nem kezeli megfelelően az éghajlatváltozásból eredő problémákat, például a csapadékvíz-túlfolyásokat, a városi vízfolyásokat és az agglomerációkban tapasztalható áradásokat, és nem foglalkozik a nem megfelelően kezelt szennyvíz befogadó víztestekre gyakorolt hatásaival sem; úgy véli, hogy az EU-nak, a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak jobban kellene nyomon követniük és ellenőrizniük az egyre gyakoribb csapadékvíz-túlfolyások és városi vízfolyások hatásait, mivel azok jelentősen szennyezik a befogadó felszíni és felszín alatti víztesteket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kitart amellett, hogy a vízerőművek környezeti hatásainak felmérése során olyan holisztikus megközelítésre van szükség, amely figyelembe veszi a kibocsátásmentes villamosenergia biztosítával járó társadalmi előnyöket és a vízerőműveken és a szivattyús víztároláson keresztül a biztonságos energiaellátáshoz való hozzájárulást, valamint a felszíni vizekre és élőhelyekre gyakorolt negatív hatásokat; hangsúlyozza e tekintetben a vízerőművek által előállított villamosenergia potenciális hozzájárulását az EU energia- és éghajlat-politikai céljainak eléréséhez, valamint a Párizsi Megállapodásban vállalt uniós kötelezettségek teljesítéséhez is, azonban úgy véli, hogy ez nem mehet a felszíni vizek és az élőhelyek védelmének kárára; elismeri, hogy a környezetre és a vízi élővilágra gyakorolt hatások csökkentésének megvannak a módjai és technológiái; rámutat, hogy a már meglévő folyó menti erőművek hatékonyságának növelése nagy lehetőségeket rejt magában; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy a közúti árufuvarozásról a belvízi hajózásra való áttérésnek teljes mértékben összhangban kell lennie a víz-keretirányelvben foglalt, az állapotromlás megakadályozására vonatkozó elvvel, valamint más környezetvédelmi jogszabályokkal, többek között a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvvel, és ezzel párhuzamosan támogatni kell a fenntartható, alternatív üzemanyagokat és technológiákat, valamint a belvízi hajózást, például a hajók partról való energiaellátását az üvegházhatást okozó gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése, a víztestek ökológiai és kémiai állapota és a levegőminőség romlásának, valamint a vízi ökoszisztémák megzavarásának elkerülése, a biológiai sokvéleség védelme és a szennyezésmentes környezetre való törekvés érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy a vízágazatnak nagy energiafogyasztása van; felhívja a Bizottságot, hogy fontoljon meg energiahatékony intézkedéseket, valamint fontolja meg a szennyvíz „helyszíni” megújuló energiaforrásként való felhasználásának lehetőségét; felhívja a Bizottságot, hogy szorgalmazza a szennyvíztisztító telepek energiahatékony fejlesztéseit az ágazat energiamegtakarítási lehetőségeinek elismerése és kiaknázása érdekében; rámutat, hogy a a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvről készített bizottsági értékelés szerint a potenciális energiamegtakarítás évente 5 500 GWh és 13 000 GWh közötti értéket tehet ki; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismeri, hogy Európában a teljes vízkivétel több mint 20 %-kal csökkent az elmúlt 15 év során; megjegyzi azonban, hogy nyolc ország – amelyek az európai lakosság 46 %-át teszik ki – vízhiánnyal küzdőnek tekinthető (31), hogy a vízhiánnyal küzdő országok száma folyamatosan nő, és hogy az EU-ban a természetes környezettől elvont víz mintegy egynegyedét mezőgazdasági célokra használják (32); megjegyzi, hogy a víz újrafelhasználása lehetőséget ad a vízforrások körforgásos gazdaságának kialakítására, valamint a víztestekből és a felszín alatti vizekből való közvetlen vízkivétel csökkentésére; üdvözli, hogy megállapodás született a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló új európai parlamenti és tanácsi rendeletről, amely meg fogja könnyíteni a kezelt települési szennyvíz mezőgazdasági öntözésre való felhasználását; támogatja az öntözési infrastruktúra innováció és új technológiák révén történő folyamatos korszerűsítését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza az árvízkockázati értékelések, a katasztrófamegelőzés és a felkészültségi tervek közötti szinergiák azonosításának fontosságát az uniós polgári védelmi mechanizmus keretében; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és adott esetben a regionális hatóságokat, hogy a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek és az árvízkockázat-kezelési tervek részeként dolgozzanak ki aszálykezelési stratégiákat, különösen az ivóvízellátás és az élelmiszer-termelés biztosítása, valamint a vegetáció állapotára és az aszályra adott válaszra vonatkozó digitalizált nyomon követési, ellenőrzési és korai előrejelző rendszerek integrálása céljából, a védelmi, reagálási és kommunikációs intézkedésekre vonatkozó hatékony és adatalapú döntések támogatása érdekében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzék az árterületek és a vizes élőhelyek helyreállítását, valamint a felszín alatti víztestek védelmét e tervek középpontjába, mivel a jó állapotú víztestek és ökoszisztémák elengedhetetlenek a szárazságok és az árvizek káros hatásainak csökkentéséhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy az érdekelt felek szerint a szárazság hatásának kezelése olyan terület, amelyet illetően a víz-keretirányelv nem hatékony (33); felhívja a tagállamokat, hogy szánjanak több erőfeszítést az éghajlatváltozás és a vízgyűjtő területeken esetlegesen felmerülő új (túl)kitermelési problémák kezelésére, beleértve azokat is a területeket is, amelyek korábban nem szembesültek vízkivétellel kapcsolatos kihívásokkal (34); megjegyzi, hogy a vízgazdálkodás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás holisztikus megközelítése hatékonyabb válaszadást eredményezhet, és csökkentheti a szélsőséges események hatásait; az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásoknak az irányelv végrehajtásába való teljes belefoglalására szólít fel, és e tekintetben hangsúlyozza a természetalapú megoldásokban rejlő lehetőségeket; megismétli, hogy elegendő közkiadást kell biztosítani a víz-keretirányelv célkitűzéseihez és a szükséges kiigazításokhoz; |
| --- | --- |

34.

| 35. | javasolja, hogy az aszályt és a vízhiányt úgy kezeljék, hogy a vízhez való emberi jog érvényesülésének biztosítása érdekében az ivóvíz előállítása céljából történő vízkivételt előnyben részesítik az egyéb felhasználásokkal szemben, és olyan megoldásokat valósítanak meg, amelyek lehetővé teszik az esővíz és az árhullámok későbbi felhasználás céljából történő összegyűjtését, beleértve például az épületek és az infrastruktúra tervezése során az esővíz összegyűjtésére irányuló projekteket, a föld alatti tárolómedencéket, az otthoni kettős vízhálózatokat és adott esetben a használaton kívüli kőbányák újrafelhasználására irányuló projekteket; támogatja a szárazság és a vízhiány elleni küzdelmet elősegítő intézkedésekkel kapcsolatos kutatásokat és beruházásokat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a közös agrárpolitikát (KAP), az ivóvíz-irányelvet (35), a nitrátirányelvet, a növényvédő szerekről szóló rendeletet (36) és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló rendeletet össze kell hangolni a víz-keretirányelvvel, tekintettel arra, hogy a mezőgazdaságban fokozott vízvédelmi intézkedésekre és hatékony vízhasználatra van szükség; hangsúlyozza, hogy a fenntartható vízgazdálkodás biztosítása és a talajminőség javítása érdekében a KAP mindkét pillérében jelentősen növelni kell a környezetvédelmi és éghajlat-változási intézkedések finanszírozását, valamint a KAP felülvizsgálatának keretében további finanszírozást kell biztosítani a célzott ökológiai intézkedésekhez; sürgeti a tagállamokat, hogy KAP-stratégiai tervükbe építsék be és hajtsák végre a műtrágyahasználat, valamint a peszticidek használatának és kockázatainak csökkentését, és feltételrendszereikben alkalmazzanak vízzel kapcsolatos elemeket; felhívja a Bizottságot, hogy az édesvizek szennyezését és a túlzott vízkivételt tegye a KAP-hoz kapcsolódó, tagállamok számára adott ajánlások fő témájává; végül felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a víz-keretirányelvet a kohéziós politika (a közös rendelkezésekről szóló rendelet (37), Európai Regionális Fejlesztési Alap/Kohéziós Alap (38)) révén és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 2. szakpolitikai célkitűzésével összhangban hajtsák végre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli a peszticidek használatának és kockázatainak 2030-ig 50 %-kal történő csökkentésére, valamint a műtrágyákból származó tápanyag-veszteség csökkentésére irányuló, a „gazdálkodótól a fogyasztóig” és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiákban meghatározott célkitűzéseket, a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelv felülvizsgálatáról szóló határozatot, valamint a jobb tápanyag-gazdálkodásnak az új KAP-stratégiai tervek és a két stratégia célkitűzéseibe való beillesztését; kéri, hogy a fent említett célokat és célkitűzéseket, valamint a zéró szennyezésre irányuló jövőbeli cselekvési tervet ültessék át a jogszabályokba; hangsúlyozza, hogy sürgősen csökkentetni kell a növényvédő szerek ívóvízforrásokra gyakorolt hatását, teljes mértékben foglalkozva védelmükkel a hatóanyagok és a növényvédő szerek (újbóli) engedélyezési eljárásai során; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a szabványok homogenizálását, és a felszín alatti víztestekről szóló irányelvben szűkítse a küszöbértékek széles körét a tagállamokon belül; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő intézkedések, többek között jelentéstételi követelmények, iránymutatások és projektek bevezetésével erősítsék a vízügyi és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikák közötti szinergiákat a kis méretű víztestek és a felszín alatti vizek ökoszisztémáinak jobb védelme érdekében, valamint a vízgyűjtő-gazdálkodással összefüggésben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az árvízkockázat-kezelési irányelvet jobban építsék be a természetalapú megoldások előnyben részesítését célzó politikákba, és ennek megfelelően igazítsák ki a finanszírozási forrásokat; hangsúlyozza a vízgyűjtő területek integrált és holisztikus kezelésének fontosságát; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mivel a Föld vízkészleteinek 97,3 %-a az óceánokból származik, és a felszín alatti, a kontinentális, az átmeneti, a parti és a tengeri vizek a vízkörforgás és a szárazföld–tenger kapcsolat révén összekapcsolódnak, kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak integrált megközelítést a víz-keretirányelv és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv vonatkozásában; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fokozottabb, elegendő finanszírozással rendelkező fellépésre szólít fel Unió-szerte a halak vándorlásának elősegítése érdekében; felszólít arra, hogy a folyók kapcsolódása adott esetben szerepeljen a fenntartható tevékenységek uniós zöld osztályozása keretében meghatározott technikai átvilágítási kritériumok között, és hogy az energiával és a közlekedéssel kapcsolatos projekteket csak akkor tekintsék fenntarthatónak, ha a természetes állapothoz közeli hallépcsőket foglalnak magukban; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megjegyzi, hogy „a vízi és a tengeri erőforrások fenntartható használata és védelme” a fenntartható finanszírozás uniós osztályozása hat környezetvédelmi célkitűzésének egyike; ezért ösztönzi az osztályozás köz- és magánberuházások irányításához való felhasználását a víztestek védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő vízgyűjtő-gazdálkodási tervezési ciklus során fogadják el a vízi ökoszisztémák megőrzésének és helyreállításának elősegítéséhez szükséges összes intézkedést, mozdítsák elő a természeten alapuló megoldásokat, a fenntartható beruházások támogatása révén vonják be a pénzügyi szektort, és ösztönözzék a környezetbarát növekedéssel kapcsolatos kapacitásépítést és oktatást; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást és segítséget a tagállamoknak a víz-keretirányelv hatálya alá tartozó víztestek határokon átnyúló összehangolásához; felhívja a tagállamokat, hogy részesítsék előnyben a víz-keretirányelv intézkedéseit és a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtását a határokon átnyúló régiókban, és javítsák a nemzetközi vízgyűjtő területekkel kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sürgeti a Bizottságot, hogy egyszerűsítse és javítsa a vízminőséget és a környezeti szennyező anyagokat ellenőrző rendszereket, többek között gyűjtse össze a veszélyes anyagok, köztük a radioaktív anyagok, a peszticid-szermaradványok és metabolitok, a biocidok, a gyógyszermaradékok, az aggodalomra okot adó vegyi anyagok – például a perfluor-alkilezett anyagok – és a mikroműanyagok, valamint az uniós víztestekben újonnan megjelenő egyéb szennyező anyagok kibocsátásának fő forrásaira vonatkozó adatokat, és alkalmazza a legújabb, leghatékonyabb elérhető technikákat; sürgeti a Bizottságot, hogy fogadjon el iránymutatásokat a mérési hálózatok és az adatszolgáltatás harmonizált standardjairól; felhívja a Bizottságot, hogy szennyezőanyag-mentességi cselekvési terve keretében segítse elő a nem invazív ellenőrzési módszerek és biológiai indikátorok használatát, hogy minimalizálja az emberek és az állatvilág kitettségét a levegőben, talajban és vízben jelen lévő szennyező anyagoknak; sürgeti a tagállamokat, hogy használják ki a teljes ellenőrző hálózatukat a Bizottságnak való adatszolgáltatás során; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a vízszolgáltatókat, hogy érvényesítsék a digitalizációt, és javítsák az irányítási és mérési adatok használatát a bizonyítékokon alapuló döntéshozatal érdekében, a szabályozási és fogyasztói szinten egyaránt; digitálisan támogatott víztechnológiák alkalmazására szólít fel a távellenőrzés és a vízminőségről, a szivárgásokról, a használatról és az erőforrásokról való jelentések lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | említést tesz a digitalizációban és a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségekről a víztestek kezelése és ellenőrzése, megbízhatóbb adatok gyűjtése, valamint a bizonyítékok döntéshozókat segítő elemzésék terén, amennyiben ezek jelentősen hozzá tudnának járulni a vízminőség olyan apró változásainak gyors azonosításához, amelyek veszélyt jelenthetnek a víztestekre, a bevált gyakorlatok értékeléséhez, valamint a legköltséghatékonyabb intézkedések azonosításához; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a tagállamokat, hogy alkossanak olyan jogi kereteket, amelyek megelőzik azokat a helyzeteket, amikor a víztesteket kezeléséért felelős szervezetek finanszírozása olyan tevékenységekből származik, amelyek rontják a víztestek kémiai és ökológiai állapotát; felhívja a tagállamokat, hogy egyértelműen különítsék el a víztestek kezeléséért felelős szervezeteket a víztestek állapotának értékeléséért felelős szervezetekről; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy homogenizálni kell a vizekkel kapcsolatos adatokat, és a tagállamok számára kötelező beszámolási standardokat kell bevezetni az adatok átláthatóságának elősegítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább az európai vízügyi információs rendszert (WISE), hogy olyan felhasználóbarát információs eszközként szolgálhasson mindenki számára, amely a vízforrások mennyiségéről, minőségéről és hozzáférhetőségéről nyújt tájékoztatást, ugyanakkor a víztestek kezelésének méréséhez is referenciát ad; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a célravezetőségi vizsgálat szerint van még mit javítani a vízpolitikával és vízminőséggel kapcsolatos információkhoz való hozzáférés és azok részletessége tekintetében egyaránt; felhívja a tagállamokat ás a Bizottságot, hogy ezt orvosolják, és az uniós lakosságnak biztosítsanak érthető, átfogó és könnyen hozzáférhető információkat; nagyobb átláthatóságot kér, és ezért felszólít a nyilvános konzultációk és a közvélemény tudatosságának és oktatásának jelentős javítására a vízzel, valamint a víz, az ökoszisztémák, a megfelelő higiénés körülmények, az egészségügy, az élelmiszer-biztonság, az élelmezésbiztonság és a katasztrófamegelőzés közötti összefüggésekkel kapcsolatban, továbbá a gazdasági szereplők, a vízszolgáltatók, a nyilvánosság, a hatóságok és a civil társadalmi szervezetek közötti ágazatközi párbeszéd előmozdítására, valamint az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv és a vízügyi keretirányelv szerinti biztosítására a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli, hogy az ivóvíz-irányelv átdolgozása során az EU részben reagált a Right2Water kezdeményezésre azáltal, hogy az egészség és a környezet javítása érdekében egy új cikket illesztett be a vízhez való hozzáférésről és a víz minőségének átláthatóbbá tételéről; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre és érvényesítsék a víz-keretirányelvet annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák a vízhez való hozzáférést, és teljes mértékben eleget tegyenek a Right2Water kezdeményezésnek; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a tagállamokat és a vízszolgáltatókat, hogy a világjárvány elleni küzdelmet támogató korai figyelmeztetőrendszerként szisztematikusan ellenőrizzék a Covid19 szennyvízben való jelenlétét; |
| --- | --- |

53.

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(2)  HL L 135., 1991.5.30., 40. o.

(3)  HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

(4)  HL L 288., 2007.11.6., 27. o.

(5)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

(6)  HL L 348., 2008.12.24., 84. o.

(7)  HL L 177., 2020.6.5., 32. o.

(8)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(9)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(10)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0078.

(12)  „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia. Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i bizottsági közlemény (COM(2020)0380).

(13)  „A »termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közlemény (COM(2020)0381)

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról, HL L 354., 2013.12.28., 171. o.

(15)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozat – Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja.

(16)  HL C 324., 2020.10.1., 28. o.

(17)  HL C 110., 2019.3.22., 94. o.

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Agri-environmental_indicator_-_gross_nitrogen_balance

(19)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. december 4-i jelentése.

(20)  A víz-keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálatának 2019. december 10-i bizottsági vezetői összefoglalója.

(21)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html

(22)  Az Európai Számvevőszék 2018. júniusi háttérdokumentuma: „Desertification in the EU”.

(23)  A Bizottság 2020. márciusi tanulmánya az energiatárolásról – Hozzájárulás az európai villamosenergia-ellátás biztonságához, 20. o.

(24)  https://ec.europa.eu/info/news/implementation-report-water-framework-directive-and-floods-directive-questions-and-answers-2019-feb-26_en

(25)  https://www.right2water.eu/documents

(26)  Progress on Drinking Water, Sanitation and Hygiene: 2017 Update and SDG Baselines, Egészségügyi Világszervezet és UNICEF, Genf, 2017., 3. o.

(27)  A Bizottság 2014. március 19-i közleménye a „Minden embernek joga van a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez! A víz közjó, nem árucikk!” európai polgári kezdeményezésről (COM(2014)0177).

(28)  HL C 316., 2017.9.22., 99. o.

(29)  http://www.oecd.org/environment/financing-water-supply-sanitation-and-flood-protection-6893cdac-en.htm

(30)  A Bizottság 2020. szeptember 10-i tizedik jelentése a végrehajtás állásáról és a végrehajtási programokról (COM(2020)0492).

(31)  https://www.eea.europa.eu/archived/archived-content-water-topic/water-resources/water-abstraction

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Agri-environmental_indicator_-_water_abstraction

(33)  A víz-keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálata, 66. o.

(34)  A víz-keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv célravezetőségi vizsgálata, 199. o.

(35)  A Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről (HL L 330., 1998.12.5., 32.o.).

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(38)  A Bizottság 2018. május 29-i javaslata az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2018)0372).

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/140

---

P9_TA(2020)0378

A biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2791(RSP))

(2021/C 445/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 4., 16., 67., 70–72., 75., 82–87. és 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 4., 16., 67., 70–72., 75., 82–87. és 88. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 7., 8., 11., 14., 21. és 24. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 6., 7., 8., 11., 14., 21. és 24. cikkére,

| — | tekintettel a biztonsági unióra vonatkozó stratégiáról szóló 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonsági unióra vonatkozó stratégiáról szóló 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0605),

| — | tekintettel a gyermek szexuális zaklatásával szembeni hatékonyabb küzdelemre vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek szexuális zaklatásával szembeni hatékonyabb küzdelemre vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0607),

| — | tekintettel a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési tervről szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési tervről szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0608),

| — | tekintettel az EU kábítószer elleni programjáról és cselekvési tervéről (2021–2025) szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0606), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU kábítószer elleni programjáról és cselekvési tervéről (2021–2025) szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0606),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. december 9-i közleményére a terrorizmus elleni uniós programról, a felkészülésről, a megelőzésről, a védelemről és a reagálásról (COM(2020)0795), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. december 9-i közleményére a terrorizmus elleni uniós programról, a felkészülésről, a megelőzésről, a védelemről és a reagálásról (COM(2020)0795),

| — | tekintettel a pénzmosás elleni uniós jogszabályok végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás elleni uniós jogszabályok végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló átfogó uniós szakpolitikáról – a Bizottság cselekvési terve és más közelmúltbeli fejlemények” című 2020. július 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló átfogó uniós szakpolitikáról – a Bizottság cselekvési terve és más közelmúltbeli fejlemények” című 2020. július 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól szóló, 2018. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól szóló, 2018. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európa jövője szempontjából az európai megemlékezés fontosságáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa jövője szempontjából az európai megemlékezés fontosságáról szóló, 2019. szeptember 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a George Floyd halálát követő, rasszizmus elleni tiltakozásokról szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a George Floyd halálát követő, rasszizmus elleni tiltakozásokról szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. évfordulója kapcsán a gyermekek jogairól szóló, 2019. november 26-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. évfordulója kapcsán a gyermekek jogairól szóló, 2019. november 26-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB) által a C-511/18. számú La Quadrature du Net és mások, a C-512/18. számú French Data Network és mások és a C-520/18. számú Ordre des barreaux francophones et germanophone és mások egyesített ügyekben 2020. október 6-án hozott döntésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB) által a C-511/18. számú La Quadrature du Net és mások, a C-512/18. számú French Data Network és mások és a C-520/18. számú Ordre des barreaux francophones et germanophone és mások egyesített ügyekben 2020. október 6-án hozott döntésre,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága tömeges megfigyeléssel és adatmegőrzéssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága tömeges megfigyeléssel és adatmegőrzéssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel a Bizottság „Védelmet nyújtó Európa: az Európai Ügyészség hatáskörének a határon átnyúló terrorista bűncselekményekre való kiterjesztésére irányuló kezdeményezés” című, 2018. szeptember 12-i közleményére (COM(2018)0641), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Védelmet nyújtó Európa: az Európai Ügyészség hatáskörének a határon átnyúló terrorista bűncselekményekre való kiterjesztésére irányuló kezdeményezés” című, 2018. szeptember 12-i közleményére (COM(2018)0641),

| — | tekintettel az Europol közelmúltbeli jelentéseire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol közelmúltbeli jelentéseire (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel az Unió biztonságpolitikájának azokon az értékeken kell alapulnia, amelyek az EU működésének alapjául szolgálnak, és amelyeket az EUSZ 2. cikke rögzít, ideértve a demokrácia, az egyéni szabadságok és a jogállamiság elveit, valamint az Alapjogi Chartát; mivel a biztonsághoz való, a Charta 6. cikkében rögzített jog az indokolatlan letartóztatásokkal, házkutatásokkal és egyéb állami beavatkozásokkal szembeni biztonságra vonatkozik; mivel az európai projekt a nyitott társadalom eszméjén alapul; mivel e jogok és szabadságok gyakorlása csak jogszabályi úton, e jogok és szabadságok lényegének tiszteletben tartása mellett korlátozható; mivel, az arányosság elvére figyelemmel, korlátozásukra csak akkor és annyiban kerülhet sor, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió biztonságpolitikájának azokon az értékeken kell alapulnia, amelyek az EU működésének alapjául szolgálnak, és amelyeket az EUSZ 2. cikke rögzít, ideértve a demokrácia, az egyéni szabadságok és a jogállamiság elveit, valamint az Alapjogi Chartát; mivel a biztonsághoz való, a Charta 6. cikkében rögzített jog az indokolatlan letartóztatásokkal, házkutatásokkal és egyéb állami beavatkozásokkal szembeni biztonságra vonatkozik; mivel az európai projekt a nyitott társadalom eszméjén alapul; mivel e jogok és szabadságok gyakorlása csak jogszabályi úton, e jogok és szabadságok lényegének tiszteletben tartása mellett korlátozható; mivel, az arányosság elvére figyelemmel, korlátozásukra csak akkor és annyiban kerülhet sor, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét szolgálja;

| B. | mivel a biztonsági unióra vonatkozó új uniós stratégiának megfelelő válaszokat kell adnia a biztonsági fenyegetések gyorsan változó európai színterén fennálló és újonnan felmerülő kihívások hatékony kezelése céljából; mivel a Bizottság a kiberbűnözést – többek között a személyazonosság-lopást, a kiberbiztonságot, a hibrid fenyegetéseket, a dezinformációt, a terrortámadásokat és az emberkereskedelemre, a fegyverkereskedelemre, a kábítószer-kereskedelemre és a pénzügyi, gazdasági és környezeti bűnözésre kiterjedő szervezett bűnözést – jelölte meg fő kihívásként; |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonsági unióra vonatkozó új uniós stratégiának megfelelő válaszokat kell adnia a biztonsági fenyegetések gyorsan változó európai színterén fennálló és újonnan felmerülő kihívások hatékony kezelése céljából; mivel a Bizottság a kiberbűnözést – többek között a személyazonosság-lopást, a kiberbiztonságot, a hibrid fenyegetéseket, a dezinformációt, a terrortámadásokat és az emberkereskedelemre, a fegyverkereskedelemre, a kábítószer-kereskedelemre és a pénzügyi, gazdasági és környezeti bűnözésre kiterjedő szervezett bűnözést – jelölte meg fő kihívásként;

| C. | mivel 2019-ben visszaesett a terrortámadások száma az EU-ban, azonban a közelmúltban az EU újabb szörnyű támadásoknak volt tanúja; mivel a jobboldali szélsőségesek által elkövetett számos támadást hivatalosan nem ismerik el terrortámadásként (8); mivel a dzsihádista terrorizmus veszélye továbbra is magas, és mivel az elmúlt években nőtt a jobboldali terrorfenyegetés; mivel egyes tagállamokban továbbra is fennáll a baloldali terrorizmus veszélye; mivel a terrorizmus minden formáját és megnyilvánulását el kell ítélni és fel kell számolni; mivel az internet a terrorszervezetek által egyik leggyakrabban használt eszköz terrorista tartalom terjesztésére (9) és új tagok toborzására, valamint az erőszak szítására; |
| --- | --- |

C.

mivel 2019-ben visszaesett a terrortámadások száma az EU-ban, azonban a közelmúltban az EU újabb szörnyű támadásoknak volt tanúja; mivel a jobboldali szélsőségesek által elkövetett számos támadást hivatalosan nem ismerik el terrortámadásként (8); mivel a dzsihádista terrorizmus veszélye továbbra is magas, és mivel az elmúlt években nőtt a jobboldali terrorfenyegetés; mivel egyes tagállamokban továbbra is fennáll a baloldali terrorizmus veszélye; mivel a terrorizmus minden formáját és megnyilvánulását el kell ítélni és fel kell számolni; mivel az internet a terrorszervezetek által egyik leggyakrabban használt eszköz terrorista tartalom terjesztésére (9) és új tagok toborzására, valamint az erőszak szítására;

| D. | mivel a Bizottság 2020. szeptember 30-án közzétett jelentése (10) szerint a tagállamok többségében jelentős hiányosságokról számoltak be az (EU) 2017/541 irányelv (11) végrehajtása terén; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság 2020. szeptember 30-án közzétett jelentése (10) szerint a tagállamok többségében jelentős hiányosságokról számoltak be az (EU) 2017/541 irányelv (11) végrehajtása terén;

| E. | mivel folyamatosan a szervezett bűnözői tevékenységek új formái jelennek meg Európában, kihasználva a társadalom változó sebezhető pontjait, és a szervezett bűnözői csoportok többsége több bűntevékenységben is részt vesz; mivel az EU-ban a szervezett bűnözői csoportok nyereségét évi 110 milliárd EUR-ra becsülik, de e nyereségnek csak mintegy 1 %-át kobozzák el (12); mivel szoros kapcsolat van a szervezett bűnözés és a korrupció között; |
| --- | --- |

E.

mivel folyamatosan a szervezett bűnözői tevékenységek új formái jelennek meg Európában, kihasználva a társadalom változó sebezhető pontjait, és a szervezett bűnözői csoportok többsége több bűntevékenységben is részt vesz; mivel az EU-ban a szervezett bűnözői csoportok nyereségét évi 110 milliárd EUR-ra becsülik, de e nyereségnek csak mintegy 1 %-át kobozzák el (12); mivel szoros kapcsolat van a szervezett bűnözés és a korrupció között;

| F. | mivel 2019-ben a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított 23 tagállammal szemben a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelvnek való meg nem felelés miatt (13); mivel a tagállamok haladást értek el az irányelv végrehajtása terén, de továbbra is vannak kihívások, különösen a megelőzés, a büntetőjog, valamint az áldozatok védelme, támogatása és megsegítése terén; mivel az online eszközök széles körű elérhetősége elősegíti a gyermekek online szexuális kényszerítését és zsarolását, valamint a gyermekek által készített explicit anyagokon alapuló szexuális kizsákmányolást; mivel egyre több gyermek és tizenéves válik szexuális céllal történő internetes kapcsolatfelvétel áldozatává; |
| --- | --- |

F.

mivel 2019-ben a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított 23 tagállammal szemben a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelvnek való meg nem felelés miatt (13); mivel a tagállamok haladást értek el az irányelv végrehajtása terén, de továbbra is vannak kihívások, különösen a megelőzés, a büntetőjog, valamint az áldozatok védelme, támogatása és megsegítése terén; mivel az online eszközök széles körű elérhetősége elősegíti a gyermekek online szexuális kényszerítését és zsarolását, valamint a gyermekek által készített explicit anyagokon alapuló szexuális kizsákmányolást; mivel egyre több gyermek és tizenéves válik szexuális céllal történő internetes kapcsolatfelvétel áldozatává;

| G. | mivel továbbra is a szexuális kizsákmányolás az emberkereskedelem legelterjedtebb célja az EU-ban, miközben több tagállamban a munkaerő-kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem fokozódásáról számoltak be (14); mivel az ítéletek és büntetőeljárások száma továbbra is alacsony a bejelentett áldozatok számához képest; mivel a digitális technológiák, a közösségi média és az internetes szolgáltatások az emberkereskedelem áldozatainak toborzására használt fontos eszközök; |
| --- | --- |

G.

mivel továbbra is a szexuális kizsákmányolás az emberkereskedelem legelterjedtebb célja az EU-ban, miközben több tagállamban a munkaerő-kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem fokozódásáról számoltak be (14); mivel az ítéletek és büntetőeljárások száma továbbra is alacsony a bejelentett áldozatok számához képest; mivel a digitális technológiák, a közösségi média és az internetes szolgáltatások az emberkereskedelem áldozatainak toborzására használt fontos eszközök;

| H. | mivel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) és az Europol jelentései szerint a tiltott kábítószerek egyre összetettebb, adaptívabb és innovatívabb uniós piaca évente mintegy 30 milliárd EUR-ra becsülhető kiskereskedelmi értékkel rendelkezik, és a tiltott kábítószerek kereskedelme jelentős bevételi forrást jelent a szervezett bűnözői csoportok számára, amelyek más illegális tevékenységekhez és terrorizmushoz is kapcsolódhatnak; mivel a tiltott kábítószer-kereskedelem egyre inkább az erőszak és a korrupció fokozódásának mozgatórugójává válik, és széles körű negatív hatást gyakorolhat a társadalomra; mivel Európában a kábítószerekkel kapcsolatos halálesetek száma évente több mint 9 000 halálesettel stabil (15), és mivel a kábítószer-használat továbbra is fontos közegészségügyi kérdés; |
| --- | --- |

H.

mivel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) és az Europol jelentései szerint a tiltott kábítószerek egyre összetettebb, adaptívabb és innovatívabb uniós piaca évente mintegy 30 milliárd EUR-ra becsülhető kiskereskedelmi értékkel rendelkezik, és a tiltott kábítószerek kereskedelme jelentős bevételi forrást jelent a szervezett bűnözői csoportok számára, amelyek más illegális tevékenységekhez és terrorizmushoz is kapcsolódhatnak; mivel a tiltott kábítószer-kereskedelem egyre inkább az erőszak és a korrupció fokozódásának mozgatórugójává válik, és széles körű negatív hatást gyakorolhat a társadalomra; mivel Európában a kábítószerekkel kapcsolatos halálesetek száma évente több mint 9 000 halálesettel stabil (15), és mivel a kábítószer-használat továbbra is fontos közegészségügyi kérdés;

| I. | mivel 2019-ben az Europol továbbra is operatív elemzést készített a tagállamoknak, és feldolgozta számukra a hozzájárulásokat, valamint proaktív támogatást nyújtott az Unió belső biztonságára folyamatos fenyegetést jelentő három területtel – nevezetesen a kiberbűnözéssel, a súlyos és szervezett bűnözéssel, valamint a terrorizmussal – kapcsolatos kiemelt nyomozásokhoz; |
| --- | --- |

I.

mivel 2019-ben az Europol továbbra is operatív elemzést készített a tagállamoknak, és feldolgozta számukra a hozzájárulásokat, valamint proaktív támogatást nyújtott az Unió belső biztonságára folyamatos fenyegetést jelentő három területtel – nevezetesen a kiberbűnözéssel, a súlyos és szervezett bűnözéssel, valamint a terrorizmussal – kapcsolatos kiemelt nyomozásokhoz;

| J. | mivel 2019-ben a prümi hálózat több mint 9,2 millió összehasonlítható DNS-profillal rendelkezett az összes tagállam adatbázisában, és abban az évben több mint 2,2 millió DNS-keresést végeztek; mivel csaknem 400 000 ujjlenyomat-lekérdezést végeztek, és 10 000 ellenőrzött találat volt, emellett pedig több mint 16 millió gépjármű-nyilvántartási lekérdezést hajtottak végre (16); |
| --- | --- |

J.

mivel 2019-ben a prümi hálózat több mint 9,2 millió összehasonlítható DNS-profillal rendelkezett az összes tagállam adatbázisában, és abban az évben több mint 2,2 millió DNS-keresést végeztek; mivel csaknem 400 000 ujjlenyomat-lekérdezést végeztek, és 10 000 ellenőrzött találat volt, emellett pedig több mint 16 millió gépjármű-nyilvántartási lekérdezést hajtottak végre (16);

| K. | mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség egyik alapja, amely az ítéletek és a bírói határozatok kölcsönös elismerésének elvén nyugszik; mivel a kölcsönös elismerésnek a tagállamok közötti kölcsönös bizalmon kell alapulnia; mivel számos bűncselekmény kivizsgálásához elektronikusan tárolt bizonyítékokra („e-bizonyítékokra”) van szükség; mivel az illetékes hatóságok a meglévő eszközök – például a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodások és az európai nyomozási határozat – alacsony hatékonysága miatt gyakran szembesülnek gyakorlati nehézségekkel, amikor a határokon átnyúló nyomozások során a szolgáltatóktól szereznek be fontos adatokat; mivel a meglévő eljárások hosszadalmasak lehetnek, és az adatokat gyakran törlik, mire a kérés megérkezik a szolgáltatóhoz; mivel a társjogalkotók jelenleg tárgyalnak az e-bizonyítékokkal kapcsolatos jogszabálycsomagról; |
| --- | --- |

K.

mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség egyik alapja, amely az ítéletek és a bírói határozatok kölcsönös elismerésének elvén nyugszik; mivel a kölcsönös elismerésnek a tagállamok közötti kölcsönös bizalmon kell alapulnia; mivel számos bűncselekmény kivizsgálásához elektronikusan tárolt bizonyítékokra („e-bizonyítékokra”) van szükség; mivel az illetékes hatóságok a meglévő eszközök – például a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodások és az európai nyomozási határozat – alacsony hatékonysága miatt gyakran szembesülnek gyakorlati nehézségekkel, amikor a határokon átnyúló nyomozások során a szolgáltatóktól szereznek be fontos adatokat; mivel a meglévő eljárások hosszadalmasak lehetnek, és az adatokat gyakran törlik, mire a kérés megérkezik a szolgáltatóhoz; mivel a társjogalkotók jelenleg tárgyalnak az e-bizonyítékokkal kapcsolatos jogszabálycsomagról;

| L. | mivel a tisztességes büntetőeljárások biztosítása érdekében elfogadott, eljárási biztosítékokról szóló irányelv (17) végrehajtása nem kielégítő, ami kihat az igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bizalomra és együttműködésre; |
| --- | --- |

L.

mivel a tisztességes büntetőeljárások biztosítása érdekében elfogadott, eljárási biztosítékokról szóló irányelv (17) végrehajtása nem kielégítő, ami kihat az igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bizalomra és együttműködésre;

| M. | mivel az Európai Unió Bírósága több alkalommal is úgy döntött, hogy az általános célú adatmegőrzés és az elektronikus kommunikáció vagy az utazási adatok tömeges megfigyelése nem egyeztethető össze az Alapjogi Chartával; mivel a C-511/18., C-512/18. és C-520/18. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében az EUB fenntartotta a Tele2 ítélkezési gyakorlatát, és arra a következtetésre jutott, hogy csak meghatározott személyekre vagy meghatározott földrajzi területre korlátozott célzott adatmegőrzés engedélyezett; mivel azonban a Bíróság azt is megállapította, hogy egy kommunikáció forrásához rendelt IP-címekre – szigorú biztosítékok mellett – általános és megkülönböztetés nélküli adatmegőrzés vonatkozhat a súlyos bűncselekmények és a közbiztonságot fenyegető súlyos veszélyek elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió Bírósága több alkalommal is úgy döntött, hogy az általános célú adatmegőrzés és az elektronikus kommunikáció vagy az utazási adatok tömeges megfigyelése nem egyeztethető össze az Alapjogi Chartával; mivel a C-511/18., C-512/18. és C-520/18. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében az EUB fenntartotta a Tele2 ítélkezési gyakorlatát, és arra a következtetésre jutott, hogy csak meghatározott személyekre vagy meghatározott földrajzi területre korlátozott célzott adatmegőrzés engedélyezett; mivel azonban a Bíróság azt is megállapította, hogy egy kommunikáció forrásához rendelt IP-címekre – szigorú biztosítékok mellett – általános és megkülönböztetés nélküli adatmegőrzés vonatkozhat a súlyos bűncselekmények és a közbiztonságot fenyegető súlyos veszélyek elleni küzdelem érdekében;

| N. | mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv (18) végrehajtása nem volt kielégítő, különösen a hiányos és/vagy helytelen átültetés miatt (19); |
| --- | --- |

N.

mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv (18) végrehajtása nem volt kielégítő, különösen a hiányos és/vagy helytelen átültetés miatt (19);

| O. | mivel a Covid19-válság jelentősen megnövelt bizonyos bűncselekményeket, például a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok online előállítását és terjesztését, és a jelentések becslései szerint néhány tagállamban 25 %-kal nőtt a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok száma; mivel a gyermekek 70–85 %-a ismeri a bántalmazóját, és a bántalmazást elszenvedő gyermekek túlnyomó többsége olyan ember áldozata, akiben megbíznak; mivel ebben az időszakban jelentősen a családon belüli – különösen a nőkkel és gyermekekkel szembeni – erőszak bejelentett eseteinek száma; mivel a világjárvány bizonyítottan jelentős hatást fejtet ki a súlyos és szervezett bűnözés európai helyzetére olyan területeken, mint a kiberbűnözés, az áruhamisítás, a csalás és a vagyon elleni szervezett bűncselekmények (20); mivel a válság késlelteti és akadályozza az igazságszolgáltatáshoz, a segítségnyújtáshoz és a támogatáshoz való hozzáférést, valamint súlyosbítja a börtönviszonyokat; mivel a válság súlyosbította a migránsok helyzetét, kiszolgáltatottabbá téve őket a bűnözők általi visszaélésekkel szemben, és a csempészútvonalak eltolódását eredményezte; |
| --- | --- |

O.

mivel a Covid19-válság jelentősen megnövelt bizonyos bűncselekményeket, például a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok online előállítását és terjesztését, és a jelentések becslései szerint néhány tagállamban 25 %-kal nőtt a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló anyagok száma; mivel a gyermekek 70–85 %-a ismeri a bántalmazóját, és a bántalmazást elszenvedő gyermekek túlnyomó többsége olyan ember áldozata, akiben megbíznak; mivel ebben az időszakban jelentősen a családon belüli – különösen a nőkkel és gyermekekkel szembeni – erőszak bejelentett eseteinek száma; mivel a világjárvány bizonyítottan jelentős hatást fejtet ki a súlyos és szervezett bűnözés európai helyzetére olyan területeken, mint a kiberbűnözés, az áruhamisítás, a csalás és a vagyon elleni szervezett bűncselekmények (20); mivel a válság késlelteti és akadályozza az igazságszolgáltatáshoz, a segítségnyújtáshoz és a támogatáshoz való hozzáférést, valamint súlyosbítja a börtönviszonyokat; mivel a válság súlyosbította a migránsok helyzetét, kiszolgáltatottabbá téve őket a bűnözők általi visszaélésekkel szemben, és a csempészútvonalak eltolódását eredményezte;

| 1. | üdvözli a biztonsági unióra vonatkozó új stratégia közzétételét, és kiemeli a hatályos uniós jogszabályok hatékony végrehajtásának és értékelésének szükségességét ezen a területen; egyetért a Bizottsággal abban, hogy amennyiben hiányosságokat tártak fel a szabályozási és végrehajtási keretben, jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezések formájában egyaránt nyomon követésre van szükség; hangsúlyozza továbbá, hogy a biztonsági unióra vonatkozó stratégia keretében hozott intézkedéseknek kellően rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy reagáljanak a folyamatosan változó körülményekre és az elkövetési módjaikat változtató bűnszervezetekre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy minden új jogalkotási javaslatot alapos és átfogó hatásvizsgálatnak kell kísérnie, az alapvető jogokra gyakorolt hatás és a megkülönböztetés kockázata tekintetében is; kiemeli az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) kulcsszerepét az alapvető jogok tiszteletben tartásának értékelésében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus – természetétől függetlenül – az európai demokratikus társadalmak és az európai értékek veszélyeztetésére irányul; sajnálatosnak tartja, hogy különösen a dzsihádista támadásoknak és a jobboldali szélsőségességnek sok áldozata volt az elmúlt években; hangsúlyozza a bűnüldöző hatóságok fontos munkáját, amely számos támadás meghiúsításához járult hozzá; megjegyzi azonban, hogy a terrorfenyegetés szintje továbbra is magas az EU-ban; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa a terrorizmus elleni küzdelemről szóló (EU) 2017/541 irányelv teljes körű és gyors végrehajtását minden tagállamban; üdvözli a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó, a Bizottság által 2020. december 9-én előterjesztett új uniós menetrendet, amely a meglévő munkán és a menetrendben meghirdetett új kezdeményezéseken alapuló összehangolt megközelítést hirdet az Europol TE-SAT 2020. jelentésben említett különböző mozgatórugókon alapuló terrorfenyegetésekkel kapcsolatos felkészülés, megelőzés, védelem és reagálás céljából; úgy véli, hogy az abban található, különösen a koordinációra, a nemzeti, regionális és nemzetközi szintű fokozott együttműködésre és a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcserére, a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésre, az offline és online radikalizálódás elleni küzdelemre, a megelőzésre és az oktatásra, a gyűlöletbeszéd, a rasszizmus és az intolerancia elleni küzdelemre, valamint a terrorizmus áldozatainak védelmére, segítésére és támogatására irányuló intézkedések és fellépések hozzájárulnak majd a terrorizmus jelentette fenyegetés elleni jövőbeli eredményesebb fellépéshez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be egy holisztikus megközelítést a radikalizálódás megelőzésére és leküzdésére, amelynek egyesítenie kell a biztonsági, oktatási, szociális, kulturális és megkülönböztetés elleni politikákat, és be kell vonnia az összes érdekelt felet, köztük a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózatot (RAN), az alulról szerveződő közösségi kezdeményezéseket, az önszerveződő közösségi munkát, a közösségi rendfenntartást, a nyelvi és az értékbeli integrációt és az egész életen át tartó oktatást; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy hatékonyabban használja fel az uniós forrásokat erre a célra, és dolgozzon ki módszereket az érintett programok eredményességének értékelésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az oktatásnak, ezen belül pedig a kritikus gondolkodási készségek, a digitális készségek, az online biztonsággal kapcsolatos készségek fejlesztésének kulcsszerepe van a közép- és hosszú távú megelőzésben, valamint a bűncselekményhez vezető radikalizálódás és jogfosztottság-érzés csökkentésében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy az online terrorista tartalmak jelenléte – bár nem egyetlen tényezőként – katalizátornak bizonyult azon személyek és főként fiatalok radikalizálódásában, akik közül néhányan az (EU) 2017/541 irányelvben meghatározott terrorista bűncselekményeket követtek el; úgy véli, hogy a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelemnek döntő szerepe van a radikalizálódás kiváltó okainak kezelésében; hangsúlyozza, hogy egyértelmű jogi rendelkezések – többek között emberi jogi felülvizsgálat, valamint az alapvető jogok és az alkotmányos normák teljes körű tiszteletben tartását biztosító megfelelő és szilárd biztosítékok – alapján gyorsan azonosítani kell és teljes mértékben el kell távolítani az online terrorista tartalmakat; hangsúlyozza, hogy bár történt némi előrelépés e tekintetben, a vállalatokat sokkal jobban be kell vonni ebbe a folyamatba; átlátható mechanizmusokat kér az online terrorista tartalmak gyors azonosítása és bejelentése, valamint annak érdekében, hogy az uniós állampolgárok meg tudják jelölni az ilyen tartalmakat; e tekintetben fontos eszköznek tartja a terrorizmussal összefüggő tartalmak online terjesztésének megelőzéséről szóló rendeletre irányuló, a Parlament és a Tanács által a közelmúltban elfogadott javaslatot (21), és felszólít annak teljes körű végrehajtására, amint az hatályba lép; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az Europol szélsőséges internetes tartalmakkal foglalkozó uniós egységének (EU IRU) képességeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető jogok, amelyeket az Európai Unió Alapjogi Chartájának 10. és 11. cikke rögzít; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a közelmúltbeli vallási indíttatású terrortámadások fényében továbbra is biztosítsák ezeket az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a szervezett bűnözés elleni küzdelem Bizottság által bejelentett programját; megismétli a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló, 2008. október 24-i 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (22) felülvizsgálatára irányuló korábbi felhívásait, valamint azt, hogy szükség van a szervezett bűnözés közös fogalommeghatározására; úgy véli, hogy ennek a közös fogalommeghatározásnak figyelembe kell vennie a bűnözői csoportok által a gazdasági tevékenységek vagy a közbeszerzések feletti ellenőrzés megszerzése vagy a demokratikus folyamatok befolyásolása érdekében alkalmazott erőszakot, korrupciót vagy megfélemlítést is; úgy véli, hogy a szervezett bűnözői csoportokat hatékonyabban fel lehet számolni, ha megfosztják őket a bűncselekményekből származó nyereségtől; hangsúlyozza e tekintetben, hogy további intézkedésekre van szükség a vagyoni eszközök befagyasztása és elkobzása terén, ideértve az elítélés nélküli elkobzást is, és felhívja a tagállamokat, hogy e tekintetben fokozzák az együttműködést és az információcserét; hangsúlyozza, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni a kialakulóban lévő bűntevékenységeket, például a környezeti bűnözést, a vagyon elleni szervezett bűnözést vagy a kulturális javakkal folytatott illegális kereskedelmet, mivel ezeket gyakran más bűncselekmények finanszírozására használják fel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervről szóló, 2020. május 7-i bizottsági közleményt, amely további javításokat irányoz elő, különösen a meglévő jogszabályok érvényesítése és végrehajtása terén; megismétli, hogy jobb együttműködésre van szükség az igazgatási, igazságügyi és bűnüldöző hatóságok között az EU-ban, és különösen a tagállamok pénzügyi információs egységei között, többek között a FIU.net révén; úgy véli, hogy láthatóbbá kell tennie a biztonság területén folytatott együttműködés létező modelljeit, például a Bűnügyi Fenyegetettség Elleni Európai Multidiszciplináris Platform (EMPACT) kezdeményezést; úgy véli, hogy az Uniónak utat kell mutatnia a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) szükséges reformjával kapcsolatban; úgy véli, hogy alaposan értékelni kell, és szükség esetén felül kell vizsgálni a pénzmosás elleni irányelvet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megismétli az uniós intézményekhez és a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy eltökélten küzdjenek a rendszerszintű korrupció ellen, és dolgozzanak ki hatékony eszközöket a korrupció megelőzésére, leküzdésére és szankcionálására, valamint a csalás elleni küzdelemre és a közpénzek felhasználásának rendszeres ellenőrzésére; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdje újra éves korrupcióellenes nyomon követését és jelentéstételét, valamennyi tagállam és uniós intézmény, ügynökség és szerv tekintetében; hangsúlyozza ezért, hogy az új többéves pénzügyi keret és a helyreállítási terv alapján nyújtott uniós finanszírozást hatékonyan meg kell védeni a szervezett bűnözői csoportok által elkövetett korrupcióval és csalással szemben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy a befektetői letelepedési és állampolgársági programot működtető tagállamok gyakran elősegítik a korrupciót és a pénzmosást, és ezzel biztonsági kockázatokat hoznak be az Unióba; üdvözli a Bizottság (23) által e tekintetben indított kötelezettségszegési eljárásokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy teljes körűen éljen jogalkotási kezdeményezési jogával, és terjesszen elő jogalkotási javaslatot e programok betiltására vagy szabályozására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a gyermekek online és offline szexuális zaklatásának egyre terjedő jelenségét kezelő uniós és nemzeti szintű erőfeszítéseket, beleértve a gyermekek szexuális zaklatásának megelőzésére, felderítésére és bejelentésére, valamint az online gyermekpornográfia eltávolítására irányuló intézkedéseket, és javítani kell az ehhez kapcsolódó bűncselekmények kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását; tudomásul veszi a gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégiáról szóló 2020. július 24-i bizottsági közleményt; tudomásul veszi továbbá a Bizottság azon szándékát, hogy új, átfogó jogalkotási javaslatot nyújtson be, amely előírja a szolgáltatók számára, hogy már 2021 júniusa előtt észleljék és jelentsék a gyermekek online szexuális zaklatását; elvárja, hogy ez a javaslat teljes mértékben megfeleljen az alapvető jogoknak, és alapos hatásvizsgálattal egészüljön ki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy ezeket az intézkedéseket olyan figyelemfelkeltő kampánynak kell kísérnie, amelyet az összes érintett szereplővel, köztük a gyermekjogi szervezetekkel közösen dolgoznak ki, és amely oktatást nyújt a gyermekeknek, a szüleiknek és a tanáraiknak az online veszélyekről; kéri a gyermekek, ezen belül a személyes adataik és magánéletük jobb védelmét az interneten, és kéri a tagállamokat, hogy támogassák az e téren aktív meglévő hálózatokat és kampányokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2011/93/EU irányelvet, és sürgősen biztosítsanak megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat ezen irányelv teljes körű alkalmazása érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a büntető törvénykönyv számos tagállamban nagyon enyhe szankciókat ír elő a gyermekkel folytatott szexuális tevékenységért, ami nem jelent hatékony visszatartó erőt (24); felszólítja a tagállamokat, hogy értékeljék újra ezeket a szankciókat, és tegyék meg a szükséges jogszabályi módosításokat annak érdekében, hogy jogi kódexeiket gyorsan összhangba hozzák a 2011/93/EU irányelv rendelkezéseivel; sürgeti a Bizottságot annak értékelésére, hogy meg kell-e erősíteni az irányelvet az áldozatok védelmére és támogatására és a megelőzésre vonatkozó rendelkezések beillesztésével; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékezteti a Bizottságot arra a felhívására, hogy jelöljenek ki egy gyermekek jogaival foglalkozó uniós képviselőt, aki tájékozódási pontként szolgálna a gyermekekkel kapcsolatos valamennyi uniós ügyben és szakpolitikai területen; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a gyermekek szexuális zaklatása elleni hatékonyabb küzdelemre irányuló, 2020. július 24-i uniós stratégiába – a Parlament gyermekek jogairól szóló, 2019. november 26-i állásfoglalásában szorgalmazottaknak megfelelően – belefoglalja a gyermekek szexuális zaklatásának megelőzését és leküzdését célzó európai központ létrehozását, mivel ez a gyermekbántalmazás megelőzésére és kezelésére, valamint az áldozatok megsegítésére irányuló összehangolt és többszereplős – a bűnüldözést is bevonó – európai megközelítés fő pillére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a végpontok közötti titkosítás hozzájárul a polgárok magánéletének megóvásához, ezen belül a gyermekek védelméhez az interneten, előmozdítja az informatikai rendszerek biztonságát, és elengedhetetlen többek között a törvénysértéseket bejelentő oknyomozó újságírók és visszaélést bejelentő személyek számára; rámutat arra, hogy a szoftverrendszerekbe épített hátsó ajtók súlyosan veszélyeztethetik a titkosítás erősségét és hatékonyságát, és a bűnözők és a társadalmunk destabilizálására törekvő, Unión kívüli külső állami szereplők visszaélhetnek ezekkel; rámutat arra, hogy a bűnözők gyorsan alkalmazkodnak az új fejleményekhez, és jogellenes célokra használják ki a kialakulóban lévő technológiákat; ezért felhívja a tagállamokat és a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségét (CEPOL), hogy nyújtsanak magas színvonalú képzést a bűnüldöző hatóságok számára az érintett területeken; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy lehet-e olyan szabályozási megoldást találni, amely lehetővé teszi a bűnüldöző szervek számára a szükséges adatokhoz való jogszerű és célzott hozzáférést az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli, hogy az állami vagy nem állami szereplők által alkalmazott dezinformáció – különösen az új technológiák, például a mesterséges intelligencia és a mélykamu (deepfake) alkalmazásával felerősítve – alapvető fenyegetést jelent demokráciánkra és biztonságunkra; felhívja a Bizottságot, hogy a dezinformáció elleni küzdelmet – többek között a megfelelő finanszírozás biztosítása révén – tegye a biztonsági unióra vonatkozó stratégia központi elemévé; tudomásul veszi az európai demokráciáról szóló cselekvési tervet, amely a belső biztonságot fenyegető potenciális veszélyként kezeli a dezinformáció jelentette kihívást; emlékeztet a polgárokat az említett dezinformációs technikák alkalmazásáról tájékoztató figyelemfelhívó kampányok fontosságára; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri, hogy biztonsági unióra vonatkozó stratégia fontos eleme a társadalmi kohéziót gyengítő és az intézményekbe vetett bizalmat aláásó hibrid fenyegetések elleni küzdelem, valamint az EU ellenálló képességének növelése; e tekintetben hangsúlyozza a tagállamok közötti szorosabb együttműködés és az összes szereplő közötti jobb uniós szintű koordináció szükségességét e fenyegetés elleni fellépés érdekében; üdvözli a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés tekintetében a Bizottság által meghatározott kulcsfontosságú intézkedéseket, és hangsúlyozza, hogy a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos megfontolásokat be kell építeni a szélesebb körű szakpolitikai döntéshozatalba; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az új és fejlődő technológiák áthatják biztonságunk minden aspektusát, és újszerű biztonsági kihívásokat és fenyegetéseket teremtenek; kiemeli a védett kritikus infrastruktúra, ezen belül a digitális és kommunikációs infrastruktúra fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy az EU belső biztonságának az alapvető jogok és az európai értékek maradéktalan tiszteletben tartása mellett történő garantálása érdekében proaktív módon készítsen terveket az új technológiák kutatására, fejlesztésére és telepítésére; hangsúlyozza, hogy az EU nem finanszírozhat alapvető jogokat sértő technológiákat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy az 5G infrastruktúra a jövőbeli európai biztonság stratégiai eleme és az európai stratégiai ellenálló képesség kulcsfontosságú összetevője; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki tervet az európai 5G infrastruktúra kiépítésére, ideértve annak európai fejlesztésének finanszírozását is, valamint készítsen tervet az olyan harmadik országokból származó 5G-technológia fokozatos kivezetésére és kiváltására, amelyek nem tartják tiszteletben az alapvető jogokat és az európai értékeket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a szervezett embercsempészet gyakran a szervezett bűnözés más formáival is összefonódik; elvárja, hogy a 2021–2025-ös időszakra vonatkozó, migránscsempészés elleni uniós cselekvési terv tegyen javaslatot a csempészetet folytató bűnözői hálózatok megelőzésére, azonosítására, kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására irányuló kapacitás javítását célzó intézkedésekre; úgy véli, hogy a cselekvési tervnek fő szempontként kell foglalkoznia azzal a jelenséggel, hogy a csempészek a közösségi médiát és az online üzenetküldő platformokat használják szolgáltatásaik hirdetésére és az ügyfelek toborzására; véleménye szerint különös figyelmet kell fordítani a rendkívül veszélyeztetett csoportot alkotó és az Unióba vezető és az Unión belüli migrációs útvonalakon különböző kockázatoknak, többek között erőszaknak bántalmazásnak és kizsákmányolásnak kitett kísérő nélküli kiskorúakra (25); tudomásul veszi az uniós ügynökségek és szervezetek, nevezetesen az Europol Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központja (EMSC) szerepét; felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottság 2020-as iránymutatásának megfelelően a tengeren veszélybe kerülő embereknek biztosított humanitárius segítségnyújtás során tegyenek eleget a nemzetközi jognak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési terv elfogadását, amely megfelelő mutatókat és jelentéstételi rendelkezéseket is tartalmaz, és a délkelet-európai partnerekre (a Nyugat-Balkánra, Moldovára és Ukrajnára) is kiterjed, miközben fokozza az együttműködés a Közel-Kelet és Észak-Afrika országaival; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy rendszerszintű és összehangolt adatgyűjtést vezet be a tűzfegyverek lefoglalásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

22.

| 23. | szorgalmazza a „darknet” uniós szintű hatékony nyomon követésére irányuló, a Parlament által javasolt előkészítő intézkedés mielőbbi végrehajtását, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg további intézkedések meghozatalának lehetőségét a tűzfegyverek „darkneten” zajló tiltott kereskedelmének megakadályozására; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az elkövetkező öt évre szóló új uniós kábítószerügyi menetrend elfogadása révén erősítsék meg az Unió és a tagállamok elkötelezettségét a polgárok egészségének és a kábítószerekkel kapcsolatos fenyegetésekkel szembeni biztonságának védelme iránt; úgy véli, hogy az Unió kábítószer elleni politikájának továbbra is integrált, kiegyensúlyozott, multidiszciplináris, tényeken és emberi jogokon alapuló megközelítést kell követnie, és azt szorosan össze kell hangolni az Unió külső fellépésével; ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió hasonló figyelmet és erőforrásokat szenteljen a tiltott kábítószerek kínálati és keresleti oldalának egyaránt, és kéri, hogy az uniós cselekvési tervben helyezzenek fokozott hangsúlyt a rehabilitációra és a megelőzésre, többek között kifejezetten a gyermekeknek és fiataloknak szóló figyelemfelhívó kampányokon keresztül; |
| --- | --- |

24.

| 25. | támogatja a civil társadalom és más érintett érdekelt felek részvételét az EU kábítószer elleni programjáról és cselekvési tervéről (2021–2025) szóló bizottsági közleményről folytatott vitákban; úgy véli, hogy a kábítószerrel kapcsolatos kihívásokra adandó uniós és nemzeti válaszokat az érintettek, köztük a kábítószer-használók lehető legszélesebb körű bevonásával kell megtervezni; szorgalmazza az EMCDDA megbízatásának többféle függőségre való kiterjesztését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi a Bizottság 2020. december 9-i jogalkotási javaslatát (26), amely arra irányul, hogy megerősítse az Europol megbízatását az ügynökség Szerződésben meghatározott küldetésén és feladatain belül annak érdekében, hogy az jobban betölthesse szerepét a terrorizmus, valamint a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelem terén a bűnüldözési információcsere és együttműködés központjaként az Unióban, és hogy biztosítsa a megfelelő eszközöket az Europol számára az összes érintett partnerrel való hatékonyabb együttműködéshez; hangsúlyozza, hogy ezeknek a változásoknak nagyobb mértékű politikai elszámoltathatósággal, valamint fokozott igazságügyi ellenőrzéssel és parlamenti felügyelettel kell együtt járniuk, határozottan középpontba állítva az elszámoltathatóságot, az átláthatóságot és az alapvető jogok tiszteletben tartását; hangsúlyozza, hogy az Europol megbízatásának felülvizsgálata során teljes mértékben össze kell hangolni az ügynökség adatvédelmi rendszerét az (EU) 2018/1725 rendelettel (27); kéri az Europol megbízatására vonatkozó hatályos jogi keretrendszer értékelésének benyújtását a hatályos Europol-rendelet 68. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tudomásul veszi a prümi határozatok jogi keretének lehetséges korszerűsítését; elismeri a különböző szakértők által feltárt és többek között a nem megfelelő adatminőségnek tulajdonított hiányosságokat és lehetséges korrekciókat; emlékeztet a prümi rendszer alkalmazásával kapcsolatos, nyilvánosan hozzáférhető és pontos adatok fontosságára, és felhívja a Bizottságot, hogy a jelenlegi prümi keret megfelelő értékelése és az érdemi demokratikus ellenőrzés lehetővé tétele érdekében gyűjtse össze ezeket az adatokat valamennyi részt vevő tagállamtól; kéri, hogy minden esetleges új javaslat tegye a tagállamok kötelezettségévé ezen adatok átadását a Bizottságnak, amelyeket fel kell használni a rendszeres és nyilvánosan hozzáférhető felülvizsgálati jelentésekhez; kéri továbbá, hogy a javaslatot kísérje alapos, az alapvető jogokkal kapcsolatos következményekre is kiterjedő hatásvizsgálat, amelynek igazolnia kell, hogy az automatikus adatcsere rendelkezik-e hozzáadott értékkel, valamint hogy szükség van-e további biometrikusadat-kategóriákra; hangsúlyozza, hogy minden új megoldásnak tiszteletben kell tartania a szükségesség és az arányosság elvét, valamint az adatvédelemre vonatkozó uniós vívmányokat, és szilárd biztosítékokat kell nyújtania az alapvető jogok védelmére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat arra, hogy az utasokkal kapcsolatos adatok közléséről szóló irányelv (28) (API-irányelv) hozzájárult a határellenőrzések hatékonyságának növeléséhez és a biztonsági fenyegetést jelentő személyek azonosításához; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy kidolgozza az API-irányelv új, a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek és az adatvédelmi vívmányoknak megfelelő változatát; elvárja, hogy ezt a felülvizsgálatot alapos, az alapjogi következményekre is kiterjedő hatásvizsgálat kísérje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy az elmúlt években a bűnözők külső határokon történő felderítését és a rendőrségi együttműködés hatékonyságának növelését szolgáló fontos uniós jogalkotási kezdeményezések véglegesítésére került sor azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térség magas szintű biztonságához; emlékeztet továbbá arra, hogy ezek a kezdeményezések az uniós információs rendszerek új architektúrájára és interoperabilitására is kiterjednek, és hogy a figyelmet most ezek időben és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett történő végrehajtására kell összpontosítani; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az információk bűnüldözési szervek általi feldolgozásához szükséges kapacitás létfontosságú eleme a biztonsági erőfeszítések teljes láncolatának az Unió egészében; rámutat arra, hogy egy vagy több tagállam elégtelen kapacitása súlyosan gyengíti az EU biztonsági politikáinak hatékonyságát; felszólítja a Bizottságot, hogy hatáskörén belül tegyen meg mindent a megfelelő tagállami információfeldolgozási kapacitás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elismeri az Eurojust munkáját a nemzeti igazságügyi hatóságok által a nemzetközi bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén végzett munka támogatása és koordinálása terén; fokozott erőfeszítéseket szorgalmaz az igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bizalom – többek között az eljárási biztosítékokra vonatkozó menetrenddel kapcsolatos irányelvek hatékony végrehajtása révén történő – előmozdítása, valamint az Európai Unió igazságügyi ágazatán belüli információcsere és kommunikáció megkönnyítése és felgyorsítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés elmaradásban van a digitalizáció terén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást az igazságügyi hatóságoknak az alkalmas analitikai standardok és a megfelelő digitális eszközök beszerzése céljából az együttműködés elősegítése és felgyorsítása, valamint a biztonságos információcsere lehetővé tétele érdekében; üdvözli „Az igazságszolgáltatás digitalizációja az Európai Unióban” című, 2020. december 2-i bizottsági közleményt, valamint a határokon átnyúló polgári és büntetőeljárásokban alkalmazandó számítógépes kommunikációs rendszerről (e-CODEX rendszer) szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rámutat arra, hogy többek között a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés eszközeinek időben történő és megfelelő végrehajtása révén javítani kell a tagállamok közötti igazságügyi együttműködést, valamint a bírósági határozatok és ítéletek kölcsönös elismerését; rámutat arra, hogy a jogállamisággal kapcsolatos helyzetben több tagállamban bekövetkezett fejlemények hatással voltak erre az információcserére, valamint általában a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékek, ezen belül a jogállamiság közös értelmezésén alapul, amelynek alapvető eleme az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten további intézkedéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy a bűnüldöző szervek jobb képzést kapjanak a rasszizmus és a megkülönböztetés elleni küzdelem stratégiáival, valamint a faji és etnikai profilalkotás és erőszak megelőzésével, azonosításával és betiltásával kapcsolatban; felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be ezen a területen, és működjenek együtt a CEPOL-lal és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal; hangsúlyozza, hogy folyamatosan szükség van képzésre a radikalizálódás, a terrorizmus és a pénzmosás tendenciáival kapcsolatban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli az Európai Ügyészség létrehozását; kéri függetlenségének megőrzését és hatékony működésének biztosítását a nemzeti bírósági eljárásokban; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság jelentős mulasztást követett el azzal, hogy nem vette figyelembe az Európai Ügyészség szerepét biztonsági uniónk megerősítésében: szorgalmazza az Európai Ügyészség megbízatása esetleges kiterjesztésének értékelését az EUMSZ 83. cikkével összhangban, amint az Európai Ügyészség teljes mértékben működőképessé válik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az áldozatok jogairól szóló irányelv és az áldozatok jogaira vonatkozó egyéb uniós szabályok teljes körű és helyes végrehajtását; üdvözli az áldozatok jogaira vonatkozó stratégia elfogadását és az áldozatok jogaival foglalkozó bizottsági koordinátori poszt létrehozását; megismétli felhívását, hogy különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett sértettekre és a lefoglalt és elkobzott eszközökből és a bűncselekményekből származó jövedelemből történő kártalanításuk lehetőségére; megismétli az áldozatsegítő szolgálatok fenntartható finanszírozásának biztosítására irányuló felhívását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megismétli, hogy hatékony védelmet és segítséget kell nyújtani az emberkereskedelem kiszolgáltatott áldozatai, ezen belül társadalomba való visszailleszkedésük számára, különös figyelmet fordítva a kísérő nélküli kiskorúakra; kiemeli, hogy képzést kell biztosítani a bűnüldöző szervek személyzete számára az emberkereskedelem pszichológiai vonatkozásaival kapcsolatban, és hogy olyan gender- és gyermekbarát szemléletet kell bevezetni, amely megvalósítja a megkülönböztetésmentességet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség döntő fontosságú a radikalizálódás elleni küzdelem, a családon belüli erőszak csökkentése, valamint a szexuális zaklatás és a gyermekbántalmazás megelőzése szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy fontos megelőzési elemként építsen be a nemek közötti egyenlőséget támogató intézkedéseket biztonsági stratégiájába, és felhívja a Tanácsot, hogy egyhangú határozat elfogadásával aktiválja az áthidaló klauzulát annak érdekében, hogy az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében meghatározott bűncselekményi tényállásként azonosítsa a nők és lányok elleni erőszakot (és a nemi alapú erőszak más formáit); felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogató szolgáltatások nyújtása, szakosodott bűnüldözési egységek létrehozása és e bűncselekmények üldözése révén kezeljék prioritásként a családon belüli erőszak elleni küzdelmet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szolgáltassanak naprakész adatokat erről; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy ratifikálják az isztambuli egyezményt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok rendszerszinten nem hajtják végre teljes körűen és időben az EU biztonsági intézkedéseit; úgy véli, hogy a biztonsági intézkedések végrehajtása során nemcsak a törvény betűjének, hanem annak szellemének is meg kell felelni; megjegyzi, hogy ha a biztonsági intézkedéseket rendszerszinten nem hajtják végre teljes körűen és megfelelő időben, akkor fennáll a kockázata, hogy semmissé válnak, és nem eredményeznek nagyobb biztonságot, tehát nem felelnek meg többé a szükségesség és az arányosság követelményeinek; felhívja a Bizottságot, hogy az átültetésre előírt határidő lejárta után vagy a jogsértés megállapítását követően azonnal indítson kötelezettségszegési eljárásokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza a hatályos uniós biztonsági intézkedések hatékonyságát bizonyító tények fontosságát; rámutat arra, hogy e szakpolitikák nyilvánosan elérhető, számszerűsített és minőségi tényekkel igazolt hatékonyságától függ, hogy az alapvető jogok korlátozása milyen mértékben tekinthető szükségesnek és arányosnak; sajnálja, hogy a Bizottság mindezidáig csak nem ellenőrzött bizonyítékokat bocsátott rendelkezésre a biztonsági intézkedésekről, számszerűsített adatokat nem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje a hatályos biztonsági politikákat és megállapodásokat, és szükség esetén hozza azokat összhangba az EUB ítélkezési gyakorlatával; úgy véli, hogy az utasnyilvántartási adatállományokról az Egyesült Államokkal és Ausztráliával kötött megállapodásokat sürgősen módosítani kell, hogy azok megfeleljenek az EUB ítélkezési gyakorlatának, és súlyos mulasztásnak tartja, hogy a Bizottság elutasítja, hogy ennek megfelelően intézkedjen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aggodalmát fejezi ki egyes tevékenységeknek a bűnüldöző szervektől a magánszektorba történő kiszervezése miatt, és szorgalmazza a felügyelet javítását a magán- és a közszféra között a biztonság területén folytatott együttműködés tekintetében; sajnálja, hogy a biztonsági rendszereket vagy azok egy részét létrehozó magánvállalatok uniós finanszírozása nem átlátható; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mély aggodalmát fejezi ki a bel- és igazságügy területén működő egyes uniós ügynökségek számára megbízatásuk maradéktalan teljesítéséhez biztosított erőforrások hiánya miatt; szorgalmazza, hogy a bel- és igazságügy területén működő uniós ügynökségek és szervek számára biztosítsanak megfelelő finanszírozást és személyi állományt annak érdekében, hogy az EU képes legyen megvalósítani a biztonsági unióra vonatkozó stratégiát; |
| --- | --- |

42.

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0022.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0204.

(3)  HL C 388., 2020.11.13., 42. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0021.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0173.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0066.

(7)  Európai uniós jelentés a terrorizmus helyzetéről és tendenciáiról (TE-SAT), közzététel: 2020. június 23.; Az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2019. évi értékelése (IOCTA), 2020. október 5.; Az elszigeteltség kihasználása: a gyermekek online szexuális bántalmazásának elkövetői és áldozatai a Covid19-járvány idején, 2020. június 19.

(8)  Europol, TE-SAT 2020., 66. o.

(9)  Az Europol TE-SAT 2020. alapján, 24. o.

(10)  A Bizottság 2020. szeptember 30-i jelentése a terrorizmus elleni küzdelemről szóló COM(2020)0619, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv 29. cikkének (1) bekezdése alapján.

(11)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

(12)  Az EU biztonsági unióra vonatkozó stratégiája, 19. o.

(13)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(14)  Az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv 20. cikkében előírtak szerinti, az emberkereskedelem elleni küzdelem terén elért eredményekről szóló harmadikt jelentés kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2020)0226), 3. o.

(15)  EMCDDA, 2020. évi európai jelentés a kábítószerekről – trendek és fejlemények, 2020. szeptember, 66. o.

(16)  Deloitte Consulting & Advisory CVBA, Study on the Feasibility of Improving Information Exchange under the Prüm Decisions, 2020. május, 7. o.

(17)  HL L 132., 2016.5.21., 1. o.

(18)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(19)  A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról, valamint a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, 2020. május 11-i európai bizottsági jelentés (COM(2020)0188), 9. o.

(20)  Europol, Hogyan fertőzte meg Európát 2020-ban a Covid19-hez kapcsolódó bűnözés, 2020. november 12.

(21)  COM(2018)0640.

(22)  HL L 300., 2008.11.11., 42. o.

(23)  A 2020. október 20-i kötelezettségszegési eljárások Ciprus és Málta ellen befektetői állampolgársáagi programjaik, más néven az „aranyútlevél” tárgyában.

(24)  A Bizottság 2016. december 16-i jelentése a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelvnek való megfelelés érdekében a tagállamok által meghozott szükséges intézkedések mértékének értékeléséről (COM(2016)0871), 8. o.

(25)  Migránscsempészés Elleni Európai Központ (Europol): 4. éves tevékenységi jelentés – 2020.

(26)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az (EU) 2016/794 rendeletnek az Europol és magánfelek közötti együttműködés, a személyes adatok Europol általi, bűnügyi nyomozások támogatása érdekében végzett kezelése, valamint az Europol kutatásban és innovációban betöltött szerepe tekintetében történő módosításáról (COM(2020)0796).

(27)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(28)  A Tanács 2004/82/EK irányelve (2004. április 29.) a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről (HL L 261., 2004.8.6., 24. o.).

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/150

---

P9_TA(2020)0379

A nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről (2020/2896(RSP))

(2021/C 445/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének i. pontjára, 157. és 236. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének i. pontjára, 157. és 236. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács eljárási szabályzata 2. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács eljárási szabályzata 2. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre (a megkülönböztetés elleni irányelv) irányuló, 2008. július 2-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre (a megkülönböztetés elleni irányelv) irányuló, 2008. július 2-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0426),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv) irányuló, 2012. március 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv) irányuló, 2012. március 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614),

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére (isztambuli egyezmény), amelyet 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére (isztambuli egyezmény), amelyet 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló, 2016. március 4-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0109),

| — | tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemek közötti bérszakadékról szóló, 2020. január 30-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti bérszakadékról szóló, 2020. január 30-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség az EU kül- és biztonságpolitikájában” című, 2020. október 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség az EU kül- és biztonságpolitikájában” című, 2020. október 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a George Floyd halálát követő, rasszizmus elleni tiltakozásokról szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a George Floyd halálát követő, rasszizmus elleni tiltakozásokról szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. évi mutatójára, amelyet 2020. október 28-án tettek közzé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. évi mutatójára, amelyet 2020. október 28-án tettek közzé,

| — | tekintettel az EU-ban a nemek között az ápolási-gondozási munkában és a bérekben megnyilvánuló egyenlőtlenségről szóló, 2020. november 19-i EIGE-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a nemek között az ápolási-gondozási munkában és a bérekben megnyilvánuló egyenlőtlenségről szóló, 2020. november 19-i EIGE-jelentésre,

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőséget biztosító gazdaságok az EU-ban: a következő lépések” című, 2019. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőséget biztosító gazdaságok az EU-ban: a következő lépések” című, 2019. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a nemek közötti bérszakadék megszüntetéséről szóló, 2020. december 2-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti bérszakadék megszüntetéséről szóló, 2020. december 2-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, és különösen annak 2., 3., 9. és 15. elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére, és különösen annak 2., 3., 9. és 15. elvére,

| — | tekintettel az ENSZ 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira, és különösen az 5. és 8. számú célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési céljaira, és különösen az 5. és 8. számú célra,

| — | tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020-2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020-2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője által kiadott, „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési terv (GAP) – Az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó ambiciózus program” című, 2020. november 25-i közös közleményre (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője által kiadott, „A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési terv (GAP) – Az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó ambiciózus program” című, 2020. november 25-i közös közleményre (JOIN(2020)0017),

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698),

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című, 2020. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című, 2020. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2020)0565),

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer” című, 2020. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer” című, 2020. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2020)0620),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapelve és kiemelt célkitűzése; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában is rögzített alapvető jog, amelyet teljes mértékben tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapelve és kiemelt célkitűzése; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a Szerződésekben és az Alapjogi Chartában is rögzített alapvető jog, amelyet teljes mértékben tiszteletben kell tartani;

| B. | mivel az EUMSZ 8. cikke lefekteti a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét, amely értelmében az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 8. cikke lefekteti a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét, amely értelmében az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására;

| C. | mivel a nemen és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést gyakran átfedi az egyéb alapon – például faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján – történő megkülönböztetés, ami kettős és többszörös megkülönböztetéshez vezet; mivel az uniós szakpolitikákban a horizontális interszekcionális megközelítés és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőség és általában az egyenlőség eléréséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemen és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést gyakran átfedi az egyéb alapon – például faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján – történő megkülönböztetés, ami kettős és többszörös megkülönböztetéshez vezet; mivel az uniós szakpolitikákban a horizontális interszekcionális megközelítés és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőség és általában az egyenlőség eléréséhez;

| D. | mivel a megkülönböztetés e többszörös veszélyének felismerése és kezelése érdekében a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos valamennyi politikában alapvető fontosságú a horizontális interszekcionális megközelítés; mivel az uniós politikák mindeddig nem vezettek be interszekcionális megközelítést, hanem főként a megkülönböztetés egyéni dimenziójára összpontosítottak, ami nem foglalkozik a megkülönböztetés intézményi, strukturális és történelmi dimenzióival; mivel az interszekcionális elemzés nemcsak a strukturális akadályok megértését teszi lehetővé, hanem bizonyítékkal szolgál referenciaértékek megállapításához és a rendszerszintű megkülönböztetés, a kirekesztés és a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni stratégiai és hatékony szakpolitikák felé vezető út kijelöléséhez is; |
| --- | --- |

D.

mivel a megkülönböztetés e többszörös veszélyének felismerése és kezelése érdekében a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos valamennyi politikában alapvető fontosságú a horizontális interszekcionális megközelítés; mivel az uniós politikák mindeddig nem vezettek be interszekcionális megközelítést, hanem főként a megkülönböztetés egyéni dimenziójára összpontosítottak, ami nem foglalkozik a megkülönböztetés intézményi, strukturális és történelmi dimenzióival; mivel az interszekcionális elemzés nemcsak a strukturális akadályok megértését teszi lehetővé, hanem bizonyítékkal szolgál referenciaértékek megállapításához és a rendszerszintű megkülönböztetés, a kirekesztés és a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni stratégiai és hatékony szakpolitikák felé vezető út kijelöléséhez is;

| E. | mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. évi EIGE-mutató szerint még egyetlen uniós országban sem valósult meg teljes mértékben a férfiak és nők közötti egyenlőség; mivel még mindig lassú az EU által a nemek közötti egyenlőség terén elért fejlődés, és átlagosan kétévente egy ponttal emelkedik az indexpont; mivel ebben az ütemben 60 évbe telne megvalósítani a nemek közötti egyenlőséget az EU-ban; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. évi EIGE-mutató szerint még egyetlen uniós országban sem valósult meg teljes mértékben a férfiak és nők közötti egyenlőség; mivel még mindig lassú az EU által a nemek közötti egyenlőség terén elért fejlődés, és átlagosan kétévente egy ponttal emelkedik az indexpont; mivel ebben az ütemben 60 évbe telne megvalósítani a nemek közötti egyenlőséget az EU-ban;

| F. | mivel a nemi alapú erőszak minden formája megkülönböztetésnek és az emberi jogoknak a nemek közötti egyenlőtlenségben gyökerező megsértésének minősül, amit segít fenntartani és megerősíteni azt; mivel a nemi alapú erőszak a nemek közötti egyenlőség elérésének egyik legnagyobb akadálya; mivel az Alapjogi Ügynökség (FRA) 2014. évi felmérése azt mutatta, hogy 15 éves kor felett a nők egyharmada élt át fizikai vagy szexuális erőszakot, hogy a nők 55 %-a volt már a szexuális zaklatás egy vagy több formájának áldozata, és hogy átlagosan két és fél naponta hal meg egy nő kapcsolati erőszak következtében; mivel az egyenlőség előfeltétele az erőszaktól mentes élet; mivel az EU-ban évente mintegy 3 500 nőgyilkosságot követnek el a kapcsolati erőszakkal összefüggésben (6); mivel a nemek szerint lebontott és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, összehasonlítható adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy teljes mértékben tükrözzék a nemi alapú erőszak mértékét, láthatóvá tegyék az egyenlőtlenségeket, és célzott politikákat hozzanak létre; mivel az uniós és tagállami politikák különböző területein még mindig hiányoznak a nemek szerint lebontott és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő adatok; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemi alapú erőszak minden formája megkülönböztetésnek és az emberi jogoknak a nemek közötti egyenlőtlenségben gyökerező megsértésének minősül, amit segít fenntartani és megerősíteni azt; mivel a nemi alapú erőszak a nemek közötti egyenlőség elérésének egyik legnagyobb akadálya; mivel az Alapjogi Ügynökség (FRA) 2014. évi felmérése azt mutatta, hogy 15 éves kor felett a nők egyharmada élt át fizikai vagy szexuális erőszakot, hogy a nők 55 %-a volt már a szexuális zaklatás egy vagy több formájának áldozata, és hogy átlagosan két és fél naponta hal meg egy nő kapcsolati erőszak következtében; mivel az egyenlőség előfeltétele az erőszaktól mentes élet; mivel az EU-ban évente mintegy 3 500 nőgyilkosságot követnek el a kapcsolati erőszakkal összefüggésben (6); mivel a nemek szerint lebontott és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, összehasonlítható adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy teljes mértékben tükrözzék a nemi alapú erőszak mértékét, láthatóvá tegyék az egyenlőtlenségeket, és célzott politikákat hozzanak létre; mivel az uniós és tagállami politikák különböző területein még mindig hiányoznak a nemek szerint lebontott és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő adatok;

| G. | mivel a Bizottság legfrissebb adatai szerint a nemek közötti órabérkülönbség az Unióban 16 %-os, jóllehet e tekintetben számottevő eltérések tapasztalhatók az egyes tagállamok között; mivel a foglalkoztatási rátákat és az általános munkaerőpiaci részvételt is figyelembe véve a nemek közötti bérszakadék 40 %-ra emelkedik; mivel a helyzet a nők nyugdíjba vonulásával még rosszabb, tekintve, hogy nyugdíjuk – többek között a nemek közötti bérszakadék következtében – körülbelül 37 %-kal kevesebbet ér, mint a férfiaké; mivel az EU-ban a tagállamonként jelentősen eltérő foglalkoztatási ráta még mindig magasabb volt a férfiak esetében (79 %), mint a nők esetében (67,4 %) 2018-ban; mivel 2018-ban a 20–64 év közötti foglalkoztatott nők 31,3 %-a dolgozott részmunkaidőben, szemben a férfiak 8,7 %-os arányával; mivel a nők felülreprezentáltak az informális gazdaságban, a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatásban, valamint a bizonytalan és rosszul fizetett munkahelyeken; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság legfrissebb adatai szerint a nemek közötti órabérkülönbség az Unióban 16 %-os, jóllehet e tekintetben számottevő eltérések tapasztalhatók az egyes tagállamok között; mivel a foglalkoztatási rátákat és az általános munkaerőpiaci részvételt is figyelembe véve a nemek közötti bérszakadék 40 %-ra emelkedik; mivel a helyzet a nők nyugdíjba vonulásával még rosszabb, tekintve, hogy nyugdíjuk – többek között a nemek közötti bérszakadék következtében – körülbelül 37 %-kal kevesebbet ér, mint a férfiaké; mivel az EU-ban a tagállamonként jelentősen eltérő foglalkoztatási ráta még mindig magasabb volt a férfiak esetében (79 %), mint a nők esetében (67,4 %) 2018-ban; mivel 2018-ban a 20–64 év közötti foglalkoztatott nők 31,3 %-a dolgozott részmunkaidőben, szemben a férfiak 8,7 %-os arányával; mivel a nők felülreprezentáltak az informális gazdaságban, a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatásban, valamint a bizonytalan és rosszul fizetett munkahelyeken;

| H. | mivel a fizetés nélkül végzett gondozási és háztartási munkát főként nők végzik, ami kihat a foglalkoztatásra és a szakmai előmenetelre, és hozzájárul a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadékhoz; mivel becslések szerint a gondozási ágazatban a szolgáltatások 80 %-át házi gondozók, zömmel nők (75 %), köztük migráns nők nyújtják; |
| --- | --- |

H.

mivel a fizetés nélkül végzett gondozási és háztartási munkát főként nők végzik, ami kihat a foglalkoztatásra és a szakmai előmenetelre, és hozzájárul a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadékhoz; mivel becslések szerint a gondozási ágazatban a szolgáltatások 80 %-át házi gondozók, zömmel nők (75 %), köztük migráns nők nyújtják;

| I. | mivel ezért a nők a munkaerőpiacon továbbra is alulreprezentáltak és a megkülönböztetés több formájától szenvednek, és mivel a cél az, hogy a férfiakkal azonos lehetőségeket biztosítsanak számukra a munkahelyükön e különbségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel ezért a nők a munkaerőpiacon továbbra is alulreprezentáltak és a megkülönböztetés több formájától szenvednek, és mivel a cél az, hogy a férfiakkal azonos lehetőségeket biztosítsanak számukra a munkahelyükön e különbségek csökkentése érdekében;

| J. | mivel „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című, 2020. január 14-i bizottsági közlemény (COM(2020)0014) szerint – annak elősegítése érdekében, hogy a nők a férfiakkal egyenlő alapon vehessenek részt a munkaerőpiacon – megfelelőbb gyermekgondozási és tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokkal biztosítani lehet, hogy a gondozási feladatok nők és férfiak közötti megoszlása kiegyenlítettebb legyen; |
| --- | --- |

J.

mivel „A méltányos átállást szolgáló erős szociális Európa” című, 2020. január 14-i bizottsági közlemény (COM(2020)0014) szerint – annak elősegítése érdekében, hogy a nők a férfiakkal egyenlő alapon vehessenek részt a munkaerőpiacon – megfelelőbb gyermekgondozási és tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokkal biztosítani lehet, hogy a gondozási feladatok nők és férfiak közötti megoszlása kiegyenlítettebb legyen;

| K. | mivel számos területen továbbra is fennállnak a nemek közötti különbségek és strukturális akadályok, amelyek a nőket és a férfiakat a hagyományos szerepükre korlátozzák, és megakadályozzák, hogy a nőknek lehetőségük legyen arra, hogy teljes mértékben éljenek a foglalkoztatás, a munkavégzés és a fizetés terén az egyenlőséghez való alapvető jogukkal; |
| --- | --- |

K.

mivel számos területen továbbra is fennállnak a nemek közötti különbségek és strukturális akadályok, amelyek a nőket és a férfiakat a hagyományos szerepükre korlátozzák, és megakadályozzák, hogy a nőknek lehetőségük legyen arra, hogy teljes mértékben éljenek a foglalkoztatás, a munkavégzés és a fizetés terén az egyenlőséghez való alapvető jogukkal;

| L. | mivel a nők alulreprezentáltak a döntéshozatali pozíciókban, beleértve a gazdasági ágazatot is, és még messze nem valósult meg a nemek közötti egyenlőség; mivel az EIGE szerint az EU-ban a parlamenti képviselők kevesebb mint egyharmada nő; mivel a legtöbb döntéshozó szerv nem rendelkezik szakértelemmel a nemek közötti egyenlőség terén; |
| --- | --- |

L.

mivel a nők alulreprezentáltak a döntéshozatali pozíciókban, beleértve a gazdasági ágazatot is, és még messze nem valósult meg a nemek közötti egyenlőség; mivel az EIGE szerint az EU-ban a parlamenti képviselők kevesebb mint egyharmada nő; mivel a legtöbb döntéshozó szerv nem rendelkezik szakértelemmel a nemek közötti egyenlőség terén;

| M. | mivel a nemi szerepekről alkotott sztereotip nézetek hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőtlenségekhez, és segítenek fenntartani a nemi alapú erőszakot; mivel a társadalom egészének érdeke a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni küzdelem, és mivel döntő fontosságú a férfiak részvétele a nemek közötti egyenlőtlenség és a nemi alapú erőszak elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemi szerepekről alkotott sztereotip nézetek hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőtlenségekhez, és segítenek fenntartani a nemi alapú erőszakot; mivel a társadalom egészének érdeke a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni küzdelem, és mivel döntő fontosságú a férfiak részvétele a nemek közötti egyenlőtlenség és a nemi alapú erőszak elleni küzdelemben;

| N. | mivel a nemek közötti egyenlőség eléréséhez alapvető fontosságú a szexuális és reprodukciós egészségügyi ellátáshoz és jogokhoz való hozzáférés; mivel a szexuális és reprodukciós egészség és jogok tagadása a nők elleni erőszak egyik formája; mivel a Parlament az újonnan elfogadott uniós egészségügyi cselekvési programjában foglalkozott a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal annak érdekében, hogy időben biztosítsa a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztonságos biztosításához szükséges termékekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemek közötti egyenlőség eléréséhez alapvető fontosságú a szexuális és reprodukciós egészségügyi ellátáshoz és jogokhoz való hozzáférés; mivel a szexuális és reprodukciós egészség és jogok tagadása a nők elleni erőszak egyik formája; mivel a Parlament az újonnan elfogadott uniós egészségügyi cselekvési programjában foglalkozott a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal annak érdekében, hogy időben biztosítsa a szexuális és reprodukciós egészség és jogok biztonságos biztosításához szükséges termékekhez való hozzáférést;

| O. | mivel pozitív előrelépés történt az EU-ban, de még van mit javítani, mivel komoly visszaesés tapasztalható a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai tekintetében, többek között a szexuális és reprodukciós egészség és jogok területén; mivel a legmagasabb politikai szinten kell ellensúlyozni ezt a visszalépést és védeni a nemek közötti egyenlőséget és a nők jogait; |
| --- | --- |

O.

mivel pozitív előrelépés történt az EU-ban, de még van mit javítani, mivel komoly visszaesés tapasztalható a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai tekintetében, többek között a szexuális és reprodukciós egészség és jogok területén; mivel a legmagasabb politikai szinten kell ellensúlyozni ezt a visszalépést és védeni a nemek közötti egyenlőséget és a nők jogait;

| P. | mivel Covid19-világjárvány aránytalan mértékben sújtotta a nőket és a lányokat a meglévő egyenlőtlenségek eredményeképpen, amelyek többek között a nemi alapú erőszak exponenciális növekedéséhez és a nagyobb arányú munkaerőpiaci lemorzsolódáshoz vezettek; mivel alapvető, hogy a Covid19-válságra adott válasz valamennyi szakaszába beépítsék a nemek közötti egyenlőség szempontját; |
| --- | --- |

P.

mivel Covid19-világjárvány aránytalan mértékben sújtotta a nőket és a lányokat a meglévő egyenlőtlenségek eredményeképpen, amelyek többek között a nemi alapú erőszak exponenciális növekedéséhez és a nagyobb arányú munkaerőpiaci lemorzsolódáshoz vezettek; mivel alapvető, hogy a Covid19-válságra adott válasz valamennyi szakaszába beépítsék a nemek közötti egyenlőség szempontját;

| Q. | mivel társadalmunk legbizonytalanabb munkahelyeinek betöltésével a nőket sújtotta leginkább a Covid19-világjárvány a részleges munkanélküliség, a munkahelyük elvesztésének kockázata és a gyermekgondozás hiánya miatt kikényszerített távmunka következtében; mivel az EU-ban a nők egyötödét fenyegette a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés (7); mivel az egyszülős családok 85 %-át nők alkotják, akiket még inkább fenyeget a bizonytalanság és a növekvő szegénység; mivel a következő hónapokban világszerte várhatóan 500 millió ember (8) fog elszegényedni, többségükben nők; mivel a szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek strukturális okai vannak, amelyeket fel kell számolni és vissza kell szorítani, különösen a foglalkoztatással, a lakhatással, a mobilitással és a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szakpolitikák révén; |
| --- | --- |

Q.

mivel társadalmunk legbizonytalanabb munkahelyeinek betöltésével a nőket sújtotta leginkább a Covid19-világjárvány a részleges munkanélküliség, a munkahelyük elvesztésének kockázata és a gyermekgondozás hiánya miatt kikényszerített távmunka következtében; mivel az EU-ban a nők egyötödét fenyegette a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés (7); mivel az egyszülős családok 85 %-át nők alkotják, akiket még inkább fenyeget a bizonytalanság és a növekvő szegénység; mivel a következő hónapokban világszerte várhatóan 500 millió ember (8) fog elszegényedni, többségükben nők; mivel a szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek strukturális okai vannak, amelyeket fel kell számolni és vissza kell szorítani, különösen a foglalkoztatással, a lakhatással, a mobilitással és a közszolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos szakpolitikák révén;

| R. | mivel a Covid19-válság rámutatott az uniós integráció és a tagállamok közötti együttműködés és párbeszéd megerősítésének, a megoldások megosztásának, valamint az uniós szintű fellépések és összehangolt válaszok megvalósításának fontosságára, többek között a nemek közötti egyenlőség területén; |
| --- | --- |

R.

mivel a Covid19-válság rámutatott az uniós integráció és a tagállamok közötti együttműködés és párbeszéd megerősítésének, a megoldások megosztásának, valamint az uniós szintű fellépések és összehangolt válaszok megvalósításának fontosságára, többek között a nemek közötti egyenlőség területén;

| S. | mivel a Parlament és a Tanács közötti megállapodást követően a nemek közötti egyenlőség érvényesítése most először horizontális prioritás lesz a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben, és azt az egyes jogalkotási és szakpolitikai javaslatok hatásvizsgálatának, valamint a programok nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő nyomon követésének és értékelésének kell kísérnie, többek között a nemek közötti egyenlőségre szánt források nyomon követése révén; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés végrehajtását a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a fő uniós finanszírozási programok keretében a legmagasabb politikai szinten is nyomon kell követni; mivel a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok jogainak érvényesítése a gazdasági fellendülés és az inkluzív fenntartható fejlődés előfeltétele; |
| --- | --- |

S.

mivel a Parlament és a Tanács közötti megállapodást követően a nemek közötti egyenlőség érvényesítése most először horizontális prioritás lesz a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben, és azt az egyes jogalkotási és szakpolitikai javaslatok hatásvizsgálatának, valamint a programok nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő nyomon követésének és értékelésének kell kísérnie, többek között a nemek közötti egyenlőségre szánt források nyomon követése révén; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés végrehajtását a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a fő uniós finanszírozási programok keretében a legmagasabb politikai szinten is nyomon kell követni; mivel a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok jogainak érvényesítése a gazdasági fellendülés és az inkluzív fenntartható fejlődés előfeltétele;

| T. | mivel a jóváhagyása óta eltelt nyolc év alatt az isztambuli egyezményt még nem ratifikálta az összes tagállam, és az EU sem; mivel az isztambuli egyezmény a nemi alapú erőszak megelőzésének és leküzdésének legfontosabb meglévő nemzetközi eszköze; |
| --- | --- |

T.

mivel a jóváhagyása óta eltelt nyolc év alatt az isztambuli egyezményt még nem ratifikálta az összes tagállam, és az EU sem; mivel az isztambuli egyezmény a nemi alapú erőszak megelőzésének és leküzdésének legfontosabb meglévő nemzetközi eszköze;

| U. | mivel a Parlament számos állásfoglalásban, például az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában kérte a Tanácsot, hogy aktiválja az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében foglalt áthidaló klauzulát annak érdekében, hogy a nemi alapú erőszakot is felvegyék az uniós dimenziójú bűncselekmények listájára (Eurocrimes); mivel a Parlament számos alkalommal kérte a nemi alapú erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló irányelv elfogadását; |
| --- | --- |

U.

mivel a Parlament számos állásfoglalásban, például az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalásában kérte a Tanácsot, hogy aktiválja az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében foglalt áthidaló klauzulát annak érdekében, hogy a nemi alapú erőszakot is felvegyék az uniós dimenziójú bűncselekmények listájára (Eurocrimes); mivel a Parlament számos alkalommal kérte a nemi alapú erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló irányelv elfogadását;

| V. | mivel hét évvel azután, hogy a Bizottság előterjesztette javaslatát, a Parlament pedig elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját, még mindig nincs megegyezés a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvvel kapcsolatban (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv), és a javaslatot azóta is blokkolják a Tanácsban; |
| --- | --- |

V.

mivel hét évvel azután, hogy a Bizottság előterjesztette javaslatát, a Parlament pedig elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját, még mindig nincs megegyezés a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvvel kapcsolatban (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv), és a javaslatot azóta is blokkolják a Tanácsban;

| W. | mivel 12 évvel azután, hogy a Bizottság előterjesztette javaslatát, még mindig nincs megegyezés a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvvel kapcsolatban, és a javaslatot azóta is blokkolják a Tanácsban; |
| --- | --- |

W.

mivel 12 évvel azután, hogy a Bizottság előterjesztette javaslatát, még mindig nincs megegyezés a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvvel kapcsolatban, és a javaslatot azóta is blokkolják a Tanácsban;

| X. | mivel „A nemek közötti egyenlőséget biztosító gazdaságok az EU-ban: A következő lépések” című, 2019. december 10-én elfogadott következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta, hogy „miközben a régi kihívások továbbra is fennállnak, újak jelennek meg. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan kitűzött célok még nem valósultak meg teljes mértékben”, továbbá felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy „erősítsék meg a nemek közötti egyenlőséget [...] a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekről uniós szinten és a legmagasabb politikai szinten folytatott magas szintű politikai párbeszéd aktív előmozdítása révén”; |
| --- | --- |

X.

mivel „A nemek közötti egyenlőséget biztosító gazdaságok az EU-ban: A következő lépések” című, 2019. december 10-én elfogadott következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta, hogy „miközben a régi kihívások továbbra is fennállnak, újak jelennek meg. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan kitűzött célok még nem valósultak meg teljes mértékben”, továbbá felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy „erősítsék meg a nemek közötti egyenlőséget [...] a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekről uniós szinten és a legmagasabb politikai szinten folytatott magas szintű politikai párbeszéd aktív előmozdítása révén”;

| Y. | mivel a magas szintű politikai párbeszéd és az uniós szintű párbeszéd a legtöbb szakpolitikai területen hatékonynak bizonyult a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentésében és az európai integráció előmozdításában; mivel a legmagasabb politikai szinten folytatott strukturált párbeszéd elengedhetetlen a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő uniós jogszabályok elfogadása révén történő védelméhez és előmozdításához; |
| --- | --- |

Y.

mivel a magas szintű politikai párbeszéd és az uniós szintű párbeszéd a legtöbb szakpolitikai területen hatékonynak bizonyult a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentésében és az európai integráció előmozdításában; mivel a legmagasabb politikai szinten folytatott strukturált párbeszéd elengedhetetlen a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő uniós jogszabályok elfogadása révén történő védelméhez és előmozdításához;

| Z. | mivel alapvető fontosságú a Tanács mint az EU társjogalkotójának szerepe; mivel a tanácsi formációkat úgy kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a jelenlegi politikai kihívásoknak és prioritásoknak; mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció hiánya növeli a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelmen kívül hagyó jogszabályok elfogadásának kockázatát; |
| --- | --- |

Z.

mivel alapvető fontosságú a Tanács mint az EU társjogalkotójának szerepe; mivel a tanácsi formációkat úgy kell kialakítani, hogy azok megfeleljenek a jelenlegi politikai kihívásoknak és prioritásoknak; mivel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció hiánya növeli a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelmen kívül hagyó jogszabályok elfogadásának kockázatát;

| AA. | mivel a jelenlegi Bizottság határozott elkötelezettséget mutatott a nemek közötti egyenlőség előmozdítása iránt az elnöke politikai iránymutatásaiban és az azt követő intézkedések révén; |
| --- | --- |

AA.

mivel a jelenlegi Bizottság határozott elkötelezettséget mutatott a nemek közötti egyenlőség előmozdítása iránt az elnöke politikai iránymutatásaiban és az azt követő intézkedések révén;

| AB. | mivel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács foglalkozik jelenleg a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel, amely nem tükrözi megfelelően az összes kezelendő szempontot; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács foglalkozik jelenleg a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel, amely nem tükrözi megfelelően az összes kezelendő szempontot;

| AC. | mivel a Parlament már kérte a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok új tanácsi formációjának létrehozását; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Parlament már kérte a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok új tanácsi formációjának létrehozását;

| AD. | mivel az Európai Unió Tanácsának több elnöksége is pozitív erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy informális találkozókat szervezzen a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok számára, valamint hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket tűzzön napirendre; mivel ezt a gyakorlatot egy erre a célra létrehozott állandó fórumon keresztül kell intézményesíteni; |
| --- | --- |

AD.

mivel az Európai Unió Tanácsának több elnöksége is pozitív erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy informális találkozókat szervezzen a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok számára, valamint hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket tűzzön napirendre; mivel ezt a gyakorlatot egy erre a célra létrehozott állandó fórumon keresztül kell intézményesíteni;

| AE. | mivel az egységes fellépés elengedhetetlen a nők jogainak javításához és harmonizálásához Európában a tagállamok közötti erős – a legambiciózusabb uniós jogszabályok megosztásán és végrehajtásán, valamint az EU-ban jelenleg hatályos bevált gyakorlatok végrehajtásán alapuló – paktum révén; |
| --- | --- |

AE.

mivel az egységes fellépés elengedhetetlen a nők jogainak javításához és harmonizálásához Európában a tagállamok közötti erős – a legambiciózusabb uniós jogszabályok megosztásán és végrehajtásán, valamint az EU-ban jelenleg hatályos bevált gyakorlatok végrehajtásán alapuló – paktum révén;

| AF. | mivel a Bizottság testületében külön biztos felelős az egyenlőségért, és a Parlament is rendelkezik a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó önálló bizottsággal, a Tanácsnak azonban nincsen a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó saját testülete, és a nemek közötti egyenlőségért felelős tagállami miniszterek és államtitkárok sem rendelkeznek e célra kialakított és hivatalos vitafórummal; |
| --- | --- |

AF.

mivel a Bizottság testületében külön biztos felelős az egyenlőségért, és a Parlament is rendelkezik a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó önálló bizottsággal, a Tanácsnak azonban nincsen a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó saját testülete, és a nemek közötti egyenlőségért felelős tagállami miniszterek és államtitkárok sem rendelkeznek e célra kialakított és hivatalos vitafórummal;

| AG. | mivel a tanácsi formációk listáját – az Általános Ügyek Tanácsának és a Külügyek Tanácsának kivételével – minősített többséggel az Európai Tanács állapítja meg (vagy módosítja); |
| --- | --- |

AG.

mivel a tanácsi formációk listáját – az Általános Ügyek Tanácsának és a Külügyek Tanácsának kivételével – minősített többséggel az Európai Tanács állapítja meg (vagy módosítja);

| 1. | sajnálja, hogy a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok nem rendelkeznek külön intézményi fórummal annak biztosítására, hogy a tagállamok képviselői rendszeresen találkozzanak, eszmét cseréljenek, jogszabályokat alkossanak, politikai döntéseket hozzanak és megosszák egymással a bevált gyakorlatokat; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok testülete célzottabb és hatékonyabb együttműködési fórumot fog biztosítani, biztosítva a nemek közötti egyenlőség erőteljesebb integrálását az uniós stratégiákba és szakpolitikai folyamatokba, valamint az összes kapcsolódó szakpolitika koherens megközelítését és összehangolását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza egy, a nemek közötti egyenlőségért felelős minisztereket és államtitkárokat tömörítő, egységes fórum fontosságát annak érdekében, hogy közös és konkrét intézkedéseket és jogszabályokat lehessen hozni a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség területén jelentkező kihívások kezelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket a legmagasabb politikai szinten vitassák meg, figyelembe véve a faji alapon megítélt nők, az etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó nők, az idősebb nők, a fogyatékossággal élő nők, a roma nők, az LBTI-nők, a menekült és a migráns nők, valamint a társadalmi kirekesztésnek kitett nők által megélt megkülönböztetés különböző formáit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció létrehozása révén kifejezett politikai jelzés fontosságát; megerősíti, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó külön tanácsi formáció, amely lehetővé teszi a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok számára, hogy rendszeresen találkozzanak és eszmét cseréljenek, erősíteni fogja a nemek közötti egyenlőség uniós jogszabályokban való érvényesítését, a tagállamok közötti párbeszédet és együttműködést, a bevált gyakorlatok és jogszabályok cseréjét, valamint az uniós szintű problémákra való közös válaszadási képességet, és hozzá fog járulni a tagállamok közötti különbségek csökkentéséhez, valamint a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség védelmének interszekcionális megközelítés révén történő harmonizálásához Európában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó külön tanácsi formáció kulcsfontosságú szerepet töltene be a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos főbb kérdésekről – nevezetesen az isztambuli egyezmény megerősítéséről, a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelv (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv) és a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelv (a megkülönböztetés elleni irányelv) elfogadásáról – folytatott tárgyalások akadályozásának feloldásában, valamint a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos egyéb, a következő években megvitatni szükséges kérdések kiemelésében, ilyen például a nemi alapú erőszak felvétele az uniós dimenziójú bűncselekmények listájára (Eurocrimes), vagy a nemi alapú erőszakról szóló jövőbeli irányelv elfogadása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Tanácsot és az Európai Tanácsot, hogy hozzanak létre a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formációt a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós szakpolitikában és jogszabályban való érvényesítésének elősegítése céljából; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy az EUMSZ 236. cikkével és a Tanács eljárási szabályzata 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban minősített többséggel módosítsa a tanácsi formációk listáját; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0080.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0025.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0286.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0173.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/630296/EPRS_BRI(2018)630296_EN.pdf

(7)  Eurostat, 2018.

(8)  Nem kormányzati szervezetek (Oxfam) és az ENSZ szerint.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/156 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/156

---

P9_TA(2020)0382

Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról (2020/2532(RSP))

(2021/C 445/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC részes feleinek 21. konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó 2013. áprilisi uniós stratégiára és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó 2013. áprilisi uniós stratégiára és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumokra,

| — | tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról szóló 2018. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0738), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról szóló 2018. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2018)0738),

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2018. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban tapasztalható szakadékról szóló, 2018. évi jelentésére,

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a Bizottságnak a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló rendeletre irányuló 2020. március 4-i javaslatára (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról szóló rendeletre irányuló 2020. március 4-i javaslatára (COM(2020)0080),

| — | tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia. Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia. Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0380),

| — | tekintettel „A »termelőtől a fogyasztóig«” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A »termelőtől a fogyasztóig«” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381),

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló különjelentésére, 5. értékelő jelentésére és annak összefoglaló jelentésére, az éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló különjelentésére, valamint a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló különjelentésére, 5. értékelő jelentésére és annak összefoglaló jelentésére, az éghajlatváltozásról és a földhasználatról szóló különjelentésére, valamint a változó éghajlattal összefüggésben az óceánról és a krioszféráról szóló különjelentésére,

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IBPES) által a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatban 2019. május 31-én kiadott globális értékelő jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IBPES) által a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatban 2019. május 31-én kiadott globális értékelő jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 33/2018. sz. „Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 33/2018. sz. „Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg” című különjelentésére,

| — | tekintettel a Globális Alkalmazkodási Bizottság „Alkalmazkodj most: vezető szerepvállalás az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésében” című, 2019. évi kiemelt jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Globális Alkalmazkodási Bizottság „Alkalmazkodj most: vezető szerepvállalás az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésében” című, 2019. évi kiemelt jelentésére,

| — | tekintettel az EU 2020-ig szóló 7. környezetvédelmi cselekvési programjára és 2050-re vonatkozó jövőképére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020-ig szóló 7. környezetvédelmi cselekvési programjára és 2050-re vonatkozó jövőképére,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlati és környezeti vészhelyzetről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Éghajlatváltozás, hatások és sebezhetőség Európában 2016” című, mutatókon alapuló, 2017. január 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Éghajlatváltozás, hatások és sebezhetőség Európában 2016” című, mutatókon alapuló, 2017. január 25-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az európai éghajlati szélsőségek okozta gazdasági veszteségek” című, 2019. április 2-i mutató-értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az európai éghajlati szélsőségek okozta gazdasági veszteségek” című, 2019. április 2-i mutató-értékelésre,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás az európai mezőgazdasági ágazatban” című, 2019. szeptember 4-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás az európai mezőgazdasági ágazatban” című, 2019. szeptember 4-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. december 4-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Európai környezet – helyzetkép és kilátások 2020-ban: tudás a fenntartható Európába való átmenetért” című, 2019. december 4-i jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság független tudományos tanácsadói csoportjának az éghajlatváltozással összefüggő egészségügyi hatásokhoz való alkalmazkodásról szóló, 2020. június 29-i tudományos véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság független tudományos tanácsadói csoportjának az éghajlatváltozással összefüggő egészségügyi hatásokhoz való alkalmazkodásról szóló, 2020. június 29-i tudományos véleményére,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Egészséges környezet, egészséges élet: hogyan befolyásolja a környezet az egészséget és a jólétet Európában” című, 2020. szeptember 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség „Egészséges környezet, egészséges élet: hogyan befolyásolja a környezet az egészséget és a jólétet Európában” című, 2020. szeptember 8-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretére,

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 2020. május 25-i (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a cancúni alkalmazkodási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cancúni alkalmazkodási keretre,

| — | tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos veszteségek és károk orvoslására szolgáló Varsói Nemzetközi Mechanizmusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos veszteségek és károk orvoslására szolgáló Varsói Nemzetközi Mechanizmusra,

| — | tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Right2Water” európai polgári kezdeményezés nyomon követéséről szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg” című 33/2018. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg” című 33/2018. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az árvízvédelmi irányelv: előrehaladás a kockázatok értékelése terén, a tervezés és a végrehajtás azonban javításra szorul” című 25/2018. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az árvízvédelmi irányelv: előrehaladás a kockázatok értékelése terén, a tervezés és a végrehajtás azonban javításra szorul” című 25/2018. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Az éghajlatváltozás gazdasági hatásainak előrejelzései az EU ágazataiban alulról felfelé építkező elemzés alapján” című jelentéseire (PESETA), különös tekintettel a 2018. évi PESETA III. és a 2020. évi PESETA IV. jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Az éghajlatváltozás gazdasági hatásainak előrejelzései az EU ágazataiban alulról felfelé építkező elemzés alapján” című jelentéseire (PESETA), különös tekintettel a 2018. évi PESETA III. és a 2020. évi PESETA IV. jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló kérdésre (O-000075/2020 – B9-0075/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló kérdésre (O-000075/2020 – B9-0075/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a megfigyelt éghajlati változások már széles körű hatást gyakorolnak az ökoszisztémákra (különösen a biológiai sokféleségre), a társadalmakra (elmélyítve az egyenlőtlenséget), a gazdasági ágazatokra és az emberi egészségre; mivel fontos megelőzni az ökoszisztémákat és az élővilágot fenyegető többszörös és gyakran egymással kölcsönhatásban lévő fenyegetések kialakulását, ideértve az élőhelyek elvesztését és romlását; mivel az éghajlatváltozás hatásai globálisan és az EU-ban is egyre nyilvánvalóbbak, és további bizonyítékok támasztják alá, hogy a jövőbeli éghajlatváltozás számos uniós régióban és harmadik országokban növelni fogja a szélsőséges éghajlati jelenségek előfordulását, és előidézheti olyan fertőző betegségeket hordozó csoportok tömeges beáramlását, amelyek már korábban felszámolt fertőző betegségek újbóli megjelenéséhez vezethetnek az EU-ban; mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás nemcsak gazdasági érdek az EU-ban, hanem a lakosság jóléte szempontjából is elengedhetetlen; |
| --- | --- |

A.

mivel a megfigyelt éghajlati változások már széles körű hatást gyakorolnak az ökoszisztémákra (különösen a biológiai sokféleségre), a társadalmakra (elmélyítve az egyenlőtlenséget), a gazdasági ágazatokra és az emberi egészségre; mivel fontos megelőzni az ökoszisztémákat és az élővilágot fenyegető többszörös és gyakran egymással kölcsönhatásban lévő fenyegetések kialakulását, ideértve az élőhelyek elvesztését és romlását; mivel az éghajlatváltozás hatásai globálisan és az EU-ban is egyre nyilvánvalóbbak, és további bizonyítékok támasztják alá, hogy a jövőbeli éghajlatváltozás számos uniós régióban és harmadik országokban növelni fogja a szélsőséges éghajlati jelenségek előfordulását, és előidézheti olyan fertőző betegségeket hordozó csoportok tömeges beáramlását, amelyek már korábban felszámolt fertőző betegségek újbóli megjelenéséhez vezethetnek az EU-ban; mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás nemcsak gazdasági érdek az EU-ban, hanem a lakosság jóléte szempontjából is elengedhetetlen;

| B. | mivel az éghajlatváltozás az EU tagállamait, régióit és ágazatait már most is eltérően érinti, és e hatások várhatóan a jövőben is eltérőek lesznek; mivel a tengerparti és szigeti régiók különösen ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak; mivel az alkalmazkodóképesség az uniós régiók között jelentősen eltér, és az EU szigeti és legkülső régióinak alkalmazkodóképessége korlátozott; mivel az alkalmazkodási stratégiáknak a veszélyeztetett területeken – például a szigeteken – ösztönözniük kell a fenntartható fejlődésre való átállást, környezetbarát és természetalapú megoldásokra építve; mivel a Földközi-tenger térségében egyre nagyobb fenyegetést fog jelenteni a hőséggel összefüggő emberi halálozás, a vízhiány, az elsivatagosodás, az élőhelyek elvesztése és az erdőtüzek; |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás az EU tagállamait, régióit és ágazatait már most is eltérően érinti, és e hatások várhatóan a jövőben is eltérőek lesznek; mivel a tengerparti és szigeti régiók különösen ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak; mivel az alkalmazkodóképesség az uniós régiók között jelentősen eltér, és az EU szigeti és legkülső régióinak alkalmazkodóképessége korlátozott; mivel az alkalmazkodási stratégiáknak a veszélyeztetett területeken – például a szigeteken – ösztönözniük kell a fenntartható fejlődésre való átállást, környezetbarát és természetalapú megoldásokra építve; mivel a Földközi-tenger térségében egyre nagyobb fenyegetést fog jelenteni a hőséggel összefüggő emberi halálozás, a vízhiány, az elsivatagosodás, az élőhelyek elvesztése és az erdőtüzek;

| C. | mivel az éghajlatváltozás veszélyt jelent a korallzátonyokra és mangrove-erdőkre is, amelyek alapvető természetes szénelnyelők; |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozás veszélyt jelent a korallzátonyokra és mangrove-erdőkre is, amelyek alapvető természetes szénelnyelők;

| D. | mivel a talaj állapota kulcstényező az elsivatagosodás következményeinek enyhítésében, mivel a talaj a legnagyobb széntároló és valamennyi ökoszisztéma és növényzet alapja, jelentős vízmegtartó képességgel rendelkezik, és fontos szerepet játszik a környezeti változásokkal szembeni társadalmi reziliencia javításában; |
| --- | --- |

D.

mivel a talaj állapota kulcstényező az elsivatagosodás következményeinek enyhítésében, mivel a talaj a legnagyobb széntároló és valamennyi ökoszisztéma és növényzet alapja, jelentős vízmegtartó képességgel rendelkezik, és fontos szerepet játszik a környezeti változásokkal szembeni társadalmi reziliencia javításában;

| E. | mivel a vízügyi ágazat, a mezőgazdaság és a halászat, az erdészet és a szárazföldi és tengeri biológiai sokféleség szorosan összefügg egymással, és összefügg a változó földhasználati mintákkal és a népesség változásával is; mivel az éghajlatváltozás által a világ más részein kifejtett hatások a kereskedelem, a nemzetközi pénzmozgások, a közegészségügy, a migráció és a biztonsági szempontok révén hatással lehetnek az EU-ra; |
| --- | --- |

E.

mivel a vízügyi ágazat, a mezőgazdaság és a halászat, az erdészet és a szárazföldi és tengeri biológiai sokféleség szorosan összefügg egymással, és összefügg a változó földhasználati mintákkal és a népesség változásával is; mivel az éghajlatváltozás által a világ más részein kifejtett hatások a kereskedelem, a nemzetközi pénzmozgások, a közegészségügy, a migráció és a biztonsági szempontok révén hatással lehetnek az EU-ra;

| F. | mivel az EU vízágazatának jelentős a teljes energiafogyasztása, és hatékonyabbnak kell lennie ahhoz, hogy hozzájárulhasson a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, az EU 2030-ig teljesítendő éghajlat-politikai céljaihoz, és a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósításához; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU vízágazatának jelentős a teljes energiafogyasztása, és hatékonyabbnak kell lennie ahhoz, hogy hozzájárulhasson a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, az EU 2030-ig teljesítendő éghajlat-politikai céljaihoz, és a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósításához;

| G. | mivel a vízügyi keretirányelv nem tartalmaz külön rendelkezéseket az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; mivel az európai zöld megállapodásról szóló közleményében a Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy a felszín alatti és felszíni vizek természetes funkcióit vissza kell állítani; |
| --- | --- |

G.

mivel a vízügyi keretirányelv nem tartalmaz külön rendelkezéseket az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére; mivel az európai zöld megállapodásról szóló közleményében a Bizottság mindazonáltal elismeri, hogy a felszín alatti és felszíni vizek természetes funkcióit vissza kell állítani;

| H. | mivel az EU-ban az energiafogyasztás mintegy 40 %-áért és a szén-dioxid-kibocsátás 36 %-áért az épületek felelősek, és ezért komplex felújításuk, ideértve a szakaszos komplex felújításokat is, elengedhetetlen az EU nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra irányuló, 2050-ig teljesítendő céljának teljesítéséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-ban az energiafogyasztás mintegy 40 %-áért és a szén-dioxid-kibocsátás 36 %-áért az épületek felelősek, és ezért komplex felújításuk, ideértve a szakaszos komplex felújításokat is, elengedhetetlen az EU nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra irányuló, 2050-ig teljesítendő céljának teljesítéséhez;

| I. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslései szerint az időjárással és az éghajlattal kapcsolatos szélsőségek 426 milliárd euró költséget okoztak az 1980 és 2017 közötti időszakban az EU 28 tagállamában, és az éghajlatváltozás okozta károk becsült költségei várhatóan még a Párizsi Megállapodás végrehajtása esetén is magasak lesznek; mivel ennek megfelelően ezeket a költségeket figyelembe kell venni a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésében; mivel az éghajlatváltozással szemben ellenálló beruházások korlátozhatják az éghajlatváltozás káros hatásait, és így csökkenthetik az alkalmazkodás költségeit; mivel az éghajlatváltozás EU-n kívüli hatásainak sokféle gazdasági, társadalmi és politikai következménye valószínűleg az EU-ban is érezteti majd hatását, többek között a kereskedelmen, a nemzetközi pénzügyi áramlásokon, az éghajlattal összefüggő migráción és biztonsági vonatkozásokon keresztül; mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén szükséges beruházásokat még nem mérték fel, és azok még nem épültek be a többéves pénzügyi keret éghajlatpolitikai számaiba; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslései szerint az időjárással és az éghajlattal kapcsolatos szélsőségek 426 milliárd euró költséget okoztak az 1980 és 2017 közötti időszakban az EU 28 tagállamában, és az éghajlatváltozás okozta károk becsült költségei várhatóan még a Párizsi Megállapodás végrehajtása esetén is magasak lesznek; mivel ennek megfelelően ezeket a költségeket figyelembe kell venni a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésében; mivel az éghajlatváltozással szemben ellenálló beruházások korlátozhatják az éghajlatváltozás káros hatásait, és így csökkenthetik az alkalmazkodás költségeit; mivel az éghajlatváltozás EU-n kívüli hatásainak sokféle gazdasági, társadalmi és politikai következménye valószínűleg az EU-ban is érezteti majd hatását, többek között a kereskedelmen, a nemzetközi pénzügyi áramlásokon, az éghajlattal összefüggő migráción és biztonsági vonatkozásokon keresztül; mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén szükséges beruházásokat még nem mérték fel, és azok még nem épültek be a többéves pénzügyi keret éghajlatpolitikai számaiba;

| J. | mivel az éghajlatváltozást és annak hatásait jelentősen csökkenteni lehet a Párizsi Megállapodás mérséklési céljával összeegyeztethető, ambiciózus globális mérséklési politikával; mivel a jelenlegi kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások nem elegendők a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez, hanem az iparosodás előtti szintet több mint 3 oC-kal meghaladó globális felmelegedést eredményeznek; |
| --- | --- |

J.

mivel az éghajlatváltozást és annak hatásait jelentősen csökkenteni lehet a Párizsi Megállapodás mérséklési céljával összeegyeztethető, ambiciózus globális mérséklési politikával; mivel a jelenlegi kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások nem elegendők a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez, hanem az iparosodás előtti szintet több mint 3 oC-kal meghaladó globális felmelegedést eredményeznek;

| K. | mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükséges ahhoz, hogy elébe menjünk a jelenlegi és jövőbeli káros hatásainak és azokkal megküzdjünk, továbbá megelőzzük vagy csökkentsük az éghajlatváltozásból eredő rövid, közép- és hosszú távú kockázatokat; mivel a sérülékeny régiók és ágazatok felkészítéséhez alapvető fontosságú egy szilárd uniós alkalmazkodási stratégia; mivel az új stratégiába jobban be kell építeni a közös nemzetközi erőfeszítéseket, többek között a fenntartható fejlődés, a biológiai sokféleség és a katasztrófakockázat csökkentése terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükséges ahhoz, hogy elébe menjünk a jelenlegi és jövőbeli káros hatásainak és azokkal megküzdjünk, továbbá megelőzzük vagy csökkentsük az éghajlatváltozásból eredő rövid, közép- és hosszú távú kockázatokat; mivel a sérülékeny régiók és ágazatok felkészítéséhez alapvető fontosságú egy szilárd uniós alkalmazkodási stratégia; mivel az új stratégiába jobban be kell építeni a közös nemzetközi erőfeszítéseket, többek között a fenntartható fejlődés, a biológiai sokféleség és a katasztrófakockázat csökkentése terén;

| L. | mivel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra, a veszteségek és károk vagy az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció rendezésére irányuló intézkedések finanszírozási mechanizmusai hatékonyabbak lesznek, amennyiben a nőket – ideértve a perifériára szorult nőket – is teljes mértékben bevonják a tervezési folyamatba, a döntéshozatalba és a végrehajtásba; mivel ha figyelembe veszik a nők tudását, köztük a helyi és az őslakosok ismereteit, az előrelépéshez vezethet a katasztrófavédelemben, fokozhatja a biológiai sokszínűséget, javíthatja a vízgazdálkodást, növelheti az élelmiszerbiztonságot, megakadályozhatja az elsivatagosodást, megvédheti az erdőket, biztosíthatja a megújuló energiatechnológiák felé való gyors átmenetet, és támogathatja a közegészségügyet; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra, a veszteségek és károk vagy az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció rendezésére irányuló intézkedések finanszírozási mechanizmusai hatékonyabbak lesznek, amennyiben a nőket – ideértve a perifériára szorult nőket – is teljes mértékben bevonják a tervezési folyamatba, a döntéshozatalba és a végrehajtásba; mivel ha figyelembe veszik a nők tudását, köztük a helyi és az őslakosok ismereteit, az előrelépéshez vezethet a katasztrófavédelemben, fokozhatja a biológiai sokszínűséget, javíthatja a vízgazdálkodást, növelheti az élelmiszerbiztonságot, megakadályozhatja az elsivatagosodást, megvédheti az erdőket, biztosíthatja a megújuló energiatechnológiák felé való gyors átmenetet, és támogathatja a közegészségügyet;

| M. | mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos egészségügyi veszélyek kihatnak az emberekre, különösen egyes kiszolgáltatott csoportokra (idősek, gyermekek, szabadban dolgozók és hajléktalanok); mivel ilyen veszély többek között a növekvő morbiditás és mortalitás, mely visszavezethető a szélsőséges időjárási eseményekre (hőhullámok, viharok, áradások, tűzvészek) és a kialakulóban lévő fertőző betegségekre (amelyek terjedését, időzítését és intenzitását befolyásolja a hőmérséklet, a páratartalom és az esőzések változása); mivel az ökoszisztémák változásai szintén növelhetik a fertőző betegségek kockázatát; |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos egészségügyi veszélyek kihatnak az emberekre, különösen egyes kiszolgáltatott csoportokra (idősek, gyermekek, szabadban dolgozók és hajléktalanok); mivel ilyen veszély többek között a növekvő morbiditás és mortalitás, mely visszavezethető a szélsőséges időjárási eseményekre (hőhullámok, viharok, áradások, tűzvészek) és a kialakulóban lévő fertőző betegségekre (amelyek terjedését, időzítését és intenzitását befolyásolja a hőmérséklet, a páratartalom és az esőzések változása); mivel az ökoszisztémák változásai szintén növelhetik a fertőző betegségek kockázatát;

| N. | mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint az előrejelzett éghajlatváltozás 2030-ig évente körülbelül 250 000 további halálesetet fog okozni; |
| --- | --- |

N.

mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint az előrejelzett éghajlatváltozás 2030-ig évente körülbelül 250 000 további halálesetet fog okozni;

| O. | mivel az ökoszisztémák, pl. erdők, gyepek, tőzeglápok és vizes élőhelyek helyreállítása pozitív változáshoz vezet az adott földhasználati rendszer szén-dioxid-egyensúlyában, és enyhítési és alkalmazkodási intézkedésnek egyaránt tekinthető; |
| --- | --- |

O.

mivel az ökoszisztémák, pl. erdők, gyepek, tőzeglápok és vizes élőhelyek helyreállítása pozitív változáshoz vezet az adott földhasználati rendszer szén-dioxid-egyensúlyában, és enyhítési és alkalmazkodási intézkedésnek egyaránt tekinthető;

| P. | mivel a környezeti katasztrófák megelőzésébe történő befektetés ténylegesen javíthatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, és csökkentheti az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események gyakoriságát és intenzitását; |
| --- | --- |

P.

mivel a környezeti katasztrófák megelőzésébe történő befektetés ténylegesen javíthatja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, és csökkentheti az éghajlattal kapcsolatos szélsőséges időjárási események gyakoriságát és intenzitását;

| Q. | mivel az IPCC klímaváltozásról és földterületről szóló, 2019. évi különjelentése szerint a nagy szén-dioxid-elnyelő képességgel rendelkező ökoszisztémák megőrzésének azonnali pozitív hatása van az éghajlatváltozásra; mivel a helyreállítás és a földhasználati rendszerekkel kapcsolatos egyéb intézkedések pozitív hatása nem azonnal jelentkezik; |
| --- | --- |

Q.

mivel az IPCC klímaváltozásról és földterületről szóló, 2019. évi különjelentése szerint a nagy szén-dioxid-elnyelő képességgel rendelkező ökoszisztémák megőrzésének azonnali pozitív hatása van az éghajlatváltozásra; mivel a helyreállítás és a földhasználati rendszerekkel kapcsolatos egyéb intézkedések pozitív hatása nem azonnal jelentkezik;

| R. | mivel a víztestek jó ökológiai állapotának biztosításával kapcsolatos célkitűzés döntő fontosságú az alkalmazkodás szempontjából, mivel a változó éghajlat miatt a víztestek ökológiai állapotára egyre nagyobb nyomás nehezedik; |
| --- | --- |

R.

mivel a víztestek jó ökológiai állapotának biztosításával kapcsolatos célkitűzés döntő fontosságú az alkalmazkodás szempontjából, mivel a változó éghajlat miatt a víztestek ökológiai állapotára egyre nagyobb nyomás nehezedik;

Általános észrevételek

| 1. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlen és visszafordíthatatlan hatásainak minimalizálása érdekében az Unió egészében és valamennyi országban és régióban szükség van alkalmazkodásra, ugyanakkor ambiciózus kárenyhítési intézkedéseket is végre kell hajtani a globális felmelegedésnek az iparosodás előtti szinthez viszonyítva 1,5 oC alatt tartását célzó erőfeszítések fenntartása, az éghajlati hatásoknak ellenálló növekedés és a fenntartható fejlődés megvalósítására kínálkozó lehetőségek teljes körű kihasználása és az együttes előnyök egyéb környezeti politikák és jogszabályok révén történő maximalizálása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza szilárd elkötelezettségét a Párizsi Megállapodásban meghatározott globális alkalmazkodási cél mellett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az uniós városok és régiók már most is az éghajlatváltozás széles körű, kedvezőtlen hatásaival szembesülnek, például rendkívüli esőkkel, áradásokkal és aszályokkal, és hogy ezek a jelenségek környezeti, gazdasági és biztonsági kockázatokat jelentenek a helyi közösségek és vállalkozások számára; úgy véli, hogy a készülő stratégiának tükröznie kell ezt a sürgősséget, és megfelelő intézkedéseket kell javasolnia ezzel kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | javasolja, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapjának reaktív jellegét egészítsék ki az éghajlatváltozáshoz való, proaktívan tervezett alkalmazkodással, amely az alkalmazkodóképesség növelése és a sebezhetőség mérséklése révén csökkenti az EU területének és lakóinak kiszolgáltatottságát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | támogatását fejezi ki a Globális Alkalmazkodási Bizottság alkalmazkodásra való figyelemfelhívással kapcsolatos munkája tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólít arra, hogy az alkalmazkodást ismét és még határozottabban helyezzük a figyelem középpontjába; ezért üdvözli, hogy a Bizottság az uniós éghajlat-politika kulcsfontosságú elemeként új stratégiát fog előterjeszteni, és kéri, hogy haladéktalanul terjessze elő e stratégiát; úgy véli, ez lehetőséget kínál annak hangsúlyozására, hogy az EU globális vezető szerepet tölt be az éghajlatváltozással szembeni globális rezilienciaépítésben a finanszírozás növelése, valamint az alkalmazkodást célzó tudományos munka, szolgáltatások, technológiák és gyakorlatok előmozdítása révén; úgy véli, hogy az új stratégiának az európai zöld megállapodás szerves részét kell képeznie egy ellenállóképes EU kiépítése érdekében olyan rendszerek kialakítása és fenntartása révén, amelyek a gyorsan változó éghajlati körülmények között kiváló alkalmazkodási és reagálási képességgel rendelkeznek, oly módon, hogy fellendíti a fenntartható gazdasági fejlődést, megfelelő életminőséget és közegészségi állapotokat biztosít, biztosítja a vízellátás és az élelmezés biztonságát, tiszteletben tartja és óvja a biológiai sokféleséget, a tiszta energiaforrások felé fordul, és biztosítja az éghajlati és társadalmi igazságosságot; üdvözli az alkalmazkodás európai klímarendeletben kirajzolódó megerősített irányítási rendszerét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia Bizottság általi, 2018. novemberi értékelését, és tudomásul veszi a Bizottság azon következtetését, hogy a stratégia széles körű célkitűzései nem teljesültek teljes mértékben, de valamennyi egyedi fellépése tekintetében előrelépés történt; e tekintetben úgy véli, hogy az új stratégiában kitűzött céloknak ambiciózusabbaknak kell lenniük annak érdekében, hogy az EU felkészülhessen az éghajlatváltozás várható káros hatásaira; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a meglévő infrastruktúra építése és felújítása során valamennyi ágazatban és a területrendezés során vegyék figyelembe az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, és felszólít a területrendezés, az épületek, az összes vonatkozó infrastruktúra és egyéb beruházások éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének hatékony ellenőrzésére, különösen a projektek azon képességének előzetes vizsgálata révén, hogy kezelni tudják-e a közép- és hosszú távú éghajlati hatásokat a különböző globális hőmérséklet-emelkedési forgatókönyvek esetén, annak megállapítása érdekében, hogy jogosultak-e uniós finanszírozásra, valamint annak biztosítására, hogy az uniós forrásokat hatékonyan használják fel tartós és az éghajlati hatásoknak ellenálló projektekre; felszólít a mérnöki szabványok és gyakorlat egész EU-ban megvalósítandó reformjára a fizikai éghajlati kockázatok integrálása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a zöld infrastruktúrák a természeti tőke védelme, a természetes élőhelyek és fajok megőrzése, a jó ökológiai állapot fenntartása, a vízgazdálkodás és az élelmezésbiztonság révén hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a 2013-as stratégia nem veszi elég komolyan az alkalmazkodási intézkedések végrehajtásának sürgősségét; üdvözli az alkalmazkodási fellépéseknek az európai klímarendelet részeként bevezetett megerősített irányítását, és kéri, hogy az új stratégia foglaljon magában kötelező és számszerűsíthető célokat mind uniós, mind tagállami szinten, a kiemelt területek és beruházási igények meghatározását – ideértve annak értékelését, hogy az uniós beruházások milyen mértékben járulnak hozzá az Unió általános éghajlati sebezhetőségének csökkentéséhez –, a felülvizsgálat gyakoribbá tételét és céljainak egyértelmű meghatározását, valamint a végrehajtás előrehaladásának mérésére szolgáló, a legfrissebb tudományos eredményeken alapuló megfelelő értékelés és mutatók bevezetését; elismeri, hogy az intézkedéseket és terveket folyamatosan naprakészen kell tartani eddig nem látott mértékben változó világunkban; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az európai klímarendelet alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban rendszeresen vizsgálja felül és frissítse az új stratégiát;; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi továbbá, hogy a vártnál szerényebb volt az előrelépés a helyi és regionális alkalmazkodási stratégiák számát illetően, és e téren különbségek mutatkoztak a tagállamok között; arra biztatja a tagállamokat, hogy ösztönözzék és segítsék a régiókat az alkalmazkodási tervek végrehajtásában és a cselekvésben általában; hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodási stratégiáknak megfelelően figyelembe kell venniük a területi sajátosságokat és a helyi ismereteket; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU valamennyi régiója felkészült legyen az éghajlatváltozás hatásainak az alkalmazkodás révén történő kezelésére; ezzel összefüggésben elismeri a Polgármesterek Szövetségének értékét, amely helyi szinten fokozta az alkalmazkodással kapcsolatos együttműködést, valamint az energiaunió és az éghajlatpolitika irányításáról szóló rendeletben előírtaknak megfelelő állandó többszintű éghajlat- és energiaügyi párbeszédek értékét; kéri, hogy az európai éghajlati paktumban jusson kiemeltebb szerep az alkalmazkodásnak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli a fizikai éghajlati kockázatok kezelésének fontosságát, és felszólít a kötelező éghajlati kockázatértékeléseknek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiába és többek között a nemzeti alkalmazkodási tervekbe történő beépítésére is; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri, hogy a közbeszerzések az éghajlatbarát anyagok és szolgáltatások beszerzésével mutassanak példát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az új stratégiában továbbra is hangsúlyozni kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségességét a régiókban és a városokban, például olyan jogalkotási keretek előmozdítása révén, amelyek ezeken a szinteken is megfelelő alkalmazkodási stratégiákat és nyomon követést írnak elő, az érintett érdekelt felekkel, többek között a civil társadalommal, az ifjúsági szervezetekkel, a szakszervezetekkel és a helyi vállalkozásokkal való megfelelő konzultációt követően, valamint pénzügyi ösztönzőkkel támogatva azok végrehajtását; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a legsérülékenyebb földrajzi területek – például a part menti területek, a szigetek és a legkülső régiók – felkészültségének és alkalmazkodóképességének javítására, mivel ezeket természeti katasztrófák és szélsőséges időjárási jelenségek formájában különösen érinti az éghajlatváltozás; sajnálattal állapítja meg, hogy a Bizottság 2013. évi alkalmazkodási stratégiájából hiányoztak a nemek közötti esélyegyenlőség szempontjai, és ragaszkodik egy olyan nemi dimenzió beépítéséhez, amely teljes mértékben figyelembe veszi a nők és a lányok kiszolgáltatottságát, valamint támogatja a nemek közötti egyenlőség érvényesítését a részvételben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a határokon átnyúló együttműködést és koordinációt az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén, valamint az éghajlati katasztrófákra való gyors reagálás során; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a tagállamoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló különböző erőfeszítésekkel kapcsolatos tudás és bevált gyakorlatok regionális és helyi szintű megosztásában; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak, a régióknak és a városoknak ki kell építeniük alkalmazkodóképességüket a sebezhetőség és az éghajlatváltozás társadalmi hatásainak csökkentése érdekében; felszólítja a Bizottságot és az uniós ügynökségeket, hogy biztosítsák a szükséges kapacitásépítést és képzést, valamint az információk és a bevált gyakorlatok helyi, szubnacionális és nemzeti hatóságok közötti megfelelő cseréjének keretét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodási stratégiáknak ösztönözniük kell a veszélyeztetett területeken – például szigeteken – a környezetbarát és természetalapú megoldásokon alapuló modellváltást, és fokozniuk kell az önellátást a jobb életkörülmények biztosítása érdekében, ideértve a fenntartható és helyi mezőgazdasági és halászati gyakorlatokat is, a víz fenntartható kezelését, a megújuló energiák fokozottabb használatát stb., a fenntartható fejlődési célokkal összhangban, rezilienciájuk előmozdítása és ökoszisztémáik védelme érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi az éghajlatváltozás hatásai további feltérképezésének szükségességét, például természeti veszélyek előfordulása esetén; üdvözli ezért az EU Éghajlatváltozási és Egészségügyi Megfigyelőközpontja által már elindított Climate-ADAPT projektet, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a projektet fejlessze tovább és terjessze ki további ágazatokra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás közötti jelentős szinergiákat és lehetséges kompromisszumokat; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi alkalmazkodási stratégia értékelése megállapította, hogy a szakpolitikákban és a tervekben még inkább hangsúlyozni kell az alkalmazkodás és a kárenyhítés közötti kapcsolatot; megjegyzi, hogy ezeknek a kérdéseknek a szinergikus megközelítése elengedhetetlen, egyrészt azért, mert máris egymást érik az éghajlati és környezeti válságok, másrészt azért, mert az emberi egészséget védeni kell, az ökológiai és társadalmi rendszerek rugalmasságát pedig meg kell erősíteni, biztosítva, hogy senkit ne hagyjanak magára; hangsúlyozza, hogy bár a kárenyhítésre irányuló hatékony fellépés biztosítására annak határokon átnyúló globális jellege miatt közös erőfeszítéseket kell tenni, különös figyelmet kell fordítani az éghajlatváltozás regionális hatásaira és az alkalmazkodás regionális költségeire, különösen azokban a régiókban, amelyek kettős kihívással néznek szembe: hozzá kell járulniuk a globális mérséklési erőfeszítésekhez, ugyanakkor pedig viselniük kell az éghajlattal kapcsolatos hatások miatt növekvő költségeket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás káros hatásai meghaladhatják a tagállamok alkalmazkodási képességeit; ezért nézete szerint a tagállamoknak és az Uniónak együttműködve kell megelőzniük, minimális mértékűre csökkenteniük és kezelniük az éghajlatváltozással összefüggő veszteségeket és károkat, a Párizsi Megállapodás 8. cikkében előírtak szerint; elismeri, hogy további intézkedéseket kell kidolgozni a veszteségek és károk kezelésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásai határokon átnyúló jellegűek, érintik például a kereskedelmet, a migrációt és a biztonságot; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az új stratégia átfogó jellegét és azt, hogy az lefedje az éghajlati hatások teljes körét; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak készen kell állnia az éghajlatváltozás okozta kényszerű elvándorlásra, és elismeri, hogy megfelelő intézkedéseket kell hozni az éghajlatváltozás következményei által veszélyeztetett lakosság emberi jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

21.

Természetalapú megoldások és környezetbarát infrastruktúra

| 22. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás és annak hatásai nemcsak az embereket, hanem a biológiai sokféleséget, valamint a tengeri és szárazföldi ökoszisztémákat is érintik, és hogy az IPBES mérföldkőnek számító jelentése szerint az éghajlatváltozás jelenleg a harmadik legjelentősebb tényező, amely közvetlenül hozzájárul a biológiai sokféleség globális csökkenéséhez, és a megélhetést biztosító tevékenységek fenntartható formái kulcsfontosságúak lesznek az éghajlati rendszerbe való veszélyes emberi beavatkozás mérséklése és az emiatt bekövetkező változásokhoz való alkalmazkodás szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak nagyobb koherenciát az alkalmazkodási intézkedések és a biológiai sokféleség megőrzésére irányuló, a 2030-ig tartó biodiverzitási stratégiára alapuló intézkedések végrehajtása között; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ösztönzi egy valóban koherens és ellenálló transzeurópai természeti hálózat kialakítását, amely ökológiai folyosók révén megakadályozza a genetikai izolációt, a lehetővé teszi a fajok vándorlását, valamint egészséges ökoszisztémákat tart fenn és erősít, lehetővé téve a hagyományos, ugyanakkor az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens infrastruktúrák fejlesztését; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza a fenntartható, természetalapú alkalmazkodási megoldások alkalmazásának, valamint a tengeri és szárazföldi ökoszisztémák megőrzésének és helyreállításának fontosságát, amelyek egyidejűleg hozzájárulhatnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az alkalmazkodáshoz, a biológiai sokféleség védelméhez és a szennyezés különböző formái elleni küzdelemhez; kéri, hogy az új stratégia tartalmazzon ambiciózus cselekvési terveket az ilyen megoldások alkalmazásának fokozására, megfelelő finanszírozással, többek között a többéves pénzügyi keretből, az InvestEU-ból és a Helyreállítási és Rezilienciépítési Eszközből, és javasolja a rendelkezésre álló pénzügyi termékek portfóliójának megvizsgálását és a finanszírozási feltételek javítását a jelenlegi kedvezőtlen beruházási helyzet kiigazítása érdekében; kéri továbbá a LIFE program megfelelő kihasználását, lehetővé téve, hogy az az alkalmazkodás terén az innováció katalizátorává váljon, és teret biztosítson az Unió éghajlatváltozással szembeni ellenállóképességének kiépítésére irányuló megoldások kikísérletezésére, fejlesztésére és gyakorlati kipróbálása számára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiemeli, hogy fel kell mérni és fokozottabban alkalmazni kell az erdők, a fák és a zöld infrastruktúrák nyújtotta lehetőségeket az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása terén, felhívva a figyelmet például a városi területeken élő fák nyújtotta ilyen szolgáltatásokra, amelyek más előnyök – például a levegőminőség javítása – mellett akár szélsőséges hőmérsékleteket is ki tudnak egyenlíteni; kéri, hogy több fát telepítsenek a városokban, támogassák a fenntartható erdőgazdálkodást, és az erdőtüzekre integrált módon reagáljanak, beleértve például az ezek elleni küzdelemben részt vevő tűzoltók megfelelő képzését annak érdekében, hogy megvédjék az uniós erdőket a szélsőséges éghajlati események okozta pusztítástól; kiemeli, hogy az újraerdősítésre és a mezőgazdaságra vonatkozó valamennyi alkalmazkodási intézkedésnek a legújabb tudományos ismereteken kell alapulnia, és azokat az ökológiai elvek teljes körű tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy az olyan erdőterületek meghatározása, amelyek állapota a legközelebb maradt a természeteshez, és amelyeket ezért sajátos védelemben kell részesíteni, az EU 1977. évi második környezetvédelmi cselekvési programjának egyik prioritása volt; megjegyzi továbbá, hogy bár még semmilyen intézkedés nem történt, az EU ezt a 2030-ra vonatkozó biodiverzitási stratégiában is prioritássá tette; felszólítja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó jövőbeni uniós stratégiát hangolja össze az EU biodiverzitási stratégiájának célkitűzéseivel, különös tekintettel az összes elsődleges erdő szigorú védelmére, valamint a megőrzési és helyreállítási célokra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli az érintetlen erdei ökoszisztémák (8) szerepét a környezeti stressztényezők, többek között az éghajlatváltozás leküzdésében, melyre azon eleve meglévő tulajdonságaik révén alkalmasak, amelyek lehetővé teszik számukra alkalmazkodóképességük maximalizálását, ideértve azokat az evolúciós vonalakat is, amelyek egyedülálló képességgel rendelkeznek a komolyabb szezonális hőmérsékletingadozások és a tájszintű bolygatások hosszú távú túlélésére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy számos technológia lehetővé teszi a fák átültetését; megérti, hogy egyes esetekben a városokban végzett építési munkák a zöld területek megsemmisítésével járhatnak, és ezzel összefüggésben támogatja a fák átültetését, amely új életet adhat számukra új, jól megtervezett helyeken; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a programozás, a finanszírozás és a beruházások céljából a zöld infrastruktúrát sorolják be a kritikus infrastruktúrák körébe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy fokozott hőhatást és az egyéb stresszhatásokat a zöld infrastruktúra egyes elemei is megszenvedik, és ahhoz, hogy a fizikai mellett a fiziológiai hűtőhatást is létre tudjanak hozni, kedvező feltételeket, talajt és nedvességet kell biztosítanunk számukra a városi területeken; ezért kiemeli a megfelelő zöld várostervezés szerepét, amely nemcsak a fák telepítését, hanem a zöld infrastruktúra különböző alkotóelemeinek igényeit is figyelembe veszi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elismeri az óceánok szerepét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban, és hangsúlyozza az egészséges és ellenálló tengerek és óceánok megőrzésének szükségességét; emlékeztet arra, hogy az IPCC „Az óceánok és a krioszféra az éghajlatváltozás tükrében” című különjelentése szerint az éghajlati mechanizmusok az óceáni és tengeri ökoszisztémák egészségétől függenek, amelyet jelenleg károsít a globális felmelegedés, a szennyezés, a tengeri biodiverzitás kizsákmányolása, a savasodás, az oxigénszint csökkenése és a tengerpart eróziója; kiemeli, hogy az IPCC arra is rámutat, hogy az óceánok részei a klímaváltozás okozta problémák enyhítésére és az azokhoz való alkalmazkodásra kidolgozandó megoldásnak, valamint hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátást és az ökoszisztémák szennyezését, továbbá meg kell őrizni a természetes szénelnyelőket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rámutat, hogy a parti és tengeri ökoszisztémák romlása veszélyezteti a helyi közösségek fizikai, gazdasági és élelmezésbiztonságát, és a gazdaságot általában, és gyengíti az arra irányuló képességüket, hogy biztosítsák az olyan kritikus ökoszisztéma-szolgáltatásokat, mint az élelem, a szén-dioxid-tárolás és az oxigéntermelés, valamint a természetalapú megoldások támogatása az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás céljából; |
| --- | --- |

32.

| 33. | figyelmeztet arra, hogy egyes part menti övezetekre nagy nyomás nehezedhet a tengerszint emelkedése és a sós víznek az ivóvíz kivételére használt part menti víztartó rétegekbe és a szennyvízcsatornákba való behatolása, valamint a szélsőséges időjárási viszonyok miatt, amelyek olyan következményekkel járhatnak, mint a terméskiesés, a víztestek szennyeződése, az infrastruktúrák károsodása és a kényszerű lakóhelyelhagyás; ösztönözni kell a zöld infrastruktúra fejlesztését az általában vizes élőhelyek közelében fekvő tengerparti városokban a biológiai sokféleség és a part menti ökoszisztémák megőrzése, valamint a gazdaság, az idegenforgalom és a part menti tájak fenntartható fejlődésének megerősítése érdekében, ez ugyanis az éghajlatváltozással szembeni reziliencia javításához is hozzájárul ezeken a veszélyeztetett területeken, amelyeket különösen súlyosan érint a tengerszint emelkedése; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja azokat a tetőkben és egyéb infrastruktúrákban – például parkokban, városi kertekben, zöld tetőkben és falakban, légszűrő berendezésekben, hűvös burkolatokban, az áteresztő betonban vagy egyéb olyan megoldásokban – rejlő lehetőségek kihasználására irányuló kezdeményezéseket, beleértve városi stratégiák kidolgozását és a területrendezés javítását is, amelyek hozzájárulhatnak a túlmelegedett városi levegő hűtéséhez, az esővíz visszatartásához és újrafelhasználásához, valamint az élelmiszer-termeléshez, miközben csökkentik a légszennyezést, javítják a városok életminőségét, csökkentik az emberi egészséget érintő kockázatokat, és védik a biológiai sokféleséget, beleértve a beporzókat is; úgy véli, hogy az olyan infrastruktúrák építéséhez, mint az utak, a parkolók, a vasúti pályák, az energiarendszerek, a vízelvezető rendszerek stb., olyan technológiákat kell használni, amelyek nem fejtenek ki káros hatást a biodiverzitásra és ellenállók az éghajlatváltozás hatásaival szemben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri, hogy a területrendezési tervek és a városfejlesztés vízrendszerre gyakorolt hatására vonatkozóan az állami hatóságok által elvégzett értékelések segítséget nyújthatnak a tervezési hatóságok számára az olyan építési technológiák azonosításában, amelyek nem okoznak problémákat a vízrendszerben; kéri a tagállamokat, hogy ezeket az értékeléseket tegyék megközelítésük szerves részévé; felszólítja a tagállamokat, hogy az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelv 6. cikkével összhangban készítsenek árvízveszély-térképeket és árvízkockázati térképeket, ezáltal csökkentve az árvizek hatásait; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás a vízmennyiségre és a víz minőségére is hatással van, mivel a víztestek alacsonyabb mértékű áramlása miatt kevésbé hígulnak fel a káros anyagok, ez pedig veszélyt jelent a biológiai sokféleségre, az emberi egészségre és az ivóvízellátásra; ezért jobb vízgazdálkodásra szólít fel a városi és a vidéki területeken, beleértve a jobb földtervezés útján megvalósuló fenntartható vízelvezetést, amely megóvja és helyreállítja a természetes folyóvízrendszereket, valamint a természetes vízmegtartó intézkedéseket az áradások és aszályok mérséklése, a talaj víztartó rétegeinek újrafeltöltése, valamint az ivóvíz előállításához szükséges vízkészletek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a vízgazdálkodással kapcsolatos alkalmazkodási intézkedéseknek összhangban kell lenniük a gazdálkodás fenntarthatóságának és körforgásos jellegének fokozására, az energetikai átállás elősegítésére, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség megőrzésére és helyreállítására irányuló intézkedésekkel; e tekintetben szoros kapcsolatot szorgalmaz a levegő, a víz és a talaj szennyeződésmentesítésére vonatkozó, közeljövőben elfogadandó cselekvési terv és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia között; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsák végre a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelvet, amely a folyásiránnyal szemben haladva javítva a folyóvizek minőségét; megjegyzi, hogy a folyóvizek felső szakaszán a víz visszatartására és kivételére irányuló intézkedések az alsóbb szakaszokra is hatással vannak – a határokon át is –, és ez akadályozhatja az alsó folyószakasz melletti területek gazdasági fejlődését, valamint korlátozhatja az ivóvízkészletek rendelkezésre állását; felszólít a szakpolitikai intézkedések egyes területek közötti összhangjának biztosítására, hogy minden terület hozzájáruljon az uniós víztestek legalább jó ökológiai állapotának eléréséhez, és hangsúlyozza a vízkeretirányelvnek megfelelő ökológiai áramlás biztosításának és az édesvízi ökoszisztémák közötti átjárhatóság jelentős javításának fontosságát; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is szorgalmazzák a víz újrafelhasználását a vízhasználat különböző formái közötti, elosztással kapcsolatos konfliktusok megelőzése érdekében, ugyanakkor biztosítsanak elegendő vízkészletet az ivóvíz előállításához, ami elengedhetetlen a vízhez való emberi jog érvényesítéséhez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy a vízágazat energiafogyasztása jelentős; felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra energiahatékony intézkedéseket, és vizsgálja meg a kezelt szennyvíz „helyszíni” megújuló energiaforrásként való felhasználásának lehetőségét; megjegyzi, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló hatályos irányelvet annak 1991-es elfogadása óta nem vizsgálták felül; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvet annak biztosítása érdekében, hogy az pozitívan járuljon hozzá az Unió éghajlati és környezeti céljaihoz; |
| --- | --- |

39.

Alkalmazkodási intézkedések és következetesség

| 40. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást be kell építeni a fenntarthatóbb jövőre irányuló valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikába, és maximalizálni kell azok járulékos előnyeit, például a mezőgazdaságra és az élelmiszer-termelésre, az erdészetre, a közlekedésre, a kereskedelemre, az energiára, a környezetvédelemre, a vízgazdálkodásra, az épületekre, az infrastruktúrára, az iparra, a tengerre és a halászatra vonatkozó politikákba, valamint a kohéziós politikába és a helyi fejlesztési és szociális politikákba, továbbá biztosítani kell, hogy az európai zöld megállapodással kapcsolatos egyéb kezdeményezések összhangban legyenek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és a kárenyhítésre irányuló intézkedésekkel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy alaposan értékelje az összes vonatkozó jogalkotási és költségvetési javaslat éghajlati és környezeti hatásait, és gondoskodjon arról, hogy azok teljes mértékben igazodjanak a globális felmelegedés legfeljebb 1,5 oC-ra korlátozására vonatkozó célhoz; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sajnálja, hogy az uniós politikák az éghajlatra és a környezetre nézve káros támogatásokat tettek lehetővé a 2014–2020-as időszakban, ami hozzájárult az uniós ökoszisztémák rezilienciájának csökkenéséhez; sürgeti, hogy az alkalmazandó szabályok valamennyi szakpolitikai területen akadályozzák meg az állami források ilyen jellegű felhasználását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el ambiciózus megközelítést a közelgő korszerűsítési programmal kapcsolatban, és indítson olyan megfelelő kezdeményezéseket, amelyek biztosítják a szakaszos és mélyfelújításokat, nagy hangsúlyt fektetve a költséghatékonyságra; ezzel összefüggésben üdvözli Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének – az Európai Parlamentben 2020. szeptember 16-án az Unió helyzetéről tartott beszédében hangsúlyozott – azon szándékát, hogy létrehozzon egy „európai Bauhaus”-t, amely összefogja a mérnököket, építészeket és az építőiparban dolgozó egyéb munkavállalókat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri, hogy az új stratégia legyen összhangban a globális fellépésekkel és megállapodásokkal, például a Párizsi Megállapodással, a fenntartható fejlődési célokkal és a biológiai sokféleségről szóló egyezménnyel; kéri a Bizottságot, hogy az új stratégiában határozzon meg olyan intézkedéseket, amelyek előmozdítják és megkönnyítik az alkalmazkodást az EU-n kívül, különösen a legkevésbé fejlett országokban és a kis szigetállamokban, amelyeket a legsúlyosabban érint az éghajlatváltozás és a tengerszint emelkedése, és a külső fellépés részeként fokozza a fejlődő országokba irányuló technikai segítségnyújtást, valamint a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri, hogy az új alkalmazkodási stratégia keretében az alkalmazkodási megoldások előmozdítása és fejlesztése harmadik országokkal közösen történjen, különösen a világ éghajlatváltozásnak leginkább kiszolgáltatott és az éghajlatváltozás által leginkább érintett részein; hangsúlyozza továbbá, hogy a fejlődő országokban szükség van hatékony és célzott kapacitásépítésre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló technológiák terjesztésére, valamint a feladatok megállapítására az ellátási láncok minden szintjén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelő módon és sürgősen vegye fel a küzdelmet az elsivatagosodás és a talajromlás ellen, mely problémák – az éghajlatváltozás legszembetűnőbb következményeiként – immár az Unió legtöbb országát érintik, és dolgozzon ki módszertant és mutatókat ezek mértékének felmérésére; kiemeli továbbá, hogy foglalkozni kell a talajfedés kérdésével; emlékeztet az Európai Számvevőszék „Az elsivatagosodás elleni küzdelem az Európai Unióban: a növekvő fenyegetés határozottabb fellépést követel meg” című különjelentésének megállapításaira, különös tekintettel arra, hogy meg kell erősíteni az EU talajra vonatkozó jogi keretét, fokozni kell a tagállamok által a talajromlás megszüntetésének legkésőbb 2030-ig történő megvalósítása érdekében tett kötelezettségvállalás teljesítését célzó intézkedéseket, és hogy megfelelőbben kell kezelni az elsivatagosodás okait, különösen a fenntarthatatlan mezőgazdasági gyakorlatokat; sajnálatosnak tartja, hogy e területen nincs konkrét uniós politika és fellépés; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az alkalmazkodási stratégia keretében terjesszen elő uniós stratégiát az elsivatagosodás leküzdésére; megfelelő finanszírozást kér az elsivatagosodás és a talajromlás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásai egyenlőtlen módon oszlanak el, és hogy a káros hatások nemcsak az egyes tagállamok, hanem – ami lényegesen fontosabb – az egyes régiók szintjén is eltérők lesznek, ami befolyásolja ezek alkalmazkodási intézkedésekkel kapcsolatos igényeit; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki útmutatást a tagállamok és a régiók számára, hogy segítse ezeket az adott helyzetben leghatékonyabb, célzott alkalmazkodási intézkedések kidolgozásában; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az éghajlatváltozásnak kiemelten kitett földrajzi területek, például az EU szigeti és legkülső régiói felkészültségét és alkalmazkodóképességét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás káros hatásai különösen a szegény és hátrányos helyzetű társadalmi csoportokat érintik, mivel általában korlátozottabb az alkalmazkodóképességük, és jobban függenek az éghajlatra érzékeny erőforrásoktól; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítéseknek foglalkozniuk kell az éghajlatváltozás és a kiszolgáltatottság széles körű társadalmi-gazdasági eredői közötti összefüggéssel, beleértve a szegénységet és a nemek közötti egyenlőtlenséget is; |
| --- | --- |

49.

| 50. | szorgalmazza a szociális védelmi rendszerek megerősítését a legkiszolgáltatottabb régióknak és embereknek az éghajlatváltozás káros hatásaitól való megvédése érdekében, valamint a kiszolgáltatott helyzetű csoportok azonosítását a tisztességes alkalmazkodási politikák kialakítása során az összes fontos irányítási szinten; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiemeli, hogy az alkalmazkodási intézkedések kiválasztását több kritériumon alapuló elemzésre támaszkodva kell elvégezni, melyek többek között a hatékonyság, az eredményesség, a pénzügyi költségek, a kárenyhítéssel való összhang, a városi sajátosságok stb.; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozza ki az éghajlatváltozási rezilienciavizsgálat fogalommeghatározását annak biztosítására, hogy valamennyi intézkedés eredményes és a célnak megfelelő legyen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiemeli az éghajlatváltozáshoz való nem megfelelő alkalmazkodás kockázatát és a kapcsolódó költségeket; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy dolgozzon ki mutatókat annak mérésére, hogy az Unió a tervezett hatások alapján teljesíti-e az alkalmazkodással kapcsolatos célokat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ösztönzi közös módszertanok és megközelítések kidolgozását az alkalmazkodási intézkedések eredményességének nyomon követése és értékelése céljából, ugyanakkor elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásai és az alkalmazkodási intézkedések helyi szintűek és helyzetspecifikusak; |
| --- | --- |

53.

Finanszírozás

| 54. | felszólít a finanszírozás növelésére valamennyi kormányzati szinten, valamint a köz- és magánberuházások mozgósítására az alkalmazkodás érdekében; emlékeztet azon álláspontjára, mely szerint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretben és az Európai Helyreállítási Eszközben a kiadások 30 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos célokra, 10 %-át pedig biodiverzitással kapcsolatos célokra kellene fordítani, mely kiadásoknak hozzá kell járulniuk mind az éghajlatváltozás mérsékléséhez, mind az ahhoz való alkalmazkodáshoz; kéri, hogy az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet tekintsék kulcsfontosságú kritériumnak valamennyi vonatkozó uniós finanszírozásban; úgy véli, hogy az Európai Beruházási Banknak mint klímabanknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket is finanszíroznia kell (9); felszólítja az EBB-t, hogy az EU klímabankjaként megfelelően biztosítsa az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz szükséges uniós finanszírozást, és klímabankütemtervében tűzzön ki nagyratörőbb célokat az alkalmazkodás terén, továbbá erőteljesebb ösztönzők bevezetését kéri a kkv-k számára, amelyek kulcsszerepet játszhatnak az innovatív, fenntartható alkalmazkodási megoldások kidolgozásában; hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret és a Helyreállítási Alap nem vezethet az ökoszisztémákra nehezedő fokozott nyomáshoz, azok alacsonyabb szintű összekapcsoltságához vagy azok kizsákmányolásához, mivel csak a természet fenntartható használatával tudjuk biztosítani az Unió alkalmazkodását és mérsékelni az éghajlati rendszerbe való veszélyes emberi beavatkozást (10); megfelelő pénzügyi támogatásra szólít fel az EU biodiverzitási stratégiájában szereplő védelmi és helyreállítási célok megvalósításához; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozása során biztosítani kell az inkluzivitást és a nemi szempontok érvényesülését; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának nyomon követésére szolgáló uniós módszertan nem tesz különbséget az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás között, és hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos forráselkülönítést nehéz volt nyomon követni, és inkább könyvelési eszközként használták, mint a szakpolitikai tervezés tényleges támogatására; kéri, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos forráselkülönítés rendszere kötődjön konkrét szakpolitikához, és tartalmazzon olyan nyomon követési kritériumokat, amelyek lehetővé teszik az uniós alapok összehasonlítását, megkülönböztetve egymástól az éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást az összes uniós költségvetési eszköz keretében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ösztönzi az EU Szolidaritási Alapjának megfelelőbb felhasználását az „építsük újra, de jobban” elv finanszírozási mechanizmusaként, amely az alkalmazkodás és az előremutató tervezés céljaira is biztosít ösztönzőket; |
| --- | --- |

56.

| 57. | elismeri, hogy az alkalmazkodás költségekkel jár; megjegyzi azonban, hogy a tétlenség költsége várhatóan jóval magasabb lesz; kitart az alkalmazkodási beruházások fontossága mellett, mivel az életmentésen és a környezet védelmén túl lényeges szempont, hogy a megelőző intézkedések költséghatékonyabbak lehetnek; hangsúlyozza a megelőzés elvét, és felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan megközelítéseket, amelyek biztosítják, hogy az alkalmazkodási intézkedések elmulasztásából eredő költségeket ne hárítsák át a lakosságra, valamint érvényesítsék a „szennyező fizet” elvét, amely alkalmazkodási felelősséget ruház a szennyezőre; felszólítja az EU-t és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az állami beruházások legyenek az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliensek, ugyanakkor ösztönözzék a zöld, fenntartható magánberuházásokat a rendszerszintű változások katalizátoraként; úgy véli, hogy a közelgő alkalmazkodási stratégiában kifejezetten rendelkezni kell a „ne árts” elvéről, különösen a biológiai sokféleségre gyakorolt negatív hatások és a nem megfelelő alkalmazkodás megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy az EU Szolidaritási Alapjának alkalmazási körét terjesszék ki a közegészségügyi vészhelyzetekre, például a világjárványokra; |
| --- | --- |

58.

Figyelemfelkeltés, alkalmazkodással kapcsolatos ismeretek és kutatás

| 59. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás, például a szélsőséges időjárási események – többek között egészségügyi és környezeti – hatásaira, valamint az alkalmazkodás szükségességére és előnyeire való figyelemfelhívás fontosságát nemcsak a döntéshozók körében, hanem megfelelő és folyamatos tájékoztatási és oktatási tevékenységek révén az élet minden szakaszában és területén; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy olyan fontos programokban, mint az EU4health és az Erasmus, költségvetési megszorításokra került sor; |
| --- | --- |

59.

| 60. | elismeri, hogy a lényegesként azonosított tudásbeli hiányosságok nem szűntek meg, és új hiányosságok jelentek meg; ezért kéri a Bizottságot, hogy a kritikus ágazatok vonatkozásában is ismerje fel és pótolja a tudásbeli hiányosságokat, a tájékozott döntéshozatal biztosítása érdekében olyan eszközök továbbfejlesztése révén, mint a Climate-ADAPT és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet éghajlatügyi tudományos és innovációs társulása (EIT Climate-KIC); e tekintetben hangsúlyozza a tagállamok közötti jobb tudásmegosztás fontosságát, mivel az továbbra sem kielégítő, valamint a koordináció javítását olyan kérdésekben, mint a nemzetközi vízgyűjtők, az árvízvédelem, az építési szabályzatok és a potenciálisan magas kockázatú övezetekben történő építkezés; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre az alkalmazkodás elemzésével és modellezésével foglalkozó fórumot annak érdekében, hogy javítsa az éghajlatváltozás hatásaira és az alkalmazkodásra vonatkozó modellek politikai döntéshozatalban történő felhasználását; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a figyelmet arra az óriási mennyiségű innovációra – például a technológiafejlesztés, a digitális szolgáltatások stb. –, amely az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó projektek és intézkedések mögött meghúzódik, és hangsúlyozza, hogy az EU-nak támogatnia kell az ilyen kezdeményezések kidolgozását és bevezetését; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a kutatás és innováció támogatásának fontosságát az Európai horizont programon és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a természetalapú megoldások, a zöld technológiák és más olyan megoldások területén elérhető egyéb finanszírozási mechanizmusokon keresztül, amelyek segíthetik az éghajlatváltozás és a szélsőséges időjárási jelenségek elleni küzdelmet; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai horizont program képes előmozdítani az uniós polgárok éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességét, és ezáltal társadalmi átalakulás révén is hozzájárul az alkalmazkodáshoz; ezzel összefüggésben sajnálatosnak tartja a kutatás és az innováció területén olyan programokat érintő hatalmas költségvetés-csökkentéseket, mint az „Európai horizont”, mivel e csökkentések rontják az EU versenyképességét az élvonalbeli technológiák és az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó megoldások terén; emlékeztet arra, hogy a kutatók alapvető szerepet játszanak a globális felmelegedés és más veszélyek elleni küzdelemben, és e tekintetben hangsúlyozza a nemzetközi partnerek közötti szoros tudományos együttműködés fontosságát; megjegyzi, hogy a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség fontos eszköz lehet az agrár-élelmiszeripari rendszerek éghajlathoz való alkalmazkodását szolgáló új technológiák és gyakorlatok kidolgozásában; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alkalmazkodási intézkedések a legújabb tudományos ismereteken és hozzáférhető adatokon alapuljanak; ezzel összefüggésben tudomásul veszi az olyan uniós programok által már elvégzett munkát, mint a COPERNICUS, és hangsúlyozza a kikényszerített adatgyűjtés szerepét a lehető legpontosabb előrejelzések biztosításában; felszólít a kutatás és fejlesztés fokozására annak érdekében, hogy innovatív megoldásokat találjanak az alkalmazkodásra, valamint azon digitális innovációk célzott támogatására, amelyek kihasználják a digitalizáció erejét a fenntartható átalakulás érdekében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás egészséget érintő hatásai súlyosbodni fognak, és hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség egészségről és éghajlatváltozásról szóló jelentése és a „Lancet Countdown” szerint ezeket a hatásokat csak most kezdik számba venni; hangsúlyozza ezért az éghajlatváltozás humánegészségügyi hatásai további tanulmányozásának fontosságát, és felszólít az e területen folytatott kutatásba való beruházásra, a kockázatértékelés és -felügyelet terén folytatott ágazatközi együttműködésre, az egészségügyi ágazat tudatosságának és kapacitásának növelésére, többek között helyi szinten is, valamint az éghajlatváltozás humánegészségügyi kockázataival kapcsolatos bevált gyakorlatok és legújabb ismeretek megosztására olyan uniós programokon keresztül, mint az Európai horizont és a LIFE program; kéri, hogy az összegyűjtött adatokat továbbítsák az európai egészségügyi adattérbe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy stratégiájában vegye figyelembe, hogy biztosítani kell, hogy a tagállamok az éghajlatváltozással szemben ellenálló egészségügyi rendszerekkel rendelkezzenek, amelyek képesek előre jelezni az éghajlatváltozás egészségügyi következményeit, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok körében, és azokra reagálni, továbbá teljes mértékben vonja be az egészségügyi közösséget az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás eszközeinek kialakításába; hangsúlyozza, hogy ennek magában kell foglalnia megelőző programokat, alkalmazkodási intézkedésekre vonatkozó terveket és figyelemfelkeltő kampányokat az éghajlatváltozás egészségügyi hatásairól, melyek magukban foglalják az elhalálozást, a sérüléseket, a szélsőséges hőmérsékletek, áradások és tüzek miatt az élelmiszer- és víz útján terjedő betegségek megnövekedett kockázatát, valamint a bolygatott ökoszisztémákból eredő hatásokat, amelyek betegségek, változó pollenszezonok és allergiák kockázatával járnak; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a vektorok által terjesztett betegségek felügyeleti hálózata és az entomológiai felügyelet fenntartásához és továbbfejlesztéséhez, valamint a tagállamokban történő megfelelő végrehajtásához szükséges erőforrásokat is; |
| --- | --- |

65.

Korai figyelmeztetés és gyors reagálás

| 66. | kéri, hogy az új stratégia helyezzen nagyobb hangsúlyt a válságmegelőzésre és a felkészültségre, a válságkezelésre és a katasztrófareagálásra, többek között világjárványok esetén is, kiaknázva a megerősített uniós polgári védelmi mechanizmussal való valamennyi szinergiát, és aktívan bevonva az olyan uniós ügynökségeket, mint az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC); úgy véli, hogy a tagállamoknak a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központon keresztül össze kell hangolniuk e készültségi tervek kidolgozását az uniós polgári védelmi mechanizmussal; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a városi hőségriadókra, és bátorítsa az e téren bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő megelőzési és gyorsreagálási terveket az éghajlati katasztrófákra, például a hőhullámokra, az árvizekre és az aszályra vonatkozóan, amelyek figyelembe veszik a régiók – például a határ menti vagy part menti régiók – sajátosságait, és tartalmaznak határokon átnyúló fellépési mechanizmusokat, biztosítva a tagállamok közötti és a harmadik országokkal való felelősségmegosztást és szolidaritást; kitart amellett, hogy alkalmazkodási stratégiát kell elfogadni az éghajlatváltozás következményeinek kitett területek és városok tekintetében, egy ökoszisztémákon alapuló, a kockázatmegelőzésre és a kockázatkezelésre irányuló új, innovatív megközelítésre támaszkodva, különösen a visszavonulásra kijelölt területek, az árvízkor elárasztott árterek, a természetes védelmi módszerek és – amennyiben elengedhetetlen – a mesterséges védelmi módszerek meghatározása révén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kéri a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy hozzanak létre korai előrejelző rendszereket, és dolgozzanak ki megfelelő eszközöket a szélsőséges időjárási eseményekre és az éghajlatváltozás egyéb negatív hatásaira, valamint a világjárványokra való reagáláshoz; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0015.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0078.

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(5)  HL L 177., 2020.6.5., 3. o.

(6)  HL L 288., 2007.11.6., 27. o.

(7)  HL C 316., 2017.9.22., 99. o.

(8)  Watson, J. E. M. et al.: The exceptional value of intact forest ecosystems [Az érintetlen erdei ökoszisztémák kivételes értéke], Nature Ecology & Evolution, Vol. 2, No 4, Macmillan Publishers Limited, London, 2018.

(9)  Az Európai Parlament 2020. július 23-i állásfoglalása az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0206).

(10)  IPBES: Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Globális vizsgálati jelentés a biológiai sokféleségről és az ökoszisztéma-szolgáltatásokról), 2019.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/168

---

P9_TA(2020)0383

A Petíciós Bizottság 2019. évi tanácskozásai

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2019. év során folytatott tanácskozásainak eredményéről (2020/2044(INI))

(2021/C 445/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásainak eredményéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásainak eredményéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét,

| — | tekintettel az EUMSZ 228. cikkére az európai ombudsman szerepéről és feladatairól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 228. cikkére az európai ombudsman szerepéről és feladatairól,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére és 227. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére és 227. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A9-0230/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A9-0230/2020),

| A. | mivel a 2019. május 23–26-i európai választásokat és az új Parlament 2019. július 2-i megalakulását követően a Petíciós Bizottság 2019. július 10-én tartotta alakuló ülését; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2019. május 23–26-i európai választásokat és az új Parlament 2019. július 2-i megalakulását követően a Petíciós Bizottság 2019. július 10-én tartotta alakuló ülését;

| B. | mivel 2019-ben a Parlamenthez 1 357 petíció érkezett be, ami a 2018-ban benyújtott 1 220 petícióhoz képest 11,23 %-os növekedést jelent, és azt jelzi, hogy bár az európai választások során a parlamenti tevékenység szünetelt, az uniós polgárok és lakosok továbbra is éltek petíciós jogukkal; |
| --- | --- |

B.

mivel 2019-ben a Parlamenthez 1 357 petíció érkezett be, ami a 2018-ban benyújtott 1 220 petícióhoz képest 11,23 %-os növekedést jelent, és azt jelzi, hogy bár az európai választások során a parlamenti tevékenység szünetelt, az uniós polgárok és lakosok továbbra is éltek petíciós jogukkal;

| C. | mivel 2019-ben a Parlament petíciós portálján egy vagy több petíciót támogató felhasználók száma 2018-hoz képest nőtt, és elérte a 28 075-öt; mivel a petíciókat támogató kattintások száma 31 679 volt; |
| --- | --- |

C.

mivel 2019-ben a Parlament petíciós portálján egy vagy több petíciót támogató felhasználók száma 2018-hoz képest nőtt, és elérte a 28 075-öt; mivel a petíciókat támogató kattintások száma 31 679 volt;

| D. | mivel a 2019-ben benyújtott petíciók közül 41 petíciót egy vagy több polgár, 8 petíciót több mint 100 polgár és 3 petíciót több mint 10 000 polgár írt alá; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2019-ben benyújtott petíciók közül 41 petíciót egy vagy több polgár, 8 petíciót több mint 100 polgár és 3 petíciót több mint 10 000 polgár írt alá;

| E. | mivel a beérkezett petíciók száma az Európai Unió összlakosságához viszonyítva továbbra is szerény volt; mivel a beérkezett petíciók száma azt jelzi, hogy nagyobb erőfeszítésre és megfelelő intézkedésekre van szükség, hogy a polgárok tájékozottabbak legyenek a petíciós joggal kapcsolatban; mivel a petíciós jog gyakorlása során a polgárok azt várják el az uniós intézményektől, hogy problémáik megoldásakor biztosítsanak hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

E.

mivel a beérkezett petíciók száma az Európai Unió összlakosságához viszonyítva továbbra is szerény volt; mivel a beérkezett petíciók száma azt jelzi, hogy nagyobb erőfeszítésre és megfelelő intézkedésekre van szükség, hogy a polgárok tájékozottabbak legyenek a petíciós joggal kapcsolatban; mivel a petíciós jog gyakorlása során a polgárok azt várják el az uniós intézményektől, hogy problémáik megoldásakor biztosítsanak hozzáadott értéket;

| F. | mivel a 2019-ben benyújtott 1 357 petícióból 938-at elfogadhatónak nyilvánítottak, 406-ot elfogadhatatlannak nyilvánítottak, 13-at pedig visszavontak; mivel 2019-ben az elfogadhatatlan petíciók viszonylag magas aránya (30 %) azt mutatja, hogy továbbra sem egyértelmű az EU tevékenységi köre; mivel ezzel összefüggésben ezt a problémát az Unió hatásköreinek, valamint a petíciók Európai Parlamentnek történő benyújtására irányuló eljárás tisztázására hivatott tájékoztató kampányokkal kell kezelni; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2019-ben benyújtott 1 357 petícióból 938-at elfogadhatónak nyilvánítottak, 406-ot elfogadhatatlannak nyilvánítottak, 13-at pedig visszavontak; mivel 2019-ben az elfogadhatatlan petíciók viszonylag magas aránya (30 %) azt mutatja, hogy továbbra sem egyértelmű az EU tevékenységi köre; mivel ezzel összefüggésben ezt a problémát az Unió hatásköreinek, valamint a petíciók Európai Parlamentnek történő benyújtására irányuló eljárás tisztázására hivatott tájékoztató kampányokkal kell kezelni;

| G. | mivel a petíciók elfogadhatóságának kritériumait az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 226. cikke határozza meg, amelyek előírják, hogy a petíciókat az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben közvetlenül érintett uniós polgároknak vagy lakosoknak kell benyújtaniuk; |
| --- | --- |

G.

mivel a petíciók elfogadhatóságának kritériumait az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 226. cikke határozza meg, amelyek előírják, hogy a petíciókat az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben közvetlenül érintett uniós polgároknak vagy lakosoknak kell benyújtaniuk;

| H. | mivel az európai polgárok alapvető jogainak egyike, hogy petíciót nyújtsanak be az Európai Parlamenthez; mivel a petíciós jog nyitott, demokratikus és átlátható mechanizmust kínál az uniós polgárok és lakosok számára választott képviselőik közvetlen megszólítására, és ezért az EU tevékenységi területein való aktív állampolgári részvétel fontos eleme; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai polgárok alapvető jogainak egyike, hogy petíciót nyújtsanak be az Európai Parlamenthez; mivel a petíciós jog nyitott, demokratikus és átlátható mechanizmust kínál az uniós polgárok és lakosok számára választott képviselőik közvetlen megszólítására, és ezért az EU tevékenységi területein való aktív állampolgári részvétel fontos eleme;

| I. | mivel az átláthatóságon, az alapvető jogok hatékony védelmén és az uniós polgárok kéréseinek az uniós politikai menetrendbe való beépítésén alapuló demokratikus kormányzásra van szükség a polgárok közvetlen részvételének növelése és az uniós döntéshozatali folyamat minőségének javítása érdekében; mivel a demokratikus és átlátható kormányzás szintén az egyik alapvető eleme a Petíciós Bizottság munkája hatékonyabbá tételének és a polgárokhoz közelebb hozásának; |
| --- | --- |

I.

mivel az átláthatóságon, az alapvető jogok hatékony védelmén és az uniós polgárok kéréseinek az uniós politikai menetrendbe való beépítésén alapuló demokratikus kormányzásra van szükség a polgárok közvetlen részvételének növelése és az uniós döntéshozatali folyamat minőségének javítása érdekében; mivel a demokratikus és átlátható kormányzás szintén az egyik alapvető eleme a Petíciós Bizottság munkája hatékonyabbá tételének és a polgárokhoz közelebb hozásának;

| J. | mivel a petíciós jognak fokoznia kell a Parlament válaszadási képességét az uniós alapvető jogok tiszteletben tartásával és az uniós jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos panaszokra és aggályokra a tagállamokban; mivel a petíciók többek között rendkívül értékes információforrást jelentenek abból a szempontból, hogy feltárják az uniós jog helytelen alkalmazását vagy megsértését; mivel a petíciók lehetővé teszik a Parlament és más uniós intézmények számára az uniós jog átültetésének és alkalmazásának, valamint az uniós polgárokra és lakosokra gyakorolt hatásának értékelését, továbbá az uniós jog hiányosságainak és következetlenségeinek észlelését, amelyek aláássák a polgárok alapvető jogai teljes körű védelmének biztosítására irányuló célkitűzést; |
| --- | --- |

J.

mivel a petíciós jognak fokoznia kell a Parlament válaszadási képességét az uniós alapvető jogok tiszteletben tartásával és az uniós jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos panaszokra és aggályokra a tagállamokban; mivel a petíciók többek között rendkívül értékes információforrást jelentenek abból a szempontból, hogy feltárják az uniós jog helytelen alkalmazását vagy megsértését; mivel a petíciók lehetővé teszik a Parlament és más uniós intézmények számára az uniós jog átültetésének és alkalmazásának, valamint az uniós polgárokra és lakosokra gyakorolt hatásának értékelését, továbbá az uniós jog hiányosságainak és következetlenségeinek észlelését, amelyek aláássák a polgárok alapvető jogai teljes körű védelmének biztosítására irányuló célkitűzést;

| K. | mivel a polgárok általában a legutolsó lehetőségként fordulnak a Petíciós Bizottsághoz, amikor úgy gondolják, hogy a többi szerv és intézmény nem képes megoldást találni az aggályaikra; |
| --- | --- |

K.

mivel a polgárok általában a legutolsó lehetőségként fordulnak a Petíciós Bizottsághoz, amikor úgy gondolják, hogy a többi szerv és intézmény nem képes megoldást találni az aggályaikra;

| L. | mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak részvételét az Európai Unió tevékenységeiben; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak részvételét az Európai Unió tevékenységeiben;

| M. | mivel a Petíciós Bizottság minden petíciót alaposan megvizsgál; mivel a petíciók minden egyes benyújtójának joga van ahhoz, hogy észszerű határidőn belül, anyanyelvén, illetve a petíció nyelvén választ, valamint tájékoztatást kapjon a Petíciós Bizottságnak a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatáról és az azt követő lépésekről; |
| --- | --- |

M.

mivel a Petíciós Bizottság minden petíciót alaposan megvizsgál; mivel a petíciók minden egyes benyújtójának joga van ahhoz, hogy észszerű határidőn belül, anyanyelvén, illetve a petíció nyelvén választ, valamint tájékoztatást kapjon a Petíciós Bizottságnak a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatáról és az azt követő lépésekről;

| N. | mivel a Petíciós Bizottság tevékenységei a petíciók benyújtóitól kapott információkon és hozzászólásokon alapulnak; mivel a petíciók benyújtóitól származó információk, továbbá az Európai Bizottság, a tagállamok és más szervek szakértelme alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; mivel az elfogadható petíciók gyakran értékes hozzájárulást jelentenek az egyes parlamenti bizottságok és közös munkacsoportok munkájához; |
| --- | --- |

N.

mivel a Petíciós Bizottság tevékenységei a petíciók benyújtóitól kapott információkon és hozzászólásokon alapulnak; mivel a petíciók benyújtóitól származó információk, továbbá az Európai Bizottság, a tagállamok és más szervek szakértelme alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; mivel az elfogadható petíciók gyakran értékes hozzájárulást jelentenek az egyes parlamenti bizottságok és közös munkacsoportok munkájához;

| O. | mivel jelentős számú petíció megtárgyalására nyilvánosan kerül sor a Petíciós Bizottság ülésein; mivel a petíciók benyújtóit gyakran felkérik petíciójuk ismertetésére, és a vitákon való teljes körű részvételre, ezáltal aktívan hozzájárulva a bizottság munkájához; mivel 2019-ben a Petíciós Bizottság 9 rendes bizottsági ülést tartott, amelyeken 250 petíciót vitattak meg 239 petíció jelen lévő benyújtójával, míg 126 petíció benyújtója aktívan felszólalt; mivel a Petíciós Bizottság az európai polgárok bevonása révén jelentősen hozzájárul a Parlament arculatának és tekintélyének megerősítéséhez; |
| --- | --- |

O.

mivel jelentős számú petíció megtárgyalására nyilvánosan kerül sor a Petíciós Bizottság ülésein; mivel a petíciók benyújtóit gyakran felkérik petíciójuk ismertetésére, és a vitákon való teljes körű részvételre, ezáltal aktívan hozzájárulva a bizottság munkájához; mivel 2019-ben a Petíciós Bizottság 9 rendes bizottsági ülést tartott, amelyeken 250 petíciót vitattak meg 239 petíció jelen lévő benyújtójával, míg 126 petíció benyújtója aktívan felszólalt; mivel a Petíciós Bizottság az európai polgárok bevonása révén jelentősen hozzájárul a Parlament arculatának és tekintélyének megerősítéséhez;

| P. | mivel a 2019-ben benyújtott petíciókban felvetett főbb témák a környezetvédelmi kérdésekre (különösen a szennyezéssel, a védelemmel, a megőrzéssel és a hulladékgazdálkodással kapcsolatos kérdésekre), az alapvető jogokra (nevezetesen a gyermekek jogaira, a szavazati jogokra és az uniós polgárok jogaira, különösen a brexittel összefüggésben), az alkotmányügyekre (különösen az európai választásokkal és az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésével kapcsolatos kérdésekre), az egészségügyre (különösen az egészségügyi ellátásra, valamint a veszélyes és mérgező anyagok kockázataira vonatkozó kérdésekre), a közlekedésre (és különösen a légi és vasúti utasok jogaira, a határokon átnyúló összeköttetésekre és az óra előre- és visszaállítására), a belső piacra (különösen a fogyasztók jogaira és a személyek szabad mozgására), a foglalkoztatásra (különösen a munkaerőpiachoz való hozzáférésre és a bizonytalan szerződésekre), valamint a kultúrára és az oktatásra (különösen a fogyatékossággal élő gyermekek oktatáshoz való hozzáférésére vagy az iskolai zaklatásra) vonatkoztak, sok más egyéb témakör mellett; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2019-ben benyújtott petíciókban felvetett főbb témák a környezetvédelmi kérdésekre (különösen a szennyezéssel, a védelemmel, a megőrzéssel és a hulladékgazdálkodással kapcsolatos kérdésekre), az alapvető jogokra (nevezetesen a gyermekek jogaira, a szavazati jogokra és az uniós polgárok jogaira, különösen a brexittel összefüggésben), az alkotmányügyekre (különösen az európai választásokkal és az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésével kapcsolatos kérdésekre), az egészségügyre (különösen az egészségügyi ellátásra, valamint a veszélyes és mérgező anyagok kockázataira vonatkozó kérdésekre), a közlekedésre (és különösen a légi és vasúti utasok jogaira, a határokon átnyúló összeköttetésekre és az óra előre- és visszaállítására), a belső piacra (különösen a fogyasztók jogaira és a személyek szabad mozgására), a foglalkoztatásra (különösen a munkaerőpiachoz való hozzáférésre és a bizonytalan szerződésekre), valamint a kultúrára és az oktatásra (különösen a fogyatékossággal élő gyermekek oktatáshoz való hozzáférésére vagy az iskolai zaklatásra) vonatkoztak, sok más egyéb témakör mellett;

| Q. | mivel a 2019-ben beérkezett petíciók 73,9 %-át (1 003 petíció) a Parlament petíciós portálján keresztül nyújtották be, a 2018-ban így benyújtott 70,7 %-hoz (863 petíció) képest; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2019-ben beérkezett petíciók 73,9 %-át (1 003 petíció) a Parlament petíciós portálján keresztül nyújtották be, a 2018-ban így benyújtott 70,7 %-hoz (863 petíció) képest;

| R. | mivel 2019-ben a petíciós portált az Európai Parlament honlapjának (Europarl) új megjelenésével és összhatásával összhangban jobban használható webes kialakítású verzióvá fejlesztették; mivel ezért felhasználóbarátabbá és hozzáférhetőbbé vált a polgárok számára, akik ma már bármely eszközön használhatják az EN 301 549 európai szabvány használatára optimalizált portált; mivel az részben megfelel a WCAG (Web Akadálymentesítési Útmutató) 2.1. AA szabványnak is; mivel az új adatvédelmi nyilatkozatot minden nyelvi változatban feltöltötték az e-mail-sablonokba és a regisztrációs oldalra, és lehetővé tették a felhasználói fiókok regisztrációját az audio Captcha révén is; mivel a petíciós portált és az ePetitiont a szinkronizációs mechanizmusok javítása révén tovább integrálták; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést kezeltek sikeresen; |
| --- | --- |

R.

mivel 2019-ben a petíciós portált az Európai Parlament honlapjának (Europarl) új megjelenésével és összhatásával összhangban jobban használható webes kialakítású verzióvá fejlesztették; mivel ezért felhasználóbarátabbá és hozzáférhetőbbé vált a polgárok számára, akik ma már bármely eszközön használhatják az EN 301 549 európai szabvány használatára optimalizált portált; mivel az részben megfelel a WCAG (Web Akadálymentesítési Útmutató) 2.1. AA szabványnak is; mivel az új adatvédelmi nyilatkozatot minden nyelvi változatban feltöltötték az e-mail-sablonokba és a regisztrációs oldalra, és lehetővé tették a felhasználói fiókok regisztrációját az audio Captcha révén is; mivel a petíciós portált és az ePetitiont a szinkronizációs mechanizmusok javítása révén tovább integrálták; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést kezeltek sikeresen;

| S. | mivel meg kell jegyezni, hogy az európai választások miatt nem került sor tényfeltáró látogatásokra olyan petíciók esetében, amelyekkel kapcsolatban 2019-ben vizsgálat volt folyamatban; mivel a bizottság számos korábbi tényfeltáró látogatás nyomon követését végezte el, és két, 2018-ban megvalósult látogatásról szóló jelentést is elfogadott; mivel 2020-ra számos tényfeltáró látogatást ütemeztek be; |
| --- | --- |

S.

mivel meg kell jegyezni, hogy az európai választások miatt nem került sor tényfeltáró látogatásokra olyan petíciók esetében, amelyekkel kapcsolatban 2019-ben vizsgálat volt folyamatban; mivel a bizottság számos korábbi tényfeltáró látogatás nyomon követését végezte el, és két, 2018-ban megvalósult látogatásról szóló jelentést is elfogadott; mivel 2020-ra számos tényfeltáró látogatást ütemeztek be;

| T. | mivel a Petíciós Bizottság véleménye szerint az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia fontos eszköze, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy tevőlegesen részt vegyenek az uniós politikák és jogszabályok alakításában; mivel az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban nem volt elég hatékony a kommunikáció; |
| --- | --- |

T.

mivel a Petíciós Bizottság véleménye szerint az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia fontos eszköze, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy tevőlegesen részt vegyenek az uniós politikák és jogszabályok alakításában; mivel az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatban nem volt elég hatékony a kommunikáció;

| U. | mivel a média minden demokráciában kulcsfontosságú szerepet játszik, és átláthatóbbá teszi a Petíciós Bizottság eljárásait; mivel a minőségi sajtó az Európai Unió egészének alapvető eleme; mivel egyes európai médiaorgánumok számára nem egyértelmű a Petíciós Bizottság szerepe és hatásköre; |
| --- | --- |

U.

mivel a média minden demokráciában kulcsfontosságú szerepet játszik, és átláthatóbbá teszi a Petíciós Bizottság eljárásait; mivel a minőségi sajtó az Európai Unió egészének alapvető eleme; mivel egyes európai médiaorgánumok számára nem egyértelmű a Petíciós Bizottság szerepe és hatásköre;

| V. | mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; mivel 2019-ben a Petíciós Bizottság kulcsszerepet játszott az európai ombudsman megválasztásának megszervezésében azáltal, hogy az eljárási szabályzat 231. cikke értelmében nyilvános meghallgatást tartott a jelöltekkel; mivel 2019. december 18-án Emily O’Reilly-t újraválasztották európai ombudsmannak a 2019–2024-es parlamenti ciklusra; |
| --- | --- |

V.

mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; mivel 2019-ben a Petíciós Bizottság kulcsszerepet játszott az európai ombudsman megválasztásának megszervezésében azáltal, hogy az eljárási szabályzat 231. cikke értelmében nyilvános meghallgatást tartott a jelöltekkel; mivel 2019. december 18-án Emily O’Reilly-t újraválasztották európai ombudsmannak a 2019–2024-es parlamenti ciklusra;

| W. | mivel a 2019. január 17-i állásfoglalásában az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (1) támogatta az ombudsman vizsgálatát, és sürgette a Tanácsot, hogy a lehető leggyorsabban tegye meg az ombudsman ajánlásainak végrehajtásához szükséges lépéseket; mivel a Tanács nem válaszolt az ombudsmannak, nem reagált a Parlament állásfoglalására, és nem tett lépéseket annak végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

W.

mivel a 2019. január 17-i állásfoglalásában az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (1) támogatta az ombudsman vizsgálatát, és sürgette a Tanácsot, hogy a lehető leggyorsabban tegye meg az ombudsman ajánlásainak végrehajtásához szükséges lépéseket; mivel a Tanács nem válaszolt az ombudsmannak, nem reagált a Parlament állásfoglalására, és nem tett lépéseket annak végrehajtása érdekében;

| X. | mivel 2019-ben tovább erősödtek a Petíciós Bizottság és az európai ombudsman közötti kapcsolatok, amint azt az ombudsman bizottsági üléseken való aktív részvétele is bizonyítja; mivel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 2019. február 12-i állásfoglalását (2) követően Emily O’Reilly részt vett a bizottság 2019. április 2-i ülésén, hogy eszmecserét folytasson javasolt új előjogairól, és a Petíciós Bizottság 2019. szeptember 4-i ülésén ismertette 2018-as éves jelentését; |
| --- | --- |

X.

mivel 2019-ben tovább erősödtek a Petíciós Bizottság és az európai ombudsman közötti kapcsolatok, amint azt az ombudsman bizottsági üléseken való aktív részvétele is bizonyítja; mivel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 2019. február 12-i állásfoglalását (2) követően Emily O’Reilly részt vett a bizottság 2019. április 2-i ülésén, hogy eszmecserét folytasson javasolt új előjogairól, és a Petíciós Bizottság 2019. szeptember 4-i ülésén ismertette 2018-as éves jelentését;

| Y. | mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint hasonló szervei is tagjai, és amely az európai uniós jogra és szakpolitikákra vonatkozó információk cseréjének előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint hasonló szervei is tagjai, és amely az európai uniós jogra és szakpolitikákra vonatkozó információk cseréjének előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik;

| Z. | mivel a petíciókkal foglalkozó bizottságok közötti együttműködés hatékonyabbá tételével javítani kell a petíciós hálózat tevékenységeit; mivel a petíciós hálózatnak meg kell erősítenie a Bizottsággal és a többi uniós intézménnyel folytatott párbeszédet és együttműködést annak garantálása céljából, hogy a polgárok által a petíciókban felvetett kérdéseket megfelelően kezelik és megoldják; |
| --- | --- |

Z.

mivel a petíciókkal foglalkozó bizottságok közötti együttműködés hatékonyabbá tételével javítani kell a petíciós hálózat tevékenységeit; mivel a petíciós hálózatnak meg kell erősítenie a Bizottsággal és a többi uniós intézménnyel folytatott párbeszédet és együttműködést annak garantálása céljából, hogy a polgárok által a petíciókban felvetett kérdéseket megfelelően kezelik és megoldják;

| AA. | mivel az Európai Bizottságnak címzett, a 2019–2024 közötti időszakra vonatkozó politikai iránymutatásaiban a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen kötelezettséget vállalt aziránt, hogy az EUMSZ 225. cikke alapján jogalkotási aktussal válaszol a Parlament által elfogadott állásfoglalásokra azzal a céllal, hogy megerősítse a Parlamentnek az uniós jogszabályok kezdeményezése tekintetében betöltött szerepét; mivel a Petíciós Bizottságnak stratégiai szerepet kell vállalnia a Parlament jogalkotási kezdeményezéshez való joga és a polgárok által a petíciókon keresztül felvetett kérdések közötti közvetlen kapcsolat létrehozásában; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Bizottságnak címzett, a 2019–2024 közötti időszakra vonatkozó politikai iránymutatásaiban a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen kötelezettséget vállalt aziránt, hogy az EUMSZ 225. cikke alapján jogalkotási aktussal válaszol a Parlament által elfogadott állásfoglalásokra azzal a céllal, hogy megerősítse a Parlamentnek az uniós jogszabályok kezdeményezése tekintetében betöltött szerepét; mivel a Petíciós Bizottságnak stratégiai szerepet kell vállalnia a Parlament jogalkotási kezdeményezéshez való joga és a polgárok által a petíciókon keresztül felvetett kérdések közötti közvetlen kapcsolat létrehozásában;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottságnak – mint az egyetlen a polgárokkal közvetlenül kommunikáló bizottság – a saját hatáskörén belül meg kell erősítenie az uniós polgárok és lakosok jogainak védelmében és előmozdításában betöltött kulcsszerepét, biztosítva, hogy a petíciók benyújtóinak aggodalmait és panaszait időben kivizsgálják, és nyitott, demokratikus és teljes mértékben átlátható petíciós eljárás, valamint a többi uniós intézménnyel, illetve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal folytatott, megerősített együttműködés és párbeszéd keretében rendezzék; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy a petíciók benyújtói még mindig nem kapnak elegendő információt a petíciók elfogadhatatlanná nyilvánításának okairól; hangsúlyozza az Unió tevékenységi köreiről szóló folyamatos nyilvános kampány fontosságát, amelynek célja az Európai Parlamenthez történő petícióbenyújtással kapcsolatos figyelemfelkeltés, illetve az EU hatásköreivel kapcsolatos pontosabb és részletesebb információk nyújtása; hangsúlyozza a szükséges intézkedések mihamarabbi meghozatalának fontosságát az átláthatóságon, az alapvető jogok fokozott védelmén, és a polgároknak az EU döntéshozatali folyamataiba történő közvetlen bevonásán alapuló, demokratikus uniós kormányzás megvalósítása érdekében; alapvető fontosságúnak véli, hogy megtaláljuk a módját a petíciós jog további előmozdításának, erősítve eközben a polgárok e tekintetben való tudatosságát is; javasolja az európai uniós tájékoztató kampányok intenzívebbé tételét annak biztosítása érdekében, hogy az uniós polgárok több ismerettel rendelkezzenek az EU hatásköreiről, és a közvélemény számára egyértelművé váljon a Petíciós Bizottság szerepe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aktívabb sajtó- és kommunikációs szolgáltatást, valamint aktívabb jelenlétet szorgalmaz a közösségi médiában a bizottság láthatóságának megerősítése érdekében, lehetővé téve, hogy a bizottság gyorsabban reagáljon a közvélemény aggályaira és az uniós vitákra, és kiemelve azokat az ügyeket és sikereket, amelyek esetében a petíció benyújtója által felvetett aggályokra a Petíciós Bizottság támogatásával találtak megoldást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | javasolja az újságírókat és a médiát célzó kampányok és tájékoztató rendezvények szervezését a pontatlan tájékoztatás elkerülése és ezáltal a Petíciós Bizottság és a média közötti kapcsolat javítása céljából; hangsúlyozza, hogy a médiának kulcsfontosságú szerepe van abban, hogy az európai polgárok értesüljenek a Petíciós Bizottság mindennapi munkájáról, és tevékenysége révén hozzájárulhat az európai polgárok ismereteinek bővítéséhez a Petíciós Bizottság munkájával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy az EU feladata arra ösztönözni az európai polgárokat, hogy pontos információkat szerezzenek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy a petíciók lehetőséget biztosítanak az Európai Parlament és a többi uniós intézmény számára, hogy közvetlen párbeszédet kezdeményezzenek azokkal az uniós polgárokkal és az EU-ban jogszerűen tartózkodó személyekkel, akiket érint az uniós jog helytelen alkalmazása vagy megsértése, illetve az uniós jogszabályok következetlenségei, és hogy megoldják a feltárt problémákat; üdvözli ezért, hogy a petíciók jelentik a polgárok számára a belépőt az európai intézményekbe; hangsúlyozza, hogy megerősített együttműködésre van szükség a Petíciós Bizottság és a felelős bizottságok, az uniós intézmények és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok között az uniós jog végrehajtásával és betartásával kapcsolatos vizsgálatok vagy javaslatok terén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a petíciók a megfelelő és illetékes hatóságokhoz kerüljenek, javítani kell a nemzeti parlamentekkel, a tagállami kormányzatokkal, az illetékes nemzeti intézményekkel és az ombudsmanokkal folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a petíciók értékes hozzájárulást jelentenek a Bizottság Szerződések őreként betöltött szerepéhez; megismétli, hogy a Petíciós Bizottság és a Bizottság közötti jó együttműködés alapvető fontosságú, és hogy a Bizottság gyorsabb válaszai elengedhetetlenek a petíciók kezelésének folyamatában; üdvözli e tekintetben Maroš Šefčovič, a Bizottság intézményközi kapcsolatokért és a tervezésért felelős alelnöke biztosjelölti meghallgatása során tett kötelezettségvállalását a petíciók Bizottság általi kezelésének további javítására és annak biztosítására, hogy a három hónapos határidőn belül pontos válaszokat adjanak; ismételten kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon az átláthatóságról, valamint a dokumentumokhoz való hozzáférésről a beérkezett petíciókkal kapcsolatos EU Pilot eljárásokkal, továbbá a már lezárt EU Pilot és kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon aktívabb részvételt a Petíciós Bizottságban annak biztosítása érdekében, hogy a petíciókat benyújtó polgárok pontos választ kapjanak az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos kéréseikre és panaszaikra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a Bizottság nem háríthatja a felelősséget egyedül a petíció benyújtójára abban az esetben, ha problémát tárnak fel az uniós jog alkalmazásával vagy megsértésével kapcsolatban; úgy véli, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a nemzeti hatóságok tesznek-e lépéseket a petícióban ismertetett probléma megoldására, és készen kell állnia arra, hogy a nemzeti hatóságok intézkedéseinek eredménytelensége esetén beavatkozzon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a polgárok demokratikus jogainak lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítása érdekében elő kell írni az összes uniós intézmény, köztük a Tanács átláthatóságát és a dokumentumaikhoz való nyilvános hozzáférést; kiemeli, hogy az 1049/2001/EK rendelet (3) hatályban lévő változata már nem tükrözi a jelenlegi helyzetet; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a 2001-es rendelet átdolgozására annak érdekében, hogy a megfelelő ügyintézési gyakorlat előmozdításával fokozza az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottsághoz gyakran érkeznek a jogállamiság bizonyos hatóságok általi megsértésével kapcsolatos panaszok; emlékeztet, hogy az uniós jog hatékony, egyenlő és egységes alkalmazásának biztosítása elengedhetetlen az EUSZ 2. cikkében rögzített, az Unió és tagállamai egyik alapértékét jelentő jogállamiság tiszteletben tartásához; a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett felhívja a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben „Az Unión belüli jogállamiság megerősítése – Intézkedési terv” (COM(2019)0343) című, 2019. július 17-i közleményében tett vállalásait, amelyek célja a jogállamiság tiszteletben tartása kultúrájának előmozdítása, a nemzeti hatóságokkal való együttműködés megerősítése és az Unión belüli tényleges fenyegetésekre való hatékony közös reagálás biztosítása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy az 51. cikk hatályának értelmezése a lehető legkoherensebb és legszélesebb körű legyen; emlékeztet arra, hogy a legtöbb, petíciót benyújtó polgár Chartában foglalt jogaikkal kapcsolatos várakozásai magasak, és messze meghaladják azok jelenlegi hatályát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy a petíciók átfogó kezeléséhez elengedhetetlen a többi parlamenti bizottsággal való együttműködés; megjegyzi, hogy 2019-ben 65 petíciót küldtek más bizottságoknak véleményezésre, 351 petíciót pedig tájékoztatásul, és hogy 38 véleményt és kilenc más jellegű visszajelzést kaptak arról, hogy a bizottságok munkájuk során figyelembe vették a petíciókat; megjegyzi továbbá, hogy 2018-ban 47 petíciót küldtek más bizottságoknak véleményezésre, 660 petíciót pedig tájékoztatásul, és hogy 30 véleményt és 38 más jellegű visszajelzést kaptak arról, hogy a bizottságok munkájuk során figyelembe vették a petíciókat; emlékeztet arra, hogy a petíciók benyújtóit tájékoztatják azokról a határozatokról, amelyek szerint más bizottságoktól kérnek véleményt petícióik kezeléséhez; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy más bizottságok is hozzájáruljanak ahhoz, hogy a Parlament gyorsabban és hatékonyabban tudjon reagálni a polgárok aggályaira; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meggyőződése, hogy a petíciós hálózat hasznos eszköz, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a petíciók által felvetett témákra, valamint hogy elősegítse a petíciók kezelését azokban a bizottságokban, amelyekhez azokat véleményezés vagy tájékoztatás céljából megküldték; megjegyzi, hogy biztosítani kell a petíciók megfelelő nyomon követését a parlamenti és a jogalkotási munka során; hangsúlyozza, hogy a petíciós hálózatot olyan stratégiai eszköznek is lehet tekinteni, amely előmozdítja az Európai Parlamentnek az EUMSZ 225. cikkében rögzített, jogalkotási kezdeményezéshez való jogát, amelynek révén kezeli az uniós jogszabályok petíciókban kiemelt hiányosságait és következetlenségeit a polgárok jogainak teljes körű védelme érdekében; úgy véli, hogy a petíciós hálózat rendszeres ülései a hálózat tagjai közötti információcsere, valamint a bevált gyakorlatok példáinak megosztása révén alapvető szerepet töltenek be a parlamenti bizottságok közötti együttműködés megerősítésében; hangsúlyozza, hogy a bizottságok közötti szorosabb kapcsolat emellett javíthatja a hasonló témájú meghallgatások és parlamenti tanulmányok tervezésének hatékonyságát; támogatja egy olyan mechanizmus kidolgozását, amely lehetővé tenné a Petíciós Bizottság számára a jogalkotási folyamatban való közvetlen részvételt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság által 2019-ben elfogadott kulcsfontosságú éves jelentésekre, nevezetesen a Petíciós Bizottság 2018. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre (4) és az európai ombudsman 2018. évi munkájáról szóló éves jelentésre (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a Petíciós Bizottság véleményt nyilvánított a petíciókban felvetett fontos kérdésekről, és ezzel hozzájárult a parlamenti és jogalkotási jelentésekhez, nevezetesen az Európai Unió Alapjogi Chartájának az EU intézményi keretében (6) történő végrehajtásáról, valamint az évszakokhoz kapcsolódó óraátállítás megszüntetéséről és a 2000/84/EK irányelv (7) hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy számos petíció jogalkotási vagy politikai fellépést eredményezett, akár jelentések vagy állásfoglalási indítványok, vagy akár előzetes döntéshozatal vagy kötelezettségszegési eljárások révén is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy 2019-ben a petíciók benyújtóit leginkább a környezetvédelmi kérdések foglalkoztatták; e tekintetben rámutat az eljárási szabályzat 227. cikkének (2) bekezdése szerinti, a hulladékgazdálkodásról szóló állásfoglalásra irányuló indítványra, amelyet a Petíciós Bizottság 2019. március 21-én, a Parlament plenáris ülésen pedig 2019. április 4-én fogadott el (8); hangsúlyozza, hogy a hulladékgazdálkodás az egyik legnagyobb globális társadalmi-gazdasági és környezeti kihívás, és megismétli a hulladékkeletkezés megakadályozásának, az újrafelhasználás, a szelektív hulladékgyűjtés és az újrafeldolgozás maximalizálására irányuló felhívását a körforgásos gazdaság felé történő átmenet fellendítése céljából; ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a hulladékokról szóló felülvizsgált irányelvekben meghatározott módon használja ki a korai előrejelző rendszerben rejlő összes lehetőséget; felhívja a figyelmet az olaszországi valledora-i tényfeltáró látogatásról készült, 2019. április 11-én elfogadott végső jelentésre, és felhívja az illetékes nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy biztosítsák az abban foglalt valamennyi ajánlás maradéktalan és következetes végrehajtását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság által a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsággal közösen 2019. március 21-én tartott, az éghajlatváltozás tagadásáról szóló meghallgatásra; úgy véli, hogy a Petíciós Bizottságnak továbbra is küzdenie kell az éghajlatváltozás tagadása ellen, többek között az uniós intézményekben lobbitevékenységet folytató olyan érdekcsoportokkal szembeni tényleges és visszatartó erejű szankciók elfogadásával, akiknek tevékenysége közvetlenül vagy közvetve összefügg az éghajlatváltozás tagadásával; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos annak biztosítása, hogy a Petíciós Bizottság jövőbeli munkája során különös hangsúlyt fektessen az éghajlatváltozásra az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás következetes végrehajtásán munkálkodó uniós intézmények átfogó tevékenységének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat a „Határokon átnyúló nukleáris biztonság, felelősség és együttműködés az Európai Unióban” és az „Endokrin károsító anyagok: a tudományos bizonyítékoktól az emberi egészség védelméig” című, 2019. február 20-i és 2019. április 2-i ülésén bemutatott tanulmányokra, amelyeket a Petíciós Bizottság rendelt meg az e kérdésekkel kapcsolatos aggodalmakat felvető jelentős számú petíció nyomon követéseként; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – ahogyan az számos petícióból kiderül – a tagállamok nem minden esetben hajtják végre megfelelően a környezetvédelmi szabályokat; hangsúlyozza az uniós polgárok környezetvédelemmel kapcsolatos elvárásai teljesítésének fontosságát, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt biztosítsa az e területre vonatkozó uniós jogszabályok helyes végrehajtását; meggyőződése, hogy a Bizottságnak fokozottabb erőfeszítéseket kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által az olyan infrastrukturális projektek engedélyezése céljából végzett környezeti hatásvizsgálatok, amelyekkel kapcsolatban az emberi egészséget és a környezetet érintő súlyos kockázatokra rávilágító petíciókat nyújtottak be, az uniós joggal összhangban pontos és átfogó elemzéseken alapuljanak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | komoly aggodalmát fejezi ki az olyan területeken élő polgárok által elszenvedett súlyos egészségi károsodások miatt, akik olyan területeken élnek, ahol nagy mennyiségben állítanak elő rákkeltő anyagokat, illetve amiatt, hogy a legnagyobb mértékű káros hatást a gyermekek körében mutatták ki; határozottan úgy véli, hogy a Bizottságnak teljes mértékben ki kell használnia és következetesen végre kell hajtania az 1907/2006/EK rendelet (REACH-rendelet) XIV. mellékletében foglalt, a karcinogén, perzisztens és bioakkumulatív anyagként besorolt, engedélyköteles anyagokra vonatkozó rendelkezéseket, biztosítva az ilyen anyagok nem mérgező alternatív anyagokkal történő helyettesítését, többek között az ilyen célú ipari folyamatok előmozdításával; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a figyelmet a 2019-ben benyújtott, a brexittel kapcsolatos petíciók nagy számára, amelyek főként az uniós polgárok jogainak a brexit előtti és utáni védelmére szólítanak fel; üdvözli a Petíciós Bizottság kiváló munkáját, amely azáltal, hogy hangot adott a petíciók benyújtói által felvetett aggályoknak, hozzájárult annak biztosításához, hogy a polgárok jogai továbbra is a Parlament egyik fő prioritását képezzék a brexitről folytatott tárgyalások során; hangsúlyozza, hogy sok olyan polgár van – az EU-ban és az Egyesült Királyságban egyaránt –, akik a megállapodás nélküli brexittel kapcsolatos bizonytalanságra tekintettel a Petíciós Bizottsághoz fordultak, mivel a megállapodás hiányából adódóan veszélyeztetve érzik a jogaikat; kiemeli, hogy a saját tagállamuktól eltérő tagállamban tartózkodó uniós polgárokat megillető jogok megőrzése érdekében hasznosnak bizonyulhat egy megfelelő jogszabály kidolgozása arra az esetre, ha egy adott tagállam megváltoztatja az EU-ban betöltött státuszát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet a Petíciós Bizottság által az EU-n belül a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény keretében betöltött különleges védelmező szerepre; rámutat a bizottság által a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó petíciókat illetően végzett fontos, folyamatban lévő munkára; megjegyzi, hogy 2019-ben az előző évhez képest csökkent a fogyatékosság kapcsán benyújtott petíciók száma; megjegyzi azonban, hogy az akadálymentesség és a megkülönböztetés továbbra is a fogyatékossággal élő személyek előtt álló fő kihívások közé tartozik; emlékeztet arra, hogy 2019-ben a Petíciós Bizottság különös figyelmet fordított a fogyatékossággal élő gyermekek inkluzív oktatásáról szóló petíciók megvitatására; szorgalmazza az Európában központi szerepet betöltő új készségfejlesztési program és konkrét javaslatok elfogadását az inkluzivitás előmozdításáról és a készségek Európán belüli elismerésének és hordozhatóságának elősegítéséről; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli, hogy a Petíciós Bizottság 2019-ben foglalkozott a polgároknak az uniós intézmények átláthatóságával és elszámoltathatóságával kapcsolatos, számos petícióban felvetett aggályaival; e tekintetben emlékeztet arra, hogy 2019. április 2-i ülésén a bizottság „Összeférhetetlenség – Feddhetetlenség, elszámoltathatóság és átláthatóság az uniós intézményekben és ügynökségekben” címmel munkaértekezletet szervezett, amely az uniós intézményekben és ügynökségekben az összeférhetetlenség, a feddhetetlenség, az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a magatartási kódexek és a forgóajtó-jelenség terén elért eredményeket vizsgálta; rámutat az európai ombudsman a vitához való jelentős hozzájárulására, aki vitaindító beszédet tartott az uniós intézmények által elért eredményekről és az előttük álló kihívásokról; |
| --- | --- |

24.

| 25. | szorgalmazza az olyan jogi reformok gyors elfogadását, amelyek célja, hogy megoldják az uniós döntéshozatali folyamat átláthatóságának hiányát, az összeférhetetlenségeket, valamint a polgárok által a petíciókon keresztül felvetett kérdésekkel kapcsolatos jogalkotási folyamatot érintő valamennyi uniós szintű etikai kérdést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Parlament plenáris ülésén a többség támogatta a 2019. január 17-i állásfoglalást az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (9); emlékeztet arra, hogy társjogalkotóként a Tanács az uniós polgárok számára elengedhetetlen intézmény; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tanácsi megbeszélésre és ülésre még mindig zárt ajtók mögött kerül sor; felkéri a Tanácsot, hogy hajtson végre nagyobb átláthatóságot biztosító szakpolitikai intézkedéseket, hogy növelje a polgárok intézményekbe vetett bizalmát; arra ösztönzi a Tanácsot, hogy az európai polgárokkal és a nemzeti parlamentekkel való hatékonyabb kommunikáció elérése érdekében fektessen nagyobb hangsúlyt az egyes találkozók és dokumentumok terjesztésére; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényről (FATCA) és annak az uniós polgárokra gyakorolt, területen kívüli hatásáról szóló, a Petíciós Bizottság által 2019. november 12-én tartott nyilvános meghallgatás eredményét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság és a Tanács látszólag többre értékeli az Egyesült Államokkal fennálló nemzetközi kapcsolatokat, mint az uniós polgárok jogait és érdekeit, különös tekintettel a FATCA esetére, és felhívja ezen intézményeket, hogy vállaljanak felelősséget, és tegyenek azonnali és érdembeli gyors lépéseket az érintett polgárok támogatása érdekében, ahogy azt az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényének (FATCA) uniós polgárokra és különösen az „amerikainak tekinthető” személyekre gyakorolt kedvezőtlen hatásáról szóló, 2018. július 5-i európai parlamenti állásfoglalás (10) is szorgalmazta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat a Petíciós Bizottság folyamatban lévő, az állatjólét Unión belüli védelmének biztosítására irányuló jelentős munkájára, amint azt a Petíciós Bizottság 2019. évi ülésein megvitatott, ezzel a témával kapcsolatos petíciók jelentős száma is mutatja; kiemelkedően fontosnak tartja egy új uniós állatjóléti stratégia elindítását az összes meglévő hiányosság áthidalására és az állatok jólétének teljes körű és tényleges biztosítására egy olyan egyértelmű és átfogó jogi keret révén, amely maradéktalanul megfelel az EUMSZ 13. cikkében foglalt követelményeknek; felhívja a figyelmet „A farkaspopuláció újraértékelése az EU-ban” című nyilvános meghallgatásra, amelyet a Petíciós Bizottság a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsággal és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottsággal közösen tartott 2019. december 5-én annak érdekében, hogy hangot adjon a polgároknak a farkasok védelmére vonatkozó jogi kerettel, valamint a farkaspopuláció és egyéb nagytestű ragadozók, például a barna medvék populációi környezetre és vidéki közösségekre gyakorolt hatásával kapcsolatos aggályainak; hangsúlyozza, hogy az élőhelyvédelmi irányelv értelmében a nagytestű ragadozók a legtöbb tagállamban a védett fajok közé tartoznak; felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki jobban a hatályos uniós jogszabályok által biztosított eszközöket a védett fajok közé tartozó nagytestű ragadozók védelmével kapcsolatos esetleges konfliktusok kezelésére; felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegyen közzé egy naprakésszé tett uniós iránymutatást a fajvédelmi szabályokról annak érdekében, hogy az érintett területeken biztosítani lehessen az emberek és a nagytestű ragadozók megfelelő egymás mellett élését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a polgároknak lehetőségük van a jogalkotási javaslatok kezdeményezésében történő közvetlen részvételre; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés az aktív polgári szerepvállalás és a társadalmi részvétel alapvető eszköze; üdvözli az európai polgári kezdeményezésre vonatkozó új szabályok 2019. április 17-i elfogadását, amelyek számos strukturális és technikai javítást tartalmaznak annak érdekében, hogy ez az eszköz felhasználóbarátabbá és hozzáférhetőbbé váljon, valamint hogy megkönnyítse az uniós polgárok fokozottabb részvételét az Unió jogalkotási folyamatában; tudomásul veszi a Bizottság által 2019-ben nyilvántartásba vett új európai polgári kezdeményezések jelentős számát, ami azt mutatja, hogy a polgárok megragadják a lehetőséget a részvételi eszközök használatára, hogy beleszólhassanak a politikai döntéshozatalba és a jogalkotási folyamatokba; szorgalmazza, hogy szervezzenek több tájékoztató kampányt az európai polgári kezdeményezés szerepéről, hogy előmozdítsák ennek az erőforrásnak az európai polgárok általi használatát; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez idáig a sikeres európai polgári kezdeményezések többsége nem eredményezett a Bizottság által előterjesztett jogalkotási javaslatot; ösztönzi a Bizottságot, hogy a lehető legnyitottabb és legfogékonyabb módon viszonyuljon az európai polgári kezdeményezéshez annak érdekében, hogy erre az eszközre a polgárok a részvételen alapuló európai demokrácia valódi sikereként tekintsenek; ezért felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Parlament által támogatott sikeres európai polgári kezdeményezések alapján kezdeményezzen jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet arra, hogy az európai ombudsmannal való kapcsolattartás azok közé a feladatok közé tartozik, amelyeket az Európai Parlament eljárási szabályzata a Petíciós Bizottságra ruház; üdvözli a Parlament európai ombudsmannal folytatott gyümölcsöző együttműködését, valamint részvételét az Ombudsmanok Európai Hálózatában; kiemeli az ombudsman és a Petíciós Bizottság közötti kiváló kapcsolatokat; megjegyzi a Petíciós Bizottság kulcsfontosságú szerepét annak biztosításában, hogy az európai ombudsman 2019. évi választási eljárása keretében a jelöltek nyilvános meghallgatását átlátható és hatékony módon folytatták le; |
| --- | --- |

30.

| 31. | méltányolja, hogy az ombudsman az egész év folyamán rendszeresen közreműködik a Petíciós Bizottság munkájában; szilárd meggyőződése, hogy az uniós intézményeknek, szerveknek és ügynökségeknek biztosítaniuk kell az ombudsman ajánlásainak következetes és hatékony nyomon követését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy a petíciós portál a zökkenőmentes, hatékony és átlátható petíciós eljárás biztosításának alapvető eszköze; üdvözli e tekintetben az Európai Parlament honlapjának (Europarl) megjelenésével és összhatásával való összehangolását; emlékeztet arra, hogy 2017 végétől automatikusan töltik fel a portálra a dokumentumokat, így például az ülések napirendjét, a jegyzőkönyveket és a Petíciós Bizottság közleményeit, a portál így jobban reagál, átláthatóbb és hozzáférhetőbb a polgárok számára; hangsúlyozza, hogy továbbra is törekedni kell a portálnak a fogyatékossággal élő felhasználók számára való akadálymentesebbé tételére, ideértve az olyan fejlesztéséket, amelyek lehetővé teszik a petícióknak az EU nemzeti jelnyelvein történő benyújtását, annak biztosítása érdekében, hogy minden uniós állampolgár gyakorolni tudja az Európai Parlamenthez történő petícióbenyújtás jogát, amelyet az EUMSZ 20. és 24. cikke, és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 44. cikke rögzít; javasolja, hogy az Európai Parlament honlapján belül tegyék láthatóbbá a petíciós portált; véleménye szerint a petíció benyújtásához való jog közvetlenül kapcsolódik az intézmény tevékenységeihez, és egy látható és könnyen hozzáférhető helyet érdemel az Európai Parlament honlapján; szorgalmazza annak megvizsgálását, hogy milyen módon lehetne megelőzni az ellopott vagy hamis személyazonosságok használatát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy az egy vagy több petícióhoz nyújtott támogatások száma 2018-hoz viszonyítva emelkedett, a Parlament online petíciós portálján néhány petíció benyújtója továbbra is a több petíció támogatása kapcsán megmutatkozó technikai nehézségekre panaszkodik; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy az „ePetitions” eszköz fontos adatbázis a Petíciós Bizottság működéséhez, azonban szorgalmazza a felület fejlesztését és korszerűsítését a könnyebb és akadálymentesebb használat érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gratulál a Petíciós Bizottság titkárságának ahhoz, hogy a bizottság iránymutatásaival és a petícióknak az Európai Parlament igazgatásán belüli életciklusával összhangban hatékony módon és körültekintő gondossággal kezeli a petíciókat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a tagállamok petíciós bizottságainak és nemzeti ombudsmanjainak, illetve hasonló illetékes szerveinek. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  HL C 411., 2020.11.27., 149. o.

(2)  HL C 449., 2020.12.23., 182. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

(4)  A 2019. január 22-én elfogadott jelentés.

(5)  A 2019. november 12-én elfogadott jelentés.

(6)  A 2019. január 21-én elfogadott vélemény.

(7)  A 2019. február 20-án elfogadott vélemény.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0338.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0045.

(10)  HL C 118., 2020.4.8., 141. o.

---

2020. december 18., péntek

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/176

---

P9_TA(2020)0384

Az emberi jogok helyzetének romlása Egyiptomban, különösen az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) egyiptomi emberi jogi szervezet aktivistáinak ügye

Az Európai Parlament 2020. december 18-i állásfoglalása az Egyiptomban tapasztalható romló emberi jogi helyzetről, különös tekintettel az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) egyiptomi emberi jogi szervezet aktivistáinak ügyére (2020/2912(RSP))

(2021/C 445/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2019. október 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2019. október 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Külügyek Tanácsának Egyiptomról szóló, 2013. augusztusi és 2014. februári következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külügyi és biztonságpolitikai szóvivőjének Egyiptomról szóló nyilatkozataira, és különösen az emberi jogi aktivisták közelmúltbeli letartóztatásáról szóló, 2020. november 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külügyi és biztonságpolitikai szóvivőjének Egyiptomról szóló nyilatkozataira, és különösen az emberi jogi aktivisták közelmúltbeli letartóztatásáról szóló, 2020. november 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által tett, Egyiptomról szóló, 2020. november 20-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által tett, Egyiptomról szóló, 2020. november 20-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ szakértőinek 2020. november 27-i, a diplomaták találkozóját követően bebörtönzött egyiptomi emberijog-védők szabadon bocsátására irányuló felhívására, valamint a szakértők 2020. december 7-i, az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) három vezető munkatársának óvadék ellenében történő szabadon bocsátásáról szóló határozatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szakértőinek 2020. november 27-i, a diplomaták találkozóját követően bebörtönzött egyiptomi emberijog-védők szabadon bocsátására irányuló felhívására, valamint a szakértők 2020. december 7-i, az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) három vezető munkatársának óvadék ellenében történő szabadon bocsátásáról szóló határozatról,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Egyiptomról szóló, 2019–2020. évi rendszeres egyetemes helyzetértékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának Egyiptomról szóló, 2019–2020. évi rendszeres egyetemes helyzetértékelésére,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC), az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a Közös ENSZ HIV/AIDS Program (UNAIDS) és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalának (OHCHR) a börtönökben és más zárt környezetben előforduló Covid19-ről szóló, 2020. május 13-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC), az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a Közös ENSZ HIV/AIDS Program (UNAIDS) és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalának (OHCHR) a börtönökben és más zárt környezetben előforduló Covid19-ről szóló, 2020. május 13-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2017. évi ülését követően kiadott együttes nyilatkozatra, valamint a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság hatodik ülését követően kiadott, 2019. június 23–24-i együttes nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, tekintettel a 2017. július 25-én elfogadott, 2017–2020 közötti időszakra szóló EU–Egyiptom partnerségi prioritásokra, az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2017. évi ülését követően kiadott együttes nyilatkozatra, valamint a politikai ügyekkel, emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó EU–Egyiptom albizottság hatodik ülését követően kiadott, 2019. június 23–24-i együttes nyilatkozatra;

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyeket Egyiptom is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, a gyermek jogairól szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyeket Egyiptom is ratifikált,

| — | tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyiptom alkotmányára, különösen annak a kínzás valamennyi formájának és típusának tiltásáról szóló 52. cikkére, a gyülekezés szabadságáról szóló 73. cikkére és a nemzetközi humanitárius jog kötelező voltáról szóló 93. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Egyiptom 1984. március 20-án ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, amelyet Egyiptom 1984. március 20-án ratifikált,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Egyiptomban tovább romlott az emberi jogi helyzet, mivel a hatóságok egyre keményebben lépnek fel a civil társadalommal, az emberijog-védőkkel, az egészségügyi dolgozókkal, az újságírókkal, az ellenzék tagjaival, a tudósokkal és a jogászokkal szemben, és továbbra is brutálisan és módszeresen elnyomják az eltérő vélemények bármely formáját, aláásva ezáltal az alapvető szabadságokat, különösen az online és offline véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, a politikai pluralizmust, a közügyekben való részvétel jogát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

A.

mivel Egyiptomban tovább romlott az emberi jogi helyzet, mivel a hatóságok egyre keményebben lépnek fel a civil társadalommal, az emberijog-védőkkel, az egészségügyi dolgozókkal, az újságírókkal, az ellenzék tagjaival, a tudósokkal és a jogászokkal szemben, és továbbra is brutálisan és módszeresen elnyomják az eltérő vélemények bármely formáját, aláásva ezáltal az alapvető szabadságokat, különösen az online és offline véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, a politikai pluralizmust, a közügyekben való részvétel jogát és a jogállamiságot;

| B. | mivel a 13 külföldi nagykövet és diplomata részvételével 2020. november 3-án tartott találkozójukat követően a biztonsági erők 2020. november 15. és 19. között letartóztatták és terrorizmussal és nemzetbiztonsággal kapcsolatos bűncselekményekkel vádolták az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR), az egyik utolsó független egyiptomi emberi jogi szervezet három aktivistáját, Gasser Abdel Razeket, Karim Ennarah-t és Mohammad Basheer-t; |
| --- | --- |

B.

mivel a 13 külföldi nagykövet és diplomata részvételével 2020. november 3-án tartott találkozójukat követően a biztonsági erők 2020. november 15. és 19. között letartóztatták és terrorizmussal és nemzetbiztonsággal kapcsolatos bűncselekményekkel vádolták az Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR), az egyik utolsó független egyiptomi emberi jogi szervezet három aktivistáját, Gasser Abdel Razeket, Karim Ennarah-t és Mohammad Basheer-t;

| C. | mivel a többek között az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) szóvivője és a tagállamok által kifejezésre juttatott nemzeti és nemzetközi aggodalmakat követően 2020. december 3-án az aktivistákat óvadék ellenében szabadon engedték, ugyanakkor az ellenük felhozott vádakat fenntartották; mivel a 2020. december 6-i szabadon bocsátásuk ellenére a terrorizmussal kapcsolatos ügyekkel foglalkozó egyiptomi bíróság fenntartotta az ügyész azon döntését, hogy a nyomozás lefolytatásáig befagyasztja pénzeszközeiket; |
| --- | --- |

C.

mivel a többek között az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) szóvivője és a tagállamok által kifejezésre juttatott nemzeti és nemzetközi aggodalmakat követően 2020. december 3-án az aktivistákat óvadék ellenében szabadon engedték, ugyanakkor az ellenük felhozott vádakat fenntartották; mivel a 2020. december 6-i szabadon bocsátásuk ellenére a terrorizmussal kapcsolatos ügyekkel foglalkozó egyiptomi bíróság fenntartotta az ügyész azon döntését, hogy a nyomozás lefolytatásáig befagyasztja pénzeszközeiket;

| D. | mivel az EIPR elleni erőszakos fellépés 2016-ban kezdődött, amikor az EIPR volt igazgatója és alapítója, Hossam Bahgat bankszámláit befagyasztották, és megtiltották számára, hogy elhagyja az országot; mivel az EIPR felbecsülhetetlen értékű szolgálatot tesz a személyes, politikai, polgári, gazdasági és szociális jogok és szabadságok előmozdítása terén az országban; |
| --- | --- |

D.

mivel az EIPR elleni erőszakos fellépés 2016-ban kezdődött, amikor az EIPR volt igazgatója és alapítója, Hossam Bahgat bankszámláit befagyasztották, és megtiltották számára, hogy elhagyja az országot; mivel az EIPR felbecsülhetetlen értékű szolgálatot tesz a személyes, politikai, polgári, gazdasági és szociális jogok és szabadságok előmozdítása terén az országban;

| E. | mivel 2020. február 7-én az EIPR nemek jogaival foglalkozó kutatóját, az olaszországi Bolognai Egyetem posztgraduális Erasmus-hallgatóját, Patrick George Zakit önkényesen letartóztatták a kairói nemzetközi repülőtéren; mivel ügyvédje szerint Patrick George Zakit az egyiptomi Nemzetbiztonsági Ügynökség 17 órás kihallgatásnak vetette alá, mielőtt Manszúrába szállították, ahol megverték és áramütésekkel kínozták; mivel Patrick George Zakit többek között felforgató propaganda terjesztésével, tiltakozásra uszítással és terrorizmusra való felbujtással vádolták meg; mivel Patrick George Zaki előzetes letartóztatását az elmúlt 10 hónapban folyamatosan meghosszabbították, miközben egészségügyi helyzete miatt különösen nagy a kockázata annak, hogy a Tora börtönben Covid19-cel megfertőződik; mivel az Erasmus program az uniós alapértékek előmozdítására irányuló egyik legsikeresebb kezdeményezésnek bizonyult; mivel Patrick George Zaki európai ösztöndíja során történt fogva tartása fenyegetést jelent ezekre az értékekre nézve, és az EU-nak minden tőle telhetőt meg kell tennie, hogy megoldást találjon az ügyre; |
| --- | --- |

E.

mivel 2020. február 7-én az EIPR nemek jogaival foglalkozó kutatóját, az olaszországi Bolognai Egyetem posztgraduális Erasmus-hallgatóját, Patrick George Zakit önkényesen letartóztatták a kairói nemzetközi repülőtéren; mivel ügyvédje szerint Patrick George Zakit az egyiptomi Nemzetbiztonsági Ügynökség 17 órás kihallgatásnak vetette alá, mielőtt Manszúrába szállították, ahol megverték és áramütésekkel kínozták; mivel Patrick George Zakit többek között felforgató propaganda terjesztésével, tiltakozásra uszítással és terrorizmusra való felbujtással vádolták meg; mivel Patrick George Zaki előzetes letartóztatását az elmúlt 10 hónapban folyamatosan meghosszabbították, miközben egészségügyi helyzete miatt különösen nagy a kockázata annak, hogy a Tora börtönben Covid19-cel megfertőződik; mivel az Erasmus program az uniós alapértékek előmozdítására irányuló egyik legsikeresebb kezdeményezésnek bizonyult; mivel Patrick George Zaki európai ösztöndíja során történt fogva tartása fenyegetést jelent ezekre az értékekre nézve, és az EU-nak minden tőle telhetőt meg kell tennie, hogy megoldást találjon az ügyre;

| F. | mivel Egyiptomban az elmúlt években csökkent a tömegtájékoztatás szabadsága, tekintettel arra, hogy az újságírók mozgástere korlátozott; mivel az újságírókat és családtagjaikat egyre gyakrabban üldözik, és fogva tartással, fenyegetéssel és megfélemlítéssel kell szembenézniük; mivel az egyiptomi hatóságok továbbra is blokkolják a helyi és nemzetközi hírszervezetek és emberi jogi szervezetek weboldalait; |
| --- | --- |

F.

mivel Egyiptomban az elmúlt években csökkent a tömegtájékoztatás szabadsága, tekintettel arra, hogy az újságírók mozgástere korlátozott; mivel az újságírókat és családtagjaikat egyre gyakrabban üldözik, és fogva tartással, fenyegetéssel és megfélemlítéssel kell szembenézniük; mivel az egyiptomi hatóságok továbbra is blokkolják a helyi és nemzetközi hírszervezetek és emberi jogi szervezetek weboldalait;

| G. | mivel több tízezer emberijog-védő – köztük nőjogi aktivisták, LMBTI-aktivisták, ügyvédek, újságírók, aktivisták, békés másként gondolkodók és ellenzéki személyek – továbbra is börtönben van életveszélyes körülmények között; mivel az emberijog-védők erőszakos eltüntetése egyre inkább az egyiptomi hatóságok módszeres gyakorlatává válik; mivel előzetes őrizetbe vételt és óvintézkedéseket alkalmaznak annak megakadályozására, hogy az aktivisták és ügyvédeik folytathassák az emberi jogok védelmét szolgáló jogszerű munkájukat vagy alapvető szabadságjogaikat békésen gyakorolhassák Egyiptomban; |
| --- | --- |

G.

mivel több tízezer emberijog-védő – köztük nőjogi aktivisták, LMBTI-aktivisták, ügyvédek, újságírók, aktivisták, békés másként gondolkodók és ellenzéki személyek – továbbra is börtönben van életveszélyes körülmények között; mivel az emberijog-védők erőszakos eltüntetése egyre inkább az egyiptomi hatóságok módszeres gyakorlatává válik; mivel előzetes őrizetbe vételt és óvintézkedéseket alkalmaznak annak megakadályozására, hogy az aktivisták és ügyvédeik folytathassák az emberi jogok védelmét szolgáló jogszerű munkájukat vagy alapvető szabadságjogaikat békésen gyakorolhassák Egyiptomban;

| H. | mivel az egyiptomi civil társadalmi aktivistáknak, emberijog-védőknek, újságíróknak és tudományos szakembereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy jogszerű tevékenységeiket a velük vagy rokonaikkal szembeni megtorlástól való félelem nélkül végezzék; mivel illegális digitális megfigyelést végeznek munkájuk, közösségimédia-fiókjaik és személyes eszközeik felett; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyiptomi civil társadalmi aktivistáknak, emberijog-védőknek, újságíróknak és tudományos szakembereknek képeseknek kell lenniük arra, hogy jogszerű tevékenységeiket a velük vagy rokonaikkal szembeni megtorlástól való félelem nélkül végezzék; mivel illegális digitális megfigyelést végeznek munkájuk, közösségimédia-fiókjaik és személyes eszközeik felett;

| I. | mivel az esz-Szíszi elnök uralma alatt bevezetett, terrorizmus elleni jogszabályokat számos emberi jogi szervezet bírálja amiatt, hogy veszélyesen széles körű értelmezést biztosítanak a hatóságoknak, és az emberijog-védők, ügyvédeik, aktivistáik és az ellenzék tagjainak elhallgattatására használva visszaélnek azokkal; mivel a terrorizmussal kapcsolatos ügyekben a gyanúsítottak gyakran nem részesülnek tisztességes eljárásban, mivel közvetlenül katonai bíróságokhoz utalják őket; mivel a Human Rights Watch szerint a 2013. évi katonai puccs óta az egyiptomi hatóságok mintegy 3 000 személyt vettek fel a terroristák jegyzékébe, 3 000 személyt ítéltek halálra, és 60 000 személyt vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

I.

mivel az esz-Szíszi elnök uralma alatt bevezetett, terrorizmus elleni jogszabályokat számos emberi jogi szervezet bírálja amiatt, hogy veszélyesen széles körű értelmezést biztosítanak a hatóságoknak, és az emberijog-védők, ügyvédeik, aktivistáik és az ellenzék tagjainak elhallgattatására használva visszaélnek azokkal; mivel a terrorizmussal kapcsolatos ügyekben a gyanúsítottak gyakran nem részesülnek tisztességes eljárásban, mivel közvetlenül katonai bíróságokhoz utalják őket; mivel a Human Rights Watch szerint a 2013. évi katonai puccs óta az egyiptomi hatóságok mintegy 3 000 személyt vettek fel a terroristák jegyzékébe, 3 000 személyt ítéltek halálra, és 60 000 személyt vettek őrizetbe;

| J. | mivel a civil társadalmi szervezetek szerint Egyiptom 2020-ban legalább 110 embert kivégzett, és e kivégzések közül 66-ot 2020. október 3. óta hajtottak végre, ami azt jelenti, hogy az elmúlt két hónapban több embert végeztek ki, mint 2019-ben összesen; mivel legalább 39 embert fenyeget a közelgő kivégzés veszélye; mivel ezek az ítéletek állítólag rendkívül tisztességtelen bírósági eljárásokat követnek, amelyeket kényszerített „vallomások” és más súlyos emberi jogi jogsértések – többek között kínzás és erőszakos eltüntetések – jellemeznek, és amelyek esetében – például Isaiah al-Maqari kopt keresztény szerzetes esetében – nem vizsgálták ki komolyan ezeket a cselekményeket és nem biztosítottak megfelelő eljárást az áldozatok számára; mivel továbbra is halálra ítélnek gyermekeket; mivel Egyiptom gyermekjogi törvényének 122. cikke továbbra is komoly aggodalomra ad okot, mivel lehetővé teszi, hogy a gyermekeket bizonyos körülmények között tömeges perekben felnőttek bírósága elé állítsák, és ennek következtében 2011 óta legalább 17 fiatalt ítéltek halálra; |
| --- | --- |

J.

mivel a civil társadalmi szervezetek szerint Egyiptom 2020-ban legalább 110 embert kivégzett, és e kivégzések közül 66-ot 2020. október 3. óta hajtottak végre, ami azt jelenti, hogy az elmúlt két hónapban több embert végeztek ki, mint 2019-ben összesen; mivel legalább 39 embert fenyeget a közelgő kivégzés veszélye; mivel ezek az ítéletek állítólag rendkívül tisztességtelen bírósági eljárásokat követnek, amelyeket kényszerített „vallomások” és más súlyos emberi jogi jogsértések – többek között kínzás és erőszakos eltüntetések – jellemeznek, és amelyek esetében – például Isaiah al-Maqari kopt keresztény szerzetes esetében – nem vizsgálták ki komolyan ezeket a cselekményeket és nem biztosítottak megfelelő eljárást az áldozatok számára; mivel továbbra is halálra ítélnek gyermekeket; mivel Egyiptom gyermekjogi törvényének 122. cikke továbbra is komoly aggodalomra ad okot, mivel lehetővé teszi, hogy a gyermekeket bizonyos körülmények között tömeges perekben felnőttek bírósága elé állítsák, és ennek következtében 2011 óta legalább 17 fiatalt ítéltek halálra;

| K. | mivel Egyiptomban 2017. április 10. óta folyamatosan szükségállapot áll fenn; mivel a tömeges perek annak ellenére is folytatódnak, hogy széles körben nemzetközi szinten elítélték azokat, mert nem felelnek meg a tisztességes eljáráshoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra vonatkozó nemzetközi jog alapvető követelményeinek; mivel minden eddiginél több polgári személyt állítanak katonai bíróság elé; |
| --- | --- |

K.

mivel Egyiptomban 2017. április 10. óta folyamatosan szükségállapot áll fenn; mivel a tömeges perek annak ellenére is folytatódnak, hogy széles körben nemzetközi szinten elítélték azokat, mert nem felelnek meg a tisztességes eljáráshoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra vonatkozó nemzetközi jog alapvető követelményeinek; mivel minden eddiginél több polgári személyt állítanak katonai bíróság elé;

| L. | mivel az elmúlt évtizedekben rendkívül elterjedt a nőkkel szembeni szexuális erőszak és zaklatás az egyiptomi társadalomban, mivel a túlélőket gyakran hibáztatják, és a hatóságok kevés erőfeszítést tettek a gyanúsítottak büntetőeljárás alá vonása vagy az ilyen erőszakot alátámasztó diszkriminatív normák megkérdőjelezése érdekében; mivel a szüzességi vizsgálatokhoz hasonló visszaélésszerű gyakorlatok még mindig széles körben elterjedtek, többek között az egyiptomi hatóságok részéről is; mivel a nőkkel szembeni erőszakról szóló törvényt, amely az egyiptomi parlamentben 2017 óta elakadt, még mindig nem ratifikálták; mivel a női nemi szervek megcsonkítása elleni meglévő politikákat és jogszabályokat nem megfelelően hajtják végre, és a gyakorlat továbbra is életben van; mivel a nőjogi jogvédők és a feminista aktivisták továbbra is elnyomással néznek szembe; |
| --- | --- |

L.

mivel az elmúlt évtizedekben rendkívül elterjedt a nőkkel szembeni szexuális erőszak és zaklatás az egyiptomi társadalomban, mivel a túlélőket gyakran hibáztatják, és a hatóságok kevés erőfeszítést tettek a gyanúsítottak büntetőeljárás alá vonása vagy az ilyen erőszakot alátámasztó diszkriminatív normák megkérdőjelezése érdekében; mivel a szüzességi vizsgálatokhoz hasonló visszaélésszerű gyakorlatok még mindig széles körben elterjedtek, többek között az egyiptomi hatóságok részéről is; mivel a nőkkel szembeni erőszakról szóló törvényt, amely az egyiptomi parlamentben 2017 óta elakadt, még mindig nem ratifikálták; mivel a női nemi szervek megcsonkítása elleni meglévő politikákat és jogszabályokat nem megfelelően hajtják végre, és a gyakorlat továbbra is életben van; mivel a nőjogi jogvédők és a feminista aktivisták továbbra is elnyomással néznek szembe;

| M. | mivel 2020. december 10-én és egy négyéves nyomozást követően az olasz ügyészek Rómában bejelentették, hogy egyértelmű bizonyítékuk van arra, hogy négy egyiptomi állambiztonsági tisztviselő érintett a Giulio Regeni olasz kutatóasszisztens elrablásában, súlyos bántalmazásában és meggyilkolásában; mivel az Egyiptomi Jogi és Szabadságjogi Bizottság (ECRF) ügyvédei továbbra is támogatják a Regeni-üggyel foglalkozó olaszországi jogi csapatot, mivel ők az egyiptomi jogi képviselők; mivel az egyiptomi hatóságok folyamatosan akadályozták a Giulio Regeni elrablásával, kínzásával és meggyilkolásával, valamint a 2013-ban Kairóban fogva tartott francia tanár, Eric Lang halálával kapcsolatos igazság kivizsgálását és felderítését, ami megakadályozta a felelősök felelősségre vonását; |
| --- | --- |

M.

mivel 2020. december 10-én és egy négyéves nyomozást követően az olasz ügyészek Rómában bejelentették, hogy egyértelmű bizonyítékuk van arra, hogy négy egyiptomi állambiztonsági tisztviselő érintett a Giulio Regeni olasz kutatóasszisztens elrablásában, súlyos bántalmazásában és meggyilkolásában; mivel az Egyiptomi Jogi és Szabadságjogi Bizottság (ECRF) ügyvédei továbbra is támogatják a Regeni-üggyel foglalkozó olaszországi jogi csapatot, mivel ők az egyiptomi jogi képviselők; mivel az egyiptomi hatóságok folyamatosan akadályozták a Giulio Regeni elrablásával, kínzásával és meggyilkolásával, valamint a 2013-ban Kairóban fogva tartott francia tanár, Eric Lang halálával kapcsolatos igazság kivizsgálását és felderítését, ami megakadályozta a felelősök felelősségre vonását;

| N. | mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások fő forrása; mivel 2017 júniusában az EU és Egyiptom partnerségi prioritásokat fogadott el, amelyek célja az együttműködés megerősítése számos területen, többek között a biztonság, a terrorizmus elleni küzdelem és az igazságügyi reform területén; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások fő forrása; mivel 2017 júniusában az EU és Egyiptom partnerségi prioritásokat fogadott el, amelyek célja az együttműködés megerősítése számos területen, többek között a biztonság, a terrorizmus elleni küzdelem és az igazságügyi reform területén;

| 1. | ismételten és a lehető leghatározottabban elítéli az alapvető jogok és az emberijog-védők, az ügyvédek, a tüntetők, az újságírók, a bloggerek, a szakszervezeti tagok, a diákok, a gyermekek, a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó aktivisták, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek, a politikai ellenzék tagjai – beleértve családtagjaikat is –, a civil társadalmi szervezetek és a kisebbségek elleni folyamatos és egyre intenzívebb fellépést, melyeket kizárólag alapvető szabadságaik gyakorlása vagy egyet nem értésük kifejezése miatt követnek az egyiptomi állami hatóságok és biztonsági erők; felszólít az összes emberi jogi jogsértés független és átlátható kivizsgálására, valamint a felelősök felelősségre vonására; hangsúlyozza az erős és jól működő civil társadalom fontosságát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felháborodásának ad hangot amiatt, hogy az EIPR vezető aktivistáit, Gasser Abdel Razeket, Karim Ennarahot és Mohammad Basheert a közelmúltban letartóztatták azért, mert Kairóban jogszerű találkozót tartottak európai diplomatákkal; üdvözli ideiglenes szabadon bocsátásukat, de sürgeti a hatóságokat, hogy ejtsenek minden ellenük felhozott vádat, vessenek véget a velük és Hosszam Bahgattal, az EIPR alapítójával és megbízott igazgatójával szembeni zaklatás és megfélemlítés minden formájának, és vonják vissza az ellenük és az EIPR-rel szemben elfogadott korlátozó intézkedéseket, beleértve az utazási tilalmat és a vagyoni eszközök befagyasztását; felszólítja az egyiptomi kormányt annak biztosítására, hogy ügyüket átlátható, tisztességes és gyors módon kezeljék; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja, hogy a szabadon bocsátásukra vonatkozó döntést nem terjesztették ki az EIPR többi fogvatartottjára, különösen Patrick George Zakira, akinek a fogva tartását 2020. december 6-án további 45 nappal meghosszabbították; felszólít Patrick George Zaki azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, valamint az ellene felhozott valamennyi vád ejtésére; úgy véli, hogy letartóztatására és meghosszabbított fogva tartására erőteljes, gyors és összehangolt uniós diplomáciai választ kell adni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten felszólít az önkényesen fogva tartott és elítélt személyek, különösen Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezzat Goneim, Hajtham Mohamadín, Alaa Abdel Fattah, Ibrahim Metváli Hegázi, Mahienour El-Maszri, Mohamed El-Baker, Hoda Abdelmoniem, Ahmed Amasha, Iszlam El-Kalhi, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Eszraa Abdelfattah, Rami Kamel, Ibrahim Ezz El-Din, Zijád el-Elaimi, Hasszan Barbari, Rami Saat, Sanaa Szeif, Szolafa Magdi, Hossam al-Sayyad, Mahmoud Husszein és Kamal El-Balsi azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő letartóztatások és fogva tartások részét képezik az emberi jogokat védő szervezetek megfélemlítésének, valamint az online és offline véleménynyilvánítás, egyesülés és békés célú gyülekezés szabadsága egyre fokozódó korlátozásának Egyiptomban, és felszólít e cselekmények beszüntetésére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Egyiptom továbbra is alkalmazza a terrorizmusellenes jogszabályokat, önkényesen felvette a jogvédőket a terroristák egyiptomi jegyzékére, és előzetes letartóztatást alkalmaz az emberi jogi jogvédők munkájának célbavétele és bűncselekménnyé nyilvánítása érdekében, ami nem egyeztethető össze a jogállamisággal és Egyiptom nemzetközi emberi jogi jogszabályok szerinti kötelezettségeivel; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy módosítsák vagy helyezzék hatályon kívül a visszaélésszerű jogszabályokat, különösen a nem kormányzati szervezetekről szóló 2019. évi törvényt és a terrorizmusellenes törvényt; ismételten felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy zárják le az 173/2011. sz. ügyet (a külföldi finanszírozás ügye), és szüntessék meg a legalább 31 emberi jogi jogvédőre és az emberi jogi nem kormányzati szervezetek munkatársaira vonatkozó valamennyi utazási tilalmat és vagyonieszköz-befagyasztást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy a fogvatartottakkal való bánásmód megfeleljen az ENSZ Közgyűlése által 1988. december 9-i 43/173. sz. határozatában elfogadott, bármely formában fogva tartott vagy börtönbüntetésüket töltő személyek védelméről szóló alapelvekben foglalt feltételeknek, hogy szabadon bocsátásukig engedélyezze számukra a családjukhoz, az általuk választott ügyvédekhez és a megfelelő orvosi ellátáshoz való teljes körű hozzáférését, valamint folytasson le hiteles vizsgálatokat a rossz bánásmódra vagy kínzásra vonatkozó állítások ügyében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mély aggodalmát fejezi ki a Covid19-világjárvány idején szörnyű körülmények között, túlzsúfolt helyeken raboskodó fogvatartottak és foglyok sorsa miatt, és felszólítja a hatóságokat, hogy sürgősen csökkentsék a fogva tartásra szolgáló helyek zsúfoltságát; felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsanak korlátlan hozzáférést a magas biztonsági fokozatú Tora börtönhöz egy független szervezet számára a fogva tartás körülményeinek nyomon követése érdekében; elítéli az egészségügyi dolgozók és újságírók önkényes letartóztatását, zaklatását és elnyomását, mivel azok a Covid19-helyzettel vagy az egyiptomi állam arra vonatkozó 2020. évi intézkedéseivel kapcsolatban szólaltak fel; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy szüntessék be ezt a gyakorlatot, és bocsássák szabadon a még mindig önkényesen fogva tartott egészségügyi személyzetet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Egyiptomban nőtt a kivégzések száma, és elutasítja a halálbüntetés alkalmazását; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy hirdessenek moratóriumot a halálbüntetések végrehajtására azzal a céllal, hogy eltöröljék a halálbüntetést, és tegyenek meg minden lépést a tisztességes eljárás garanciái és minden lehetséges biztosíték szigorú betartása érdekében; felszólítja Egyiptomot, hogy haladéktalanul engedjen szabadon minden olyan fiatalt, akire halálbüntetést szabtak ki, és módosítsa gyermekjogi törvényének 122. cikkét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy fogadjanak el a nők elleni erőszakról szóló átfogó törvényt és a szexuális erőszak elleni jóváhagyott törvények végrehajtására irányuló nemzeti stratégiát; sürgeti a hatóságokat, hogy használják fel a rendelkezésre álló ENSZ-iránymutatásokat, például az ENSZ nők elleni erőszakról szóló jogalkotási kézikönyvét, hogy meghatározzák a nők elleni erőszakkal kapcsolatos elemeket, többek között a túlélők és tanúk képzett tisztek és szolgáltatók általi védelmét; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy vessenek véget a nők „erkölcs megsértése” miatti üldöztetésének, mint például a női emberi jogok védelmezője, Amal Fathi üldöztetésének; felszólítja a hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az LMBTI-közösség tagjainak vagy egyéneknek kizárólag tényleges vagy vélt szexuális irányultságuk alapján történő letartóztatásának és büntetőeljárás alá vonásának, ahogy például Szeif Bedour esetében történt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az egyiptomi hatóságok megkísérelték félrevezetni és megakadályozni Giulio Regeni olasz kutató 2016. évi elrablásának, megkínzásának és meggyilkolásának kivizsgálását; sajnálja, hogy az egyiptomi hatóságok folyamatosan megtagadják, hogy az olasz hatóságok rendelkezésére bocsássák Giulio Regeni meggyilkolásának Egyiptom nemzetközi kötelezettségeivel összhangban történő gyors, átlátható és pártatlan kivizsgálásához szükséges valamennyi dokumentumot és információt; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy sürgessék az egyiptomi hatóságokat arra, hogy teljes mértékben működjenek együtt az olasz igazságügyi hatóságokkal, és vessenek véget annak, hogy megtagadják a római olasz ügyészek által megjelölt négy gyanúsított tartózkodási címének közlését, ami a nyomozás lezárásakor az olasz jog által előírtaknak megfelelően szükséges annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a vád alá helyezés formális aktusát és tisztességes eljárás keretében vádat emelhessenek ellenük Olaszországban; figyelmezteti az egyiptomi hatóságokat, hogy ne alkalmazzanak megtorlást a tanúkkal vagy a Jogok és Szabadságok Egyiptomi Bizottságával (ECRF) és ügyvédeivel szemben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan támogatja Giulio Regeni családját az igazság folyamatos és méltóságteljes keresésében; emlékeztet arra, hogy az európai polgárok elrablásával, kínzásával és meggyilkolásával kapcsolatos igazságkeresés nem kizárólag a családra tartozik, hanem a nemzeti és az uniós intézmények kötelessége, hogy minden szükséges diplomáciai intézkedést megtegyenek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy Egyiptom az Európai Unió és tagállamai fontos partnere számos területen, többek között a kereskedelem, a biztonság, a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem és az emberek közötti kapcsolatok terén; támogatja az egyiptomi nép arra irányuló törekvéseit, hogy olyan szabad, stabil, virágzó, befogadó és demokratikus országot hozzon létre, amely tiszteletben tartja nemzeti és nemzetközi jogszabályait az emberi jogok védelme és előmozdítása tekintetében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékezteti az egyiptomi hatóságokat, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása az EU és Egyiptom közötti kapcsolatok alapvető elemét képezi, és hogy az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokban rögzített közös kötelezettségvállalás a civil társadalom számára mozgástér biztosítása, amint azt az egyiptomi alkotmány előírja; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok védelmezőinek nem szabad pénzügyi korlátozásokkal, bűncselekménnyé nyilvánítással, utazási tilalommal vagy óvadékkal szembesülniük, és nem szabad őket bebörtönözni jogszerű emberi jogi munkájuk miatt; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy nyilvánosan fejezze ki aggályait az egyiptomi emberi jogi helyzettel kapcsolatban, valamint az egyiptomi hatóságokkal tartott bármely magas szintű találkozón; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi az uniós küldöttség és a tagállamok kairói képviselőit, hogy vegyenek részt az egyiptomi és külföldi újságírók, bloggerek, szakszervezeti aktivisták, emberijog-védők és civil társadalmi aktivisták perein az országban, és látogassák meg őket fogva tartásuk során; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy egységesen és határozottan, más hasonlóan gondolkodó partnerekkel is együttműködve reagáljanak az Egyiptomban elkövetett erőszakos cselekményekre és emberi jogi jogsértésekre, és használjanak fel minden rendelkezésükre álló eszközt annak érdekében, hogy konkrét előrelépést érjenek el Egyiptom emberi jogi helyzetében; sürgeti különösen az EU-t és tagállamait, hogy vállaljanak vezető szerepet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának soron következő ülésén annak érdekében, hogy létrejöjjön egy régóta esedékes, az Egyiptomban elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekre vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmus; üdvözli, hogy a Tanács globális emberi jogi szankciórendszert/európai uniós Magnyickij-törvényt fogadott el, és ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy mérlegeljenek célzott korlátozó intézkedéseket az országban elkövetett legsúlyosabb jogsértésekért felelős magas rangú egyiptomi tisztviselőkkel szemben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten felszólít az EU Egyiptommal fennálló kapcsolatainak mélyreható és átfogó felülvizsgálatára; úgy véli, hogy az egyiptomi emberi jogi helyzet szükségessé teszi a Bizottság költségvetés-támogatási műveleteinek alapos felülvizsgálatát, és követeli, hogy az uniós támogatást elsősorban a demokratikus szereplők és a civil társadalom támogatására korlátozzák; nagyobb átláthatóságra szólít fel az EU, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank és az Európai Beruházási Bank által Egyiptomnak nyújtott pénzügyi támogatás vagy képzés valamennyi formája tekintetében; emlékeztet arra, hogy az EU és tagállamai nem ítélhetnek oda díjat emberi jogok megsértéséért felelős vezetőknek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | szorgalmazza, hogy az új partnerségi prioritások megtárgyalása céljából az EU hozzon létre olyan egyértelmű teljesítménymutatókat, amelyek a további együttműködést kapcsolataink központi elemévé teszik annak érdekében, hogy eredményeket érjen el a demokratikus intézmények reformja, a jogállamiság és az emberi jogok terén, és általánosan érvényesítse az emberi jogi aggályokat az egyiptomi hatóságokkal folytatott minden megbeszélésen; sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az EU–Egyiptom Társulási Tanács következő ülésének középpontjába helyezze az emberi jogi helyzet kézzelfogható javításának szükségességét, különösen az önkényesen fogva tartott emberijog-védők és újságírók szabadon bocsátását; megismétli, hogy a migrációkezelés és a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott, valamint geopolitikai megfontolásokhoz kötődő együttműködés nem mehet az emberi jogok tiszteletben tartását és az emberi jogok megsértése miatti elszámoltathatóságot célzó folyamatos nyomás rovására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten felhívja a tagállamokat, hogy kövessék nyomon a Külügyek Tanácsának 2013. augusztus 21-i következtetéseit, amelyekben a 2008/944/KKBP (2) közös állásponttal összhangban bejelentik a belső elnyomásra felhasználható felszerelésekre vonatkozó kiviteli engedélyek felfüggesztését, és elítéli, hogy a tagállamok tartósan nem tartják be ezeket a kötelezettségvállalásokat; felhívja a tagállamokat, hogy állítsák le a fegyverek, megfigyelési technológiák és az emberi jogok védelmezőivel és a civil társadalmi aktivistákkal szemben – többek között a közösségi médiában – megvalósuló támadások megkönnyítésére, valamint a belső elnyomás bármely más fajtájának gyakorlására alkalmas egyéb biztonsági felszerelések Egyiptomba irányuló exportját; felszólítja az EU-t, hogy maradéktalanul hajtsa végre Egyiptomra vonatkozóan az exportellenőrzést azokra az árukra tekintettel, amelyeket elnyomásra, kínzásra vagy halálbüntetés végrehajtására lehet felhasználni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Egyiptom kormányának és parlamentjének, valamint az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0043.

(2)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. december 15., kedd

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/182

---

P9_TA(2020)0349

Végrehajtási intézkedéssel szembeni kifogás mellőzése: az etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport

Az Európai Parlament határozata az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének a (jól meghatározott anyagokat és ismeretlen szerkezetű vagy változó összetételű, összetett reakcióban keletkezett vagy biológiai eredetű anyagokat, polimereket és homológokat is magukban foglaló) etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

(2021/C 445/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének a (jól meghatározott anyagokat és ismeretlen szerkezetű vagy változó összetételű, összetett reakcióban keletkezett vagy biológiai eredetű anyagokat, polimereket és homológokat is magukban foglaló) etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetre (D070073/02 |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének a (jól meghatározott anyagokat és ismeretlen szerkezetű vagy változó összetételű, összetett reakcióban keletkezett vagy biológiai eredetű anyagokat, polimereket és homológokat is magukban foglaló) etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetre (D070073/02

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. és 131. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. és 131. cikkére,

| — | tekintettel az említett rendelet 133. cikkében említett bizottság 2020. november 20-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az említett rendelet 133. cikkében említett bizottság 2020. november 20-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság 2020. november 23-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. november 23-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport (a továbbiakban: „anyagcsoport”) megfelel az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének f) pontjában meghatározott kritériumoknak, és szerepel az említett rendelet XIV. mellékletében; mivel az anyagcsoportra vonatkozó kérelem benyújtásának határideje 2019. július 4. volt, a lejárati idő pedig 2021. január 4.; |
| --- | --- |

A.

mivel az etoxilált 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol anyagcsoport (a továbbiakban: „anyagcsoport”) megfelel az 1907/2006/EK rendelet 57. cikkének f) pontjában meghatározott kritériumoknak, és szerepel az említett rendelet XIV. mellékletében; mivel az anyagcsoportra vonatkozó kérelem benyújtásának határideje 2019. július 4. volt, a lejárati idő pedig 2021. január 4.;

| B. | mivel az anyagcsoportot az in vitro diagnosztikai készletek előállításához és a Covid19 elleni vakcinák kifejlesztéséhez, valamint esetlegesen e vakcinák előállításához használják; mivel ezért rendkívül fontos annak biztosítása, hogy az anyagcsoportot kivételes közegészségügyi intézkedésként meghatározott célokra, a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére 2021. január 4-ét követően is fel lehessen használni; |
| --- | --- |

B.

mivel az anyagcsoportot az in vitro diagnosztikai készletek előállításához és a Covid19 elleni vakcinák kifejlesztéséhez, valamint esetlegesen e vakcinák előállításához használják; mivel ezért rendkívül fontos annak biztosítása, hogy az anyagcsoportot kivételes közegészségügyi intézkedésként meghatározott célokra, a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére 2021. január 4-ét követően is fel lehessen használni;

| C. | mivel a Bizottság 2020. november 27-én továbbította a Parlamentnek a bizottsági rendelet tervezetét, amely megnyitotta a Parlament számára a rendelettel szembeni kifogás megfogalmazására rendelkezésre álló két hónapos ellenőrzési időszakot; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2020. november 27-én továbbította a Parlamentnek a bizottsági rendelet tervezetét, amely megnyitotta a Parlament számára a rendelettel szembeni kifogás megfogalmazására rendelkezésre álló két hónapos ellenőrzési időszakot;

| D. | mivel a bizottsági rendelettervezet többek között a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónappal elhalasztja az anyagcsoportra vonatkozó kérelem benyújtásának határidejét annak érdekében, hogy lehetővé tegye az egyes felhasználásokra vonatkozó engedélyezési kérelmek elkészítését, és ennek megfelelően a hatálybalépéstől számított 36 hónappal elhalasztja az anyagcsoportra vonatkozó lejárati időpontot is; |
| --- | --- |

D.

mivel a bizottsági rendelettervezet többek között a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónappal elhalasztja az anyagcsoportra vonatkozó kérelem benyújtásának határidejét annak érdekében, hogy lehetővé tegye az egyes felhasználásokra vonatkozó engedélyezési kérelmek elkészítését, és ennek megfelelően a hatálybalépéstől számított 36 hónappal elhalasztja az anyagcsoportra vonatkozó lejárati időpontot is;

| E. | mivel a bizottsági rendelettervezetnek sürgősséggel hatályba kell lépnie, és azt 2019. július 4-től visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni annak elkerülése érdekében, hogy a gyógyszerek, orvostechnikai eszközök vagy az orvostechnikai eszközök tartozékai – az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket is beleértve – kutatására, fejlesztésére és gyártására vonatkozó kérelmek érvényesen benyújthatók legyenek a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére, valamint az említett orvostechnikai eszközökben vagy tartozékaiban történő felhasználásra, és így felhasználásuk az 1907/2006/EK rendelet 56. cikke (1) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartozzon; |
| --- | --- |

E.

mivel a bizottsági rendelettervezetnek sürgősséggel hatályba kell lépnie, és azt 2019. július 4-től visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni annak elkerülése érdekében, hogy a gyógyszerek, orvostechnikai eszközök vagy az orvostechnikai eszközök tartozékai – az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket is beleértve – kutatására, fejlesztésére és gyártására vonatkozó kérelmek érvényesen benyújthatók legyenek a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére, valamint az említett orvostechnikai eszközökben vagy tartozékaiban történő felhasználásra, és így felhasználásuk az 1907/2006/EK rendelet 56. cikke (1) bekezdése d) pontjának hatálya alá tartozzon;

| F. | mivel e határozat meghozatalára a közegészség védelmére irányuló rendkívüli intézkedésként kerül sor annak biztosítására, hogy az anyagcsoportot 2021. január 4-ét követően is fel lehessen használni meghatározott célokra, a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére; |
| --- | --- |

F.

mivel e határozat meghozatalára a közegészség védelmére irányuló rendkívüli intézkedésként kerül sor annak biztosítására, hogy az anyagcsoportot 2021. január 4-ét követően is fel lehessen használni meghatározott célokra, a Covid19 diagnosztizálására, kezelésére vagy megelőzésére;

| 1. | kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/184

---

P9_TA(2020)0351

Végrehajtási intézkedéssel szembeni kifogás mellőzése: az IAS 39 nemzetközi számviteli standard, továbbá az IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 és IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard

Az Európai Parlamenthatározata az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 39 nemzetközi számviteli standard, továbbá az IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 és IFRS 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzésére (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

(2021/C 445/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D069602/01, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D069602/01,

| — | tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett számviteli szabályozó bizottság 2020. október 26-i véleményére, , |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett számviteli szabályozó bizottság 2020. október 26-i véleményére, ,

| — | tekintettel a Bizottság 2020. október 28-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. október 28-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 112. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 112. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2020. augusztus 27-én kibocsátotta az IAS 39 nemzetközi számviteli standard és az IFRS 4, 7, 9 és 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait; mivel e módosítások célja, hogy általános könnyítést biztosítsanak a bankközi kamatláb (IBOR) felváltásának 2. szakaszára tekintettel; mivel a javasolt módosítások a pénzügyi eszközök módosításaira (értékváltozások) és a fedezeti elszámolásra vonatkozó referencia-kamatláb tényleges felváltásából eredő pénzügyi beszámolási következményekkel foglalkoznak, és megelőzik a pénzügyi eszközök és lízingszerződések értékelésére (vagy kivezetésére) gyakorolt nemkívánatos számviteli hatásokat, valamint a fedezeti kapcsolatok megszüntetését a referencia-kamatlábak szabályozás által vezérelt felváltása miatt; mivel a javasolt módosítások nélkül előfordulhat, hogy a vállalatoknak azonnal el kell ismerniük az eredményben bekövetkező értékváltozásokat, vagy meg kell szüntetniük a fedezeti kapcsolatokat annak ellenére, hogy kockázatkezelési stratégiájukat nem változtatták meg; mivel a Bizottság sürgette az IASB-t, hogy gyorsítsa fel a javasolt módosítások kibocsátását annak érdekében, hogy az Unió időben jóváhagyja a módosításokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2020. augusztus 27-én kibocsátotta az IAS 39 nemzetközi számviteli standard és az IFRS 4, 7, 9 és 16 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait; mivel e módosítások célja, hogy általános könnyítést biztosítsanak a bankközi kamatláb (IBOR) felváltásának 2. szakaszára tekintettel; mivel a javasolt módosítások a pénzügyi eszközök módosításaira (értékváltozások) és a fedezeti elszámolásra vonatkozó referencia-kamatláb tényleges felváltásából eredő pénzügyi beszámolási következményekkel foglalkoznak, és megelőzik a pénzügyi eszközök és lízingszerződések értékelésére (vagy kivezetésére) gyakorolt nemkívánatos számviteli hatásokat, valamint a fedezeti kapcsolatok megszüntetését a referencia-kamatlábak szabályozás által vezérelt felváltása miatt; mivel a javasolt módosítások nélkül előfordulhat, hogy a vállalatoknak azonnal el kell ismerniük az eredményben bekövetkező értékváltozásokat, vagy meg kell szüntetniük a fedezeti kapcsolatokat annak ellenére, hogy kockázatkezelési stratégiájukat nem változtatták meg; mivel a Bizottság sürgette az IASB-t, hogy gyorsítsa fel a javasolt módosítások kibocsátását annak érdekében, hogy az Unió időben jóváhagyja a módosításokat;

| B. | mivel az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) 2020. szeptember 14-én kedvező szakvéleményt adott a Bizottság számára; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) 2020. szeptember 14-én kedvező szakvéleményt adott a Bizottság számára;

| C. | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az értelmezés megfelel az elfogadás technikai kritériumainak az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint, és fenntartja, hogy a javasolt módosítások elkerülhetővé tennék a fedezeti kapcsolatoknak az IBOR-átállással kapcsolatos bizonytalanságok miatti megszakítását, hogy az IFRS-nek megfelelő pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözhessék a kockázatkezelés hatását, és megelőzhessék a nyereséget vagy veszteséget érintő indokolatlan volatilitást; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az értelmezés megfelel az elfogadás technikai kritériumainak az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint, és fenntartja, hogy a javasolt módosítások elkerülhetővé tennék a fedezeti kapcsolatoknak az IBOR-átállással kapcsolatos bizonytalanságok miatti megszakítását, hogy az IFRS-nek megfelelő pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözhessék a kockázatkezelés hatását, és megelőzhessék a nyereséget vagy veszteséget érintő indokolatlan volatilitást;

| D. | mivel az IASB a módosítások alkalmazásának kezdőnapját 2021. január 1-jében határozta meg, azzal, hogy alkalmazásuk korábban is megengedett; mivel az IFRS és az IAS hatálya alá tartozó pénzügyi intézmények a 2020. évi pénzügyi kimutatásaikhoz nem használhatják a módosítások szerinti eljárást azok jóváhagyása és közzététele előtt; mivel az uniós vállalatok hátrányos helyzetbe kerülnének a más joghatóság alá tartozó versenytársaikkal szemben, ha nem lennének abban a helyzetben, hogy igénybe vehessék a módosítások által biztosított kedvezményeket; mivel ezért a javasolt módosításokat 2020. december vége előtt jóvá kell hagyni és közzé kell tenni annak érdekében, hogy azokat a 2021. január 1-jén, azt követően vagy azt megelőzően kezdődő pénzügyi időszakokra lehessen alkalmazni; |
| --- | --- |

D.

mivel az IASB a módosítások alkalmazásának kezdőnapját 2021. január 1-jében határozta meg, azzal, hogy alkalmazásuk korábban is megengedett; mivel az IFRS és az IAS hatálya alá tartozó pénzügyi intézmények a 2020. évi pénzügyi kimutatásaikhoz nem használhatják a módosítások szerinti eljárást azok jóváhagyása és közzététele előtt; mivel az uniós vállalatok hátrányos helyzetbe kerülnének a más joghatóság alá tartozó versenytársaikkal szemben, ha nem lennének abban a helyzetben, hogy igénybe vehessék a módosítások által biztosított kedvezményeket; mivel ezért a javasolt módosításokat 2020. december vége előtt jóvá kell hagyni és közzé kell tenni annak érdekében, hogy azokat a 2021. január 1-jén, azt követően vagy azt megelőzően kezdődő pénzügyi időszakokra lehessen alkalmazni;

| 1. | kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2020. december 16., szerda

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/186

---

P9_TA(2020)0358

Intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról, többek között az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről

Az Európai Parlament 2020. december 16-i határozata az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2018/2070(ACI))

(2021/C 445/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra irányuló, 2018. május 2-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0323) és a módosított javaslatra (COM(2020)0444), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra irányuló, 2018. május 2-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0323) és a módosított javaslatra (COM(2020)0444),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodás tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodás tervezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295., 310., 311., 312., 323. és 324. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295., 310., 311., 312., 323. és 324. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP21), 2015 decemberében, Párizsban elfogadott Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján (COP21), 2015 decemberében, Párizsban elfogadott Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” című, 2019. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” című, 2019. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és a helyreállítási tervről szóló, 2020. május 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. július 21-én elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. július 21-én elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2020. szeptember 16-i jogalkotási állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló, 2020. szeptember 16-i jogalkotási állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 148. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 148. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0261/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0261/2020),

| A. | mivel a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben helyénvaló intézményközi megállapodást elfogadni, amely meghatározza a többéves pénzügyi keret végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

A.

mivel a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben helyénvaló intézményközi megállapodást elfogadni, amely meghatározza a többéves pénzügyi keret végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket;

| B. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság képviselői 2020. november 10-én átfogó politikai megállapodást értek el a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és az Európai Helyreállítási Eszközről (Next Generation EU(NGEU)); |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság képviselői 2020. november 10-én átfogó politikai megállapodást értek el a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, a saját forrásokról és az Európai Helyreállítási Eszközről (Next Generation EU(NGEU));

| C. | mivel ez a politikai megállapodás kiterjed a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló megújított intézményközi megállapodásra („az intézményközi megállapodás”); |
| --- | --- |

C.

mivel ez a politikai megállapodás kiterjed a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló megújított intézményközi megállapodásra („az intézményközi megállapodás”);

| D. | továbbá mivel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról 2020. november 5-én politikai megállapodás született; |
| --- | --- |

D.

továbbá mivel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról 2020. november 5-én politikai megállapodás született;

| E. | mivel ez az új megállapodás fel fogja váltani az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodást (7), |
| --- | --- |

E.

mivel ez az új megállapodás fel fogja váltani az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodást (7),

| F. | mivel a költségvetési fegyelem végrehajtása, valamint az intézmények közötti költségvetési együttműködés és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás megköveteli, hogy a Tanács az Európai Tanácsra és a Tanácsra vonatkozó mentesítési eljárás keretében megossza a szükséges információkat a Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy akár közvetlenül, akár a Bizottságon keresztül a Parlament rendelkezzen a szükséges információkkal arról, hogy a Tanács hogyan hajtja végre költségvetését; |
| --- | --- |

F.

mivel a költségvetési fegyelem végrehajtása, valamint az intézmények közötti költségvetési együttműködés és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás megköveteli, hogy a Tanács az Európai Tanácsra és a Tanácsra vonatkozó mentesítési eljárás keretében megossza a szükséges információkat a Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy akár közvetlenül, akár a Bizottságon keresztül a Parlament rendelkezzen a szükséges információkkal arról, hogy a Tanács hogyan hajtja végre költségvetését;

| G. | mivel az új megállapodás fontos új elemeket tartalmaz, különösen az új saját forrásoknak a következő hét évben történő bevezetésére vonatkozó ütemtervet, az NGEU kiadásainak fokozott költségvetési ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre, illetve a nemek közötti egyenlőségre és annak általános érvényesítésére fordított kiadások nyomon követését szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel az új megállapodás fontos új elemeket tartalmaz, különösen az új saját forrásoknak a következő hét évben történő bevezetésére vonatkozó ütemtervet, az NGEU kiadásainak fokozott költségvetési ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre, illetve a nemek közötti egyenlőségre és annak általános érvényesítésére fordított kiadások nyomon követését szolgáló intézkedéseket;

| H. | mivel az intézményközi megállapodás első alkalommal tartalmaz az Európai Unió saját forrásaira vonatkozó rendelkezéseket, nevezetesen egy új mellékletet, amely meghatározza a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó, az Európai Helyreállítási Eszköz (NGEU) kamatainak és törlesztési költségeinek fedezéséhez elegendő új saját források bevezetését célzó ütemtervet; mivel az ütemterv növeli a saját forrásokról szóló határozat módosításának hitelességét és fenntarthatóságát, biztosítva, hogy a saját források felső határai kellően magasak legyenek ahhoz, hogy az EUMSZ 310. cikkének (4) bekezdése szerinti költségvetési fegyelem elvével összhangban fedezni tudják az Unió felelősségét; mivel a saját forrásokból származó, a törlesztéshez szükséges összegeken felüli bevételek a globális fedezet elvének megfelelően általános bevételként továbbra is az Unió költségvetésébe kerülnek; mivel az ütemterv nem zárja ki a 2021–2027 közötti pénzügyi időszakra vonatkozó új saját forrásokra irányuló további javaslatokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az intézményközi megállapodás első alkalommal tartalmaz az Európai Unió saját forrásaira vonatkozó rendelkezéseket, nevezetesen egy új mellékletet, amely meghatározza a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó, az Európai Helyreállítási Eszköz (NGEU) kamatainak és törlesztési költségeinek fedezéséhez elegendő új saját források bevezetését célzó ütemtervet; mivel az ütemterv növeli a saját forrásokról szóló határozat módosításának hitelességét és fenntarthatóságát, biztosítva, hogy a saját források felső határai kellően magasak legyenek ahhoz, hogy az EUMSZ 310. cikkének (4) bekezdése szerinti költségvetési fegyelem elvével összhangban fedezni tudják az Unió felelősségét; mivel a saját forrásokból származó, a törlesztéshez szükséges összegeken felüli bevételek a globális fedezet elvének megfelelően általános bevételként továbbra is az Unió költségvetésébe kerülnek; mivel az ütemterv nem zárja ki a 2021–2027 közötti pénzügyi időszakra vonatkozó új saját forrásokra irányuló további javaslatokat;

| I. | mivel az intézményközi megállapodás tartalmaz egy új részt az Európai Helyreállítási Eszköz (NGEU) tekintetében folytatott együttműködésről, amelynek célja a költségvetési hatóságnak az NGEU keretébe tartozó külső címzett bevételek irányításába való megfelelő bevonásának biztosítása; mivel ez a rész utal az EUMSZ 122. cikkén alapuló, az uniós költségvetésre nézve esetlegesen jelentős hatást gyakorló új javaslatok költségvetési ellenőrzéséről szóló új együttes nyilatkozatra; |
| --- | --- |

I.

mivel az intézményközi megállapodás tartalmaz egy új részt az Európai Helyreállítási Eszköz (NGEU) tekintetében folytatott együttműködésről, amelynek célja a költségvetési hatóságnak az NGEU keretébe tartozó külső címzett bevételek irányításába való megfelelő bevonásának biztosítása; mivel ez a rész utal az EUMSZ 122. cikkén alapuló, az uniós költségvetésre nézve esetlegesen jelentős hatást gyakorló új javaslatok költségvetési ellenőrzéséről szóló új együttes nyilatkozatra;

| J. | mivel a megállapodás rendelkezik a kiadások nyomon követéséről az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre, a nemek közötti egyenlőségre és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó uniós programokban; mivel az intézményközi megállapodás jelentős javításokat tartalmaz az uniós költségvetésből és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó, az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra vonatkozó 30 %-os célkitűzés nyomon követésére szolgáló módszerek kidolgozása és végrehajtása, a többéves pénzügyi keret új, a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2024-től kezdve 7,5 %-os, illetve 2026-ban és 2027-ben 10 %-os éves kiadási céljának kidolgozása, valamint a nemek közötti egyenlőségre szánt kiadások mérése tekintetében, ideértve a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének előmozdítását is; |
| --- | --- |

J.

mivel a megállapodás rendelkezik a kiadások nyomon követéséről az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre, a nemek közötti egyenlőségre és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira vonatkozó uniós programokban; mivel az intézményközi megállapodás jelentős javításokat tartalmaz az uniós költségvetésből és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó, az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra vonatkozó 30 %-os célkitűzés nyomon követésére szolgáló módszerek kidolgozása és végrehajtása, a többéves pénzügyi keret új, a biológiai sokféleségre vonatkozó, 2024-től kezdve 7,5 %-os, illetve 2026-ban és 2027-ben 10 %-os éves kiadási céljának kidolgozása, valamint a nemek közötti egyenlőségre szánt kiadások mérése tekintetében, ideértve a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének előmozdítását is;

| K. | mivel az intézményközi megállapodás tartalmaz egy új részt a kedvezményezettekre vonatkozó adatok minőségéről és összehasonlíthatóságáról, amelynek célja az uniós finanszírozás végső kedvezményezettjeire vonatkozó információk és adatok összegyűjtésére, összehasonlítására és összesítésére szolgáló szabványosított intézkedések bevezetése; |
| --- | --- |

K.

mivel az intézményközi megállapodás tartalmaz egy új részt a kedvezményezettekre vonatkozó adatok minőségéről és összehasonlíthatóságáról, amelynek célja az uniós finanszírozás végső kedvezményezettjeire vonatkozó információk és adatok összegyűjtésére, összehasonlítására és összesítésére szolgáló szabványosított intézkedések bevezetése;

| L. | mivel az intézményközi megállapodás alkalmazása horizontálisnak tekintendő, és nem zárja ki, hogy a társjogalkotók egy konkrét rendelet keretében további intézkedésekről állapodjanak meg az adatok minőségének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében, különösen a közvetlen irányítás alatt álló programok tekintetében, vagy hogy tovább javítsák a költségvetési hatóság bevonását a külső címzett bevételek irányításába; |
| --- | --- |

L.

mivel az intézményközi megállapodás alkalmazása horizontálisnak tekintendő, és nem zárja ki, hogy a társjogalkotók egy konkrét rendelet keretében további intézkedésekről állapodjanak meg az adatok minőségének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében, különösen a közvetlen irányítás alatt álló programok tekintetében, vagy hogy tovább javítsák a költségvetési hatóság bevonását a külső címzett bevételek irányításába;

| M. | mivel a megállapodás első alkalommal tartalmaz az intézmények közötti, a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során folytatandó együttműködésre és párbeszédre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek célja a Szerződés követelményeinek gyakorlati megvalósítása, amelyek szerint az intézményeknek minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a többéves pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése, valamint a költségvetési kérdésekkel kapcsolatos konzultáció és álláspontjaik egyeztetésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel a megállapodás első alkalommal tartalmaz az intézmények közötti, a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások során folytatandó együttműködésre és párbeszédre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek célja a Szerződés követelményeinek gyakorlati megvalósítása, amelyek szerint az intézményeknek minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a többéves pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése, valamint a költségvetési kérdésekkel kapcsolatos konzultáció és álláspontjaik egyeztetésének előmozdítása érdekében;

| N. | mivel az intézményközi megállapodás meglévő rendelkezéseket rögzít és új rendelkezéseket vezet be a speciális eszközök, nevezetesen az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék, a brexit kiigazítására képzett tartalék, az egységes tartalékeszköz és a Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozóan; |
| --- | --- |

N.

mivel az intézményközi megállapodás meglévő rendelkezéseket rögzít és új rendelkezéseket vezet be a speciális eszközök, nevezetesen az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék, a brexit kiigazítására képzett tartalék, az egységes tartalékeszköz és a Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozóan;

| O. | mivel az intézményközi megállapodás további célzott kiigazításokat ír elő a programozás és az előrejelzések átláthatósága tekintetében; |
| --- | --- |

O.

mivel az intézményközi megállapodás további célzott kiigazításokat ír elő a programozás és az előrejelzések átláthatósága tekintetében;

| P. | mivel az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz tartalmaz egy új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt; mivel az Európai Uniós Helyreállítási Eszközzel kapcsolatban elért politikai megállapodással és a költségvetési hatóságnak az eszköz keretében a külső címzett bevételek irányításába való bevonásával összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy objektív, méltányos és átlátható jogi keretre van szükség a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozandó projektek kiválasztásához, valamint ki kell emelni a regionális és helyi hatóságok szerepét a nem csupán a tagállamok, hanem a régiók között is szimmetrikus helyreállítás elősegítésében; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz tartalmaz egy új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt; mivel az Európai Uniós Helyreállítási Eszközzel kapcsolatban elért politikai megállapodással és a költségvetési hatóságnak az eszköz keretében a külső címzett bevételek irányításába való bevonásával összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy objektív, méltányos és átlátható jogi keretre van szükség a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozandó projektek kiválasztásához, valamint ki kell emelni a regionális és helyi hatóságok szerepét a nem csupán a tagállamok, hanem a régiók között is szimmetrikus helyreállítás elősegítésében;

| 1. | jóváhagyja a mellékelt megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével és a Bizottság elnökével közösen írja alá a megállapodást és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot mellékletével együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 363., 2020.10.28., 179. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0032.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0054.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0124.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0206.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0220.

(7)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET:

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZÖTT A KÖLTSÉGVETÉSI FEGYELEMRŐL, A KÖLTSÉGVETÉSI ÜGYEKBEN VALÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS A HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL, VALAMINT AZ ÚJ SAJÁT FORRÁSOKRÓL ÉS AZ ÚJ SAJÁT FORRÁSOK BEVEZETÉSÉRE IRÁNYULÓ ÜTEMTERVRŐL

AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

a továbbiakban: az intézmények,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 295. cikkére,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1.

E megállapodás célja a költségvetési fegyelem gyakorlati megvalósítása, az éves költségvetési eljárásnak és az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének a javítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása, továbbá együttműködés folytatása és ütemterv kidolgozása azon új saját forrásoknak a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: MFF 2021–2027) időszaka alatt történő bevezetése céljából, amelyekből fedezhető az (EU) 2020/... tanácsi rendelettel (1) (*1) (a továbbiakban: az EURI rendelet) létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz törlesztése.

2.

Az e megállapodásban említett költségvetési fegyelem minden kiadásra vonatkozik. Ameddig e megállapodás hatályban marad, kötelező érvényű az intézményekre nézve. E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

3.

E megállapodás nem érinti az intézményeknek a Szerződésekben, az (EU, Euratom) 2020/... tanácsi rendeletben (2) (*2) (a továbbiakban: az MFF-rendelet), az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és az (EU, Euratom) 2020/... tanácsi határozatban (4) (*3) (a továbbiakban: a saját forrásokról szóló határozat) meghatározott költségvetési és jogalkotási hatáskörét, sem pedig a nemzeti parlamenteknek a saját források tekintetében fennálló hatáskörét.

4.

E megállapodás módosításához az intézmények közös megegyezése szükséges.

5.

| — | az I. rész a többéves pénzügyi keretre (MFF), valamint a tematikus és a nem tematikus speciális eszközökre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

—

az I. rész a többéves pénzügyi keretre (MFF), valamint a tematikus és a nem tematikus speciális eszközökre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz;

| — | a II. rész a költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködésre vonatkozik; |
| --- | --- |

—

a II. rész a költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködésre vonatkozik;

| — | a III. rész az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

—

a III. rész az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz;

| — | a IV. rész a kedvezményezettekre vonatkozó adatok minőségével és összehasonlíthatóságával kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz az uniós költségvetés védelmével összefüggésben. |
| --- | --- |

—

a IV. rész a kedvezményezettekre vonatkozó adatok minőségével és összehasonlíthatóságával kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz az uniós költségvetés védelmével összefüggésben.

6.

E megállapodás ...-án/-én (*4) lép hatályba, és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (5) helyébe lép.

I. RÉSZ

AZ MFF ÉS A SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

A.   AZ MFF-RE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

| 7. | Az intézmények – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – a költségvetési eljárás során és az Unió általános költségvetésének elfogadásakor a lehető legnagyobb mértékben biztosítják, hogy elegendő mozgástér álljon rendelkezésre az MFF egyes fejezeteinek felső határai alatt, kivéve a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” alfejezet tekintetében. |
| --- | --- |

7.

Az intézmények – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében – a költségvetési eljárás során és az Unió általános költségvetésének elfogadásakor a lehető legnagyobb mértékben biztosítják, hogy elegendő mozgástér álljon rendelkezésre az MFF egyes fejezeteinek felső határai alatt, kivéve a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” alfejezet tekintetében.

A kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések aktualizálása

| 8. | A Bizottság évente aktualizálja a kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket legalább a 2027-ig tartó időszakra vonatkozóan. Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) vonatkozó növekedési előrejelzésekhez viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság évente aktualizálja a kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket legalább a 2027-ig tartó időszakra vonatkozóan. Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) vonatkozó növekedési előrejelzésekhez viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani.

B.   A TEMATIKUS ÉS A NEM TEMATIKUS SPECIÁLIS ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

| 9. | Amennyiben teljesülnek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásának a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott feltételei, a Bizottság javaslatot nyújt be annak igénybevételére . Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálására vonatkozó határozatot az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg.
  A Bizottság az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásáról szóló határozatra vonatkozó javaslatának előterjesztésével egyidejűleg javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az érintett költségvetési sorokba történő átcsoportosításra.
  Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben teljesülnek az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásának a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott feltételei, a Bizottság javaslatot nyújt be annak igénybevételére . Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálására vonatkozó határozatot az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg.

A Bizottság az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap mobilizálásáról szóló határozatra vonatkozó javaslatának előterjesztésével egyidejűleg javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az érintett költségvetési sorokba történő átcsoportosításra.

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.

Szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék

| 10. | Amennyiben a Bizottság véleménye szerint teljesülnek a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék mobilizálásának feltételei, a költségvetési rendelettel összhangban javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tartalékból a megfelelő költségvetési sorokba történő átcsoportosításra vonatkozóan.
  Az összegeknek az MFF- rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mobilizálásáról szóló határozatot az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó alap-jogiaktussal összhangban, a Bizottság javaslata alapján, együttesen hozza meg.
  A szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékból az MFF- rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás céljára történő átcsoportosításra vonatkozó bármely javaslatot megelőzően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az előirányzatok átcsoportosítási lehetőségeit. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben a Bizottság véleménye szerint teljesülnek a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék mobilizálásának feltételei, a költségvetési rendelettel összhangban javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tartalékból a megfelelő költségvetési sorokba történő átcsoportosításra vonatkozóan.

Az összegeknek az MFF- rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mobilizálásáról szóló határozatot az Európai Parlament és a Tanács a vonatkozó alap-jogiaktussal összhangban, a Bizottság javaslata alapján, együttesen hozza meg.

A szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékból az MFF- rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás céljára történő átcsoportosításra vonatkozó bármely javaslatot megelőzően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az előirányzatok átcsoportosítási lehetőségeit.

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék

| 11. | Amennyiben teljesülnek a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék mobilizálásának a vonatkozó eszközben meghatározott feltételei, a Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érintett költségvetési sorokba történő átcsoportosításra vonatkozóan.
  A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékhoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.
  Egységes tartalékeszköz |
| --- | --- |

11.

Amennyiben teljesülnek a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék mobilizálásának a vonatkozó eszközben meghatározott feltételei, a Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érintett költségvetési sorokba történő átcsoportosításra vonatkozóan.

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékhoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.

Egységes tartalékeszköz

| 12. | A Bizottság valamely költségvetési tervezettel vagy költségvetés-módosítási tervezettel kapcsolatban javasolhatja az MFF-rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett mozgástér egészének vagy egy részének megfelelő összegek mobilizálását. Az MFF-rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett összegek mobilizálására a Bizottság azt követően tesz javaslatot, hogy alaposan megvizsgált minden egyéb pénzügyi lehetőséget.
  Az említett összegeket az Európai Parlament és a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 314. cikkében meghatározott költségvetési eljárás keretében mobilizálhatja. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság valamely költségvetési tervezettel vagy költségvetés-módosítási tervezettel kapcsolatban javasolhatja az MFF-rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett mozgástér egészének vagy egy részének megfelelő összegek mobilizálását. Az MFF-rendelet 11. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett összegek mobilizálására a Bizottság azt követően tesz javaslatot, hogy alaposan megvizsgált minden egyéb pénzügyi lehetőséget.

Az említett összegeket az Európai Parlament és a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 314. cikkében meghatározott költségvetési eljárás keretében mobilizálhatja.

Rugalmassági Eszköz

| 13. | A Bizottság azután nyújt be javaslatot a Rugalmassági Eszköz mobilizálására vonatkozóan, hogy megvizsgálta a többletkiadást igénylő fejezeten belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét. |
| --- | --- |

13.

A Bizottság azután nyújt be javaslatot a Rugalmassági Eszköz mobilizálására vonatkozóan, hogy megvizsgálta a többletkiadást igénylő fejezeten belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét.

A javaslatban meg kell határozni a finanszírozásra szoruló szükségleteket és az összeget. Ilyen javaslat költségvetési tervezethez vagy költségvetés-módosítási tervezethez kapcsolódóan nyújtható be.

A Rugalmassági Eszközt az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 314. cikkében meghatározott költségvetési eljárás keretében mobilizálhatja.

II. RÉSZ

A KÖLTSÉGVETÉSI ÜGYEKBEN FOLYTATOTT INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA

A.   INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSI ELJÁRÁS

| 14. | A költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködés részleteit az I. melléklet határozza meg. |
| --- | --- |

14.

A költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködés részleteit az I. melléklet határozza meg.

| 15. | Az EUMSZ 312. cikkének (5) bekezdésével összhangban az intézmények minden szükséges intézkedést megtesznek az új MFF elfogadásának és felülvizsgálatának megkönnyítése érdekében, az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében említett különleges jogalkotási eljárás keretében. Az ilyen intézkedések magukban foglalják az Európai Parlament és a Tanács közötti rendszeres üléseket és információcserét, valamint – a Bizottság kezdeményezésére – az intézmények elnökei közötti, az EUMSZ 324. cikkében említett, a konzultációknak és az intézmények által képviselt álláspontok egyeztetésének az elősegítését célzó üléseket. Amennyiben új MFF-re vagy jelentős felülvizsgálatra vonatkozó javaslat került előterjesztésre, az elfogadáshoz vezető eljárás során az intézmények végig törekednek a közöttük folytatott együttműködés és párbeszéd különös szabályainak meghatározására. |
| --- | --- |

15.

Az EUMSZ 312. cikkének (5) bekezdésével összhangban az intézmények minden szükséges intézkedést megtesznek az új MFF elfogadásának és felülvizsgálatának megkönnyítése érdekében, az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében említett különleges jogalkotási eljárás keretében. Az ilyen intézkedések magukban foglalják az Európai Parlament és a Tanács közötti rendszeres üléseket és információcserét, valamint – a Bizottság kezdeményezésére – az intézmények elnökei közötti, az EUMSZ 324. cikkében említett, a konzultációknak és az intézmények által képviselt álláspontok egyeztetésének az elősegítését célzó üléseket. Amennyiben új MFF-re vagy jelentős felülvizsgálatra vonatkozó javaslat került előterjesztésre, az elfogadáshoz vezető eljárás során az intézmények végig törekednek a közöttük folytatott együttműködés és párbeszéd különös szabályainak meghatározására.

Költségvetési átláthatóság

| 16. | A Bizottság az Unió általános költségvetését kísérő éves jelentést készít, amelyben feltüntet minden rendelkezésre álló, nem bizalmas információt az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az Unió eszközei és forrásai, ideértve az Unió Szerződések által rá ruházott hatáskörének megfelelően végrehajtott forrásbevonási és hitelezési műveleteiből származó eszközöket és forrásokat is; |
| --- | --- | --- |

16.

A Bizottság az Unió általános költségvetését kísérő éves jelentést készít, amelyben feltüntet minden rendelkezésre álló, nem bizalmas információt az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az Unió eszközei és forrásai, ideértve az Unió Szerződések által rá ruházott hatáskörének megfelelően végrehajtott forrásbevonási és hitelezési műveleteiből származó eszközöket és forrásokat is;

| b) | az Európai Fejlesztési Alap (6), az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az Európai Stabilitási Mechanizmus és más lehetséges jövőbeli mechanizmusok bevételei, kiadásai, eszközei és forrásai; |
| --- | --- |

b)

az Európai Fejlesztési Alap (6), az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az Európai Stabilitási Mechanizmus és más lehetséges jövőbeli mechanizmusok bevételei, kiadásai, eszközei és forrásai;

6

| c) | a tagállamoknak a megerősített együttműködés keretében felmerült kiadásai, amennyiben azok nem szerepelnek az Unió általános költségvetésében; |
| --- | --- |

c)

a tagállamoknak a megerősített együttműködés keretében felmerült kiadásai, amennyiben azok nem szerepelnek az Unió általános költségvetésében;

| d) | éghajlat-politikai kiadások az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásoknak és azok eredményességének nyomon követésére szolgáló, a Bizottság által meghatározott hatékony módszer – és adott esetben az ágazati jogszabályok – alapján, annak az átfogó célkitűzésnek az elérése céljából, hogy az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegéből eszközölt kiadások legalább 30 %-a éghajlat-politikai célokat támogasson, figyelembe véve az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében történő finanszírozás fokozatos kivezetésének hatásait, valamint ahol ez lehetséges, különbséget téve az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás között.
  Amennyiben egy vagy több releváns program keretében nem történik elegendő mértékű előrelépés az éghajlat-politikai kiadási célérték elérése tekintetében, az intézmények –hatáskörükkel és a vonatkozó jogszabályokkal összhangban – egyeztetnek egymással arról, hogy milyen intézkedéseket célszerű hozni annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlat-politikai célokra fordított uniós kiadások az MFF 2021–2027 teljes időtartama alatt kitegyék legalább az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegének 30 %-át; |
| --- | --- |

d)

éghajlat-politikai kiadások az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásoknak és azok eredményességének nyomon követésére szolgáló, a Bizottság által meghatározott hatékony módszer – és adott esetben az ágazati jogszabályok – alapján, annak az átfogó célkitűzésnek az elérése céljából, hogy az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegéből eszközölt kiadások legalább 30 %-a éghajlat-politikai célokat támogasson, figyelembe véve az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében történő finanszírozás fokozatos kivezetésének hatásait, valamint ahol ez lehetséges, különbséget téve az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás között.

Amennyiben egy vagy több releváns program keretében nem történik elegendő mértékű előrelépés az éghajlat-politikai kiadási célérték elérése tekintetében, az intézmények –hatáskörükkel és a vonatkozó jogszabályokkal összhangban – egyeztetnek egymással arról, hogy milyen intézkedéseket célszerű hozni annak biztosítása érdekében, hogy az éghajlat-politikai célokra fordított uniós kiadások az MFF 2021–2027 teljes időtartama alatt kitegyék legalább az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz teljes összegének 30 %-át;

| e) | a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához hozzájáruló kiadások – a Bizottság által az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködésben meghatározott hatékony, átlátható és átfogó módszer és adott esetben az ágazati jogszabályok alapján –, melyek annak a célkitűzésnek az elérésére irányulnak, hogy az MFF keretében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások 2024-ben kitegyék az éves kiadások 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig az éves kiadások 10 – 10 %-át, figyelembe véve az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket; |
| --- | --- |

e)

a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához hozzájáruló kiadások – a Bizottság által az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködésben meghatározott hatékony, átlátható és átfogó módszer és adott esetben az ágazati jogszabályok alapján –, melyek annak a célkitűzésnek az elérésére irányulnak, hogy az MFF keretében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások 2024-ben kitegyék az éves kiadások 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig az éves kiadások 10 – 10 %-át, figyelembe véve az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket;

| f) | a releváns programok végrehajtása és nyomon követése során a nők és a férfiak közötti egyenlőség, valamint a mindenkit megillető jogok és az esélyegyenlőség előmozdítása, továbbá ezen elveknek és a nemek közötti egyenlőségnek az általános érvényesítése, ideértve a jogalkotás minőségének javítása keretében a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatás hangsúlyosabb értékelését a hatásvizsgálatok és értékelések során. A Bizottság meg fogja vizsgálni egy olyan módszer kidolgozásának módját, amellyel mérhetők az MFF 2021–2027 folyamán eszközölt releváns programszintű kiadások. A Bizottság alkalmazni fogja az említett módszert, amint az rendelkezésre áll. A Bizottság annak érdekében, hogy tesztelje az említett módszer megvalósíthatóságát, legkésőbb 2023. január 1-jéig alkalmazni fogja azt bizonyos központi irányítású programok tekintetében. Félidőben meg fogja vizsgálni, hogy a módszer kiterjeszthető-e más programokra az MFF 2021–2027 fennmaradó időtartamában. |
| --- | --- |

f)

a releváns programok végrehajtása és nyomon követése során a nők és a férfiak közötti egyenlőség, valamint a mindenkit megillető jogok és az esélyegyenlőség előmozdítása, továbbá ezen elveknek és a nemek közötti egyenlőségnek az általános érvényesítése, ideértve a jogalkotás minőségének javítása keretében a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatás hangsúlyosabb értékelését a hatásvizsgálatok és értékelések során. A Bizottság meg fogja vizsgálni egy olyan módszer kidolgozásának módját, amellyel mérhetők az MFF 2021–2027 folyamán eszközölt releváns programszintű kiadások. A Bizottság alkalmazni fogja az említett módszert, amint az rendelkezésre áll. A Bizottság annak érdekében, hogy tesztelje az említett módszer megvalósíthatóságát, legkésőbb 2023. január 1-jéig alkalmazni fogja azt bizonyos központi irányítású programok tekintetében. Félidőben meg fogja vizsgálni, hogy a módszer kiterjeszthető-e más programokra az MFF 2021–2027 fennmaradó időtartamában.

| g) | az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása az MFF 2021–2027 minden releváns uniós programja keretében. |
| --- | --- |

g)

az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása az MFF 2021–2027 minden releváns uniós programja keretében.

Az első bekezdés d) és e) pontjában említett hatékony módszerek lehetőség szerint hivatkozást fognak tartalmazni az uniós költségvetésből az európai zöld megállapodáshoz – többek között a „ne árts” elv összefüggésében – nyújtott hozzájárulásra.

Az első bekezdés d) pontjában említett hatékony módszer átlátható, átfogó, eredményorientált és teljesítményalapú lesz, és ki fog terjedni a Bizottság által az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott éves konzultációra, továbbá meg fogja határozni a megfelelő célértékek elérése érdekében tett előrelépés elégtelensége esetén alkalmazandó releváns intézkedéseket.

Az e pontban említett módszerek egyike sem járhat túlzott adminisztratív teherrel a projektgazdák és a kezdeményezettek számára.

| 17. | A Bizottság éves jelentést készít az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz végrehajtásáról. Az éves jelentésben fel kell tüntetni minden olyan nem bizalmas információt, amely az alábbiakra vonatkozóan rendelkezésre áll:






  — | a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke alapján végrehajtott forrásbevonási és hitelezési műveletekből származó eszközök és kötelezettségek; |
| --- | --- | --- |

17.

A Bizottság éves jelentést készít az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz végrehajtásáról. Az éves jelentésben fel kell tüntetni minden olyan nem bizalmas információt, amely az alábbiakra vonatkozóan rendelkezésre áll:

—

a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke alapján végrehajtott forrásbevonási és hitelezési műveletekből származó eszközök és kötelezettségek;

| — | az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz végrehajtásához kapcsolódó uniós programokhoz előző évben rendelt címzett bevételek aggregált összege program és költségvetési sor szerinti bontásban; |
| --- | --- |

—

az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz végrehajtásához kapcsolódó uniós programokhoz előző évben rendelt címzett bevételek aggregált összege program és költségvetési sor szerinti bontásban;

| — | a felvett hitelek hozzájárulása az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz és az egyedi uniós programok célkitűzéseinek megvalósításához. |
| --- | --- |

—

a felvett hitelek hozzájárulása az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz és az egyedi uniós programok célkitűzéseinek megvalósításához.

B.   PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK JOGALKOTÁSI AKTUSOKBA FOGLALÁSA

| 18. | Valamennyi, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott, többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási aktusnak tartalmaznia kell egy olyan rendelkezést, amelyben a jogalkotó meghatározza a program pénzügyi keretösszegét.
  Az éves költségvetési eljárás során ez az összeg jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára az elsődleges referenciaösszeget.
  Az MFF-rendelet II. mellékletében említett programok esetében az elsődleges referenciaösszeg automatikusan megemelkedik a(z MFF-)rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítő előirányzatokkal.
  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a költségvetési tervezet kidolgozásakor vállalja, hogy ettől az összegtől az érintett program teljes időtartama alatt legfeljebb 15 %-kal tér el, kivéve, ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel; ezeket a körülményeket a program végrehajtása során elért, elsősorban értékelésekben megállapított eredmények alapján kifejezetten és pontosan indokolni kell. Az ilyen eltérésből származó emelésnek – az MFF-rendeletben és az e megállapodásban említett eszközök igénybevételének sérelme nélkül – az érintett fejezet felső határa alatt kell maradnia.
  A negyedik bekezdés nem alkalmazandó a harmadik bekezdésben említett kiegészítő előirányzatokra.
  Ez a pont nem vonatkozik a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott, tagállamonként előzetesen felosztott olyan kohéziós előirányzatokra, amelyek tartalmazzák a program pénzügyi keretösszegét annak teljes időtartamára, sem pedig az MFF-rendelet 18. cikkében említett nagyprojektekre. |
| --- | --- |

18.

Valamennyi, rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott, többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási aktusnak tartalmaznia kell egy olyan rendelkezést, amelyben a jogalkotó meghatározza a program pénzügyi keretösszegét.

Az éves költségvetési eljárás során ez az összeg jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára az elsődleges referenciaösszeget.

Az MFF-rendelet II. mellékletében említett programok esetében az elsődleges referenciaösszeg automatikusan megemelkedik a(z MFF-)rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett kiegészítő előirányzatokkal.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a költségvetési tervezet kidolgozásakor vállalja, hogy ettől az összegtől az érintett program teljes időtartama alatt legfeljebb 15 %-kal tér el, kivéve, ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel; ezeket a körülményeket a program végrehajtása során elért, elsősorban értékelésekben megállapított eredmények alapján kifejezetten és pontosan indokolni kell. Az ilyen eltérésből származó emelésnek – az MFF-rendeletben és az e megállapodásban említett eszközök igénybevételének sérelme nélkül – az érintett fejezet felső határa alatt kell maradnia.

A negyedik bekezdés nem alkalmazandó a harmadik bekezdésben említett kiegészítő előirányzatokra.

Ez a pont nem vonatkozik a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott, tagállamonként előzetesen felosztott olyan kohéziós előirányzatokra, amelyek tartalmazzák a program pénzügyi keretösszegét annak teljes időtartamára, sem pedig az MFF-rendelet 18. cikkében említett nagyprojektekre.

| 19. | Azok a többéves programokkal kapcsolatos, kötelező erejű uniós jogi aktusok, amelyeket nem rendes jogalkotási eljárás keretében fogadnak el, nem tartalmaznak „szükségesnek tekintett összeget”.
  Amennyiben a Tanács pénzügyi referenciaösszeget kíván jogi aktusba foglalni, ezen összeg a jogalkotó szándéka kifejezésének tekintendő, és nem érintheti az Európai Parlament és a Tanács EUMSZ-ben meghatározott költségvetési hatáskörét. Erre vonatkozó rendelkezést az ilyen pénzügyi referenciaösszeget tartalmazó valamennyi kötelező erejű uniós jogi aktusnak tartalmaznia kell. |
| --- | --- |

19.

Azok a többéves programokkal kapcsolatos, kötelező erejű uniós jogi aktusok, amelyeket nem rendes jogalkotási eljárás keretében fogadnak el, nem tartalmaznak „szükségesnek tekintett összeget”.

Amennyiben a Tanács pénzügyi referenciaösszeget kíván jogi aktusba foglalni, ezen összeg a jogalkotó szándéka kifejezésének tekintendő, és nem érintheti az Európai Parlament és a Tanács EUMSZ-ben meghatározott költségvetési hatáskörét. Erre vonatkozó rendelkezést az ilyen pénzügyi referenciaösszeget tartalmazó valamennyi kötelező erejű uniós jogi aktusnak tartalmaznia kell.

C.   A HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁSOKKAL KAPCSOLATOS KIADÁSOK

| 20. | A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokra az alábbi különös szabályok vonatkoznak.
  A Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a halászati megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások előkészítéséről és menetéről, beleértve az említett megállapodások költségvetési vonzatait is.
  A halászati megállapodásokra vonatkozó jogalkotási eljárás során az intézmények vállalják, hogy mindent megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy minden eljárást a lehető leggyorsabban lefolytassanak.
  A költségvetésben az érintett pénzügyi év január 1. után hatályba lépő új vagy megújított halászati megállapodásokra elkülönített összegeket tartalékként kell feltüntetni.
  Amennyiben a halászati megállapodásokra vonatkozó előirányzatok – beleértve a tartalékot is – elégtelennek bizonyulnak, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsátja a helyzet okaira és az elfogadott eljárások keretében meghozható lehetséges intézkedésekre vonatkozó szükséges információkat. Amennyiben szükséges, a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasol.
  A Bizottság minden negyedévben részletesen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hatályos halászati megállapodások végrehajtásáról és az év hátralevő részére vonatkozóan pénzügyi előrejelzést nyújt be. |
| --- | --- |

20.

A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokra az alábbi különös szabályok vonatkoznak.

A Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a halászati megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások előkészítéséről és menetéről, beleértve az említett megállapodások költségvetési vonzatait is.

A halászati megállapodásokra vonatkozó jogalkotási eljárás során az intézmények vállalják, hogy mindent megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy minden eljárást a lehető leggyorsabban lefolytassanak.

A költségvetésben az érintett pénzügyi év január 1. után hatályba lépő új vagy megújított halászati megállapodásokra elkülönített összegeket tartalékként kell feltüntetni.

Amennyiben a halászati megállapodásokra vonatkozó előirányzatok – beleértve a tartalékot is – elégtelennek bizonyulnak, a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsátja a helyzet okaira és az elfogadott eljárások keretében meghozható lehetséges intézkedésekre vonatkozó szükséges információkat. Amennyiben szükséges, a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasol.

A Bizottság minden negyedévben részletesen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a hatályos halászati megállapodások végrehajtásáról és az év hátralevő részére vonatkozóan pénzügyi előrejelzést nyújt be.

| 21. | A halászati megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokra irányadó eljárás sérelme nélkül, az Európai Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy a költségvetési együttműködés keretében kellő időben megállapodásra jut a halászati megállapodások megfelelő finanszírozásáról. |
| --- | --- |

21.

A halászati megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokra irányadó eljárás sérelme nélkül, az Európai Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy a költségvetési együttműködés keretében kellő időben megállapodásra jut a halászati megállapodások megfelelő finanszírozásáról.

D.   A KÖZÖS KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA (KKBP) FINANSZÍROZÁSA

| 22. | A KKBP operatív kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű költségvetési alcímben kell feltüntetni. Ezen összeg az előre jelezhető tényleges szükségletek fedezésére szolgál, amelyeket a költségvetési tervezet elkészítésének keretében határoznak meg az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) által évente készített előrejelzések alapján. Az előre nem látható tevékenységek fedezésére észszerű mozgásteret kell képezni. Tartalékra nem különíthető el KKBP-forrás. |
| --- | --- |

22.

A KKBP operatív kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű költségvetési alcímben kell feltüntetni. Ezen összeg az előre jelezhető tényleges szükségletek fedezésére szolgál, amelyeket a költségvetési tervezet elkészítésének keretében határoznak meg az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) által évente készített előrejelzések alapján. Az előre nem látható tevékenységek fedezésére észszerű mozgásteret kell képezni. Tartalékra nem különíthető el KKBP-forrás.

| 23. | Azon KKBP-kiadások tekintetében, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 41. cikkének megfelelően az uniós költségvetést terhelik, az intézmények az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében említett egyeztetőbizottságban minden évben arra törekednek, hogy a Bizottság által készített költségvetési tervezet alapján megállapodásra jussanak az operatív kiadások összegéről és ezen összeg felosztásáról a „KKBP” költségvetési alcím jogcímcsoportjai között. Megállapodás hiányában az Európai Parlament és a Tanács az előző évi költségvetésben szereplő összeg és a költségvetési tervezetben javasolt összeg közül az alacsonyabbat tünteti fel a költségvetésben.
  A KKBP operatív kiadásainak teljes összege a KKBP költségvetési alcímnek a harmadik bekezdésben javasolt jogcímcsoportjai között kerül felosztásra. Minden jogcímcsoport a következőket fedezi: már elfogadott fellépések, tervezett, de még el nem fogadott fellépések, és olyan jövőbeli – de nem tervezett – fellépések, amelyeket a Tanács az adott pénzügyi évben fog elfogadni.
  A KKBP költségvetési alcímen belül azok a jogcímcsoportok, amelyekben a KKBP-fellépéseket kell feltüntetni, például a következők lehetnek:






  — | a költségvetési rendelet 52. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett egyes nagyobb missziók; |
| --- | --- | --- |

23.

Azon KKBP-kiadások tekintetében, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 41. cikkének megfelelően az uniós költségvetést terhelik, az intézmények az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében említett egyeztetőbizottságban minden évben arra törekednek, hogy a Bizottság által készített költségvetési tervezet alapján megállapodásra jussanak az operatív kiadások összegéről és ezen összeg felosztásáról a „KKBP” költségvetési alcím jogcímcsoportjai között. Megállapodás hiányában az Európai Parlament és a Tanács az előző évi költségvetésben szereplő összeg és a költségvetési tervezetben javasolt összeg közül az alacsonyabbat tünteti fel a költségvetésben.

A KKBP operatív kiadásainak teljes összege a KKBP költségvetési alcímnek a harmadik bekezdésben javasolt jogcímcsoportjai között kerül felosztásra. Minden jogcímcsoport a következőket fedezi: már elfogadott fellépések, tervezett, de még el nem fogadott fellépések, és olyan jövőbeli – de nem tervezett – fellépések, amelyeket a Tanács az adott pénzügyi évben fog elfogadni.

A KKBP költségvetési alcímen belül azok a jogcímcsoportok, amelyekben a KKBP-fellépéseket kell feltüntetni, például a következők lehetnek:

—

a költségvetési rendelet 52. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett egyes nagyobb missziók;

g

| — | egyéb missziók (válságkezelési műveletek, konfliktusmegelőzés, konfliktusmegoldás és stabilizálás, a biztonsági és békefolyamatok megfigyelése és végrehajtása); |
| --- | --- |

—

egyéb missziók (válságkezelési műveletek, konfliktusmegelőzés, konfliktusmegoldás és stabilizálás, a biztonsági és békefolyamatok megfigyelése és végrehajtása);

| — | a fegyverek elterjedésének megakadályozása és leszerelés; |
| --- | --- |

—

a fegyverek elterjedésének megakadályozása és leszerelés;

| — | szükséghelyzeti intézkedések; |
| --- | --- |

—

szükséghelyzeti intézkedések;

| — | előkészítő és utókövetési intézkedések; |
| --- | --- |

—

előkészítő és utókövetési intézkedések;

| — | az Európai Unió különleges képviselői. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió különleges képviselői.

Mivel a költségvetési rendelet értelmében a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a KKBP költségvetési alcímen belül önállóan átcsoportosítson előirányzatokat egyik jogcímcsoportból a másikba, a KKBP-fellépések gyors végrehajtásához szükséges rugalmasságot ennek megfelelően biztosítani kell. Amennyiben a pénzügyi év folyamán a KKBP költségvetési alcím összege nem bizonyul elégségesnek a szükséges kiadások fedezésére, a Bizottság javaslatára az Európai Parlament és a Tanács sürgősséggel megoldást keres.

| 24. | A főképviselő minden évben konzultál az Európai Parlamenttel a szóban forgó év június 15-éig megküldött, a KKBP fő szempontjait és alapvető választási lehetőségeit tartalmazó előretekintő dokumentumról, amely magában foglalja az uniós költségvetés tekintetében érvényesülő pénzügyi vonzatokat, az n–1. évben megkezdett intézkedések értékelését, valamint annak értékelését, hogy a KKBP milyen mértékben összehangolt az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeivel és milyen mértékben egészíti ki azokat. Ezenfelül a főképviselő azévente legalább öt alkalommal a KKBP-ről szóló rendes politikai párbeszéd keretében tartott – legkésőbb az adott év november 30-áig meghatározandó – közös konzultációs ülések keretében rendszeresen és folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament és a Tanács határozza meg, hogy ezeken az üléseken kik vehetnek részt, figyelembe véve a célkitűzést és az ülések során megosztott információk jellegét.
  A Bizottság meghívást kap az említett üléseken való részvételre.
  Amennyiben a Tanács olyan határozatot fogad el a KKBP területén, amely kiadásokat von maga után, a főképviselő haladéktalanul, de legkésőbb a határozat elfogadását követő öt munkanapon belül tervezetet („pénzügyi kimutatás”) küld az Európai Parlamentnek a várható költségekről, különösen az időtartamra, az alkalmazott személyi állományra, a helyiségek és más infrastruktúra használatára, a szállítási eszközökre, a képzési követelményekre és a biztonsági intézkedésekre vonatkozóan.
  A Bizottság negyedévenként tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a KKBP- fellépések végrehajtásáról és a pénzügyi év hátralévő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről. |
| --- | --- |

24.

A főképviselő minden évben konzultál az Európai Parlamenttel a szóban forgó év június 15-éig megküldött, a KKBP fő szempontjait és alapvető választási lehetőségeit tartalmazó előretekintő dokumentumról, amely magában foglalja az uniós költségvetés tekintetében érvényesülő pénzügyi vonzatokat, az n–1. évben megkezdett intézkedések értékelését, valamint annak értékelését, hogy a KKBP milyen mértékben összehangolt az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeivel és milyen mértékben egészíti ki azokat. Ezenfelül a főképviselő azévente legalább öt alkalommal a KKBP-ről szóló rendes politikai párbeszéd keretében tartott – legkésőbb az adott év november 30-áig meghatározandó – közös konzultációs ülések keretében rendszeresen és folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament és a Tanács határozza meg, hogy ezeken az üléseken kik vehetnek részt, figyelembe véve a célkitűzést és az ülések során megosztott információk jellegét.

A Bizottság meghívást kap az említett üléseken való részvételre.

Amennyiben a Tanács olyan határozatot fogad el a KKBP területén, amely kiadásokat von maga után, a főképviselő haladéktalanul, de legkésőbb a határozat elfogadását követő öt munkanapon belül tervezetet („pénzügyi kimutatás”) küld az Európai Parlamentnek a várható költségekről, különösen az időtartamra, az alkalmazott személyi állományra, a helyiségek és más infrastruktúra használatára, a szállítási eszközökre, a képzési követelményekre és a biztonsági intézkedésekre vonatkozóan.

A Bizottság negyedévenként tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a KKBP- fellépések végrehajtásáról és a pénzügyi év hátralévő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről.

E.   AZ INTÉZMÉNYEK BEVONÁSA A FEJLESZTÉSPOLITIKAI KÉRDÉSEK TEKINTETÉBEN

| 25. | A Bizottság informális párbeszédet alakít ki az Európai Parlamenttel a fejlesztéspolitikai kérdéseket illetően. |
| --- | --- |

25.

A Bizottság informális párbeszédet alakít ki az Európai Parlamenttel a fejlesztéspolitikai kérdéseket illetően.

III. RÉSZ

AZ UNIÓS FORRÁSOKKAL VALÓ HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES GAZDÁLKODÁS

A.   PÉNZÜGYI ÜTEMEZÉS

| 26. | A Bizottság évente két alkalommal, először a költségvetési tervezetet kísérő dokumentumokkal együtt, másodszor pedig az Unió általános költségvetésének elfogadása után teljes körű pénzügyi ütemezést terjeszt elő az MFF 1. és 2. fejezetére (a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című alfejezet kivételével), 3. fejezetére (a következőkre: „Környezetvédelem és éghajlat-politika” és „Tengerpolitika és halászat”), valamint 4., 5. és 6. fejezetére vonatkozóan. Ennek a fejezetek, szakpolitikai területek és költségvetési sorok szerint felépülő ütemezésnek az alábbiakat kell meghatároznia:






  a) | a hatályos jogszabályok a többéves programok és az éves intézkedések megkülönböztetésével:






  i. | a többéves programok esetében a Bizottságnak fel kell tüntetnie az elfogadásuk módját (rendes vagy különleges jogalkotási eljárás), az időtartamukat, a teljes pénzügyi keretösszeget és az igazgatási kiadásokhoz rendelt részt; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

A Bizottság évente két alkalommal, először a költségvetési tervezetet kísérő dokumentumokkal együtt, másodszor pedig az Unió általános költségvetésének elfogadása után teljes körű pénzügyi ütemezést terjeszt elő az MFF 1. és 2. fejezetére (a „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” című alfejezet kivételével), 3. fejezetére (a következőkre: „Környezetvédelem és éghajlat-politika” és „Tengerpolitika és halászat”), valamint 4., 5. és 6. fejezetére vonatkozóan. Ennek a fejezetek, szakpolitikai területek és költségvetési sorok szerint felépülő ütemezésnek az alábbiakat kell meghatároznia:

a)

a hatályos jogszabályok a többéves programok és az éves intézkedések megkülönböztetésével:

i.

a többéves programok esetében a Bizottságnak fel kell tüntetnie az elfogadásuk módját (rendes vagy különleges jogalkotási eljárás), az időtartamukat, a teljes pénzügyi keretösszeget és az igazgatási kiadásokhoz rendelt részt;

| ii. | az MFF-rendelet II. mellékletében említett többéves programok esetében a Bizottság átlátható módon feltünteti a(z MFF-)rendelet 5. cikke szerinti kiegészítő előirányzatokat; |
| --- | --- |

ii.

az MFF-rendelet II. mellékletében említett többéves programok esetében a Bizottság átlátható módon feltünteti a(z MFF-)rendelet 5. cikke szerinti kiegészítő előirányzatokat;

| iii. | az éves intézkedések (kísérleti projektekhez, előkészítő intézkedésekhez, valamint ügynökségekhez kapcsolódóan), továbbá a Bizottság előjogainak keretében finanszírozott intézkedések esetében a Bizottságnak többéves tervezeteket kell benyújtania; |
| --- | --- |

iii.

az éves intézkedések (kísérleti projektekhez, előkészítő intézkedésekhez, valamint ügynökségekhez kapcsolódóan), továbbá a Bizottság előjogainak keretében finanszírozott intézkedések esetében a Bizottságnak többéves tervezeteket kell benyújtania;

| b) | függőben lévő jogalkotási javaslatok: folyamatban lévő bizottsági javaslatok, a legutolsó frissítéssel. |
| --- | --- |

b)

függőben lévő jogalkotási javaslatok: folyamatban lévő bizottsági javaslatok, a legutolsó frissítéssel.

A Bizottságnak meg kell fontolnia a pénzügyi ütemezés és a saját jogalkotási programja közötti kereszthivatkozások lehetséges módjait, hogy pontosabb és megbízhatóbb előrejelzéseket tudjon készíteni. A Bizottságnak minden egyes jogalkotási javaslatra vonatkozóan jeleznie kell, hogy az szerepelt-e a költségvetési tervezet előterjesztése idején vagy a költségvetés végleges elfogadását követően közzétett ütemezésben. A Bizottság különösen az alábbiakról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot:

| a) | valamennyi már elfogadott új jogalkotási aktus, továbbá valamennyi függőben lévő előterjesztett javaslat, amelyek azonban nem szerepelnek a költségvetési tervezet idején vagy a költségvetés végleges elfogadását követően közzétett programozásban (a hozzájuk tartozó összegekkel együtt); |
| --- | --- |

a)

valamennyi már elfogadott új jogalkotási aktus, továbbá valamennyi függőben lévő előterjesztett javaslat, amelyek azonban nem szerepelnek a költségvetési tervezet idején vagy a költségvetés végleges elfogadását követően közzétett programozásban (a hozzájuk tartozó összegekkel együtt);

| b) | a Bizottság éves jogalkotási munkaprogramjában szereplő jogszabályok, annak megjelölésével, hogy az intézkedéseknek várhatóan van-e pénzügyi vonzata. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság éves jogalkotási munkaprogramjában szereplő jogszabályok, annak megjelölésével, hogy az intézkedéseknek várhatóan van-e pénzügyi vonzata.

A Bizottságnak szükség esetén jeleznie kell az új jogalkotási javaslatok miatt szükségessé váló átütemezést.

B.   ÜGYNÖKSÉGEK ÉS EURÓPAI ISKOLÁK

| 27. | Új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslat előterjesztését megelőzően a Bizottságnak olyan alapos, teljes körű és objektív hatásvizsgálatot kell készítenie, amelyben figyelembe veszi többek között a személyzet és a kompetenciák kritikus tömegét, a költség-haszon szempontokat, a szubszidiaritást és az arányosságot, a tagállami és az uniós tevékenységekre gyakorolt hatást, valamint az érintett kiadási fejezet tekintetében érvényesülő költségvetési vonzatokat. Az Európai Parlament és a Tanács ezen információk alapján, az ügynökség felállítását szabályozó jogalkotási eljárások érintése nélkül a költségvetési együttműködés keretében vállalja, hogy kellő időben megállapodásra jut a javasolt ügynökség finanszírozásáról.
  A következő eljárási lépések alkalmazandók:






  — | először, a Bizottság az új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslatát minden esetben a javaslatnak a Bizottság általi elfogadását követő első háromoldalú egyeztetésen terjeszti elő, amikor benyújtja az ügynökség létrehozásáról szóló jogalkotási tervezetet kísérő pénzügyi kimutatást, valamint bemutatja annak a pénzügyi ütemezés hátralévő részét érintő következményeit; |
| --- | --- | --- |

27.

Új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslat előterjesztését megelőzően a Bizottságnak olyan alapos, teljes körű és objektív hatásvizsgálatot kell készítenie, amelyben figyelembe veszi többek között a személyzet és a kompetenciák kritikus tömegét, a költség-haszon szempontokat, a szubszidiaritást és az arányosságot, a tagállami és az uniós tevékenységekre gyakorolt hatást, valamint az érintett kiadási fejezet tekintetében érvényesülő költségvetési vonzatokat. Az Európai Parlament és a Tanács ezen információk alapján, az ügynökség felállítását szabályozó jogalkotási eljárások érintése nélkül a költségvetési együttműködés keretében vállalja, hogy kellő időben megállapodásra jut a javasolt ügynökség finanszírozásáról.

A következő eljárási lépések alkalmazandók:

—

először, a Bizottság az új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslatát minden esetben a javaslatnak a Bizottság általi elfogadását követő első háromoldalú egyeztetésen terjeszti elő, amikor benyújtja az ügynökség létrehozásáról szóló jogalkotási tervezetet kísérő pénzügyi kimutatást, valamint bemutatja annak a pénzügyi ütemezés hátralévő részét érintő következményeit;

| — | másodszor, a jogalkotási folyamat során a Bizottság segíti a jogalkotót annak értékelésében, hogy a javasolt módosítások milyen pénzügyi következményekkel járnak. Az említett pénzügyi következményeket figyelembe kell venni a vonatkozó háromoldalú jogalkotási egyeztetések során; |
| --- | --- |

—

másodszor, a jogalkotási folyamat során a Bizottság segíti a jogalkotót annak értékelésében, hogy a javasolt módosítások milyen pénzügyi következményekkel járnak. Az említett pénzügyi következményeket figyelembe kell venni a vonatkozó háromoldalú jogalkotási egyeztetések során;

| — | harmadszor, a jogalkotási folyamat lezárását megelőzően a Bizottság frissített pénzügyi kimutatást terjeszt elő, amelyben figyelembe veszi a jogalkotó általi esetleges módosításokat; az említett pénzügyi kimutatásnak szerepelnie kell a végső háromoldalú jogalkotási egyeztetés napirendjén, és azt a jogalkotónak hivatalosan jóvá kell hagynia. A kimutatásnak szerepelnie kell továbbá a soron következő (sürgős esetekben egyszerűsített formában zajló) háromoldalú költségvetési egyeztetés napirendjén is annak érdekében, hogy megállapodás szülessen a finanszírozásról; |
| --- | --- |

—

harmadszor, a jogalkotási folyamat lezárását megelőzően a Bizottság frissített pénzügyi kimutatást terjeszt elő, amelyben figyelembe veszi a jogalkotó általi esetleges módosításokat; az említett pénzügyi kimutatásnak szerepelnie kell a végső háromoldalú jogalkotási egyeztetés napirendjén, és azt a jogalkotónak hivatalosan jóvá kell hagynia. A kimutatásnak szerepelnie kell továbbá a soron következő (sürgős esetekben egyszerűsített formában zajló) háromoldalú költségvetési egyeztetés napirendjén is annak érdekében, hogy megállapodás szülessen a finanszírozásról;

| — | negyedszer, a háromoldalú egyeztetés során elért megállapodást – a jogalkotási folyamat tartalmára vonatkozó, a Bizottság általi költségvetési értékelés figyelembevételével – együttes nyilatkozatban kell megerősíteni. E megállapodáshoz az Európai Parlament és a Tanács – mindkettő saját eljárási szabályzata szerinti – jóváhagyása szükséges. |
| --- | --- |

—

negyedszer, a háromoldalú egyeztetés során elért megállapodást – a jogalkotási folyamat tartalmára vonatkozó, a Bizottság általi költségvetési értékelés figyelembevételével – együttes nyilatkozatban kell megerősíteni. E megállapodáshoz az Európai Parlament és a Tanács – mindkettő saját eljárási szabályzata szerinti – jóváhagyása szükséges.

Ugyanez az eljárás alkalmazandó a valamely ügynökségre vonatkozó jogi aktus bármely olyan módosítására, amely hatással lehet a szóban forgó ügynökség erőforrásaira.

Amennyiben valamely ügynökség feladatait az annak létrehozásáról szóló jogi aktus módosítása nélkül lényegesen megváltoztatnák, a Bizottság felülvizsgált pénzügyi kimutatás révén tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy utóbbiak időben megállapodásra tudjanak jutni az ügynökség finanszírozásáról.

| 28. | A költségvetési eljárásban kellően figyelembe kell venni az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának és az Európai Bizottságnak a decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-én aláírt együttes nyilatkozatához csatolt közös megközelítés vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

28.

A költségvetési eljárásban kellően figyelembe kell venni az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának és az Európai Bizottságnak a decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. július 19-én aláírt együttes nyilatkozatához csatolt közös megközelítés vonatkozó rendelkezéseit.

| 29. | Amennyiben az Igazgatótanács új európai iskola létrehozását tervezi, értelemszerűen hasonló eljárást kell lefolytatni az új iskola létrehozásának az uniós költségvetés tekintetében érvényesülő költségvetési vonzatait illetően. |
| --- | --- |

29.

Amennyiben az Igazgatótanács új európai iskola létrehozását tervezi, értelemszerűen hasonló eljárást kell lefolytatni az új iskola létrehozásának az uniós költségvetés tekintetében érvényesülő költségvetési vonzatait illetően.

IV. RÉSZ

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME: A KEDVEZMÉNYEZETTEKRE VONATKOZÓ ADATOK MINŐSÉGE ÉS ÖSSZEHASONLÍTHATÓSÁGA

| 30. | Az Európai Parlament által megfogalmazott kéréseknek megfelelően, valamint a 2020. júliusi 17-21-i európai tanácsi következtetések 24. pontjára válaszul, továbbá az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz csalással és szabálytalanságokkal szembeni védelmének erősítése érdekében az intézmények egyetértenek abban, hogy az uniós finanszírozás végső címzettjeire és kedvezményezettjeire vonatkozó információk és számadatok ellenőrzés és audit céljára való gyűjtéséhez, összehasonlításához és összesítéséhez egységesített intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

30.

Az Európai Parlament által megfogalmazott kéréseknek megfelelően, valamint a 2020. júliusi 17-21-i európai tanácsi következtetések 24. pontjára válaszul, továbbá az uniós költségvetés és az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz csalással és szabálytalanságokkal szembeni védelmének erősítése érdekében az intézmények egyetértenek abban, hogy az uniós finanszírozás végső címzettjeire és kedvezményezettjeire vonatkozó információk és számadatok ellenőrzés és audit céljára való gyűjtéséhez, összehasonlításához és összesítéséhez egységesített intézkedéseket kell bevezetni.

| 31. | Az ellenőrzések és auditok hatékonyságának biztosításához adatokat kell gyűjteni azokról, akik a megosztott irányítás keretében nyújtott uniós finanszírozás, valamint az európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből támogatott projektek és reformok közvetlen vagy közvetett végső kedvezményezettjei, ideértve a finanszírozás címzettjeinek tényleges tulajdonosaira vonatkozó adatokat is. Az ezen adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozó szabályoknak összhangban kell majd lenniük a vonatkozó adatvédelmi szabályokkal. |
| --- | --- |

31.

Az ellenőrzések és auditok hatékonyságának biztosításához adatokat kell gyűjteni azokról, akik a megosztott irányítás keretében nyújtott uniós finanszírozás, valamint az európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből támogatott projektek és reformok közvetlen vagy közvetett végső kedvezményezettjei, ideértve a finanszírozás címzettjeinek tényleges tulajdonosaira vonatkozó adatokat is. Az ezen adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozó szabályoknak összhangban kell majd lenniük a vonatkozó adatvédelmi szabályokkal.

| 32. | Az uniós költségvetés védelmének erősítése érdekében a Bizottság egy integrált és interoperábilis információs és nyomonkövetési rendszert – és ennek keretében egy egyetlen adatkinyerési és kockázatpontozó eszközt – tesz majd elérhetővé a tagállamok általi általános használatra a 31. pontban említett adatokhoz való hozzáférés érdekében és elemzésükhöz. Az említett rendszer biztosítani fogja az összeférhetetlenségeknek, a szabálytalanságoknak, a kettős finanszírozás eseteinek és a pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos bármely visszaélésnek hatékony ellenőrzését. A Bizottságnak, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) és egyéb uniós vizsgálati és ellenőrzési szerveknek rendelkezniük kell az említett adatokhoz való szükséges hozzáféréssel azon, elsősorban a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és auditok feletti felügyeleti jogkörük gyakorlása érdekében, amely a szabálytalanságok észlelését és az érintett uniós finanszírozás felhasználásával kapcsolatos visszaélések ügyében lefolytatott igazgatási vizsgálatok elvégzését szolgálja, és amely révén pontos képet kapnak az érintett uniós finanszírozás elosztásáról. |
| --- | --- |

32.

Az uniós költségvetés védelmének erősítése érdekében a Bizottság egy integrált és interoperábilis információs és nyomonkövetési rendszert – és ennek keretében egy egyetlen adatkinyerési és kockázatpontozó eszközt – tesz majd elérhetővé a tagállamok általi általános használatra a 31. pontban említett adatokhoz való hozzáférés érdekében és elemzésükhöz. Az említett rendszer biztosítani fogja az összeférhetetlenségeknek, a szabálytalanságoknak, a kettős finanszírozás eseteinek és a pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos bármely visszaélésnek hatékony ellenőrzését. A Bizottságnak, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) és egyéb uniós vizsgálati és ellenőrzési szerveknek rendelkezniük kell az említett adatokhoz való szükséges hozzáféréssel azon, elsősorban a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és auditok feletti felügyeleti jogkörük gyakorlása érdekében, amely a szabálytalanságok észlelését és az érintett uniós finanszírozás felhasználásával kapcsolatos visszaélések ügyében lefolytatott igazgatási vizsgálatok elvégzését szolgálja, és amely révén pontos képet kapnak az érintett uniós finanszírozás elosztásáról.

| 33. | A Szerződések alapján az intézményeknek járó előjogokat nem érintve, a vonatkozó alap-jogiaktusokkal kapcsolatos jogalkotási eljárás folyamán az intézmények vállalják, hogy az ebben a részben leírt megközelítéssel összhangban, lojálisan együttműködnek az Európai Tanács 2020. július 17-21-i következtetéseiben foglaltaknak megfelelő intézkedések meghozatalának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

33.

A Szerződések alapján az intézményeknek járó előjogokat nem érintve, a vonatkozó alap-jogiaktusokkal kapcsolatos jogalkotási eljárás folyamán az intézmények vállalják, hogy az ebben a részben leírt megközelítéssel összhangban, lojálisan együttműködnek az Európai Tanács 2020. július 17-21-i következtetéseiben foglaltaknak megfelelő intézkedések meghozatalának biztosítása érdekében.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

a Bizottság részéről

az elnök

---

(1)  A Tanács (EU) 2020 /... rendelete (...) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L ..., .... o.).

1

(*1)  HL: Kérjük, illesszék be az ST 9971/20 (2020/0111(NLE)) dokumentumban szereplő rendelet számát a szövegbe, valamint a számát és dátumát a hozzá tartozó lábjegyzetbe, és egészítsék ki a HL hivatkozást.

*1

(2)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/... rendelete (...) a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L, ... o.).

2

(*2)  HL: Kérjük, illesszék be az ST 9970/20 (2018/0166(APP)) dokumentumban szereplő rendelet számát a szövegbe, valamint a számát és dátumát a hozzá tartozó lábjegyzetbe, és egészítsék ki a HL hivatkozást.

*2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/... határozata (...) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L ...).

4

(*3)  HL: Kérjük, illesszék be az ST 10046/20 (2018/0135(APP)) dokumentumban szereplő rendelet számát a szövegbe, valamint a számát és dátumát a hozzá tartozó lábjegyzetbe, és egészítsék ki a HL hivatkozást.

*3

(*4)  HL: kérjük, illesszék be e megállapodás utolsó aláírásának időpontját.

*4

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

5

(6)  Az AKCS-EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásban (HL L 210., 2013.8.6., 1. o.) és az azt megelőző belső megállapodásokban meghatározottak szerint.

6

I. MELLÉKLET

INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁS SORÁN

A. rész   A költségvetési eljárás menetrendje

| 1. | Az intézmények minden évben kellő idővel a költségvetési eljárás kezdete előtt a jelenlegi gyakorlatot követve megállapodnak egy megvalósítható menetrendről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács hatékonyan élhessen költségvetési előjogaival, a költségvetési pozíciókat, az átcsoportosításokat és a határidők folyását elindító egyéb értesítéseket a működési szüneteket – amelyek időpontjairól az intézmények a megfelelő szolgálataik útján kellő időben értesítették egymást – megfelelő módon figyelembe véve kell benyújtani. |
| --- | --- |

2.

B. rész   A költségvetési eljárás prioritásai

| 3. | A költségvetési tervezet Bizottság általi elfogadását megelőzően kellő időben az intézmények háromoldalú egyeztetést tartanak, ahol megvitatják a következő pénzügyi év költségvetésének lehetséges prioritásait, valamint – a Bizottság által a 37. ponttal összhangban nyújtott információk alapján – a folyó pénzügyi év költségvetésének végrehajtásából eredő kérdéseket. |
| --- | --- |

3.

C. rész   A költségvetési tervezet elkészítése és a tervezett bevételek és kiadások aktualizálása

| 4. | A Bizottság kivételével az intézményeknek március vége előtt el kell fogadniuk a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatásaikat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottság minden évben költségvetési tervezetet terjeszt elő, amely ismerteti az Unió tényleges finanszírozási szükségleteit.
  Ebben az alábbiakat veszi figyelembe:






  a) | a tagállamok által a strukturális alapokkal kapcsolatosan adott előrejelzések; |
| --- | --- | --- |

5.

Ebben az alábbiakat veszi figyelembe:

a)

a tagállamok által a strukturális alapokkal kapcsolatosan adott előrejelzések;

| b) | az előirányzatok felhasználására való képesség, törekedve a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti szigorú kapcsolat biztosítására; |
| --- | --- |

b)

az előirányzatok felhasználására való képesség, törekedve a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti szigorú kapcsolat biztosítására;

| c) | új szakpolitikák bevezetésének lehetősége kísérleti projektek, új előkészítő intézkedések vagy mindkettő révén, valamint a záráshoz közeledő többéves intézkedések folytatásának lehetősége, annak megvizsgálását követően, hogy lehetséges-e a költségvetési rendelet szerinti alap-jogiaktus (az alap-jogiaktus fogalmának meghatározása, az alap-jogiaktus végrehajtáshoz való szükségessége és a kivételek) elfogadása; |
| --- | --- |

c)

új szakpolitikák bevezetésének lehetősége kísérleti projektek, új előkészítő intézkedések vagy mindkettő révén, valamint a záráshoz közeledő többéves intézkedések folytatásának lehetősége, annak megvizsgálását követően, hogy lehetséges-e a költségvetési rendelet szerinti alap-jogiaktus (az alap-jogiaktus fogalmának meghatározása, az alap-jogiaktus végrehajtáshoz való szükségessége és a kivételek) elfogadása;

| d) | annak biztosításának szükségessége, hogy a kiadásokban az előző évhez képest történt változások összhangban legyenek a költségvetési fegyelem diktálta határokkal. |
| --- | --- |

d)

annak biztosításának szükségessége, hogy a kiadásokban az előző évhez képest történt változások összhangban legyenek a költségvetési fegyelem diktálta határokkal.

| 6. | Az intézmények lehetőség szerint kerülik a jelentéktelen összegű operatív kiadásokat tartalmazó tételek költségvetésbe való beállítását. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európai Parlament és a Tanács vállalja továbbá, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtási lehetőségeinek a Bizottság általi értékelését, amelyet a Bizottság a tervezeteiben és a folyó pénzügyi év költségvetésének végrehajtásával kapcsolatban közöl. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében, valamint tekintettel arra a hatásra, amelyet a költségvetési nómenklatúra címeinek és alcímeinek jelentős változtatása gyakorol a Bizottság szolgálatainak a programirányítással kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeire, az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy az egyeztetés során bármilyen jelentős változtatást megvitat a Bizottsággal. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A lojális, hatékony és eredményes intézményi együttműködés érdekében az Európai Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy a költségvetési eljárás során mindvégig – de mindenekelőtt a teljes egyeztetési időszakban –a megállapodás elérése céljából minden szinten rendszeres és aktív kapcsolatot tart egymással tárgyalói révén. Az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy mind formális, mind informális szinten gondoskodik a releváns információk és dokumentumok folytonos, megfelelő időben történő kölcsönös cseréjéről, valamint hogy az egyeztetési időszak folyamán a Bizottsággal együttműködésben szükség szerint szakmai szintű vagy informális megbeszéléseket is tart. A Bizottság biztosítja az információkhoz és a dokumentumokhoz történő időbeli, egyenlő hozzáférést az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az egyeztetőbizottság összehívásáig a Bizottság szükség esetén az EUMSZ 314. cikkének (2) bekezdésével összhangban módosító indítványokat nyújthat be a költségvetési tervezethez, ideértve különösen a tervezett mezőgazdasági kiadásokat aktualizáló módosító indítványt. A Bizottság az említett módosításra vonatkozó információkat – amint azok rendelkezésre állnak – megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megfontolásra. A Bizottság az Európai Parlamentet és a Tanácsot kérelmükre kellően alátámasztott magyarázattal látja el. |
| --- | --- |

10.

D.   rész Költségvetési eljárás az egyeztetési eljárás előtt

| 11. | A tanácsi olvasat előtt kellő időben háromoldalú egyeztetést kell összehívni, hogy az intézmények véleményt tudjanak cserélni a költségvetési tervezetről. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Annak érdekében, hogy a Bizottság kellő időben fel tudja mérni az Európai Parlament és a Tanács által tervezett, új előkészítő intézkedéseket vagy kísérleti projekteket létrehozó vagy azokat meghosszabbító módosítások végrehajthatóságát, az Európai Parlament és a Tanács tájékoztatja a Bizottságot ilyen irányú szándékairól, hogy ezáltal az első megvitatásra már az említett háromoldalú egyeztetésen sor kerülhessen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az Európai Parlament plenáris ülésen tartott szavazása előtt háromoldalú egyeztetést lehet összehívni. |
| --- | --- |

13.

E. rész   Egyeztetési eljárás

| 14. | Amennyiben az Európai Parlament a Tanács álláspontjára vonatkozóan plenáris ülés keretében módosításokat fogad el, a Tanács elnökének ugyanazon plenáris ülés alkalmával tudomásul kell vennie a két intézmény álláspontja közötti eltéréseket, és beleegyezését kell adnia ahhoz, hogy az Európai Parlament elnöke haladéktalanul összehívja az egyeztetőbizottságot. Az egyeztetőbizottságot összehívó levelet legkésőbb annak a parlamenti ülésnek a végét követő hét első munkanapján kell megküldeni, amelyen a plenáris szavazás történt, az egyeztetési időszak pedig az ezt követő napon kezdődik meg. A 21 napos egyeztetési időszakot az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) megfelelően kell számítani. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Amennyiben a Tanács nem ért egyet az Európai Parlament által elfogadott valamennyi módosítással, álláspontját az egyeztetési időszak alatt tervezett első ülés időpontja előtt levélben kell megerősítenie. Ebben az esetben az egyeztetőbizottságnak az alábbi pontokban megállapított feltételeknek megfelelően kell eljárnia. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az egyeztetőbizottság elnökletét az Európai Parlament és a Tanács képviselői közösen látják el. Az egyeztetőbizottsági üléseken az ülésnek otthont adó intézményt képviselő társelnök elnököl. Saját eljárási szabályzatával összhangban mindkét intézmény kijelöli képviselőit az egyes ülésekre, és meghatározza tárgyalási mandátumát. Az Európai Parlament és a Tanács az egyeztetőbizottságban azon a megfelelő szinten képviselteti magát, amely mindkét küldöttség számára lehetővé teszi a saját intézménye nevében történő politikai vállalásokat, és lehetővé teszi a végső megállapodás irányába való tényleges előrelépést. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Az EUMSZ 314. cikke (5) bekezdésének második albekezdésével összhangban a Bizottság részt vesz az egyeztetőbizottság eljárásaiban, és megtesz minden szükséges kezdeményezést az Európai Parlament és a Tanács álláspontjának közelítése érdekében. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Az egyeztetési eljárás egésze alatt különböző képviseleti szinteken tartanak háromoldalú egyeztetéseket, amelyek célja a nyitott kérdések rendezése és az egyeztetőbizottságon belül elérendő megállapodás előkészítése. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az egyeztetőbizottság üléseire és a háromoldalú egyeztetésekre felváltva az Európai Parlament és a Tanács épületében kerül sor a létesítmények használatának – ideértve a tolmácsszolgáltatásokat is – egyenlő megosztása érdekében. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Az intézmények előre megállapodnak az egyeztetőbizottsági ülések és a háromoldalú egyeztetések időpontjában. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az egyeztetőbizottság rendelkezésére kell bocsátani a költségvetési eljárás különböző lépéseit összevető, közös dokumentumokat (a továbbiakban: a kiindulási dokumentumok) (2). E dokumentumoknak tartalmazniuk kell a költségvetési sorok szerinti számadatokat, az MFF fejezetenkénti összegeit, valamint azt az egységes szerkezetbe foglalt dokumentumot, amelyben a technikailag „nyitottnak” tekintett valamennyi költségvetési sorra vonatkozó számadatok és észrevételek szerepelnek. Az egyeztetőbizottság végleges határozatának érintése nélkül külön dokumentumban kell felsorolni a technikailag lezártnak tekintett összes költségvetési sort (3). Ezeket a dokumentumokat a költségvetési nómenklatúra szerint kell szerkeszteni.
  Az egyeztetőbizottságnak benyújtott kiindulási dokumentumokhoz más dokumentumokat is csatolni kell, ideértve a Tanács álláspontjának és az Európai Parlament módosításainak végrehajthatóságáról szóló bizottsági levelet, valamint a Tanács álláspontjára vagy az Európai Parlament módosításaira vonatkozóan a többi intézménytől érkező esetleges leveleket. |
| --- | --- |

21.

Az egyeztetőbizottságnak benyújtott kiindulási dokumentumokhoz más dokumentumokat is csatolni kell, ideértve a Tanács álláspontjának és az Európai Parlament módosításainak végrehajthatóságáról szóló bizottsági levelet, valamint a Tanács álláspontjára vagy az Európai Parlament módosításaira vonatkozóan a többi intézménytől érkező esetleges leveleket.

| 22. | Annak érdekében, hogy az egyeztetési időszak végére sikerüljön megállapodást elérni, a háromoldalú egyeztetések során a felek:






  a) | meghatározzák, hogy a megvitatandó költségvetési kérdésekről szóló tárgyalások mire terjedjenek ki; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

meghatározzák, hogy a megvitatandó költségvetési kérdésekről szóló tárgyalások mire terjedjenek ki;

| b) | jóváhagyják a technikailag lezártnak tekintett költségvetési sorok listáját, a pénzügyi év teljes költségvetésére vonatkozó végleges megállapodás függvényében; |
| --- | --- |

b)

jóváhagyják a technikailag lezártnak tekintett költségvetési sorok listáját, a pénzügyi év teljes költségvetésére vonatkozó végleges megállapodás függvényében;

| c) | megvitatják az a) pont szerint azonosítottkérdéseket azzal a céllal, hogy lehetőleg olyan megállapodások szülessenek, amelyeket az egyeztetőbizottság majd jóváhagy; |
| --- | --- |

c)

megvitatják az a) pont szerint azonosítottkérdéseket azzal a céllal, hogy lehetőleg olyan megállapodások szülessenek, amelyeket az egyeztetőbizottság majd jóváhagy;

| d) | tematikus kérdéseket is megvitatnak, többek között az MFF fejezetei mentén. |
| --- | --- |

d)

tematikus kérdéseket is megvitatnak, többek között az MFF fejezetei mentén.

Minden háromoldalú egyeztetés során vagy közvetlenül azt követően a felek közösen kidolgozzák a következtetések vázlatát, és ezzel egyidejűleg megállapodnak a következő ülés napirendjéről. E következtetéseket a háromoldalú egyeztetésnek otthont adó intézmény rögzíti, és azokat 24 óra elteltével – az egyeztetőbizottság végleges határozatának érintése nélkül – ideiglenesen elfogadottnak kell tekinteni.

| 23. | Az egyeztetőbizottság ülésein rendelkezésre kell állnia mind a háromoldalú egyeztetések következtetéseinek, mind pedig esetleges jóváhagyás céljából egy olyan dokumentumnak, amely tartalmazza azokat a költségvetési sorokat, amelyekről a háromoldalú egyeztetések alkalmával ideiglenes megállapodás született. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében előírt közös szövegtervezetet az Európai Parlament valamint a Tanács titkársága állítja össze, a Bizottság segítségével. E szöveget az egyeztetőbizottságban elért megállapodás időpontját tartalmazó, a két küldöttség elnökei által az Európai Parlament és a Tanács elnökének címzett kísérőlevél valamint annak mellékletei alkotják, amelyek a következőket foglalják magukban:






  a) | minden költségvetési sort illetően a költségvetési sor szerinti számadatok és az MFF fejezetei szerinti összesített számadatok; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

minden költségvetési sort illetően a költségvetési sor szerinti számadatok és az MFF fejezetei szerinti összesített számadatok;

| b) | egy egységes szerkezetbe foglalt dokumentum, amely tartalmazza az egyeztetési eljárás során módosított összes költségvetési sor számadatait és végleges szövegét; |
| --- | --- |

b)

egy egységes szerkezetbe foglalt dokumentum, amely tartalmazza az egyeztetési eljárás során módosított összes költségvetési sor számadatait és végleges szövegét;

| c) | a költségvetési tervezethez vagy a tanácsi állásponthoz képest nem módosított költségvetési sorok jegyzéke. |
| --- | --- |

c)

a költségvetési tervezethez vagy a tanácsi állásponthoz képest nem módosított költségvetési sorok jegyzéke.

Az egyeztetőbizottság következtetéseket és esetleges együttes nyilatkozatokat is jóváhagyhat a költségvetésre vonatkozóan.

| 25. | A közös szövegtervezetet (az Európai Parlament szolgálatai) lefordítják az Unió intézményeinek hivatalos nyelveire, és azt a közös szövegtervezetről a 24. pontban említett módon létrejött megállapodás időpontját követő 14 napon belül jóváhagyás céljából meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A költségvetés a közös szövegtervezet elfogadását követően jogász-nyelvészi lektorálás tárgyát képezi, amelynek keretében a közös szövegtervezet mellékleteit összedolgozzák az egyeztetési eljárás során nem módosított költségvetési sorokkal. |
| --- | --- |

25.

A költségvetés a közös szövegtervezet elfogadását követően jogász-nyelvészi lektorálás tárgyát képezi, amelynek keretében a közös szövegtervezet mellékleteit összedolgozzák az egyeztetési eljárás során nem módosított költségvetési sorokkal.

| 26. | Az adott ülésnek (háromoldalú egyeztetés vagy egyeztetőbizottsági ülés) otthont adó intézmény biztosítja a tolmácsolást, az egyeztetőbizottsági üléseken valamennyi nyelvre történő, a háromoldalú egyeztetéseken pedig igény szerinti tolmácsolás révén.
  Az ülésnek otthont adó intézmény gondoskodik a munkadokumentumok sokszorosításáról és kiosztásáról.
  Az intézmények szolgálatai együttműködnek a tárgyalások eredményeinek rögzítését illetően a közös szövegtervezet véglegesítése érdekében. |
| --- | --- |

26.

Az ülésnek otthont adó intézmény gondoskodik a munkadokumentumok sokszorosításáról és kiosztásáról.

Az intézmények szolgálatai együttműködnek a tárgyalások eredményeinek rögzítését illetően a közös szövegtervezet véglegesítése érdekében.

F. rész   Költségvetés-módosítások

Általános elvek

| 27. | Szem előtt tartva, hogy a költségvetés-módosítások gyakran konkrét és időnként sürgős ügyekhez kapcsolódnak, az intézmények a következő elvekről állapodnak meg annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetés-módosításokra vonatkozó gyors és zökkenőmentes döntéshozatali folyamatnak megfelelő intézményközi együttműködést, lehetőség szerint elkerülve a költségvetés-módosítások esetében az egyeztetőbizottság összehívásának szükségességét. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Az intézmények lehetőség szerint törekednek a költségvetés-módosítások számának korlátozására. |
| --- | --- |

28.

Menetrend

| 29. | A Bizottság az elfogadás végső időpontjának érintése nélkül előre tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a költségvetés-módosítási tervezetek elfogadásának lehetséges időpontjairól. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Saját belső eljárási szabályzatával összhangban az Európai Parlament és a Tanács arra törekszik, hogy a Bizottság általi elfogadást követően minél hamarabb megvizsgálja a Bizottság által javasolt költségvetés-módosítási tervezetet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Az eljárás felgyorsítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács biztosítja, hogy munkamenetrendjük a lehető legnagyobb mértékben össze legyen hangolva, lehetővé téve ezzel az eljárás koherens és konvergens lefolytatását. Ezért e két intézmény igyekszik a lehető leghamarabb megállapítani a költségvetés-módosítás végleges elfogadásához vezető különböző szakaszok előirányzott menetrendjét.
  Az Európai Parlament és a Tanács figyelembe veszi a költségvetés-módosítás viszonylagos sürgősségét, valamint annak szükségességét, hogy azt kellő időben jóváhagyják annak érdekében, hogy az adott pénzügyi év során hatályba lépjen. |
| --- | --- |

31.

Az Európai Parlament és a Tanács figyelembe veszi a költségvetés-módosítás viszonylagos sürgősségét, valamint annak szükségességét, hogy azt kellő időben jóváhagyják annak érdekében, hogy az adott pénzügyi év során hatályba lépjen.

Együttműködés az olvasatok során

| 32. | Az intézmények jóhiszeműen együttműködnek az eljárás egésze során annak érdekében, hogy amennyire csak lehetséges, elősegítsék a költségvetés-módosításoknak az eljárás korai szakaszában történő elfogadását.
  Adott esetben és esetleges véleményeltérés esetén az Európai Parlament vagy a Tanács – a költségvetés-módosításra vonatkozó végső álláspontjának kialakítása előtt – vagy a Bizottság – bármely időpontban – javasolhatja egy külön háromoldalú egyeztetés összehívását az eltérések megvitatása és kompromisszum kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

32.

Adott esetben és esetleges véleményeltérés esetén az Európai Parlament vagy a Tanács – a költségvetés-módosításra vonatkozó végső álláspontjának kialakítása előtt – vagy a Bizottság – bármely időpontban – javasolhatja egy külön háromoldalú egyeztetés összehívását az eltérések megvitatása és kompromisszum kialakítása érdekében.

| 33. | A Bizottság által javasolt és véglegesen még jóvá nem hagyott valamennyi költségvetés-módosítási tervezetet minden esetben fel kell venni az éves költségvetési eljárás keretében tervezett háromoldalú egyeztetések napirendjére. A Bizottság előterjeszti a költségvetés-módosítási tervezeteket, az Európai Parlament és a Tanács pedig lehetőség szerint a háromoldalú egyeztetést megelőzően ismerteti az azokkal kapcsolatos álláspontját. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ha a háromoldalú egyeztetés során kompromisszum születik, az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy az EUMSZ-szel és saját eljárási szabályzatával összhangban figyelembe veszi a háromoldalú egyeztetés eredményét a költségvetés-módosítással kapcsolatos tanácskozásai során. |
| --- | --- |

34.

Együttműködés az olvasatokat követően

| 35. | Ha az Európai Parlament módosítás nélkül jóváhagyja a Tanács álláspontját, a költségvetés-módosítás az EUMSZ-nek megfelelően elfogadásra kerül. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ha az Európai Parlament a tagjainak többségével módosításokat fogad el, az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontját kell alkalmazni. Az egyeztetőbizottság ülése előtt azonban háromoldalú egyeztetést kell összehívni:






  a) | ha az említett háromoldalú egyeztetés során megállapodás jön létre, az egyeztetési eljárást – a háromoldalú egyeztetés eredményének az Európai Parlament és a Tanács általi jóváhagyása függvényében – az egyeztetőbizottság ülése nélkül, levélváltással kell lezárni; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

ha az említett háromoldalú egyeztetés során megállapodás jön létre, az egyeztetési eljárást – a háromoldalú egyeztetés eredményének az Európai Parlament és a Tanács általi jóváhagyása függvényében – az egyeztetőbizottság ülése nélkül, levélváltással kell lezárni;

| b) | ha az említett háromoldalú egyeztetés során nem jön létre megállapodás, akkor az egyeztetőbizottság összeül, és a körülményeknek megfelelően úgy szervezi meg a munkáját, hogy lehetőség szerint az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében megállapított 21 napos határidőn belül lezárja a döntéshozatali folyamatot. Az egyeztetőbizottság levélváltással is befejezheti munkáját. |
| --- | --- |

b)

ha az említett háromoldalú egyeztetés során nem jön létre megállapodás, akkor az egyeztetőbizottság összeül, és a körülményeknek megfelelően úgy szervezi meg a munkáját, hogy lehetőség szerint az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében megállapított 21 napos határidőn belül lezárja a döntéshozatali folyamatot. Az egyeztetőbizottság levélváltással is befejezheti munkáját.

G.   rész Költségvetés-végrehajtás, kifizetések és fel nem használt kötelezettségvállalási előirányzatok („Reste à liquider” – RAL)

| 37. | Tekintettel arra, hogy biztosítani kell a teljes kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő, rendezett alakulását annak érdekében, hogy a RAL ne húzódhasson át rendellenes módon egyik évről a másikra, az intézmények megállapodnak abban, hogy szorosan figyelemmel kísérik a kifizetési előrejelzéseket és a RAL szintjét, csökkentve ezáltal annak a kockázatát, hogy a kifizetési előirányzatok MFF végén jelentkező felhasználásának elmaradása nehézségeket idézzen elő az uniós programok végrehajtásában.
  Annak biztosítása érdekében, hogy az egyes fejezeteken belüli kifizetések szintje és profilja kezelhető maradjon, a kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó szabályokat – különösen az automatikus visszavonásra vonatkozó szabályokat – minden fejezet esetében szigorúan kell alkalmazni.
  Az intézményeknek rendszeres üléseket kell tartaniuk a költségvetési eljárás során, hogy közösen értékeljék az aktuális helyzetet, valamint a költségvetésnek a folyó, valamint a következő pénzügyi években való végrehajtásával kapcsolatos kilátásokat. Az említett értékelésre a megfelelő szinten megtartott, kifejezetten e kérdéseknek szentelt intézményközi megbeszéléseken kerül sor, amelyeket megelőzően a Bizottság alaponkénti és tagállamonkénti bontásban részletes helyzetképpel szolgál a kifizetések teljesítéséről, az átcsoportosításokról, a beérkezett visszatérítési kérelmekről és a felülvizsgált előrejelzésekről, beleértve adott esetben a hosszú távú előrejelzéseket is. Mindenekelőtt annak biztosítása érdekében, hogy az Unió a 2021 és 2027 közötti időszakban az EUMSZ 323. cikkének megfelelően képes legyen maradéktalanul teljesíteni a meglévő és jövőbeli vállalásaiból fakadó pénzügyi kötelezettségeit, az Európai Parlament és a Tanács elemzi és megvitatja a Bizottságnak a kifizetési előirányzatok szükséges szintjére vonatkozó becsléseit. |
| --- | --- |

37.

Annak biztosítása érdekében, hogy az egyes fejezeteken belüli kifizetések szintje és profilja kezelhető maradjon, a kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó szabályokat – különösen az automatikus visszavonásra vonatkozó szabályokat – minden fejezet esetében szigorúan kell alkalmazni.

Az intézményeknek rendszeres üléseket kell tartaniuk a költségvetési eljárás során, hogy közösen értékeljék az aktuális helyzetet, valamint a költségvetésnek a folyó, valamint a következő pénzügyi években való végrehajtásával kapcsolatos kilátásokat. Az említett értékelésre a megfelelő szinten megtartott, kifejezetten e kérdéseknek szentelt intézményközi megbeszéléseken kerül sor, amelyeket megelőzően a Bizottság alaponkénti és tagállamonkénti bontásban részletes helyzetképpel szolgál a kifizetések teljesítéséről, az átcsoportosításokról, a beérkezett visszatérítési kérelmekről és a felülvizsgált előrejelzésekről, beleértve adott esetben a hosszú távú előrejelzéseket is. Mindenekelőtt annak biztosítása érdekében, hogy az Unió a 2021 és 2027 közötti időszakban az EUMSZ 323. cikkének megfelelően képes legyen maradéktalanul teljesíteni a meglévő és jövőbeli vállalásaiból fakadó pénzügyi kötelezettségeit, az Európai Parlament és a Tanács elemzi és megvitatja a Bizottságnak a kifizetési előirányzatok szükséges szintjére vonatkozó becsléseit.

H. rész   Együttműködés az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz tekintetében (4) (*1)

| 38. | A Bizottság – kizárólag a Covid-19-válság következményeinek kezelése céljából – felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében 2018-as árakon legfeljebb 750 000 000 000 EUR összegben hitelt vegyen fel a tőkepiacokon, amelyből 2018-as árakon legfeljebb 390 000 000 000 EUR fordítható kiadásokra és 2018-as árakon legfeljebb 360 000 000 000 EUR használható fel hitelek nyújtására a saját forrásokról szólóhatározat 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban. Az EURI rendeletben foglaltaknak megfelelően a kiadások céljára felhasználandó összeg a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában külső címzett bevételnek minősül. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Az intézmények egyetértenek abban, hogy az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó külső címzett bevételek viszonylatában meg kell erősíteni a költségvetési hatóságként eljáró Európai Parlament és Tanács szerepét annak érdekében, hogy megfelelő felügyeletet gyakorolhassanak és megfelelően be legyenek vonva ezeknek a bevételeknek a felhasználása tekintetében, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről szóló rendeletben, valamint adott esetben a vonatkozó ágazati jogszabályokban meghatározott korlátokon belül. Az intézmények egyetértenek továbbá abban, hogy az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó minden pénzeszköz tekintetében teljes körű átláthatóságot és láthatóságot kell biztosítani. |
| --- | --- |

39.

Külső címzett bevételek az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében

| 40. | Tekintettel arra, hogy az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó külső címzett bevételekkel kapcsolatos irányításba megfelelően be kell vonni az Európai Parlamentet és a Tanácsot, a három intézmény megállapodik a 41–46. pontban meghatározott eljárásról. |
| --- | --- |

40.

| 41. | A Bizottság a költségvetési eljárás keretében készülő előirányzat-tervezetei révén részletes információkkal fog szolgálni. Ezen információk részletesen tartalmazni fogják többek között a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok, valamint a jogi kötelezettségvállalások tervezett összegeit, költségvetési fejezetenkénti bontásban és az EURI rendelet keretében címzett bevételből finanszírozott programonkénti bontásban. A Bizottság rendelkezésre fog bocsátani az Európai Parlament és a Tanács által kért bármely további releváns információt. A Bizottság a költségvetési tervezethez csatolni fog egy összesítő dokumentumot, amely tartalmazni fogja az Európai Uniós Helyreállítási Eszközre vonatkozó összes releváns információt, így többek között az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretéből származóköltségvetési előirányzatokat és címzett bevételeket összegző összesítő táblázatokat. Az említett dokumentum az Unió általános költségvetésének a 44. pontban említett, külső címzett bevételekről szóló melléklete részét fogja képezni. |
| --- | --- |

41.

| 42. | A Bizottság a pénzügyi év folyamán rendszeresen, de legalább a 45. pontban említett témaspecifikus ülések előtt frissíteni fogja a 41. pontban említett információkat. A Bizottság kellő időben elérhetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács számára a releváns információkat annak érdekében, hogy a kapcsolódó tervezési dokumentumokra vonatkozóan érdemi megbeszélésekre és tanácskozásokra kerülhessen sor, többek között azt megelőzően is, hogy a Bizottság meghozná a vonatkozó döntéseket. |
| --- | --- |

42.

| 43. | A három intézmény rendszeres üléseket fog tartani a költségvetési eljárás során, hogy közösen értékeljék az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretébe tartozó külső címzett bevételek felhasználását, különös tekintettel az aktuális helyzetre és a kilátásokra, valamint hogy megvitassák a vonatkozó költségvetési tervezetekkel együtt benyújtott éves tervezeteket és azok elosztását, kellően figyelembe véve az EURI rendeletben és adott esetben a vonatkozó ágazati jogszabályokban meghatározott korlátozásokat és feltételeket. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Az Európai Parlament és a Tanács az Unió általános költségvetéséhez melléklet formájában csatolja az azon költségvetési sorokat tartalmazó dokumentumot, amelyekbe az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretébe tartozó címzett bevételek kerülnek. Ezen túlmenően az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretébe tartozó címzett bevételek kezelésére a költségvetési struktúrát használják fel, különösen a költségvetési megjegyzéseket, hogy ezáltal megfelelő ellenőrzést gyakoroljanak az említett bevételek felhasználása felett. A költségvetési rendelet 22. cikkével összhangban az Európai Parlament és a Tanács– többek között általános – megjegyzéseket fog feltüntetni a kiadási kimutatásban azzal kapcsolatban, hogy mely költségvetési sorokban szerepeltethetők az EURI rendelet alapján címzett bevételeknek minősülő megfelelő előirányzatok, és megadja a hozzájuk tartozó összegeket is. A címzett bevételek végrehajtásáért felelős szervként a Bizottság vállalja, hogy kellően figyelembe veszi ezeket a megjegyzéseket. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Az intézmények megállapodnak arról, hogy megfelelő szintű intézményközi üléseket tartanak kifejezetten az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretébe tartozó külső címzett bevételekkel kapcsolatos aktuális helyzet és kilátások értékelése céljából. Az említett ülésekre pénzügyi évenként legalább háromszor, a háromoldalú költségvetési egyeztetéseket kevéssel megelőzően vagy követően kell sort keríteni. A három intézmény ezenkívül eseti megbeszéléseket is tart, amennyiben valamelyik intézmény ezt kéri és a kérését megindokolja. Az Európai Parlament és a Tanács bármikor írásbeli észrevételeket nyújthat be a külső címzett bevételek felhasználására vonatkozóan. A Bizottság vállalja, hogy kellőképpen figyelembe veszi az Európai Parlament és a Tanács megjegyzéseit és javaslatait. Az említett megbeszéléseken – a 46. pontnak megfelelően – az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz kiadásaival kapcsolatos jelentős eltérések is megvitathatók. |
| --- | --- |

45.

| 46. | A Bizottság a 45. pontban említett célzott intézményközi tárgyalások előtt, valamint jelentős eltérés esetében eseti alapon részletes tájékoztatást nyújt az eredeti előrejelzéseitől való eltérésekről. Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz előre jelzett kiadásaitól való eltérés akkor minősül jelentősnek, ha a kiadás egy adott pénzügyi évben és egy adott program tekintetében 10 %-ot meghaladó mértékben eltér az előrejelzéstől. Az eredeti előrejelzésektől való jelentős eltérések esetén az Európai Parlament vagy a Tanács kérelmére az intézmények megvitatják a kérdést, amennyiben azt a jelentős eltérésről szóló értesítést követő két héten belül kérik. Az ülés megatartására vonatkozó kérés előterjesztését követő három héten belül a három intézmény megállapodásra törekedve együttesen értékeli az ügyet. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a kapott észrevételeket. A Bizottság vállalja, hogy mindaddig nem hoz döntést, ameddig a tanácskozások le nem zárultak vagy a háromhetes időszak le nem járt. Ez utóbbi esetben a Bizottság megfelelően megindokolja a döntését. Sürgős esetben az intézmények megállapodhatnak a határidők egy héttel történő lerövidítéséről. |
| --- | --- |

46.

Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében nyújtott hitelek

| 47. | Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközhitelkomponensével kapcsolatos teljes körű tájékoztatás, átláthatóság és láthatóság biztosítása érdekében a Bizottság részletes információkkal szolgál a tagállamoknak az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében nyújtott hitelekről és a költségvetési előirányzat-tervezetekről, különös figyelmet fordítva ugyanakkor az érzékeny, védett adatokra. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében nyújtott hitelekre vonatkozó információkat a költségvetési rendelet 52. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt előírásoknak megfelelően kell feltüntetni a költségvetésben, és csatolni kell az említett pont iii. alpontjában említett mellékletet is. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).

(2)  Ezek a lépések a következők: a folyó pénzügyi év költségvetése (beleértve az elfogadott költségvetés-módosításokat); az eredeti költségvetési tervezet; a Tanács álláspontja a költségvetési tervezetről; az Európai Parlament módosításai a Tanács álláspontjához és a Bizottság által benyújtott módosító indítványok (ha azokat az intézmények még nem hagyták jóvá teljes egészében).

(3)  A technikailag lezártnak tekintett költségvetési sor olyan sor, amelyet illetően az Európai Parlament és a Tanács között nincs nézetkülönbség, és amelynek vonatkozásában nem nyújtottak be módosító indítványt.

(4)  Azokban az esetekben, amikor a Bizottság az EUMSZ 122. cikke alapján olyan tanácsi jogi aktusra irányuló javaslatot nyújt be, amely jelentős hatást gyakorolhat a költségvetésre, az uniós költségvetésre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, az EUMSZ 122. cikkén alapuló új javaslatok költségvetési vizsgálatáról szóló, ...-i európai parlamenti és tanácsi együttes nyilatkozat (HL L ...) alkalmazandó.

(*1)  HL: Kérjük, illesszék be az SN 3633/3/20 ADD 1 dokumentumban szereplő együttes nyilatkozat dátumát a lábjegyzetbe és egészítsék ki a HL hivatkozást.

II. MELLÉKLET

AZ ÚJ SAJÁT FORRÁSOK BEVEZETÉSÉRE IRÁNYULÓ ÜTEMTERVVEL KAPCSOLATOS INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

Preambulum

| A. | Az intézmények elkötelezettek az őszinte és átlátható együttműködés mellett, valamint az MFF 2021-2027 időtartama alatt az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemterv végrehajtása érdekében végzett munka mellett. |
| --- | --- |

A.

Az intézmények elkötelezettek az őszinte és átlátható együttműködés mellett, valamint az MFF 2021-2027 időtartama alatt az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemterv végrehajtása érdekében végzett munka mellett.

| B. | Az intézmények elismerik az Európai Uniós Helyreállítási Eszközteremtette feltételek jelentőségét, amelyek mellett az új saját forrásokat be kell vezetni. |
| --- | --- |

B.

Az intézmények elismerik az Európai Uniós Helyreállítási Eszközteremtette feltételek jelentőségét, amelyek mellett az új saját forrásokat be kell vezetni.

| C. | A Bizottság – kizárólag a Covid-19-válság következményeinek kezelése céljából – felhatalmazást kap arra, hogy a saját forrásokról szóló határozat 5. cikkének (1) bekezdése alapján az Unió nevében 2018-as árakon legfeljebb 750 000 000 000 EUR összegű hitelt vegyen fel a tőkepiacokon, amelyből 2018-as árakon legfeljebb 390 000 000 000 EUR fordítható kiadásokra az említett határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

C.

A Bizottság – kizárólag a Covid-19-válság következményeinek kezelése céljából – felhatalmazást kap arra, hogy a saját forrásokról szóló határozat 5. cikkének (1) bekezdése alapján az Unió nevében 2018-as árakon legfeljebb 750 000 000 000 EUR összegű hitelt vegyen fel a tőkepiacokon, amelyből 2018-as árakon legfeljebb 390 000 000 000 EUR fordítható kiadásokra az említett határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban.

| D. | Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében kiadásokra fordított felvett hitelek tőkeösszegét és annak kamatait az Unió általános költségvetéséből kell visszafizetni, beleértve a 2021 után bevezetett új saját forrásokból befolyt elegendő összeget is. Minden ebből eredő kötelezettséget a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően legkésőbb 2058. december 31-ig teljes egészében vissza kell fizetni. Az évente fizetendő összegek a kibocsátott kötvények lejáratától és az adósság-visszafizetési stratégiától függenek, figyelembe kell venni azonban, hogy az említett bekezdésharmadik albekezdése értelmében az említett határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiadási célú maximális összegnek legfeljebb a 7,5 %-a használható fel tőketörlesztésre. |
| --- | --- |

D.

Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz keretében kiadásokra fordított felvett hitelek tőkeösszegét és annak kamatait az Unió általános költségvetéséből kell visszafizetni, beleértve a 2021 után bevezetett új saját forrásokból befolyt elegendő összeget is. Minden ebből eredő kötelezettséget a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően legkésőbb 2058. december 31-ig teljes egészében vissza kell fizetni. Az évente fizetendő összegek a kibocsátott kötvények lejáratától és az adósság-visszafizetési stratégiától függenek, figyelembe kell venni azonban, hogy az említett bekezdésharmadik albekezdése értelmében az említett határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiadási célú maximális összegnek legfeljebb a 7,5 %-a használható fel tőketörlesztésre.

| E. | Az uniós költségvetésből az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz visszafizetésére fordított kiadások nem eredményezhetik az MFF alapján a programokra fordított kiadások vagy a beruházási eszközök összegének indokolatlan csökkentését. Kívánatos továbbá a tagállamok által befizetendő GNI-alapú saját források növekedésének visszafogása. |
| --- | --- |

E.

Az uniós költségvetésből az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz visszafizetésére fordított kiadások nem eredményezhetik az MFF alapján a programokra fordított kiadások vagy a beruházási eszközök összegének indokolatlan csökkentését. Kívánatos továbbá a tagállamok által befizetendő GNI-alapú saját források növekedésének visszafogása.

| F. | Ennek érdekében és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközhöz kapcsolódó visszafizetési terv hitelességének és fenntarthatóságának erősítése céljából az intézmények arra törekszenek, hogy elegendő új saját forrást vezessenek be a törlesztés miatt várható kiadások összegének fedezése céljából. A globális fedezet elvével összhangban ez azt jelentené, hogy egy adott saját forrást nem lehet egy bizonyos típusú kiadás fedezésére szánni vagy arra kijelölni. |
| --- | --- |

F.

Ennek érdekében és az Európai Uniós Helyreállítási Eszközhöz kapcsolódó visszafizetési terv hitelességének és fenntarthatóságának erősítése céljából az intézmények arra törekszenek, hogy elegendő új saját forrást vezessenek be a törlesztés miatt várható kiadások összegének fedezése céljából. A globális fedezet elvével összhangban ez azt jelentené, hogy egy adott saját forrást nem lehet egy bizonyos típusú kiadás fedezésére szánni vagy arra kijelölni.

| G. | Az intézmények elismerik, hogy egy új saját forrásokból álló kosár bevezetésével kell elősegíteni az MFF keretébe tartozó uniós kiadások megfelelő finanszírozását, és egyúttal csökkenteni a GNI-alapú tagállami hozzájárulásoknak az Unió éves költségvetésének finanszírozásában betöltött arányát. A bevételi források diverzifikálása pedig elősegítheti azt, hogy az uniós szintű kiadások jobban összpontosuljanak a prioritást élvező területekre és közjavakra, ami a tagállami finanszírozáshoz képest jelentősen növelheti a hatékonyságot. |
| --- | --- |

G.

Az intézmények elismerik, hogy egy új saját forrásokból álló kosár bevezetésével kell elősegíteni az MFF keretébe tartozó uniós kiadások megfelelő finanszírozását, és egyúttal csökkenteni a GNI-alapú tagállami hozzájárulásoknak az Unió éves költségvetésének finanszírozásában betöltött arányát. A bevételi források diverzifikálása pedig elősegítheti azt, hogy az uniós szintű kiadások jobban összpontosuljanak a prioritást élvező területekre és közjavakra, ami a tagállami finanszírozáshoz képest jelentősen növelheti a hatékonyságot.

| H. | Az új saját forrásokat tehát összhangba kell hozni az uniós szakpolitikák célkitűzéseivel, és olyan uniós prioritásokat kell támogatni belőlük, mint az európai zöld megállapodás és a digitális korra felkészült Európa, továbbá hozzá kell járulniuk a méltányos adózáshoz és erősíteniük kell az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

H.

Az új saját forrásokat tehát összhangba kell hozni az uniós szakpolitikák célkitűzéseivel, és olyan uniós prioritásokat kell támogatni belőlük, mint az európai zöld megállapodás és a digitális korra felkészült Európa, továbbá hozzá kell járulniuk a méltányos adózáshoz és erősíteniük kell az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelmet.

| I. | Az intézmények egyetértenek abban, hogy az új saját forrásokat lehetőleg olyan módon kell kialakítani, amely lehetővé teszi „friss” pénz generálását. Ezzel párhuzamosan az intézmények további célja a társaságokra– figyelemmel különösen a kis- és középvállalkozásokra – és a polgárokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése. |
| --- | --- |

I.

Az intézmények egyetértenek abban, hogy az új saját forrásokat lehetőleg olyan módon kell kialakítani, amely lehetővé teszi „friss” pénz generálását. Ezzel párhuzamosan az intézmények további célja a társaságokra– figyelemmel különösen a kis- és középvállalkozásokra – és a polgárokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése.

| J. | Az új saját forrásoknak meg kell felelniük az egyszerűség, az átláthatóság, a kiszámíthatóság és a méltányosság kritériumának. Az új saját források kiszámítása, átcsoportosítása és ellenőrzése nem jelenthet túlzott adminisztratív terhet az uniós intézmények és a tagállami közigazgatások számára. |
| --- | --- |

J.

Az új saját forrásoknak meg kell felelniük az egyszerűség, az átláthatóság, a kiszámíthatóság és a méltányosság kritériumának. Az új saját források kiszámítása, átcsoportosítása és ellenőrzése nem jelenthet túlzott adminisztratív terhet az uniós intézmények és a tagállami közigazgatások számára.

| K. | Az új saját források bevezetésével kapcsolatos jelentős eljárási követelményekre figyelemmel az intézmények egyetértenek abban, hogy a saját források rendszerének szükséges reformját a saját forrásokról szóló határozat korlátozott számú felülvizsgálatával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

K.

Az új saját források bevezetésével kapcsolatos jelentős eljárási követelményekre figyelemmel az intézmények egyetértenek abban, hogy a saját források rendszerének szükséges reformját a saját forrásokról szóló határozat korlátozott számú felülvizsgálatával kell végrehajtani.

| L. | Az intézmények ezért megállapodnak abban, hogy a 2021–2027-es időszakban az e mellékletben foglalt elvek alapján együttműködve dolgoznak annak érdekében, hogy a B. részben meghatározott ütemtervnek és az abban megállapított határidőknek megfelelően bevezessék az új saját forrásokat. |
| --- | --- |

L.

Az intézmények ezért megállapodnak abban, hogy a 2021–2027-es időszakban az e mellékletben foglalt elvek alapján együttműködve dolgoznak annak érdekében, hogy a B. részben meghatározott ütemtervnek és az abban megállapított határidőknek megfelelően bevezessék az új saját forrásokat.

| M. | Az intézmények elismerik továbbá a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (1) meghatározott, a jogalkotás minőségének javítását szolgáló eszközök fontosságát, különös tekintettel a hatásvizsgálatokra. |
| --- | --- |

M.

Az intézmények elismerik továbbá a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (1) meghatározott, a jogalkotás minőségének javítását szolgáló eszközök fontosságát, különös tekintettel a hatásvizsgálatokra.

A. rész   A végrehajtás elvei

| 1. | A Bizottság – a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elvekkel összhangban – elkészíti az új saját forrásokról, valamint a 10. pontban említett potenciális további új saját forrásokról szóló, szükséges jogalkotási javaslatokat. Ennek során kellően figyelembe veszi az Európai Parlament és a Tanács javaslatait. Az említett jogalkotási javaslatokhoz a Bizottság mellékeli a saját forrásokra vonatkozó végrehajtási jogszabályokat is. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az intézmények az alábbi vezérlő elvekről állapodnak meg az új saját források kosarának bevezetése tekintetében:






  a) | olyan összegű új saját forrás beszedése, amely elegendő a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiadási célú hitelfelvétel tőkeösszegének és kamatainak törlesztéséből összesen várható kiadások fedezésére, a globális fedezet elvének tiszteletben tartásával. A saját forrásokból származó, a törlesztéshez szükséges összegen felüli bevételek a globális fedezet elvével összhangban továbbra is az uniós költségvetésbe kerülnek általános bevételként; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

olyan összegű új saját forrás beszedése, amely elegendő a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kiadási célú hitelfelvétel tőkeösszegének és kamatainak törlesztéséből összesen várható kiadások fedezésére, a globális fedezet elvének tiszteletben tartásával. A saját forrásokból származó, a törlesztéshez szükséges összegen felüli bevételek a globális fedezet elvével összhangban továbbra is az uniós költségvetésbe kerülnek általános bevételként;

| b) | az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségét fedező kiadások biztosításakor az arra való törekvés, hogy az uniós programokra és alapokra jutó kiadások ne csökkenjenek; |
| --- | --- |

b)

az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségét fedező kiadások biztosításakor az arra való törekvés, hogy az uniós programokra és alapokra jutó kiadások ne csökkenjenek;

| c) | a saját forrásoknak az olyan uniós prioritásokhoz való igazítása, mint például az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a körforgásos gazdaság vagy a digitális korra felkészült Európa, továbbá hozzájárulás a méltányos adózáshoz valamint az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem erősítéséhez; |
| --- | --- |

c)

a saját forrásoknak az olyan uniós prioritásokhoz való igazítása, mint például az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a körforgásos gazdaság vagy a digitális korra felkészült Európa, továbbá hozzájárulás a méltányos adózáshoz valamint az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem erősítéséhez;

| d) | az egyszerűség, az átláthatóság és a méltányosság kritériumának tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

d)

az egyszerűség, az átláthatóság és a méltányosság kritériumának tiszteletben tartása;

| e) | a bevételáramlás stabilitásának és kiszámíthatóságának biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a bevételáramlás stabilitásának és kiszámíthatóságának biztosítása;

| f) | az uniós intézményekre és a tagállami közigazgatásokra nehezedő túlzott adminisztratív terhek elkerülése; |
| --- | --- |

f)

az uniós intézményekre és a tagállami közigazgatásokra nehezedő túlzott adminisztratív terhek elkerülése;

| g) | lehetőség szerint további „friss” bevételek generálása; |
| --- | --- |

g)

lehetőség szerint további „friss” bevételek generálása;

| h) | ezzel párhuzamosan törekvés a társaságokra – figyelemmel különösen a kis- és középvállalkozásokra– és a polgárokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésére. |
| --- | --- |

h)

ezzel párhuzamosan törekvés a társaságokra – figyelemmel különösen a kis- és középvállalkozásokra– és a polgárokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentésére.

| 3. | Az Európai Parlament és a Tanács a gyors döntéshozatal megkönnyítése érdekében, saját belső eljárásaival összhangban, indokolatlan késedelem nélkül megvizsgálja, megvitatja és feldolgozza az 1. pontban elmlített jogalkotási javaslatokat. Miután a Bizottság benyújtotta a javaslatait, az európai parlamenti képviselők és a Tanács képviselői tanácskozásaikat a Bizottság képviselőinek részvétele mellett folytatják, hogy tájékoztassák egymást az aktuális helyzetről. Az intézmények emellett rendszeres párbeszédet folytatnak annak érdekében is, hogy számba vegyék az új saját források bevezetésére irányuló ütemterv tekintetében elért eredményeket. |
| --- | --- |

3.

B. rész   Az új saját források bevezetésére irányuló ütemterv

Első lépés: 2021

| 4. | Első lépésként egy olyan, 2021. január 1-jétől alkalmazandó új saját forrás kerül bevezetésre, amely a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladék súlya alapján kiszámított nemzeti hozzájárulásból származó bevételek egy részéből tevődik össze, a saját forrásokról szóló határozatban foglaltaknak megfelelően. Az említett határozat a tervek szerint 2021. januárban lép hatályba, amennyiben azt a tagállamok saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően jóváhagyták. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Bizottság felgyorsítja a munkáját és a 2020-ban indított hatásvizsgálatokat követően 2021 júniusáig javaslatokat fog előterjeszteni az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusról, valamint egy digitális illetékről, és mellékeli hozzájuk a rájuk épülő, új saját források bevezetéséről szóló javaslatot is annak érdekében, hogy mindezeket legkésőbb 2023. január 1-jéig be lehessen vezetni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottság 2021 tavaszán felülvizsgálja az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszert, és megvizsgálja a légi és a tengeri közlekedésre történő esetleges kiterjesztését is, 2021 júniusáig pedig javaslatot tesz az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren alapuló saját forrásra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az intézmények egyetértenek abban, hogy az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer tematikusan összefügg, ezért indokolt, hogy hasonló szellemben tárgyaljanak róluk. |
| --- | --- |

7.

Második lépés: 2022 és 2023

| 8. | A Szerződések értelmében alkalmazandó eljárások lefolytatását követően – és amennyiben a tagállamok a saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően jóváhagyják – ezeknek az új saját forrásoknak a bevezetésére a tervek szerint 2023. január 1-jéig kerül sor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Tanács legkésőbb 2022. július 1-jéig tárgyal ezekről az új saját forrásokról annak érdekében, hogy a bevezetésükre 2023. január 1-jéig sor kerülhessen. |
| --- | --- |

9.

Harmadik lépés: 2024–2026

| 10. | A Bizottság hatásvizsgálatok alapján további új saját forrásokat fog javasolni, amelyek között szerepelhet egy pénzügyi tranzakciós adó, valamint a vállalati szektorhoz kapcsolódó pénzügyi hozzájárulás vagy egy új közös társaságiadó-alap. A Bizottság törekszik arra, hogy 2024 júniusáig benyújtsa ezt a javaslatot. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Szerződések értelmében alkalmazandó eljárások lefolytatását követően – és amennyiben a tagállamok a saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően jóváhagyják – ezeknek a további új saját forrásoknak a bevezetésére a tervek szerint 2026. január 1-jéig kerül sor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A Tanács legkésőbb 2025. július 1-jéig tárgyal ezekről az új saját forrásokról annak érdekében, hogy a bevezetésükre 2026. január 1-jéig sor kerülhessen. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (2016. április 13.) (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

---

2020. december 17., csütörtök

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/206

---

P9_TA(2020)0380

Az eljárási szabályzat módosítása a Parlament rendkívüli körülmények közötti működésének biztosítása érdekében

Az Európai Parlament 2020. december 17-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a Parlament rendkívüli körülmények közötti működésének biztosítása érdekében (2020/2098(REG))

(2021/C 445/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 236. és 237. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 236. és 237. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0194/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0194/2020),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány által okozott egészségügyi válság rávilágított arra, hogy eljárási szabályzatának kidolgozottabb eljárásokat kell előírnia a Parlament különféle rendkívüli körülmények közötti korlátozásoktól mentes működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza az elnöke és irányító testületei által a jelenlegi egészségügyi válság során az ilyen rendkívüli körülmények kezelése érdekében a jogállamisággal összhangban elfogadott ideiglenes intézkedések fontosságát, hangsúlyozza, hogy ezen intézkedéseknek nem voltak olyan alternatívái, amelyek biztosítanák a Parlament tevékenységeinek a Szerződésekben előírt folytonosságát, és hogy lehetővé tették a Parlament számára jogalkotási, költségvetési és politikai ellenőrzési feladatainak a Szerződésekben előírt eljárásoknak megfelelő ellátását a válság idején; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy ezek az ideiglenes intézkedések teljes mértékben indokoltak voltak, és biztosították az alkalmazási idejük alatt hozott valamennyi szavazás érvényességét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a Parlament legjobb képességei szerint biztosítsa a fogyatékossággal élő képviselők és személyzetük számára a Parlament rendkívüli körülmények közötti működése során az észszerű alkalmazkodást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy az alábbi módosításokat az elnök és irányító testületei által elfogadott, a Covid1-világjárvány okozta egészségügyi válság idején való működést lehetővé tevő jelenlegi ideiglenes intézkedésekkel összhangban az alternatív elektronikus szavazási rendszeren keresztül kell elfogadni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy határoz, hogy ezek a módosítások az 2021. január 1-jén lépnek hatályba, de csak 2021. január 18-tól alkalmazandók annak érdekében, hogy az elnök és az Elnökök Értekezlete rendelkezzen az új 237a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése szerinti határozat előzetes elfogadásához és jóváhagyásához szükséges jogalappal annak érdekében, hogy az új rendelkezéseket alkalmazásuk első napjától, azaz a 2021. évi első rendes ülés megnyitásától kezdve teljes mértékben alkalmazni lehessen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XIII a cím (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

237 a cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 237a. cikk |
| | Rendkívüli intézkedések |
| | (1)
     
  Ez a cikk olyan helyzetekre alkalmazandó, amelyekben a Parlament – általa nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények miatt – akadályoztatva van a Szerződések szerinti feladatainak ellátásában és előjogainak gyakorlásában, és a Parlament e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásaitól való ideiglenes eltérésre van szükség olyan rendkívüli intézkedések elfogadásához, amelyek lehetővé teszik, hogy a Parlament továbbra is elláthassa feladatait és gyakorolhassa előjogait. |
| | Ilyen rendkívüli körülmények akkor állnak fenn, ha az Elnök – adott esetben a Parlament szolgálatai által megerősített, megbízható bizonyítékok alapján – arra a következtetésre jut, hogy biztonsági vagy védelmi okokból vagy a technikai eszközök hiánya miatt lehetetlen vagy veszélyes, illetve lehetetlen vagy veszélyes lesz a Parlament e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásoknak és az elfogadott naptárának megfelelő összehívása. |
| | (2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, az Elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával határozhat a (3) bekezdésben említett egy vagy több intézkedés alkalmazásáról. |
| | Ha rendkívüli sürgősség miatt az Elnökök Értekezletének személyes vagy virtuális összehívása nem lehetséges, az Elnök a (3) bekezdésben meghatározott egy vagy több intézkedés alkalmazásáról határozhat. Az ilyen határozat az elfogadását követő öt nap elteltével hatályát veszti, kivéve, ha azt az Elnökök Értekezlete az említett határidőn belül jóváhagyja. |
| | Az Elnöknek az Elnökök Értekezlete által jóváhagyott határozatát követően legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport bármikor kérheti, hogy a határozat által előírt intézkedések egy részét vagy mindegyikét egyenként nyújtsák be a Parlamentnek vita nélküli elfogadásra. A plenáris ülésen történő szavazást fel kell venni a kérelem előterjesztését követő első ülésnap napirendjére. Módosítást nem lehet előterjeszteni. Ha egy intézkedés nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, az intézkedés a plenáris ülés végét követően érvényét veszti. A plenáris ülés által jóváhagyott intézkedésekről ugyanazon a plenáris ülésen nem lehet újabb szavazást tartani. |
| | (3)
     
  A (2) bekezdésben említett határozat rendelkezhet az (1) bekezdésben említett rendkívüli körülmények kezelésére szolgáló minden megfelelő intézkedésről, és különösen a következő intézkedésekről: |
| | a) | tervezett plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés elhalasztása egy későbbi időpontra és/vagy a parlamentközi küldöttségek és egyéb szervek üléseinek törlése vagy korlátozása; |

Hatályos szöveg

Módosítás

237a. cikk

Rendkívüli intézkedések

(1)
     
  Ez a cikk olyan helyzetekre alkalmazandó, amelyekben a Parlament – általa nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények miatt – akadályoztatva van a Szerződések szerinti feladatainak ellátásában és előjogainak gyakorlásában, és a Parlament e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásaitól való ideiglenes eltérésre van szükség olyan rendkívüli intézkedések elfogadásához, amelyek lehetővé teszik, hogy a Parlament továbbra is elláthassa feladatait és gyakorolhassa előjogait.

Ilyen rendkívüli körülmények akkor állnak fenn, ha az Elnök – adott esetben a Parlament szolgálatai által megerősített, megbízható bizonyítékok alapján – arra a következtetésre jut, hogy biztonsági vagy védelmi okokból vagy a technikai eszközök hiánya miatt lehetetlen vagy veszélyes, illetve lehetetlen vagy veszélyes lesz a Parlament e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásoknak és az elfogadott naptárának megfelelő összehívása.

Ilyen rendkívüli körülmények akkor állnak fenn, ha az Elnök – adott esetben a Parlament szolgálatai által megerősített, megbízható bizonyítékok alapján – arra a következtetésre jut, hogy biztonsági vagy védelmi okokból vagy a technikai eszközök hiánya miatt lehetetlen vagy veszélyes, illetve lehetetlen vagy veszélyes lesz a Parlament e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásoknak és az elfogadott naptárának megfelelő összehívása.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, az Elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával határozhat a (3) bekezdésben említett egy vagy több intézkedés alkalmazásáról.

Ha rendkívüli sürgősség miatt az Elnökök Értekezletének személyes vagy virtuális összehívása nem lehetséges, az Elnök a (3) bekezdésben meghatározott egy vagy több intézkedés alkalmazásáról határozhat. Az ilyen határozat az elfogadását követő öt nap elteltével hatályát veszti, kivéve, ha azt az Elnökök Értekezlete az említett határidőn belül jóváhagyja.

Ha rendkívüli sürgősség miatt az Elnökök Értekezletének személyes vagy virtuális összehívása nem lehetséges, az Elnök a (3) bekezdésben meghatározott egy vagy több intézkedés alkalmazásáról határozhat. Az ilyen határozat az elfogadását követő öt nap elteltével hatályát veszti, kivéve, ha azt az Elnökök Értekezlete az említett határidőn belül jóváhagyja.

Az Elnöknek az Elnökök Értekezlete által jóváhagyott határozatát követően legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport bármikor kérheti, hogy a határozat által előírt intézkedések egy részét vagy mindegyikét egyenként nyújtsák be a Parlamentnek vita nélküli elfogadásra. A plenáris ülésen történő szavazást fel kell venni a kérelem előterjesztését követő első ülésnap napirendjére. Módosítást nem lehet előterjeszteni. Ha egy intézkedés nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, az intézkedés a plenáris ülés végét követően érvényét veszti. A plenáris ülés által jóváhagyott intézkedésekről ugyanazon a plenáris ülésen nem lehet újabb szavazást tartani.

Az Elnöknek az Elnökök Értekezlete által jóváhagyott határozatát követően legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport bármikor kérheti, hogy a határozat által előírt intézkedések egy részét vagy mindegyikét egyenként nyújtsák be a Parlamentnek vita nélküli elfogadásra. A plenáris ülésen történő szavazást fel kell venni a kérelem előterjesztését követő első ülésnap napirendjére. Módosítást nem lehet előterjeszteni. Ha egy intézkedés nem kapja meg a leadott szavazatok többségét, az intézkedés a plenáris ülés végét követően érvényét veszti. A plenáris ülés által jóváhagyott intézkedésekről ugyanazon a plenáris ülésen nem lehet újabb szavazást tartani.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett határozat rendelkezhet az (1) bekezdésben említett rendkívüli körülmények kezelésére szolgáló minden megfelelő intézkedésről, és különösen a következő intézkedésekről:

a)

a)

tervezett plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés elhalasztása egy későbbi időpontra és/vagy a parlamentközi küldöttségek és egyéb szervek üléseinek törlése vagy korlátozása;

tervezett plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés elhalasztása egy későbbi időpontra és/vagy a parlamentközi küldöttségek és egyéb szervek üléseinek törlése vagy korlátozása;

| b) | plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés áthelyezése a Parlament székhelyéről a Parlament egyik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre, vagy egyik munkahelyszínéről a Parlament székhelyére, a Parlament egy másik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre; |
| --- | --- |

b)

b)

plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés áthelyezése a Parlament székhelyéről a Parlament egyik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre, vagy egyik munkahelyszínéről a Parlament székhelyére, a Parlament egy másik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre;

plenáris ülés, ülésnap vagy bizottsági ülés áthelyezése a Parlament székhelyéről a Parlament egyik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre, vagy egyik munkahelyszínéről a Parlament székhelyére, a Parlament egy másik munkahelyszínére vagy egy külső helyszínre;

| c) | a plenáris ülés vagy az ülésnap megtartása a Parlament épületeiben, de részben vagy egészben külön üléstermekben, lehetővé téve a megfelelő fizikai távolságtartást; |
| --- | --- |

c)

c)

a plenáris ülés vagy az ülésnap megtartása a Parlament épületeiben, de részben vagy egészben külön üléstermekben, lehetővé téve a megfelelő fizikai távolságtartást;

a plenáris ülés vagy az ülésnap megtartása a Parlament épületeiben, de részben vagy egészben külön üléstermekben, lehetővé téve a megfelelő fizikai távolságtartást;

| d) | a plenáris ülés, ülésnap vagy a Parlament szervei ülésének a 237c. cikkben meghatározott távoli részvételi rendszer keretében történő megtartása; |
| --- | --- |

d)

d)

a plenáris ülés, ülésnap vagy a Parlament szervei ülésének a 237c. cikkben meghatározott távoli részvételi rendszer keretében történő megtartása;

a plenáris ülés, ülésnap vagy a Parlament szervei ülésének a 237c. cikkben meghatározott távoli részvételi rendszer keretében történő megtartása;

| e) | abban az esetben, ha a 209. cikk (7) bekezdésében meghatározott ad hoc helyettesítési mechanizmus nem kínál elégséges megoldást a szóban forgó rendkívüli körülményekre, a képviselők képviselőcsoportokkal történő ideiglenes helyettesítése a bizottságban, kivéve, ha az érintett képviselők ezt ellenzik; |
| --- | --- |

e)

e)

abban az esetben, ha a 209. cikk (7) bekezdésében meghatározott ad hoc helyettesítési mechanizmus nem kínál elégséges megoldást a szóban forgó rendkívüli körülményekre, a képviselők képviselőcsoportokkal történő ideiglenes helyettesítése a bizottságban, kivéve, ha az érintett képviselők ezt ellenzik;

abban az esetben, ha a 209. cikk (7) bekezdésében meghatározott ad hoc helyettesítési mechanizmus nem kínál elégséges megoldást a szóban forgó rendkívüli körülményekre, a képviselők képviselőcsoportokkal történő ideiglenes helyettesítése a bizottságban, kivéve, ha az érintett képviselők ezt ellenzik;

(4)
     
  A (2) bekezdésben említett határozat hatálya időben korlátozott, és a határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat. A határozat a Parlament honlapján való közzétételekor, vagy ha az ilyen közzétételt a körülmények akadályozzák, a rendelkezésre álló legjobb alternatív módon történő közzétételekor lép hatályba.

A határozatról minden képviselőt személyesen is késedelem nélkül tájékoztatni kell.

A határozatról minden képviselőt személyesen is késedelem nélkül tájékoztatni kell.

A határozatot az Elnök a (2) bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően egy vagy több alkalommal, korlátozott időre meghosszabbíthatja. A meghosszabbításról szóló határozatnak tartalmaznia kell az annak alapjául szolgáló indokokat.

A határozatot az Elnök a (2) bekezdés szerinti eljárásnak megfelelően egy vagy több alkalommal, korlátozott időre meghosszabbíthatja. A meghosszabbításról szóló határozatnak tartalmaznia kell az annak alapjául szolgáló indokokat.

Az Elnök visszavonja az e cikk alapján elfogadott határozatot, amint megszűnnek az (1) bekezdésben említett rendkívüli körülmények, amelyek a határozat elfogadásához vezettek.

Az Elnök visszavonja az e cikk alapján elfogadott határozatot, amint megszűnnek az (1) bekezdésben említett rendkívüli körülmények, amelyek a határozat elfogadásához vezettek.

(5)
     
  Ennek a cikknek az alkalmazására csak végső esetben kerülhet sor, és csak a szóban forgó rendkívüli körülmények kezeléséhez feltétlenül szükséges intézkedések választhatók ki és alkalmazhatók.

E cikk alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni különösen a képviseleti demokrácia elvét, a képviselőkkel való egyenlő bánásmód elvét, a képviselők parlamenti mandátumuk zavartalan gyakorlásához való jogát – beleértve a 167. cikkből eredő jogaikat – és a szabadon, egyénileg és személyesen történő szavazáshoz való jogukat, valamint a Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló 6. jegyzőkönyvet.

E cikk alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni különösen a képviseleti demokrácia elvét, a képviselőkkel való egyenlő bánásmód elvét, a képviselők parlamenti mandátumuk zavartalan gyakorlásához való jogát – beleértve a 167. cikkből eredő jogaikat – és a szabadon, egyénileg és személyesen történő szavazáshoz való jogukat, valamint a Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló 6. jegyzőkönyvet.

Módosítás 3

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

237 b cikk (új)

237 b cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 237b. cikk |
| | A Parlamenten belüli politikai erőviszonyok zavara |
| | (1)
     
  Az Elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával elfogadhatja az érintett képviselők vagy képviselőcsoportok részvételének megkönnyítése érdekében szükséges intézkedéseket, ha megbízható bizonyítékok alapján arra a következtetésre jut, hogy a Parlament politikai erőviszonyai súlyosan sérülnek amiatt, hogy jelentős számú képviselő vagy valamely képviselőcsoport biztonsági vagy védelmi okokból, vagy a technikai eszközök hiánya miatt nem tud részt venni a Parlament ülésein az e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásoknak megfelelően. |
| | Az ilyen intézkedések kizárólagos célja az, hogy lehetővé tegyék az érintett képviselők távoli részvételét a 237c. cikk (1) bekezdése szerinti kiválasztott technikai eszközök vagy más, azonos célt szolgáló megfelelő eszközök alkalmazásával. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti intézkedések jelentős számú képviselő javára is elfogadhatók, ha regionális összefüggésben felmerülő, általuk nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények a képviselők részvételének elmaradásához vezetnek. |
| | Az (1) bekezdés szerinti intézkedések akkor is elfogadhatók valamely képviselőcsoport tagjainak javára, ha a képviselőcsoport kérelmezte azokat, amennyiben a képviselőcsoport részvételének elmaradása a képviselőcsoport által nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények eredménye. |
| | (3)
     
  A 237a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdését, valamint a 237a. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított szabályokat és elveket megfelelően alkalmazni kell. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

237b. cikk

237b. cikk

A Parlamenten belüli politikai erőviszonyok zavara

A Parlamenten belüli politikai erőviszonyok zavara

(1)
     
  Az Elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával elfogadhatja az érintett képviselők vagy képviselőcsoportok részvételének megkönnyítése érdekében szükséges intézkedéseket, ha megbízható bizonyítékok alapján arra a következtetésre jut, hogy a Parlament politikai erőviszonyai súlyosan sérülnek amiatt, hogy jelentős számú képviselő vagy valamely képviselőcsoport biztonsági vagy védelmi okokból, vagy a technikai eszközök hiánya miatt nem tud részt venni a Parlament ülésein az e szabályzatban máshol meghatározott szokásos eljárásoknak megfelelően.

Az ilyen intézkedések kizárólagos célja az, hogy lehetővé tegyék az érintett képviselők távoli részvételét a 237c. cikk (1) bekezdése szerinti kiválasztott technikai eszközök vagy más, azonos célt szolgáló megfelelő eszközök alkalmazásával.

Az ilyen intézkedések kizárólagos célja az, hogy lehetővé tegyék az érintett képviselők távoli részvételét a 237c. cikk (1) bekezdése szerinti kiválasztott technikai eszközök vagy más, azonos célt szolgáló megfelelő eszközök alkalmazásával.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerinti intézkedések jelentős számú képviselő javára is elfogadhatók, ha regionális összefüggésben felmerülő, általuk nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények a képviselők részvételének elmaradásához vezetnek.

Az (1) bekezdés szerinti intézkedések akkor is elfogadhatók valamely képviselőcsoport tagjainak javára, ha a képviselőcsoport kérelmezte azokat, amennyiben a képviselőcsoport részvételének elmaradása a képviselőcsoport által nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények eredménye.

Az (1) bekezdés szerinti intézkedések akkor is elfogadhatók valamely képviselőcsoport tagjainak javára, ha a képviselőcsoport kérelmezte azokat, amennyiben a képviselőcsoport részvételének elmaradása a képviselőcsoport által nem befolyásolható, rendkívüli és előre nem látható körülmények eredménye.

(3)
     
  A 237a. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdését, valamint a 237a. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított szabályokat és elveket megfelelően alkalmazni kell.

Módosítás 4

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

237 c cikk (új)

237 c cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 237c. cikk |
| | Távoli részvételi rendszer |
| | (1)
     
  Amennyiben az Elnök a 237a. cikk (3) bekezdésének d) pontja alapján a távoli részvételi rendszer alkalmazása mellett határoz, a Parlament üléseit távolról is lefolytathatja, többek között azáltal, hogy valamennyi képviselő számára lehetővé teszi, hogy bizonyos parlamenti jogait elektronikus úton gyakorolja. |
| | Amennyiben az Elnök a 237b. cikkel összhangban úgy határoz, hogy a távoli részvételi rendszer keretében kiválasztott technikai eszközöket kell alkalmazni, ez a cikk csak a szükséges mértékben és kizárólag az érintett képviselőkre alkalmazandó. |
| | (2)
     
  A távoli részvételi rendszernek biztosítania kell a következőket: |
| | — | a képviselők akadálytalanul gyakorolhatják parlamenti megbízatásukat, ideértve különösen a plenáris ülésen és a bizottságokban való felszólaláshoz, a szavazáshoz és a szövegek benyújtásához való jogukat; |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

237c. cikk

237c. cikk

Távoli részvételi rendszer

Távoli részvételi rendszer

(1)
     
  Amennyiben az Elnök a 237a. cikk (3) bekezdésének d) pontja alapján a távoli részvételi rendszer alkalmazása mellett határoz, a Parlament üléseit távolról is lefolytathatja, többek között azáltal, hogy valamennyi képviselő számára lehetővé teszi, hogy bizonyos parlamenti jogait elektronikus úton gyakorolja.

Amennyiben az Elnök a 237b. cikkel összhangban úgy határoz, hogy a távoli részvételi rendszer keretében kiválasztott technikai eszközöket kell alkalmazni, ez a cikk csak a szükséges mértékben és kizárólag az érintett képviselőkre alkalmazandó.

Amennyiben az Elnök a 237b. cikkel összhangban úgy határoz, hogy a távoli részvételi rendszer keretében kiválasztott technikai eszközöket kell alkalmazni, ez a cikk csak a szükséges mértékben és kizárólag az érintett képviselőkre alkalmazandó.

(2)
     
  A távoli részvételi rendszernek biztosítania kell a következőket:

—

a képviselők akadálytalanul gyakorolhatják parlamenti megbízatásukat, ideértve különösen a plenáris ülésen és a bizottságokban való felszólaláshoz, a szavazáshoz és a szövegek benyújtásához való jogukat;

a képviselők akadálytalanul gyakorolhatják parlamenti megbízatásukat, ideértve különösen a plenáris ülésen és a bizottságokban való felszólaláshoz, a szavazáshoz és a szövegek benyújtásához való jogukat;

| — | a képviselők az összes szavazatot egyénileg és személyesen adják le; |
| --- | --- |

—

a képviselők az összes szavazatot egyénileg és személyesen adják le;

a képviselők az összes szavazatot egyénileg és személyesen adják le;

| — | a távszavazási rendszer lehetővé teszi a képviselők számára a rendes szavazást, a név szerinti szavazást és a titkos szavazást, valamint annak ellenőrzését, hogy szavazataikat leadott szavazatként számításba veszik-e; |
| --- | --- |

—

a távszavazási rendszer lehetővé teszi a képviselők számára a rendes szavazást, a név szerinti szavazást és a titkos szavazást, valamint annak ellenőrzését, hogy szavazataikat leadott szavazatként számításba veszik-e;

a távszavazási rendszer lehetővé teszi a képviselők számára a rendes szavazást, a név szerinti szavazást és a titkos szavazást, valamint annak ellenőrzését, hogy szavazataikat leadott szavazatként számításba veszik-e;

| — | egységes szavazási rendszert alkalmaznak minden képviselőre, függetlenül attól, hogy jelen vannak-e a Parlament épületeiben vagy sem; |
| --- | --- |

—

egységes szavazási rendszert alkalmaznak minden képviselőre, függetlenül attól, hogy jelen vannak-e a Parlament épületeiben vagy sem;

egységes szavazási rendszert alkalmaznak minden képviselőre, függetlenül attól, hogy jelen vannak-e a Parlament épületeiben vagy sem;

| — | a 167. cikket a lehető legnagyobb mértékben alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

a 167. cikket a lehető legnagyobb mértékben alkalmazzák;

a 167. cikket a lehető legnagyobb mértékben alkalmazzák;

| — | a képviselők és személyzetük rendelkezésére bocsátott információtechnológiai megoldások „technológiasemlegesek”; |
| --- | --- |

—

a képviselők és személyzetük rendelkezésére bocsátott információtechnológiai megoldások „technológiasemlegesek”;

a képviselők és személyzetük rendelkezésére bocsátott információtechnológiai megoldások „technológiasemlegesek”;

| — | a képviselők parlamenti vitákban és szavazásokban való részvétele biztonságos elektronikus eszközök használatával történik, amelyeket a Parlament szolgálatai közvetlenül és házon belül kezelnek és felügyelnek. |
| --- | --- |

—

a képviselők parlamenti vitákban és szavazásokban való részvétele biztonságos elektronikus eszközök használatával történik, amelyeket a Parlament szolgálatai közvetlenül és házon belül kezelnek és felügyelnek.

a képviselők parlamenti vitákban és szavazásokban való részvétele biztonságos elektronikus eszközök használatával történik, amelyeket a Parlament szolgálatai közvetlenül és házon belül kezelnek és felügyelnek.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett határozat meghozatalakor az Elnök meghatározza, hogy ez a rendszer csak a plenáris ülésen, vagy a Parlament bizottságaiban és/vagy egyéb szerveiben is alkalmazandó-e a képviselők jogainak gyakorlására.

Az Elnök határozatában azt is meghatározza, hogy a képviselők fizikai jelenléte nélkül megfelelően nem gyakorolható jogokat és gyakorlatokat hogyan kell kiigazítani a rendszer alkalmazásának időtartama alatt.

Az Elnök határozatában azt is meghatározza, hogy a képviselők fizikai jelenléte nélkül megfelelően nem gyakorolható jogokat és gyakorlatokat hogyan kell kiigazítani a rendszer alkalmazásának időtartama alatt.

Ezek a jogok és gyakorlatok többek között a következőket érintik:

Ezek a jogok és gyakorlatok többek között a következőket érintik:

| — | az ülésen való jelenlét elszámolásának módja; |
| --- | --- |

—

az ülésen való jelenlét elszámolásának módja;

az ülésen való jelenlét elszámolásának módja;

| — | a határozatképesség ellenőrzésére irányuló kérelem benyújtásának feltételei; |
| --- | --- |

—

a határozatképesség ellenőrzésére irányuló kérelem benyújtásának feltételei;

a határozatképesség ellenőrzésére irányuló kérelem benyújtásának feltételei;

| — | szövegek előterjesztése; |
| --- | --- |

—

szövegek előterjesztése;

szövegek előterjesztése;

| — | a részenkénti és külön szavazásra irányuló kérelmek; |
| --- | --- |

—

a részenkénti és külön szavazásra irányuló kérelmek;

a részenkénti és külön szavazásra irányuló kérelmek;

| — | a felszólalási idő felosztása; |
| --- | --- |

—

a felszólalási idő felosztása;

a felszólalási idő felosztása;

| — | a viták ütemezése; |
| --- | --- |

—

a viták ütemezése;

a viták ütemezése;

| — | a szóbeli módosítások ismertetése és az azokkal szembeni kifogás; |
| --- | --- |

—

a szóbeli módosítások ismertetése és az azokkal szembeni kifogás;

a szóbeli módosítások ismertetése és az azokkal szembeni kifogás;

| — | a szavazás sorrendje; |
| --- | --- |

—

a szavazás sorrendje;

a szavazás sorrendje;

| — | a napirend összeállítására és az eljárási indítványokra vonatkozó határidők és időkeretek. |
| --- | --- |

—

a napirend összeállítására és az eljárási indítványokra vonatkozó határidők és időkeretek.

a napirend összeállítására és az eljárási indítványokra vonatkozó határidők és időkeretek.

(4)
     
  A szabályzat határozatképességre és a plenáris ülésteremben történő szavazásra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásában a távolról részt vevő képviselőket úgy kell tekinteni, mint akik fizikailag jelen vannak a plenáris ülésteremben.

A 171. cikk (11) bekezdésétől eltérve azok a képviselők, akik nem szólaltak fel a vitában, ülésnaponként egyszer írásbeli nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet csatolnak a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez.

A 171. cikk (11) bekezdésétől eltérve azok a képviselők, akik nem szólaltak fel a vitában, ülésnaponként egyszer írásbeli nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet csatolnak a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez.

Az Elnök szükség esetén meghatározza, hogy a képviselők milyen módon használhatják az üléstermet a távoli részvételi rendszer alkalmazása során, és különösen azt, hogy legfeljebb hány képviselő tartózkodhat fizikailag az ülésteremben.

Az Elnök szükség esetén meghatározza, hogy a képviselők milyen módon használhatják az üléstermet a távoli részvételi rendszer alkalmazása során, és különösen azt, hogy legfeljebb hány képviselő tartózkodhat fizikailag az ülésteremben.

(5)
     
  Amennyiben az Elnök a (3) bekezdés első albekezdésével összhangban úgy határoz, hogy a távoli részvételi rendszert alkalmazza a bizottságokra vagy egyéb szervekre, a (4) bekezdés első albekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(6)
     
  Az Elnökség a (2) bekezdésben meghatározott követelményekkel és előírásokkal összhangban intézkedéseket fogad el az e cikk értelmében használt elektronikus eszközök működésére és biztonságára vonatkozóan.

Módosítás 5

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

237 d cikk (új)

237 d cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 237d. cikk




  A plenáris ülés vagy ülésnap külön üléstermekben való megtartása




  Amennyiben az Elnök a 237a. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban úgy határoz, hogy lehetővé teszi, hogy a plenáris ülést vagy az ülésnapot részben vagy egészben egynél több ülésteremben tartsák, beleértve adott esetben a plenáris üléstermet is, a következő szabályokat kell alkalmazni:








  — | az ebben az összefüggésben használt üléstermeket úgy kell tekinteni, mint amelyek együttesen alkotják az üléstermet; |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

237d. cikk

A plenáris ülés vagy ülésnap külön üléstermekben való megtartása

Amennyiben az Elnök a 237a. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban úgy határoz, hogy lehetővé teszi, hogy a plenáris ülést vagy az ülésnapot részben vagy egészben egynél több ülésteremben tartsák, beleértve adott esetben a plenáris üléstermet is, a következő szabályokat kell alkalmazni:

—

az ebben az összefüggésben használt üléstermeket úgy kell tekinteni, mint amelyek együttesen alkotják az üléstermet;

| — | az Elnök szükség esetén meghatározhatja az egyes üléstermek használatának módját a fizikai távolságtartási követelmények betartásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

az Elnök szükség esetén meghatározhatja az egyes üléstermek használatának módját a fizikai távolságtartási követelmények betartásának biztosítása érdekében.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2020. december 14., hétfő

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/213 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/213

---

P9_TA(2020)0338

A központi szerződő felek helyreállítására és szanálására vonatkozó keretrendszer ***II

Az Európai Parlament 2020. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 445/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09644/1/2020 – C9-0376/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09644/1/2020 – C9-0376/2020),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2016)0856) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2016)0856) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0242/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0242/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 28. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0301.

---

2020. december 15., kedd

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/214 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/214

---

P9_TA(2020)0339

Marek Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

Az Európai Parlament 2020. december 15-i határozata Marek Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

(Konzultáció)

(2021/C 445/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0350/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0350/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 129. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0249/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0249/2020),

| A. | mivel a Tanács 2020. november 5-i levelével konzultált az Európai Parlamenttel Marék Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács 2020. november 5-i levelével konzultált az Európai Parlamenttel Marék Opiolának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ezt követően értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| C. | mivel a bizottság a továbbiakban – 2020. december 7-én – meghallgatta a jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság a továbbiakban – 2020. december 7-én – meghallgatta a jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | kedvezőtlenül véleményezi a Tanács Marék Opiola számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát, és felkéri a Tanácsot, hogy vonja vissza kinevezési javaslatát és nyújtson be egy újat a Parlamentnek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/215 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/215

---

P9_TA(2020)0340

Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és -ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0308),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0203/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0203/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. december 2.-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. december 2.-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 52. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 52. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A9-0231/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A9-0231/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatát más szöveggel helyettesíti, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé,

---

P9_TC1-COD(2020)0139

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2021/56 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/216 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/216

---

P9_TA(2020)0341

Az EU és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötése***

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozat tervezetéről (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

(Egyetértés)

(2021/C 445/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09292/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09292/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (15260/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Japán közötti polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (15260/2019),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, továbbá 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, továbbá 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0205/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A9-0239/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A9-0239/2020),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Japán kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/217 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/217

---

P9_TA(2020)0342

Az EK és Mauritánia közötti halászati partnerségi megállapodás: a jegyzőkönyv meghosszabbítása ***

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2020. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

(Egyetértés)

(2021/C 445/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11260/20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11260/20),

| — | tekintettel a levélváltás útján az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között létrejött, az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2020. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló megállapodásra (11315/20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a levélváltás útján az Európai Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság között létrejött, az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, 2020. november 15-én lejáró jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló megállapodásra (11315/20),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0372/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0372/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0244/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0244/2020),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Mauritániai Iszlám Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/218 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/218

---

P9_TA(2020)0343

Az EU és a Cook-szigetek közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodás: a végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbítása ***

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

(Egyetértés)

(2021/C 445/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11262/20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11262/20),

| — | tekintettel a Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya között az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (11271/20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya között az Európai Unió és a Cook-szigetek kormánya közötti fenntartható halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt végrehajtási jegyzőkönyv meghosszabbításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (11271/20),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0368/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0243/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0243/2020),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Cook-szigetek kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/219 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/219

---

P9_TA(2020)0344

Az emberi fogyasztásra szánt víz minősége ***II

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 445/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (06230/3/2020 – C9-0354/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (06230/3/2020 – C9-0354/2020),

| — | tekintettel a cseh képviselőház, az ír parlament, az osztrák szövetségi tanács és az Egyesült Királyság Alsóháza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseh képviselőház, az ír parlament, az osztrák szövetségi tanács és az Egyesült Királyság Alsóháza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. május 16-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. május 16-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2017)0753) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2017)0753) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0241/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0241/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL C 367., 2018.10.10., 107. o.

(2)  HL C 361., 2018.10.5., 46. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0320.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA AZ IVÓVÍZ-IRÁNYELVBEN EMLÍTETT FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOKRÓL

A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy a társjogalkotók úgy határoztak, hogy a felülvizsgált ivóvíz-irányelv mellékleteinek módosítására vonatkozó felhatalmazás kizárólag a III. mellékletre korlátozódjon, annak ellenére, hogy a Bizottság az eredeti javaslatában (1) az I–IV. melléklet módosítására szóló felhatalmazást kért.

A Bizottság különösen sajnálja, hogy a társjogalkotók nem fogadták el a II. melléklet módosítására vonatkozó jogkört, amelyre különösen szükség lenne ahhoz, hogy a II. mellékletben foglalt ellenőrzési követelményeket a tudományos és műszaki haladáshoz lehessen igazítani.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUS ELFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSRÓL

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 182/2011/EU rendelet (2) 5. cikke (4) bekezdése második albekezdésének b) pontjára történő, megfelelő indokolás nélküli hivatkozás ellentétes az említett rendeletnek mind a szövegével, mind pedig a szellemével. E rendelkezés csak abban az esetben érvényesíthető, ha egy adott helyzet indokolttá teszi a fő szabálytól való eltérést, amely szerint a Bizottság elfogadhatja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, ha a bizottság nem nyilvánított véleményt. Tekintettel arra, hogy az 5. cikk (4) bekezdésében megállapított általános szabály alóli kivételről van szó, nem beszélhetünk egyszerűen a jogalkotó „mérlegelési jogköréről”, hanem azt megszorító módon kell értelmezni, és ennélfogva indokolással kell alátámasztani.

---

(1)  COM(2017)0753.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/221 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/221

---

P9_TA(2020)0345

A vasút európai éve (2021) ***I

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a vasút európai évéről (2021) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0078),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0076/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0076/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. július 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. július 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2020. október 14-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2020. október 14-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2020. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A9-0191/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A9-0191/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatát más szöveggel helyettesíti, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 364., 2020.10.28., 149. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2020)0035

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a vasút európai évéről (2021) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2228 határozattal.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/222 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/222

---

P9_TA(2020)0346

A Bizottság felhatalmazása az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra ***I

Az Európai Parlament 2020. december 15-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0774), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0774),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0378/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0378/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0253/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0253/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0343

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 15-én került elfogadásra a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap engedélyezett tőkéjének emelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2021/8 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/223 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/223

---

P9_TA(2020)0347

10/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezet: Kifizetési előirányzatok emelése, valamint a kiadások és bevételek egyéb kiigazításai

Az Európai Parlament 2020. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó, 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról – A kifizetési előirányzatok emelése a kiadások aktualizált előrejelzéseivel és a kiadások és bevételek egyéb kiigazításaival összhangban (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

(2021/C 445/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2019. november 27-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2019. november 27-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2020. október 9-én elfogadott, 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2020)0962), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2020. október 9-én elfogadott, 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2020)0962),

| — | tekintettel a Tanács által 2020. december 8-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2020. december 9-én továbbított, a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (13643/2020 – C9-0395/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2020. december 8-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2020. december 9-én továbbított, a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (13643/2020 – C9-0395/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0252/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0252/2020),

| A. | mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet célja – a kifizetési előirányzatok szintjének növelése az aktualizált előrejelzésekkel összhangban és a globális átcsoportosítás (DEC 16/2020) keretében javasolt átcsoportosítások figyelembevételét követően – a bevételi oldal kiigazítása az árfolyam-különbségek és a beszedett további bírságok hatásának figyelembevétele érdekében, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és egyes decentralizált ügynökségek (ESMA, EIOPA, EBH és ELA) előirányzatainak szintjét érintő további korlátozottabb kiadási kiigazítások költségvetésbe való belefoglalása, |
| --- | --- |

A.

mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet célja – a kifizetési előirányzatok szintjének növelése az aktualizált előrejelzésekkel összhangban és a globális átcsoportosítás (DEC 16/2020) keretében javasolt átcsoportosítások figyelembevételét követően – a bevételi oldal kiigazítása az árfolyam-különbségek és a beszedett további bírságok hatásának figyelembevétele érdekében, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és egyes decentralizált ügynökségek (ESMA, EIOPA, EBH és ELA) előirányzatainak szintjét érintő további korlátozottabb kiadási kiigazítások költségvetésbe való belefoglalása,

| B. | mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), az 1b. fejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), a 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) és a 4. fejezet (Globális Európa) kifizetési előirányzatainak összesen 1 569,3 millió EUR-val történő növelését javasolja, |
| --- | --- |

B.

mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet az 1a. fejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért), az 1b. fejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), a 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) és a 4. fejezet (Globális Európa) kifizetési előirányzatainak összesen 1 569,3 millió EUR-val történő növelését javasolja,

| C. | mivel 93,8 millió EUR összegű kifizetési előirányzat fogja segíteni a COSME hitelgarancia-eszközének a Covid19-válság gazdasági következményei által sújtott kkv-k támogatására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítését, |
| --- | --- |

C.

mivel 93,8 millió EUR összegű kifizetési előirányzat fogja segíteni a COSME hitelgarancia-eszközének a Covid19-válság gazdasági következményei által sújtott kkv-k támogatására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítését,

| D. | mivel az EMVA keretében 750 millió EUR összegű kiegészítő kifizetési előirányzat elsősorban átalányösszegű kifizetéseket fog finanszírozni a Covid19-válság által érintett mezőgazdasági termelők és kis- és középvállalkozások megsegítése céljából, |
| --- | --- |

D.

mivel az EMVA keretében 750 millió EUR összegű kiegészítő kifizetési előirányzat elsősorban átalányösszegű kifizetéseket fog finanszírozni a Covid19-válság által érintett mezőgazdasági termelők és kis- és középvállalkozások megsegítése céljából,

| E. | mivel az Előcsatlakozási Támogatási Eszközön (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközön (ENI) és a Fejlesztési Együttműködési Eszközön (DCI) keresztül 586 millió EUR összegű kifizetési előirányzat fogja támogatni a partnerországok megsegítésére irányuló globális uniós reagálást, |
| --- | --- |

E.

mivel az Előcsatlakozási Támogatási Eszközön (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközön (ENI) és a Fejlesztési Együttműködési Eszközön (DCI) keresztül 586 millió EUR összegű kifizetési előirányzat fogja támogatni a partnerországok megsegítésére irányuló globális uniós reagálást,

| F. | mivel a decentralizált ügynökségek költségvetés-végrehajtásának gondos felülvizsgálata olyan megtakarításokat tárt fel, amelyek hozzájárulnak a kifizetési előirányzatok 9,1 millió EUR-val történő csökkentéséhez, |
| --- | --- |

F.

mivel a decentralizált ügynökségek költségvetés-végrehajtásának gondos felülvizsgálata olyan megtakarításokat tárt fel, amelyek hozzájárulnak a kifizetési előirányzatok 9,1 millió EUR-val történő csökkentéséhez,

| G. | mivel a 2020. szeptember végéig beszedett 128 millió EUR összegű pénzbírság és kényszerítő bírság hozzájárult a tagállamok uniós költségvetéshez való sajátforrás-hozzájárulásainak csökkentéséhez, |
| --- | --- |

G.

mivel a 2020. szeptember végéig beszedett 128 millió EUR összegű pénzbírság és kényszerítő bírság hozzájárult a tagállamok uniós költségvetéshez való sajátforrás-hozzájárulásainak csökkentéséhez,

| H. | mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet javasolt hatása a bevételi oldalon az egyéb bevételek 588 millió EUR-val történő csökkentését jelenti, amelyet a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő növekedése ellensúlyoz, |
| --- | --- |

H.

mivel a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet javasolt hatása a bevételi oldalon az egyéb bevételek 588 millió EUR-val történő csökkentését jelenti, amelyet a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő növekedése ellensúlyoz,

| 1. | tudomásul veszi a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formában, amely – a Covid19-válsággal összefüggésben – 1 569,3 millió EUR összegű további kifizetési előirányzat biztosítására szolgál a globális átcsoportosítás keretében javasolt átcsoportosítások figyelembevételét követően, a bevételi oldal kiigazítása és a költségvetés további korlátozottabb kiadási kiigazítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 9/2020. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(2)  HL L 57., 2020.2.27.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/225 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/225

---

P9_TA(2020)0348

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 29-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

(2021/C 445/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 29-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)07418), |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az áruknak az Unió területéről való kiléptetési helye szerinti határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések, valamint az átszállításra és átrakodásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. október 29-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)07418),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. november 6-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. november 6-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 51. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjára és 144. cikke (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 51. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjára és 144. cikke (6) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) szabályokat állapít meg az Unión keresztül történő átszállítás, átrakodás és továbbszállítás alatt álló állat- és áruszállítmányokra vonatkozó, a tagállamok illetékes hatóságai által elvégzendő hatósági ellenőrzések tekintetében (3). |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) szabályokat állapít meg az Unión keresztül történő átszállítás, átrakodás és továbbszállítás alatt álló állat- és áruszállítmányokra vonatkozó, a tagállamok illetékes hatóságai által elvégzendő hatósági ellenőrzések tekintetében (3).

| B. | mivel az (EU) 2017/625 rendelet 51. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 47. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatósági ellenőrzések hatálya alá tartozó olyan állatokat és árukat érintő okmányellenőrzések, illetve szükség esetén azonossági ellenőrzések és fizikai ellenőrzések elvégzésére vonatkozó határidőkkel és rendelkezésekkel kapcsolatos szabályok megállapítása céljából, amelyek harmadik országból légi vagy tengeri szállítás útján érkeznek az Unióba, amikor az említett állatokat vagy árukat ezt követően kirakják a hajóról vagy légi járműről és vámfelügyelet alatt ugyanabban a kikötőben vagy ugyanazon a repülőtéren továbbszállítás céljából egy másik hajóra vagy légi járműre rakodják át (a továbbiakban: „átrakodott” szállítmány), valamint azok az esetek és feltételek megállapítása céljából, amelyek fennállásakor engedélyezhető a 47. cikk (1) bekezdésében említett állat- és árukategóriák szállítmányainak átszállítása, valamint az ilyen szállítmányokon a határállomásokon elvégzendő bizonyos hatósági ellenőrzések, ideértve az áruk külön engedéllyel rendelkező vámraktárakban, illetve vámszabad területen történő tárolásának eseteit és feltételeit is; |
| --- | --- |

B.

mivel az (EU) 2017/625 rendelet 51. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja felhatalmazza a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 47. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatósági ellenőrzések hatálya alá tartozó olyan állatokat és árukat érintő okmányellenőrzések, illetve szükség esetén azonossági ellenőrzések és fizikai ellenőrzések elvégzésére vonatkozó határidőkkel és rendelkezésekkel kapcsolatos szabályok megállapítása céljából, amelyek harmadik országból légi vagy tengeri szállítás útján érkeznek az Unióba, amikor az említett állatokat vagy árukat ezt követően kirakják a hajóról vagy légi járműről és vámfelügyelet alatt ugyanabban a kikötőben vagy ugyanazon a repülőtéren továbbszállítás céljából egy másik hajóra vagy légi járműre rakodják át (a továbbiakban: „átrakodott” szállítmány), valamint azok az esetek és feltételek megállapítása céljából, amelyek fennállásakor engedélyezhető a 47. cikk (1) bekezdésében említett állat- és árukategóriák szállítmányainak átszállítása, valamint az ilyen szállítmányokon a határállomásokon elvégzendő bizonyos hatósági ellenőrzések, ideértve az áruk külön engedéllyel rendelkező vámraktárakban, illetve vámszabad területen történő tárolásának eseteit és feltételeit is;

| C. | mivel a Bizottság 2020. október 29-én továbbította a Parlamentnek a felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely két hónapos vizsgálati időszakot nyitott meg a Parlament számára, hogy kifogást emeljen a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2020. október 29-én továbbította a Parlamentnek a felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely két hónapos vizsgálati időszakot nyitott meg a Parlament számára, hogy kifogást emeljen a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet többek között rugalmasságot vezet be a Nagy-Britannián keresztül valamely tagállamból Írországba, illetve Írországból valamely tagállamba irányuló (úgynevezett „landbridge”) szállításokra vonatkozó hatósági ellenőrzések irányítása terén, lehetővé téve a nemzeti információkezelési rendszerek használatát, hozzájárulva ezzel az érintett tagállamok adminisztratív terheinek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet többek között rugalmasságot vezet be a Nagy-Britannián keresztül valamely tagállamból Írországba, illetve Írországból valamely tagállamba irányuló (úgynevezett „landbridge”) szállításokra vonatkozó hatósági ellenőrzések irányítása terén, lehetővé téve a nemzeti információkezelési rendszerek használatát, hozzájárulva ezzel az érintett tagállamok adminisztratív terheinek csökkentéséhez;

| E. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és 2021. január 1-jétől kell alkalmazni kell azt annak biztosítása érdekében, hogy az említett rendeletben előírt intézkedések a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásban meghatározott átmeneti időszak 2020. december 31-i lejárta után hatályosak legyenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és 2021. január 1-jétől kell alkalmazni kell azt annak biztosítása érdekében, hogy az említett rendeletben előírt intézkedések a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásban meghatározott átmeneti időszak 2020. december 31-i lejárta után hatályosak legyenek;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

(2)  A Bizottság (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 10.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Unión keresztül történő átszállítás, átrakodás és továbbszállítás alatt álló állat- és áruszállítmányokra vonatkozó hatósági ellenőrzések tekintetében történő kiegészítéséről, valamint a 798/2008/EK, az 1251/2008/EK, a 119/2009/EK, a 206/2010/EU, a 605/2010/EU, a 142/2011/EU, a 28/2012/EU bizottsági rendelet, az (EU) 2016/759 bizottsági végrehajtási rendelet és a 2007/777/EK bizottsági határozat módosításáról (HL L 321., 2019.12.12., 73. o.).

(3)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban ez a rendelet Észak-Írország tekintetében alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/227 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/227

---

P9_TA(2020)0350

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában

Az Európai Parlament határozata a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2020. december 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

(2021/C 445/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2020. december 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)08765), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságban az egyes állati eredetű termékeken elhelyezendő azonosító jelölés tekintetében Észak-Írország vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2020. december 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)08765),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. december 7-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. december 7-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2020. december 11-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2020. december 11-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére és 11a. cikke 6. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére és 11a. cikke 6. bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a 853/2004/EK rendelet különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan az élelmiszeripari vállalkozók számára, és különösen az említett rendelet II. melléklete meghatározza az egyes állati eredetű termékeken az élelmiszeripari vállalkozók által alkalmazandó azonosító jelölésre vonatkozó követelményeket, beleértve a tagállamok és harmadik országok által használt országkódokra vonatkozó követelményeket is; |
| --- | --- |

A.

mivel a 853/2004/EK rendelet különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan az élelmiszeripari vállalkozók számára, és különösen az említett rendelet II. melléklete meghatározza az egyes állati eredetű termékeken az élelmiszeripari vállalkozók által alkalmazandó azonosító jelölésre vonatkozó követelményeket, beleértve a tagállamok és harmadik országok által használt országkódokra vonatkozó követelményeket is;

| B. | mivel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban, az 853/2004/EK rendelet és az annak alapján elfogadott bizottsági jogi aktusok az átmeneti időszak végét követően Észak-Írország tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságban; mivel ezért módosítani kell az említett rendelet II. mellékletében megállapított, az Egyesült Királyságban Észak-Írország tekintetében használandó azonosító jelölésre vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban, az 853/2004/EK rendelet és az annak alapján elfogadott bizottsági jogi aktusok az átmeneti időszak végét követően Észak-Írország tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságban; mivel ezért módosítani kell az említett rendelet II. mellékletében megállapított, az Egyesült Királyságban Észak-Írország tekintetében használandó azonosító jelölésre vonatkozó követelményeket;

| C. | mivel a Bizottság 2020. december 7-én továbbította a Parlamentnek a felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely két hónapos vizsgálati időszakot nyitott meg a Parlament számára, hogy kifogást emeljen a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2020. december 7-én továbbította a Parlamentnek a felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely két hónapos vizsgálati időszakot nyitott meg a Parlament számára, hogy kifogást emeljen a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet kiigazítja az Észak-Írországban előállított állati eredetű termékeken alkalmazandó azonosító jelölést; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet kiigazítja az Észak-Írországban előállított állati eredetű termékeken alkalmazandó azonosító jelölést;

| E. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a rendeletben előírt intézkedések a kilépésről rendelkező megállapodásban foglalt átmeneti időszak 2020. december 31-i lejárta után hatályba lépjenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a rendeletben előírt intézkedések a kilépésről rendelkező megállapodásban foglalt átmeneti időszak 2020. december 31-i lejárta után hatályba lépjenek;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/229 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/229

---

P9_TA(2020)0352

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az Egyesült Királyságba, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidőiXX

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2020. november 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

(2021/C 445/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság felhatalmazáson alapuló rendeletére (C(2020)08072), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság felhatalmazáson alapuló rendeletére (C(2020)08072),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. november 26-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. november 26-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2020. december 2-i levelére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 131. cikke b) pontjára, 265. cikke a) pontjára és 284. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 131. cikke b) pontjára, 265. cikke a) pontjára és 284. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111 cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza azokat a határidőket, amelyeken belül a gazdálkodóknak a tagállamok vámhatóságai számára bizonyos biztonsági és védelmi adatokat kell szolgáltatniuk az Egyesült Királyság területéről kiinduló vagy ott célállomással rendelkező, tengeri úton szállított árukról; |
| --- | --- |

A.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza azokat a határidőket, amelyeken belül a gazdálkodóknak a tagállamok vámhatóságai számára bizonyos biztonsági és védelmi adatokat kell szolgáltatniuk az Egyesült Királyság területéről kiinduló vagy ott célállomással rendelkező, tengeri úton szállított árukról;

| B. | mivel az Egyesült Királysággal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások a felhatalmazáson alapuló rendelet jóváhagyásának időpontjáig nem eredményeztek olyan megállapodást, amely mentesítene az Egyesült Királyság területéről kiinduló vagy ott célállomással rendelkező, tengeri úton szállított árukra vonatkozó fejlett biztonsági adatok benyújtásának kötelezettsége alól; |
| --- | --- |

B.

mivel az Egyesült Királysággal kötendő jövőbeli kereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások a felhatalmazáson alapuló rendelet jóváhagyásának időpontjáig nem eredményeztek olyan megállapodást, amely mentesítene az Egyesült Királyság területéről kiinduló vagy ott célállomással rendelkező, tengeri úton szállított árukra vonatkozó fejlett biztonsági adatok benyújtásának kötelezettsége alól;

| C. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet céljával azonos célú intézkedést fogadott el a Bizottság 2018. december 19-én (3) annak érdekében, hogy felkészüljön arra a lehetséges helyzetre, hogy nem születik megállapodás az Egyesült Királyság Unióból való rendezett kilépéséről, noha a kilépésről rendelkező megállapodás megkötése feleslegessé tette ezt a szöveget; |
| --- | --- |

C.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet céljával azonos célú intézkedést fogadott el a Bizottság 2018. december 19-én (3) annak érdekében, hogy felkészüljön arra a lehetséges helyzetre, hogy nem születik megállapodás az Egyesült Királyság Unióból való rendezett kilépéséről, noha a kilépésről rendelkező megállapodás megkötése feleslegessé tette ezt a szöveget;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az átmeneti időszak végét követően biztosítsa a vámigazgatási szervek és a gazdálkodók zökkenőmentes napi működését; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy az átmeneti időszak végét követően biztosítsa a vámigazgatási szervek és a gazdálkodók zökkenőmentes napi működését;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

(2)  HL L 343., 2015.12.29., 1. o.

(3)  A Bizottság 2018. december 19-i (EU) 2019/334 felhatalmazáson alapuló rendelete az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Csatorna-szigetek és a Man-sziget területére belépő vagy onnan kilépő áruk tengeri szállításához kapcsolódó belépési gyűjtő árunyilatkozatok és indulás előtti árunyilatkozatok benyújtási határidői tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 60., 2019.2.28., 1. o.).

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/231 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/231

---

P9_TA(2020)0353

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás: az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó szabályozástechnikai standardban megállapított taxonómia 2020. évi aktualizálása

Az Európai Parlament határozata az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó szabályozástechnikai standardban megállapított taxonómia 2020. évi aktualizálása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. november 6-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőésére (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

(2021/C 445/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)7523), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2020)7523),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. november 18-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. november 18-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2020. december 4-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2020. december 4-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i (EU) 1095/2010 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i (EU) 1095/2010 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a Bizottsághoz 2020. június 18-án benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a Bizottsághoz 2020. június 18-án benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 111. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 111. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2020. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet meghatározza a kibocsátók által éves pénzügyi jelentésük elkészítése során használandó, a 2004/109/EK irányelv 4. cikkének (7) bekezdésében említett egységes elektronikus beszámolási formátumot; |
| --- | --- |

A.

mivel az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet meghatározza a kibocsátók által éves pénzügyi jelentésük elkészítése során használandó, a 2004/109/EK irányelv 4. cikkének (7) bekezdésében említett egységes elektronikus beszámolási formátumot;

| B. | mivel az egységes elektronikus beszámolási formátumhoz használandó alapvető taxonómia a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) taxonómiáján alapul és annak kiterjesztése; az IFRS Alapítvány évente aktualizálja az IFRS taxonómiáját, hogy figyelembe vegye többek között az új IFRS-eket vagy a meglévő IFRS-ek módosításait, az általában a gyakorlatban továbbított információk elemzését, valamint az adott taxonómia vagy az alkalmazott technológia általános tartalmának javulását; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes elektronikus beszámolási formátumhoz használandó alapvető taxonómia a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) taxonómiáján alapul és annak kiterjesztése; az IFRS Alapítvány évente aktualizálja az IFRS taxonómiáját, hogy figyelembe vegye többek között az új IFRS-eket vagy a meglévő IFRS-ek módosításait, az általában a gyakorlatban továbbított információk elemzését, valamint az adott taxonómia vagy az alkalmazott technológia általános tartalmának javulását;

| C. | mivel a 2020. november 6-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet előírja, hogy a rendeletet a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évek pénzügyi kimutatásait tartalmazó éves pénzügyi beszámolókra kell alkalmazni; mivel a kibocsátók a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre alkalmazhatják az említett rendeletben meghatározott taxonómiát; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2020. november 6-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet előírja, hogy a rendeletet a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évek pénzügyi kimutatásait tartalmazó éves pénzügyi beszámolókra kell alkalmazni; mivel a kibocsátók a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre alkalmazhatják az említett rendeletben meghatározott taxonómiát;

| D. | mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló értesítéstől számítva három hónap áll a Parlament és a Tanács rendelkezésére e jogi aktus kifogásolására; |
| --- | --- |

D.

mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról szóló értesítéstől számítva három hónap áll a Parlament és a Tanács rendelkezésére e jogi aktus kifogásolására;

| E. | mivel a Bizottság 2020. november 6-án értesítést küldött a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról, és ezért a Parlament vagy a Tanács esetleges kifogásaira rendelkezésre álló három hónapos időszak 2021. január 1-je, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésére meghatározott időpont után jár le; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság 2020. november 6-án értesítést küldött a felhatalmazáson alapuló jogi aktusról, és ezért a Parlament vagy a Tanács esetleges kifogásaira rendelkezésre álló három hónapos időszak 2021. január 1-je, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésére meghatározott időpont után jár le;

| F. | mivel semmi nem indokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elleni kifogást; |
| --- | --- |

F.

mivel semmi nem indokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elleni kifogást;

| 1. | kijelenti, hogy felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

---

2020. december 16., szerda

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/233 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/233

---

P9_TA(2020)0354

Az EMVA-ból és az EMGA-ból 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és azok 2021. évben való alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0581), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2019)0581),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C9-0162/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C9-0162/2019),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2020. február 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2020. február 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. május 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2020. május 7-i véleményére (2),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, és a Tanács a Parlament álláspontjának jóváhagyásáról szóló tájékoztatására, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, és a Tanács a Parlament álláspontjának jóváhagyásáról szóló tájékoztatására, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0101/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0101/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL C 109., 2020.4.1., 1. o.

(2)  HL C 232., 2020.7.14., 29. o.

---

P9_TC1-COD(2019)0254

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2220 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata a KAP átmeneti szabályairól és a többéves pénzügyi keretről

Válságtartalék

2014-es létrehozása óta a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékot soha nem aktiválták az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkében előírt pénzügyi fegyelmi mechanizmus miatt, amely szerint e tartalék finanszírozását minden év elején a közvetlen kifizetések teljes összegéből kell lehívni. A fel nem használt összegek az év végén visszakerülnek a közvetlen kifizetésekhez. Ennek következtében a tartalékot soha nem használták fel, hogy elkerüljék a források visszatartását a mezőgazdasági termelőktől.

Az a tény, hogy az azzal a céllal létrehozott tartalékot, hogy segítsen a mezőgazdasági termelőknek ár- vagy piaci instabilitás esetén, soha nem aktiválták a tartalék pénzügyi struktúrájának és működésének korlátozottságát bizonyítja. A jelentős piaci zavarokat okozó gazdasági, valamint kedvezőtlen éghajlati és egészségügyi helyzetek egyre gyakoribbá válása azt mutatja, hogy sürgősen szükség van egy valóban működőképes válságtartalék-alapra, amelyet rugalmas és hatékony módon lehet aktiválni és rendelkezésre bocsátani.

Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy egy teljes mértékben finanszírozott válságtartalék, amelyre először 400 millió eurót különítenek el az EMGA és az EMVA költségvetésén felül, és amely halmozódik a fel nem használt pénzeszközök átvitelével a programozási időszak következő évére, hatékonyabban működne és nagyobb hatást váltana ki, mivel időben segítséget nyújtana a válságok során és finanszírozná az érintett ágazatok célzott intézkedéseit.

A POSEI és az égei-tengeri szigetek

Földrajzi helyzetükből, különösen távoli fekvésükből, szigetjellegükből, kis méretükből, kedvezőtlen domborzati viszonyokból és éghajlatukból adódóan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók sajátos társadalmi-gazdasági problémákkal szembesülnek a fogyasztás, illetve a mezőgazdasági termelés szempontjából alapvető élelmiszerek és mezőgazdasági termékek kínálata terén. A 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az említett cikk rendelkezéseinek megfelelően egyedi intézkedéseket állapított meg a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan az említett egyedi helyzet által okozott nehézségek orvoslására. Ezenkívül a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszere is ugyanezekkel a kérdésekkel foglalkozik, de más földrajzi helyszínen.

Mivel e régiókban és szigeteken fontos szerepet játszanak az egyedi intézkedések és lehetőségek a különleges támogatás szintje döntő fontosságú ezen intézkedések sikeres végrehajtásához. Ezért, figyelembe véve a Bizottság által e régióknak és szigeteknek korábban tett nyilvános kötelezettségvállalásokat, az Európai Parlament kéri az 228/2013/EU és 229/2013/EU rendeletek alapján működő, nagyon sikeres programok zavartalan folytatását, valamint az e régióknak és szigeteknek nyújtott támogatás jelenlegi szintjének fenntartását. Ily módon az Unió szolidaritásáról és elkötelezettségéről tenne tanúbizonyságot a sajátos hátrányokkal küzdő régiók és szigetek iránt.

Az Európai Parlament nyilatkozata a legkülső régiók szakmaközi szervezeteiről

Tekintettel rendkívül kis méretükre és szigetjellegükre, a legkülső régiók helyi piacai különösen ki vannak téve az Unió többi részéből vagy harmadik országokból érkező importhoz kapcsolódó áringadozásoknak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke elismeri a legkülső régiók sajátos szükségleteit, és meghatározza egy olyan jogi keret alapjait, amely segíti azokat sajátos helyzetük kezelésében. Ezzel a kérdéssel az 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet is foglalkozik. Mivel a szakmaközi szervezetek igénybevétele lehetőséget teremtett a legkülső régiók mezőgazdasági termelői ágazatai sajátos igényeinek kielégítésére, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása terén már most rugalmasságot kell biztosítani ezekben a régiókban annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az ezen átmeneti rendelet által e régiók számára biztosított forrásokat. Ezért az 1308/2013/EU rendelet 157. cikke értelmében elismert és reprezentatívnak tekintett szakmaközi szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy megtegyék a szükséges kollektív intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a helyi termelés versenyképes és fenntartható maradjon a szóban forgó helyi piacokon. E célból az Európai Parlament – az EUMSZ 28., 29. és 110. cikke, valamint az 1308/2013/EU rendelet 165. cikke ellenére, és az említett rendelet 164. cikkének sérelme nélkül, és az EUMSZ 349. cikkének az Európai Unió Bírósága által a C-132/14–C-136/14. sz. egyesített ügyekben hozott ítéletében értelmezett értelmezése alapján – hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden megfelelő eszközt megvizsgáljanak annak érdekében, hogy az érintett tagállamok – a kiterjesztett szakmaközi megállapodások keretében és az érintett érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően – lehetővé tegyék az érintett szakmaközi szervezetben tagsággal nem rendelkező, de a szóban forgó helyi piacon működő egyéni gazdasági szereplők vagy gazdasági szereplők csoportjai számára – származásuktól függetlenül – az adott szervezet számára a tagjai által fizetendő pénzügyi hozzájárulások egészének vagy egy részének befizetését, beleértve azokat az eseteket is, amikor az említett hozzájárulásokból származó bevételek csak a helyi termelés fenntartását szolgálják, vagy amikor a hozzájárulásokat a forgalmazási folyamat más szakaszában szedik be.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a legkülső régiókról és a kisebb égei-tengeri szigetekről

Az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet:

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkével és a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések fontosságára e régiók sajátosságainak figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkével és a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedések fontosságára e régiók sajátosságainak figyelembevétele érdekében;

| — | a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott egyedi mezőgazdasági intézkedések jelentőségére a kisebb égei-tengeri szigetek szempontjából; és |
| --- | --- |

—

a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján létrehozott egyedi mezőgazdasági intézkedések jelentőségére a kisebb égei-tengeri szigetek szempontjából; és

| — | hogy fenti kérdések indokolják e régiók és szigetek különleges támogatását a megfelelő intézkedések végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

—

hogy fenti kérdések indokolják e régiók és szigetek különleges támogatását a megfelelő intézkedések végrehajtása érdekében.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a POSEI finanszírozásáról és a kisebb égei-tengeri szigetekről

Az Európai Parlament és a Tanács hangsúlyozza, hogy a POSEI-re és a kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó, ezen átmeneti rendeletben foglalt, 2021-re és 2022-ra vonatkozó uniós finanszírozási rendelkezések kivételesek, tükrözik a körülmények sajátosságait, és nem teremtenek precedenst sem a KAP jövőbeli finanszírozására, sem a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre, sem pedig a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan.

A Bizottság nyilatkozata az olívaolajra vonatkozó forgalmazási szabályokról

A Bizottság tudomásul veszi a Parlament és a Tanács közötti politikai megállapodást a Parlament 106. módosításáról, amely révén a KPSZ-rendelet kiegészül az olívaolaj-ágazatra vonatkozó új 167a. cikkel. A Bizottság megállapítja, hogy ez a Parlament és a Tanács által elfogadott módosítás nincs összhangban a jelenlegi szabályok folytonosságának – az átmeneti rendeletre érvényes – elvével, anyagi jogi jellegű módosítás, melyet a társjogalkotók a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 15. pontjában előírt hatásvizsgálat nélkül illesztettek be. A Bizottság emlékeztet a mezőgazdasági ágazatban folyó hatékony verseny védelmére vonatkozó kötelezettségvállalására, és teljeskörűen érvényesíti a közös agrárpolitikának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében meghatározott célkitűzéseit.

A Bizottság nyilatkozata a hátrányos természeti adottságú területeknek szánt kifizetésekről

A Bizottság tudomásul veszi a társjogalkotók közötti azon megállapodást, mely szerint az ERI-alapokat – az EMVA-ba integrálva – fel lehet használni a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb specifikus hátrányokkal rendelkező területekhez kapcsolódó kifizetések (ANC-kifizetések) finanszírozására.

A Bizottság már hangot adott aggályainak azzal kapcsolatban, hogy az ANC-kifizetések csak korlátozott mértékben járulnak hozzá a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez, figyelembe véve, hogy a mezőgazdasági termelőknek nem kell semmilyen konkrét gyakorlatot folytatniuk ahhoz, hogy támogatásban részesüljenek. Ezért az ANC-kifizetések felvétele az ERI-alapok környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez való hozzájárulásra szánt részébe nem tekinthető precedensnek a jövőbeli KAP-ról szóló tárgyalások során.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/237 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/237

---

P9_TA(2020)0355

A Covid19-világjárvány keretében nyújtott kiegészítő források: REACT-EU ***I

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében a Covid19-világjárvány okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató rendkívüli kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0451), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0451),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 177. cikkére és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 177. cikkére és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0149/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2020. július 13-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2020. július 13-i véleményére (1),

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2020. október 14-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2020. október 14-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács a Parlament álláspontjának jóváhagyásáról szóló tájékoztatására, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács a Parlament álláspontjának jóváhagyásáról szóló tájékoztatására, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság (A9-0150/2020) jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság (A9-0150/2020) jelentésére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 272., 2020.8.17., 1. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2020)0101

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 16-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2221 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/238 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/238

---

P9_TA(2020)0356

Rendelet az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén való védelméről ***II

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 445/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09980/1/2020 – C9-0407/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09980/1/2020 – C9-0407/2020),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2018. augusztus 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2018. augusztus 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2020)0843), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2020)0843),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0324) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0324) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0262/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0262/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL C 291., 2018.8.17., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2019.4.4., P8_TA(2019)0349.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata

A Bizottság kezdeményezési jogának sérelme nélkül, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy fontolóra veszi e rendelet tartalmának beépítését a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletbe (a költségvetési rendelet) annak következő felülvizsgálatakor.

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság beleegyezik, hogy fontolóra veszi, hogy az e rendelet alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat csatoljon.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/240 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/240

---

P9_TA(2020)0357

A Tanács rendelete a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről ***

Az Európai Parlament 2020. december 16-i jogalkotási állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2021/C 445/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (09970/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (09970/2020),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0409/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0409/2020),

| — | tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret – A Parlament álláspontja a megállapodás érdekében” című, 2018. november 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” című, 2019. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a saját források: ideje megfelelni a polgárok elvárásainak” című, 2019. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2020. július 17–21-i rendkívüli ülésének következtetéseiről szóló, 2020. július 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 92. cikkére, 105. cikkének (1) bekezdésére és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 92. cikkére, 105. cikkének (1) bekezdésére és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A9-0260/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására (A9-0260/2020),

| 1. | egyetért a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, ezen állásfoglaláshoz csatolt tanácsi rendelettervezettel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével és a Bizottság elnökével együtt írja alá az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozatát az uniós költségvetésre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, az EUMSZ 122. cikkén alapuló új javaslatok költségvetési vizsgálatáról; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  HL C 363., 2020.10.28., 179. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0032

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0206.

---

1. MELLÉKLET: A TANÁCS RENDELETTERVEZETE A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERETRŐL

A TANÁCS (EU, Euratom) 2020/... RENDELETE

(...)

a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 312. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Figyelembe véve azt, hogy a középtávú beruházások előkészítéséhez és megvalósításához megfelelő szintű kiszámíthatóság szükséges, a többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: MFF) időtartamát 2021. január 1-jével kezdődően hét évre kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

Figyelembe véve azt, hogy a középtávú beruházások előkészítéséhez és megvalósításához megfelelő szintű kiszámíthatóság szükséges, a többéves pénzügyi keret (a továbbiakban: MFF) időtartamát 2021. január 1-jével kezdődően hét évre kell megállapítani.

| (2) | A Covid19-válság gazdasági hatása miatt az Uniónak olyan hosszú távú pénzügyi keretet kell biztosítania, amely előkészíti a zöld és digitális jövőre való méltányos és inkluzív átállást, támogatja az Unió hosszú távú stratégiai autonómiáját, és ellenállóvá teszi az Uniót a jövőbeli sokkhatásokkal szemben. |
| --- | --- |

(2)

A Covid19-válság gazdasági hatása miatt az Uniónak olyan hosszú távú pénzügyi keretet kell biztosítania, amely előkészíti a zöld és digitális jövőre való méltányos és inkluzív átállást, támogatja az Unió hosszú távú stratégiai autonómiáját, és ellenállóvá teszi az Uniót a jövőbeli sokkhatásokkal szemben.

| (3) | A kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozóan kiadási kategóriánként e rendeletben megállapított, valamint a kifizetési előirányzatokra vonatkozóan e rendeletben megállapított éves felső határoknak tiszteletben kell tartaniuk a kötelezettségvállalások és a saját források alkalmazandó felső határait, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311. cikke harmadik bekezdésének megfelelően elfogadott, az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló hatályos tanácsi határozattal (a továbbiakban: a saját forrásokról szóló határozat) összhangban kerülnek meghatározásra. |
| --- | --- |

(3)

A kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozóan kiadási kategóriánként e rendeletben megállapított, valamint a kifizetési előirányzatokra vonatkozóan e rendeletben megállapított éves felső határoknak tiszteletben kell tartaniuk a kötelezettségvállalások és a saját források alkalmazandó felső határait, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311. cikke harmadik bekezdésének megfelelően elfogadott, az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló hatályos tanácsi határozattal (a továbbiakban: a saját forrásokról szóló határozat) összhangban kerülnek meghatározásra.

| (4) | Amennyiben szükséges az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 220. cikke (1) bekezdésével összhangban engedélyezett, a tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozóan az Unió általános költségvetése keretében adott biztosítékok felszabadítása, a szükséges összeget az MFF kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataira vonatkozó felső határokat meghaladóan, a saját források felső határának egyidejű tiszteletben tartása mellett kell biztosítani. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben szükséges az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 220. cikke (1) bekezdésével összhangban engedélyezett, a tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozóan az Unió általános költségvetése keretében adott biztosítékok felszabadítása, a szükséges összeget az MFF kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataira vonatkozó felső határokat meghaladóan, a saját források felső határának egyidejű tiszteletben tartása mellett kell biztosítani.

| (5) | Az MFF-ben nem kell figyelembe venni a költségvetési rendelet szerinti címzett bevételből finanszírozandó költségvetési tételeket. |
| --- | --- |

(5)

Az MFF-ben nem kell figyelembe venni a költségvetési rendelet szerinti címzett bevételből finanszírozandó költségvetési tételeket.

| (6) | Az MFF-et 2018-as árakon kell megállapítani. Meg kell állapítani azokat a szabályokat is, amelyek az MFF-nek a rendelkezésre álló felső határok és mozgásterek újraszámítása esetén szükséges éves technikai kiigazítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

Az MFF-et 2018-as árakon kell megállapítani. Meg kell állapítani azokat a szabályokat is, amelyek az MFF-nek a rendelkezésre álló felső határok és mozgásterek újraszámítása esetén szükséges éves technikai kiigazítására vonatkoznak.

| (7) | Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre is, amelyek az MFF kiigazítását tehetik szükségessé. Ezek a kiigazítások eredhetnek az új szabályok vagy megosztott irányítással végrehajtott programok késedelmes elfogadásából, a gondos gazdasági kormányzáshoz kapcsolódó intézkedésekből vagy az uniós költségvetés védelmét célzó általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedésekből. Szabályokat kell továbbá megállapítani a programspecifikus kiigazítások mechanizmusára vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(7)

Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre is, amelyek az MFF kiigazítását tehetik szükségessé. Ezek a kiigazítások eredhetnek az új szabályok vagy megosztott irányítással végrehajtott programok késedelmes elfogadásából, a gondos gazdasági kormányzáshoz kapcsolódó intézkedésekből vagy az uniós költségvetés védelmét célzó általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedésekből. Szabályokat kell továbbá megállapítani a programspecifikus kiigazítások mechanizmusára vonatkozóan is.

| (8) | Konkrét és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot kell megvalósítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy az EUMSZ 323. cikkének megfelelően teljesíthesse kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(8)

Konkrét és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot kell megvalósítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy az EUMSZ 323. cikkének megfelelően teljesíthesse kötelezettségeit.

| (9) | A következő tematikus speciális eszközök szükségesek ahhoz, hogy az Unió meghatározott, előre nem látható helyzetekre vagy következményekre reagálni tudjon és ezáltal lehetővé váljon a költségvetési eljárás zavartalan lefolytatása: az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék, valamint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék. A szolidaritási és sürgősségisegély-tartaléknak nem az a célja, hogy a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő piaci válsághelyzetek következményeit kezelje. |
| --- | --- |

(9)

A következő tematikus speciális eszközök szükségesek ahhoz, hogy az Unió meghatározott, előre nem látható helyzetekre vagy következményekre reagálni tudjon és ezáltal lehetővé váljon a költségvetési eljárás zavartalan lefolytatása: az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék, valamint a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék. A szolidaritási és sürgősségisegély-tartaléknak nem az a célja, hogy a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő piaci válsághelyzetek következményeit kezelje.

| (10) | A következő nem tematikus speciális eszközök a rugalmasság további növeléséhez szükségesek: az egységes tartalékeszköz és a Rugalmassági Eszköz. Az egységes tartalékeszköznek lehetővé kell tennie a kötelezettségvállalási, illetve kifizetési előirányzatok felső korlátja alatt rendelkezésre álló mozgástérnek a pénzügyi évek közötti, valamint a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében az MFF fejezetei közötti átcsoportosítását, az MFF teljes időszakára vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok MFF szerinti felső korlátai teljes összegének túllépése nélkül. A Rugalmassági Eszköznek előre nem látható konkrét kiadások finanszírozását kell lehetővé tennie egy adott költségvetési évben. |
| --- | --- |

(10)

A következő nem tematikus speciális eszközök a rugalmasság további növeléséhez szükségesek: az egységes tartalékeszköz és a Rugalmassági Eszköz. Az egységes tartalékeszköznek lehetővé kell tennie a kötelezettségvállalási, illetve kifizetési előirányzatok felső korlátja alatt rendelkezésre álló mozgástérnek a pénzügyi évek közötti, valamint a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében az MFF fejezetei közötti átcsoportosítását, az MFF teljes időszakára vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok MFF szerinti felső korlátai teljes összegének túllépése nélkül. A Rugalmassági Eszköznek előre nem látható konkrét kiadások finanszírozását kell lehetővé tennie egy adott költségvetési évben.

| (11) | Külön rendelkezéseket kell bevezetni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésbe az MFF-ben megállapított felső határokat meghaladóan is be lehessen állítani a kötelezettségvállalási előirányzatokat és a megfelelő kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

(11)

Külön rendelkezéseket kell bevezetni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésbe az MFF-ben megállapított felső határokat meghaladóan is be lehessen állítani a kötelezettségvállalási előirányzatokat és a megfelelő kifizetési előirányzatokat.

| (12) | Rendelkezni szükséges az MFF felülvizsgálatáról arra az esetre, ha sor kerülne a Szerződések – költségvetési vonzatokkal járó – felülvizsgálatára, Ciprus újraegyesítésére vagy az Unió bővítésére, valamint a költségvetés végrehajtásának fényében is. |
| --- | --- |

(12)

Rendelkezni szükséges az MFF felülvizsgálatáról arra az esetre, ha sor kerülne a Szerződések – költségvetési vonzatokkal járó – felülvizsgálatára, Ciprus újraegyesítésére vagy az Unió bővítésére, valamint a költségvetés végrehajtásának fényében is.

| (13) | E rendelet felülvizsgálatára olyan előre nem látható eseményekkel kapcsolatban is szükség lehet, amelyek az MFF-ben meghatározott korlátokon belül nem kezelhetők. Ezért rendelkezni kell az MFF ilyen esetekben történő felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet felülvizsgálatára olyan előre nem látható eseményekkel kapcsolatban is szükség lehet, amelyek az MFF-ben meghatározott korlátokon belül nem kezelhetők. Ezért rendelkezni kell az MFF ilyen esetekben történő felülvizsgálatáról.

| (14) | Külön szabályokat kell meghatározni az MFF időtartamát jelentősen meghaladó nagyprojektek kezelésére vonatkozóan is. Meg kell állapítani az Unió általános költségvetéséből ezekre a projektekre fordítandó hozzájárulás maximális összegét, biztosítva ezáltal, hogy azok ne befolyásolják az említett költségvetésből finanszírozott egyéb projekteket. |
| --- | --- |

(14)

Külön szabályokat kell meghatározni az MFF időtartamát jelentősen meghaladó nagyprojektek kezelésére vonatkozóan is. Meg kell állapítani az Unió általános költségvetéséből ezekre a projektekre fordítandó hozzájárulás maximális összegét, biztosítva ezáltal, hogy azok ne befolyásolják az említett költségvetésből finanszírozott egyéb projekteket.

| (15) | Meg kell határozni a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés általános szabályait tiszteletben tartva eközben az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak (a továbbiakban: az intézmények) a Szerződésekben lefektetett költségvetési hatásköreit és az átláthatósági követelményeket. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell határozni a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés általános szabályait tiszteletben tartva eközben az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak (a továbbiakban: az intézmények) a Szerződésekben lefektetett költségvetési hatásköreit és az átláthatósági követelményeket.

| (16) | A Bizottságnak 2025. július 1-je előtt elő kell terjesztenie az új többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatot annak érdekében, hogy az intézmények a következő többéves pénzügyi keret kezdetét megelőzően kellő időben elfogadhassák azt. Az EUMSZ 312. cikke (4) bekezdésének megfelelően, ha az MFF e rendeletben meghatározott időtartamának végéig nem kerül elfogadásra új többéves pénzügyi keret, akkor az e rendeletben meghatározott, az MFF utolsó évének megfelelő felső határok alkalmazása meghosszabbodik, |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak 2025. július 1-je előtt elő kell terjesztenie az új többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatot annak érdekében, hogy az intézmények a következő többéves pénzügyi keret kezdetét megelőzően kellő időben elfogadhassák azt. Az EUMSZ 312. cikke (4) bekezdésének megfelelően, ha az MFF e rendeletben meghatározott időtartamának végéig nem kerül elfogadásra új többéves pénzügyi keret, akkor az e rendeletben meghatározott, az MFF utolsó évének megfelelő felső határok alkalmazása meghosszabbodik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Többéves pénzügyi keret

Ez a rendelet megállapítja a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet (a továbbiakban: MFF).

2. cikk

Az MFF felső határainak tiszteletben tartása

(1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények) minden egyes költségvetési eljárás, valamint az adott évre vonatkozó költségvetés végrehajtása során tiszteletben tartja az I. mellékletben rögzített éves kiadási felső határokat (a továbbiakban: az MFF felső határai).

A 3. fejezeten belüli, az I. mellékletben meghatározott részleges felső határ a közös agrárpolitika (KAP) két pillére közötti rugalmasság sérelme nélkül kerül megállapításra. A KAP I. pillérére alkalmazandó, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően kiigazított felső határt a vonatkozó jogi aktusban kell meghatározni, az MFF-et pedig ennek megfelelően ki kell igazítani, az e rendelet 4. cikkében meghatározott technikai kiigazítások keretében.

(2)   Amennyiben szükségessé válik a 8., a 9., a 10. és a 12. cikkben meghatározott speciális eszközök forrásainak igénybevétele, a kötelezettségvállalási előirányzatokat és a megfelelő kifizetési előirányzatokat az MFF vonatkozó felső határait meghaladóan kell beállítani a költségvetésbe.

Amennyiben szükségessé válik a 11. cikkben meghatározott egységes tartalékeszköz forrásainak igénybevétele, a kötelezettségvállalási előirányzatokat és a megfelelő kifizetési előirányzatokat az MFF adott évre vonatkozó felső határait meghaladóan kell beállítani a költségvetésbe.

(3)   Amennyiben fel kell szabadítani a költségvetési rendelet 220. cikkének (1) bekezdésével összhangban engedélyezett, tagállamoknak való pénzügyi támogatásnyújtásra szolgáló biztosítékokat, a szükséges összeget az MFF-ben rögzített felső határokat meghaladóan kell biztosítani.

3. cikk

A saját források felső határának tiszteletben tartása

(1)   A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítást és minden egyéb kiigazítás és felülvizsgálat figyelembevételét, valamint a 2. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazását követően az MFF egyetlen évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely meghaladja az EUMSZ 311. cikke harmadik bekezdésével összhangban elfogadott, az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló hatályos tanácsi határozatban (a továbbiakban: a sajátforrás-határozat) megállapított, saját forrásokra vonatkozó felső határt.

(2)   Szükség esetén az MFF-ben rögzített felső határokat csökkenteni kell a saját forrásokról szóló határozatban megállapított felső határnak való megfelelés biztosítása érdekében.

2. fejezet

fejezet

Az MFF kiigazításai

Az MFF kiigazításai

4. cikk

Technikai kiigazítások

(1)   A Bizottság minden évben, az n+1. év költségvetési eljárását megelőzően, az alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre az MFF-ben:

| a) | n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok felső határait és teljes összegét; |
| --- | --- |

a)

n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok felső határait és teljes összegét;

| b) | kiszámítja a saját forrásokra vonatkozóan a saját forrásokról szóló határozatban rögzített felső határ alatt rendelkezésre álló mozgásteret; |
| --- | --- |

b)

kiszámítja a saját forrásokra vonatkozóan a saját forrásokról szóló határozatban rögzített felső határ alatt rendelkezésre álló mozgásteret;

| c) | kiszámítja az egységes tartalékeszköz keretében a 11. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említettek szerint rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok összegét, valamint a 11. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett teljes maximális összeget; |
| --- | --- |

c)

kiszámítja az egységes tartalékeszköz keretében a 11. cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említettek szerint rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok összegét, valamint a 11. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett teljes maximális összeget;

| d) | kiszámítja az egységes tartalékeszköz keretében a 11. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említettek szerint rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok felső határának kiigazítását, valamint a 11. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett teljes maximális összeget; |
| --- | --- |

d)

kiszámítja az egységes tartalékeszköz keretében a 11. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említettek szerint rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok felső határának kiigazítását, valamint a 11. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett teljes maximális összeget;

| e) | kiszámítja az 5. cikk (1) bekezdésében említett, egyedi programokra vonatkozó kiegészítő allokációkat, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett éves kiigazítás eredményét. |
| --- | --- |

e)

kiszámítja az 5. cikk (1) bekezdésében említett, egyedi programokra vonatkozó kiegészítő allokációkat, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett éves kiigazítás eredményét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett technikai kiigazításokat a Bizottság rögzített, évi 2 %-os deflátor alkalmazásával hajtja végre.

(3)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az (1) bekezdésben említett technikai kiigazítások eredményéről, valamint az azok alapjául szolgáló gazdasági előrejelzésekről.

(4)   A 6. és a 7. cikk sérelme nélkül, az érintett évre vonatkozóan nem végezhető további technikai kiigazítás sem az év során, sem utólagos kiigazításként a következő években.

5. cikk

Programspecifikus kiigazítások

(1)   Az uniós intézmények által az 1/2003/EK (3) és a 139/2004/EK (4) tanácsi rendelet alapján kiszabott bírságokból származó bevétel összegével egyenlő összeget – amelyet a költségvetési rendelet 107. cikkével összhangban, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (5) 141. cikkének (1) bekezdésében említett, az n-1. évre vonatkozó összeg levonását követően be kell állítani az n-1. év költségvetésébe – rendelkezésre kell bocsátani a következőkre vonatkozó kiegészítő allokációként:

| a) | a II. mellékletben felsorolt programokra vonatkozó, az n+1. évre szóló kötelezettségvállalási előirányzatok a 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag, a II. melléklet táblázatának „Elosztási kulcs” elnevezésű oszlopában az említett programok tekintetében meghatározott százalékarányoknak megfelelően, valamint |
| --- | --- |

a)

a II. mellékletben felsorolt programokra vonatkozó, az n+1. évre szóló kötelezettségvállalási előirányzatok a 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag, a II. melléklet táblázatának „Elosztási kulcs” elnevezésű oszlopában az említett programok tekintetében meghatározott százalékarányoknak megfelelően, valamint

| b) | az n+1. évre vonatkozó kifizetési előirányzatok a 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag. |
| --- | --- |

b)

az n+1. évre vonatkozó kifizetési előirányzatok a 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag.

A 2022–2027-es időszakra szóló kiegészítő allokációk teljes összege mind a kötelezettségvállalási, mind pedig a kifizetési előirányzatok tekintetében 11 000 millió EUR (2018-as árakon). A 2022 és 2026 közötti évek mindegyikére vonatkozóan a kiegészítő allokációk éves összege mind a kötelezettségvállalási, mind pedig a kifizetési előirányzatok tekintetében legalább 1 500 millió EUR (2018-as árakon) és legfeljebb 2 000 millió EUR (2018-as árakon).

A programokhoz tartozó kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó, a 2022–2027-es időszakra szóló kiegészítő allokációk teljes összegét a II. melléklet táblázatának „Az 5. cikk szerinti, a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó kiegészítő allokáció teljes összege” elnevezésű oszlopa tartalmazza.

(2)   A 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag az n+1. évi megfelelő költségvetési fejezetek kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határait az (1) bekezdésben meghatározott kiegészítő allokációknak megfelelő összegekkel növelve ki kell igazítani, a II. melléklet táblázatának „Elosztási kulcs” elnevezésű oszlopában az adott fejezetek tekintetében meghatározott százalékarányoknak megfelelően. A 2022. évtől kezdődően a 2027. évvel bezárólag az n+1. évi kifizetési előirányzatok felső határait az (1) bekezdésben meghatározott kiegészítő allokációknak megfelelő összegekkel növelve automatikusan ki kell igazítani.

6. cikk

A gondos gazdasági kormányzáshoz vagy az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerhez kapcsolódó intézkedésekkel összefüggő kiigazítások

(1)   Abban az esetben, ha a vonatkozó alap-jogiaktussal összhangban megszüntetik az uniós forrásokat érintő költségvetési kötelezettségvállalásoknak a gondos gazdasági kormányzáshoz kapcsolódó intézkedésekkel vagy az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedésekkel összefüggésben történő felfüggesztését, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összeget át kell vinni a következő évekre és az MFF vonatkozó felső határait ennek megfelelően ki kell igazítani.

(2)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az (1) bekezdés szerinti esetleges kiigazítások eredményéről.

(3)   Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem állíthatók be az n+2. évnél későbbi általános uniós költségvetésbe.

7. cikk

Az új szabályokat vagy megosztott irányítás alá tartozó programokat követő kiigazítások

(1)   Amennyiben a strukturális alapok, a Kohéziós Alap, a Méltányos Átállást Támogató Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, a Belső Biztonsági Alap, valamint az Integrált Határigazgatási Alap Határigazgatási és Vízumeszköze új szabályainak vagy megosztott irányítással végrehajtott programjainak elfogadására 2021. január 1-je után kerül sor, a 2021-ben fel nem használt allokált forrásoknak megfelelő összegeket egyenlő arányban át kell vinni a 2022 és 2025 közötti évek mindegyikére, és az MFF vonatkozó felső határait ennek megfelelően ki kell igazítani.

(2)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az (1) bekezdés szerinti esetleges kiigazítások eredményéről.

3. fejezet

fejezet

Speciális eszközök

Speciális eszközök

1. SZAKASZ

SZAKASZ

TEMATIKUS SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

TEMATIKUS SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

8. cikk

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

(1)   Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – amelynek célkitűzéseit és hatályát az (EU Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet állapítja meg – éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t.

(2)   Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra vonatkozó előirányzatokat céltartalékként kell beállítani az Unió általános költségvetésébe.

9. cikk

Szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék

(1)   A szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék az alábbiak finanszírozására használható fel:

| a) | támogatás jelentős súlyos katasztrófákból eredő vészhelyzetekre való reagálás céljára az Európai Unió Szolidaritási Alapjának hatályán belüli esetekben, mely alap célkitűzéseit és hatályát a 2012/2002/EK tanácsi rendelet (6) határozza meg; valamint |
| --- | --- |

a)

támogatás jelentős súlyos katasztrófákból eredő vészhelyzetekre való reagálás céljára az Európai Unió Szolidaritási Alapjának hatályán belüli esetekben, mely alap célkitűzéseit és hatályát a 2012/2002/EK tanácsi rendelet (6) határozza meg; valamint

| b) | gyors reagálás az Unión belül vagy harmadik országokban olyan események nyomán felmerülő konkrét sürgősségi igényekre, amelyek a költségvetés megállapításakor nem voltak előreláthatóak, mindenekelőtt szükséghelyzeti reagálási és támogatási műveletekre az a) pont hatályán kívüli természeti katasztrófákat, ember által okozott katasztrófákat, humanitárius válsághelyzeteket, komoly köz-, állat- és növényegészségügyi veszélyeket követően, valamint az Unió külső határain keletkező migrációs áramlásokból adódó jelentős nyomásnak való kitettség helyzeteiben – amennyiben a körülmények ezt megkívánják. |
| --- | --- |

b)

gyors reagálás az Unión belül vagy harmadik országokban olyan események nyomán felmerülő konkrét sürgősségi igényekre, amelyek a költségvetés megállapításakor nem voltak előreláthatóak, mindenekelőtt szükséghelyzeti reagálási és támogatási műveletekre az a) pont hatályán kívüli természeti katasztrófákat, ember által okozott katasztrófákat, humanitárius válsághelyzeteket, komoly köz-, állat- és növényegészségügyi veszélyeket követően, valamint az Unió külső határain keletkező migrációs áramlásokból adódó jelentős nyomásnak való kitettség helyzeteiben – amennyiben a körülmények ezt megkívánják.

(2)   A szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék éves összege nem haladhatja meg a (2018-as árakon számított) 1 200 millió EUR-t. Az éves összegnek az n. évben fel nem használt bármely része legkésőbb az n+1. évben használható fel. Az éves összegnek az előző évből megmaradt részét kell először lehívni. Az n. évi éves összeg bármely azon része, amelyet az n+1. évben nem használnak fel, megszűnik.

(3)   A szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékra vonatkozó előirányzatokat céltartalékként kell beállítani az Unió általános költségvetésébe.

(4)   Minden év október 1-jén a (2) bekezdésben említett éves összeg legalább egynegyedének rendelkezésre kell állnia az adott év végéig felmerülő igények fedezésére.

Az első albekezdés sérelme nélkül, az évente szeptember 1-jéig rendelkezésre álló teljes összegnek legfeljebb az alábbi százalékai vehetők igénybe:

| — | 50 % az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatásra; az így kiszámított összeget csökkenteni kell az előző évben az (5) bekezdés alkalmazásában igénybe vett összegekkel; |
| --- | --- |

—

50 % az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatásra; az így kiszámított összeget csökkenteni kell az előző évben az (5) bekezdés alkalmazásában igénybe vett összegekkel;

| — | 35 % az (1) bekezdés b) pontja szerint harmadik országoknak nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

—

35 % az (1) bekezdés b) pontja szerint harmadik országoknak nyújtott támogatásra;

| — | 15 % az (1) bekezdés b) pontja szerint az Unión belül nyújtott támogatásra. |
| --- | --- |

—

15 % az (1) bekezdés b) pontja szerint az Unión belül nyújtott támogatásra.

Az első albekezdés sérelme nélkül, az évente szeptember 1-jéig rendelkezésre álló összeg fennmaradó része felhasználható a második albekezdésben említett támogatások céljára az adott év végéig felmerülő igények fedezésére.

(5)   Kivételes esetekben, ha a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékban fennmaradó, rendelkezésre álló pénzügyi erőforrások nem elegendők a segítségnyújtáshoz szükséges összegeknek az (1) bekezdés a) pontjában említett katasztrófa bekövetkezésének az évében való fedezéséhez, a Bizottság javaslatot tehet a különbözetnek a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékban a következő évre rendelkezésre álló éves összegből való finanszírozására legfeljebb (2018-as árakon számított) 400 millió EUR összegig.

10. cikk

A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék

(1)   Azoknak az előre nem látott, negatív következményeknek a kezelése céljára, amelyek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépése által legsúlyosabban érintett tagállamokban, valamint ágazatokban keletkeznek, a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék nyújt segítséget, a vonatkozó eszközben meghatározott feltételektől függően, valamint azokkal összhangban.

(2)   A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék összege nem haladhatja meg a (2018-as árakon számított) 5 000 millió EUR-t.

(3)   A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékra vonatkozó előirányzatokat céltartalékként kell beállítani az Unió általános költségvetésébe.

2. SZAKASZ

SZAKASZ

NEM TEMATIKUS SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

NEM TEMATIKUS SPECIÁLIS ESZKÖZÖK

11. cikk

Egységes tartalékeszköz

(1)   Az egységes tartalékeszköz tartalmazza:

| a) | 2022-től az MFF 2022–2027-es időszakra megállapított felső határain túl kötelezettségvállalási előirányzatokra rendelkezésre bocsátandó, az MFF n-1. évi felső határán belül még fennmaradó mozgástérnek megfelelő összegeket; |
| --- | --- |

a)

2022-től az MFF 2022–2027-es időszakra megállapított felső határain túl kötelezettségvállalási előirányzatokra rendelkezésre bocsátandó, az MFF n-1. évi felső határán belül még fennmaradó mozgástérnek megfelelő összegeket;

| b) | 2022-től a teljesített kifizetések és az MFF n-1. évi felső kifizetési határa közötti különbözetnek megfelelő összegeket, a 2022–2027-es időszakban az egyes évek felső kifizetési határának a felfelé történő kiigazítása céljából; valamint |
| --- | --- |

b)

2022-től a teljesített kifizetések és az MFF n-1. évi felső kifizetési határa közötti különbözetnek megfelelő összegeket, a 2022–2027-es időszakban az egyes évek felső kifizetési határának a felfelé történő kiigazítása céljából; valamint

| c) | az adott évben az MFF felső határán túl kötelezettségvállalási vagy kifizetési előirányzatokra – vagy adott esetben mindkettőre – rendelkezésre bocsátandó pótlólagos összegeket, melyek akkor bocsáthatók rendelkezésre, ha teljes mértékben ellentételezi őket a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében a folyó vagy későbbi pénzügyi évekre vonatkozó egy vagy több MFF-fejezeten belüli mozgástér, kifizetési előirányzatok esetében pedig a későbbi pénzügyi évekre vonatkozó felső kifizetési határon belüli mozgástér. |
| --- | --- |

c)

az adott évben az MFF felső határán túl kötelezettségvállalási vagy kifizetési előirányzatokra – vagy adott esetben mindkettőre – rendelkezésre bocsátandó pótlólagos összegeket, melyek akkor bocsáthatók rendelkezésre, ha teljes mértékben ellentételezi őket a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében a folyó vagy későbbi pénzügyi évekre vonatkozó egy vagy több MFF-fejezeten belüli mozgástér, kifizetési előirányzatok esetében pedig a későbbi pénzügyi évekre vonatkozó felső kifizetési határon belüli mozgástér.

Az első albekezdés c) pontjában említett összegek csak akkor vehetők igénybe, ha az említett albekezdés a) vagy – adott esetben – b) pontja szerinti összegek nem elegendők, és kizárólag legvégső esetben vehetők igénybe előre nem látható körülményekre való reagálás céljából.

Az első albekezdése c) pontjának igénybevétele nem járhat az MFF folyó pénzügyi évek és a későbbi pénzügyi évek kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataira vonatkozó felső határai teljes összegének a túllépésével. Az említett pont szerinti ellentételező összegek tehát a továbbiakban már nem vehetők igénybe az MFF-ből.

(2)   Az egységes tartalékeszköznek az (1) bekezdés első albekezdésének a) és c) pontja szerinti igénybevétele egyik évben sem haladhatja meg összesítetten a következőket:

| a) | az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,04 %-át kötelezettségvállalási előirányzatokban, az MFF 4. cikkben említett éves technikai kiigazítása keretében alkalmazott számítás szerint; |
| --- | --- |

a)

az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,04 %-át kötelezettségvállalási előirányzatokban, az MFF 4. cikkben említett éves technikai kiigazítása keretében alkalmazott számítás szerint;

| b) | az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,03 %-át kifizetési előirányzatokban, az MFF 4. cikkben említett éves technikai kiigazítása keretében alkalmazott számítás szerint. |
| --- | --- |

b)

az Unió bruttó nemzeti jövedelmének 0,03 %-át kifizetési előirányzatokban, az MFF 4. cikkben említett éves technikai kiigazítása keretében alkalmazott számítás szerint.

Az egységes tartalékeszköz adott évi igénybevételének mindig összhangban kell lennie a saját forrásoknak a saját forrásokról szóló határozatban meghatározott felső határaival.

(3)   A 2025–2027-es időszakban az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett éves kiigazítások legfeljebb a következő (2018-as árakon számított) összegekkel haladhatják meg az adott évekre megállapított eredeti felső kifizetési határokat:

| — | 2025 – 8 000 millió EUR; |
| --- | --- |

—

2025 – 8 000 millió EUR;

| — | 2026 – 13 000 millió EUR; |
| --- | --- |

—

2026 – 13 000 millió EUR;

| — | 2027 – 15 000 millió EUR. |
| --- | --- |

—

2027 – 15 000 millió EUR.

Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett összegek hozzáadódnak az e bekezdés első albekezdésben említett maximális összegekhez.

Minden felfelé történő kiigazítást teljes mértékben ellentételezni kell az n–1. évre vonatkozó kifizetési felső határ megfelelő csökkentésével.

(4)   Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában említett összegeket az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 314. cikke szerinti költségvetési eljárás keretében igénybe veheti, hogy lehetővé tegye azoknak a kiadásoknak a finanszírozását, amelyek az MFF adott évben rendelkezésre álló megfelelő felső határán belül nem voltak finanszírozhatók.

Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett felfelé történő kiigazítást a Bizottság végzi el 2022-től kezdődően, a 4. cikkben említett technikai kiigazítás részeként.

12. cikk

Rugalmassági Eszköz

(1)   A Rugalmassági Eszköz az adott pénzügyi évbeli olyan konkrét, előre nem látott kiadások finanszírozására használható fel kötelezettségvállalási előirányzatok és azoknak megfelelő kifizetési előirányzatok formájában, amelyek egy vagy több más fejezet felső határán belül nem finanszírozhatók. A Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2018-as árakon) 915 millió EUR.

(2)   A Rugalmassági Eszköz éves összegének fel nem használt része legkésőbb az n+2. évben használható fel. Az éves összegnek az előző évekből megmaradt részeit kell először lehívni, időrendi sorrendben. Az n. évi éves összeg azon része, amelyet az n+2. évben nem használnak fel, megszűnik.

4. fejezet

fejezet

Az MFF felülvizsgálata

Az MFF felülvizsgálata

13. cikk

Az MFF felülvizsgálata

(1)   A 3. cikk (2) bekezdése és a 14–17. cikk sérelme nélkül, előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén az MFF a saját forrásoknak a sajátforrás-határozatban meghatározott felső határának tiszteletben tartása mellett felülvizsgálható.

(2)   Általános szabályként az MFF-nek az (1) bekezdéssel összhangban végzett felülvizsgálatára tett javaslatot az adott évre vagy az érintett évek közül az elsőre vonatkozó költségvetési eljárás kezdete előtt kell benyújtani és elfogadni.

(3)   Az MFF-nek az (1) bekezdéssel összhangban végzettfelülvizsgálatára tett javaslatban meg kell vizsgálni a kiadásoknak a felülvizsgálat által érintett fejezet alá tartozó programok közötti átcsoportosítási lehetőségeit, különös tekintettel az előirányzatok előreláthatólag nem teljes mértékű felhasználására.

(4)   Az MFF-nek az (1) bekezdéssel összhangban végzett felülvizsgálata során mindig figyelembe kell venni annak a lehetőségét, hogy adott fejezet felső határának emelését egy másik fejezet felső határának csökkentése ellentételezze.

(5)   Az MFF-nek az (1) bekezdéssel összhangban végzett felülvizsgálata során meg kell tartani a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti megfelelő kapcsolatot.

14. cikk

A végrehajtáshoz kapcsolódó felülvizsgálat

Az MFF technikai kiigazításának eredményeiről szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság adott esetben javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kifizetési előirányzatok teljes összegének azon felülvizsgálatára vonatkozóan, amelyet a végrehajtás fényében szükségesnek tart annak érdekében, hogy biztosítsa az éves felső kifizetési határok hatékony és eredményes kezelését, és különösen azok rendezett alakulását a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyítva.

15. cikk

A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata a Szerződések felülvizsgálata esetén

Amennyiben a Szerződések költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerül sor, az MFF-et ennek megfelelően felül kell vizsgálni.

16. cikk

A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata az Unió bővítése esetén

Amennyiben az Unióhoz való csatlakozásra vagy csatlakozásokra kerül sor, az MFF-et felül kell vizsgálni a csatlakozásból fakadó kiadási igények figyelembevétele céljából.

17. cikk

A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata Ciprus újraegyesítése esetén

Ciprus újraegyesítése esetén az MFF-et felül kell vizsgálni a ciprusi probléma átfogó rendezésének, valamint az újraegyesítést követő további finanszírozási igényeknek a figyelembevétele céljából.

5. fejezet

fejezet

Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához

Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához

18. cikk

Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához

(1)   A 2021–2027-es időszakban az Unió űrprogramjának és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó nagyprojektekre (2018-as árakon számítva) legfeljebb 13 202 millió EUR áll rendelkezésre az Unió általános költségvetéséből.

(2)   A 2021–2027-es időszakban a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor projektjére (ITER) (2018-as árakon számítva) legfeljebb 5 000 millió EUR áll rendelkezésre az Unió általános költségvetéséből.

6. fejezet

fejezet

Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során

Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során

19. cikk

Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során

(1)   Az intézmények intézkedéseket hoznak az éves költségvetési eljárás elősegítése érdekében.

(2)   Az intézmények az eljárás során jóhiszeműen együttműködnek álláspontjaik összehangolása érdekében. Az intézmények a megfelelő intézményközi kapcsolatokon keresztül az eljárás valamennyi szakaszában együttműködnek a munka előrehaladásának figyelemmel kísérése, valamint az álláspontok közötti összhang mértékének elemzése érdekében.

(3)   Az intézmények biztosítják munkamenetrendjük lehető legnagyobb mértékű összehangolását annak érdekében, hogy az eljárások lefolytatása koherens és konvergens módon történjen, és az Unió költségvetésének végleges elfogadásához vezessen.

(4)   Az eljárás bármely szakaszában és – a várható megbeszélések jellegétől függően – a képviselet különböző szintjein tartható háromoldalú egyeztetés. Mindegyik intézmény (saját eljárási szabályzatával összhangban) kijelöli résztvevőit az egyes ülésekre, meghatározza a tárgyalásokra vonatkozó mandátumát, és kellő időben tájékoztatja a többi intézményt az ülésekhez kapcsolódó gyakorlati részletekről.

20. cikk

A költségvetés egységessége

A költségvetési rendelet 7. cikkének megfelelően az Unió költségvetésének tartalmaznia kell az Unió és az Európai Atomenergia-közösség összes kiadását és bevételét, ideértve minden olyan határozatból eredő kiadást, amely határozatot a Tanács – az EUMSZ 332. cikke keretében – az Európai Parlamenttel való konzultációt követően egyhangúlag hoz.

7. fejezet

fejezet

Záró rendelkezések

Záró rendelkezések

21. cikk

A következő többéves pénzügyi keretre való áttérés

A Bizottság 2025. július 1-jéig új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot nyújt be.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

I.
   
  MELLÉKLET

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET (EU-27)

| (millió EUR – 2018-as árakon) |
| --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Összesen2021–2027 |
| 1. | Egységes piac, innováció és digitális gazdaság |

(millió EUR – 2018-as árakon)

Kötelezettségvállalási előirányzatok

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Összesen2021–2027

1.

19.712

19.666

19.133

18.633

18.518

18.646

18.473

132.781

| 2. | Kohézió, reziliencia és értékek |
| --- | --- |

2.

49.741

51.101

52.194

53.954

55.182

56.787

58.809

377.768

| 2a. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

2a.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

45.411

45.951

46.493

47.130

47.770

48.414

49.066

330.235

| 2b. | Reziliencia és értékek |
| --- | --- |

2b.

Reziliencia és értékek

4.330

5.150

5.701

6.824

7.412

8.373

9.743

47.533

| 3. | Természeti erőforrások és környezet |
| --- | --- |

3.

55.242

52.214

51.489

50.617

49.719

48.932

48.161

356.374

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

38.564

38.115

37.604

36.983

36.373

35.772

35.183

258.594

| 4. | Migráció és határigazgatás |
| --- | --- |

4.

2.324

2.811

3.164

3.282

3.672

3.682

3.736

22.671

| 5. | Biztonság és védelem |
| --- | --- |

5.

1.700

1.725

1.737

1.754

1.928

2.078

2.263

13.185

| 6. | Szomszédság és a világ |
| --- | --- |

6.

15.309

15.522

14.789

14.056

13.323

12.592

12.828

98.419

| 7. | Európai közigazgatás |
| --- | --- |

7.

10.021

10.215

10.342

10.454

10.554

10.673

10.843

73.102

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7.742

7.878

7.945

7.997

8.025

8.077

8.188

55.852

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT

154.049

153.254

152.848

152.750

152.896

153.390

155.113

1.074.300

ÖSSZES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT

156.557

154.822

149.936

149.936

149.936

149.936

149.936

1.061.058

II.
   
  MELLÉKLET

PROGRAMSPECIFIKUS KIIGAZÍTÁS – A PROGRAMOK FELSOROLÁSA, ELOSZTÁSI KULCS ÉS A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOKRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ ALLOKÁCIÓ TELJES ÖSSZEGE

| millió euróban, 2018. évi árak |
| --- |
| | Elosztási kulcs | Az 5. cikk szerinti, a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó kiegészítő allokáció teljes összege |
| 1. | Egységes piac, innováció és digitális gazdaság |

millió euróban, 2018. évi árak

Elosztási kulcs

Az 5. cikk szerinti, a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó kiegészítő allokáció teljes összege

1.

36,36  %

4 000

Európai horizont

27,27  %

3 000

InvestEU Alap

9,09  %

1 000

| 2b. | Reziliencia és értékek |
| --- | --- |

2b.

54,55  %

6 000

„Az EU az egészségügyért”

26,37  %

2 900

Erasmus+

15,46  %

1 700

Kreatív Európa

5,45  %

600

Jogok és értékek

7,27  %

800

| 4. | Migráció és határigazgatás |
| --- | --- |

4.

9,09  %

1 000

Integrált Határigazgatási Alap

9,09  %

1 000

ÖSSZESEN

100,00  %

11 000

---

(1)  ...-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még tették közzé)

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

4

(5)  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

5

(6)  A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

6

---

2. MELLÉKLET: NYILATKOZATOK

1.   
  A prioritásként kezelt programok keretösszegei, az NGEU költségei és a rugalmasság kérdése

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról

A jogalkotó és költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy 2018-as árakon 2,5 milliárd euróval meg kell növelni az Európai Parlament által megnevezett programoknak értelemszerűen vagy az alap-jogiaktusában, vagy a pénzügyi programozásában foglalt pénzügyi keretösszegeit. E célból az MFF felső határain belül rendelkezésre álló mozgásterek ennek megfelelő mértékű csökkentésére fog sor kerülni, a Rugalmassági Eszköz 2021-ben való igénybevételére fennálló lehetőség sérelme nélkül.

Az intézmények jogalkotási hatásköreinek sérelme nélkül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy az MFF-rendelet II. mellékletében felsorolt programok alap-jogiaktusaiba be kell illeszteni egy rendelkezést a pénzügyi keretösszegek ott meghatározott összegekkel való megnöveléséről. A költségvetési biztosítékot létrehozó programok esetében a kiegészítő összeg hozzáadását a rendelkezésre álló garanciák szintjének megemelése fogja tükrözni.

Az Európai Parlament nyilatkozata az egyedi programoknak a lekötetlen mozgástér terhére való megerősítéséről

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról szóló együttes nyilatkozatában említett, 2018-as árakon számított 2,5 milliárd eurós összeg elosztására a következők szerint kerül sor:

| — | Európai horizont: +0,5 milliárd EUR |
| --- | --- |

—

Európai horizont: +0,5 milliárd EUR

| — | Erasmus+: +0,5 milliárd EUR, ebből 165 millió EUR 2021-ben |
| --- | --- |

—

Erasmus+: +0,5 milliárd EUR, ebből 165 millió EUR 2021-ben

| — | „Az EU az egészségügyért”: +0,5 milliárd EUR, ebből 70 millió EUR 2021-ben |
| --- | --- |

—

„Az EU az egészségügyért”: +0,5 milliárd EUR, ebből 70 millió EUR 2021-ben

| — | Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség: +0,5 milliárd EUR |
| --- | --- |

—

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség: +0,5 milliárd EUR

| — | Humanitárius segítségnyújtás: +0,5 milliárd EUR |
| --- | --- |

—

Humanitárius segítségnyújtás: +0,5 milliárd EUR

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az AKCS beruházási keretből visszaáramló forrásoknak a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz javára történő felhasználásáról

A Tanács egyetért azzal, hogy az AKCS beruházási keretből a 9., a 10. és a 11. Európai Fejlesztési Alaphoz tartozó műveletekhez kapcsolódóan visszaáramló források összege (2018-as árakon) legfeljebb 1 milliárd EUR összeghatárig a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz javára kerüljön felhasználásra a 2021–2027-es időszakban. A három intézmény egyetért abban, hogy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében lehetséges kell, hogy legyen ezeknek a forrásoknak a fogadása.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a visszavont forrásoknak a kutatási programmal összefüggésben történő újbóli felhasználásáról

Az intézmények előjogainak sérelme nélkül, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy az adott programhoz vagy annak elődprogramjához tartozó projektek megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a 2021–2027-es időszakban (2018-as árakon) 0,5 milliárd EUR összeghatárig újból rendelkezésre bocsáthatók a kutatási program javára.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az NGEU kamatköltségeinek és törlesztéseinek a 2021–2027-es MFF keretében történő kezeléséről

A három intézmény megállapodik abban, hogy a Next Generation EU finanszírozási költségeit fedező kiadások tekintetében arra kell törekedni, hogy ne csökkentsék az uniós programok és alapok rendelkezésére álló összeget.

A három intézmény egyetért abban, hogy az NGEU kamatköltségeinek és törlesztéseinek – melyek a hét év során a jelenlegi előrejelzés szerint 12,9 milliárd EUR-t tesznek majd ki – a 2021–2027-es MFF keretében történő kezelése nem érinti azt, hogy a jövőbeli, 2028-tól induló többéves pénzügyi keretekben e kérdés tekintetében hogyan fog eljárni az Unió.

A három intézmény megállapodik abban, hogy együttesen fognak törekedni a törlesztéshez és a kamatköltségekhez kapcsolódó várható kiadásoknak megfelelő összeget fedező mértékű új saját források bevezetésére.

2.   
  Saját források

A Bizottság nyilatkozata a digitális illetéken alapuló saját forrás létrehozásáról

Tekintettel a nemzetközi szinten zajló fejleményekre, a Bizottság fel fogja gyorsítani a digitális illeték Unión belüli létrehozásához szükséges javaslatok benyújtására irányuló munkáját, és a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2021. júniusig el fogja készíteni az alap-jogiaktusra vonatkozó javaslatot. Ennek alapján továbbá javaslatot fog tenni arra, hogy a digitális illetékből származó bevételek 2023. januárra saját forrássá váljanak.

A Bizottság nyilatkozata a pénzügyi tranzakciós adón alapuló saját forrás bevezetéséről

Folyamatban vannak a megerősített együttműködés keretében bevezetendő pénzügyi tranzakciós adóról szóló tárgyalások, az egyeztetés 2022 végéig történő lezárása céljával. Amennyiben megállapodás születik erről a pénzügyi tranzakciós adóról, a Bizottság javaslatot fog benyújtani a pénzügyi tranzakciós adóból befolyó bevételeknek az uniós költségvetésbe saját forrásként való beállításáról.

Amennyiben 2022 végéig nem jön létre a megállapodás, a Bizottság hatásvizsgálatok alapján egy új pénzügyi tranzakciós adón alapuló új saját forrásra fog javaslatot tenni. A Bizottság arra törekszik, hogy 2024 júniusáig benyújtsa ezeket a javaslatokat, hogy a bevezetésre 2026. január 1-jéig sor kerülhessen.

3.   
  A költségvetési hatóság szerepe

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az uniós költségvetésre potenciálisan jelentős hatást gyakorló, az EUMSZ 122. cikkén alapuló új javaslatok költségvetési vizsgálatáról

mivel:

| (1) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: a három intézmény) elismerik, hogy az EUMSZ 122. cikke jogalapot képez konkrét válsághelyzetek kezelésére irányuló, potenciálisan olyan költségvetési vonzatokkal járó intézkedések elfogadásához, amelyek képesek befolyásolni az Unió kiadásainak a saját források határain belüli alakulását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: a három intézmény) elismerik, hogy az EUMSZ 122. cikke jogalapot képez konkrét válsághelyzetek kezelésére irányuló, potenciálisan olyan költségvetési vonzatokkal járó intézkedések elfogadásához, amelyek képesek befolyásolni az Unió kiadásainak a saját források határain belüli alakulását.

| (2) | A Szerződések szerinti költségvetési hatásköreik fényében helyénvaló, hogy a költségvetési hatóság két ága megvitassa az ilyen tervezett jogi aktusok költségvetési vonzatait, amennyiben az említett költségvetési vonzatok potenciálisan jelentősek. E célból a Bizottságnak minden olyan releváns információt rendelkezésre kell bocsátania, amely ahhoz szükséges, hogy segítse az Európai Parlament és a Tanács tanácskozásait, |
| --- | --- |

(2)

A Szerződések szerinti költségvetési hatásköreik fényében helyénvaló, hogy a költségvetési hatóság két ága megvitassa az ilyen tervezett jogi aktusok költségvetési vonzatait, amennyiben az említett költségvetési vonzatok potenciálisan jelentősek. E célból a Bizottságnak minden olyan releváns információt rendelkezésre kell bocsátania, amely ahhoz szükséges, hogy segítse az Európai Parlament és a Tanács tanácskozásait,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

| 1. | Ez a nyilatkozat meghatározza a költségvetési vizsgálatra vonatkozó, az Európai Parlament és a Tanács között lefolytatott és a Bizottság által tevékenyen segített eljárás (a továbbiakban: az eljárás) szabályait. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez az eljárás alkalmazható az EUMSZ 122. cikkén alapuló, tanácsi jogi aktusokra irányuló olyan bizottsági javaslatok esetében, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak az uniós költségvetésre. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Bizottság minden ilyen javaslathoz értékelést csatol majd a javasolt jogi aktus költségvetési vonzatairól, és jelzi, hogy véleménye szerint a szóban forgó jogi aktus jelentős hatást gyakorolhat-e az uniós költségvetésre. Az Európai Parlament és a Tanács ennek alapján kérheti az eljárás megindítását. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az eljárásra az Európai Parlament és a Tanács képviselőiből álló vegyes bizottság keretében kerül majd sor a megfelelő szinten. A Bizottság részt fog venni a vegyes bizottság munkájában. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Tanácsnak az EUMSZ 122. cikke szerinti hatáskörének sérelme nélkül, az Európai Parlament és a Tanács konstruktív párbeszédet folytat majd annak érdekében, hogy – az ügy sürgősségét kellően figyelembe véve – közös értelmezésre jussanak a tervezett jogi aktus költségvetési vonzatairól. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az eljárás lefolytatása legfeljebb két hónapot vehet igénybe, kivéve ha a szóban forgó jogi aktust egy meghatározott időpont előtt kell elfogadni, vagy – ha az ügy sürgőssége megköveteli – a Tanács által megállapított rövidebb határidőn belül. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a külső címzett bevételekre, valamint a hitelfelvételre és -nyújtásra vonatkozó, a költségvetési rendeletben foglalt rendelkezések újraértékeléséről

Az NGEU-val összefüggésben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak abban, hogy a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata keretében értékelik és adott esetben felülvizsgálják majd a következő kérdéseket:

| — | a külső címzett bevételekre vonatkozó rendelkezések, különös tekintettel a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésében foglaltakra, |
| --- | --- |

—

a külső címzett bevételekre vonatkozó rendelkezések, különös tekintettel a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésében foglaltakra,

| — | a hitelfelvételi és -nyújtási műveletekről szóló jelentéstételre vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

—

a hitelfelvételi és -nyújtási műveletekről szóló jelentéstételre vonatkozó rendelkezések.

A három intézmény elismeri, hogy az ellenőrzésekre és a mentesítési eljárásra vonatkozó meglévő szabályok alkalmazandók a címzett bevételekre.

4.   
  Horizontális kérdések – Éghajlat, biológiai sokféleség, a férfiak és nők közötti egyenlőség és a fenntartható fejlődési célok

A Bizottság nyilatkozata az éghajlati kiadáskövetés módszeréről, valamint az Európai Parlament és a Tanács bevonásáról

A Bizottság biztosítani fogja, hogy az éghajlati kiadáskövetés módszere hozzáférhető és átlátható legyen és nyilvánosan rendelkezésre álljon. A Bizottság véleménycserét fog folytatni az éghajlati kiadáskövetés módszeréről az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. Az átláthatóság, valamint az éghajlat-politikai célok teljesítése terén elért eredményekről a Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott információcsere az éghajlati kiadáskövetés egyik alapelve lesz.

A Bizottság nyilatkozata az egyes programoknak az éghajlat-politikai célokhoz való hozzájárulásáról

Az ágazati alap-jogiaktusokkal kapcsolatos európai parlamenti és tanácsi jogalkotási hatáskörök sérelme nélkül, azzal a céllal, hogy a 2021–2027-es időszakban az éghajlat-politikai hozzájárulások összességében elérjék az uniós költségvetés és az NGEU-kiadások teljes összegének legalább 30 %-át, az egyes érintett programok és alapok hozzájárulása a következő:

| Programok | Elvárt minimális hozzájárulás |
| --- | --- |
| Európai horizont | 35 % |
| ITER | 100 % |
| InvestEU Alap | 30 % |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 60 % |
| ERFA | 30 % |
| Kohéziós Alap | 37 % |
| REACT EU | 25 % |
| Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz | 37 % |
| KAP 2021–2022 | 26 % |
| KAP 2023–2027 | 40 % |
| ETHA | 30 % |
| LIFE | 61 % |
| Méltányos Átállást Támogató Alap | 100 % |
| NDICI | 25 % |
| TOT | 25 % |
| Előcsatlakozási támogatás | 16 % |

Programok

Elvárt minimális hozzájárulás

Európai horizont

35 %

ITER

100 %

InvestEU Alap

30 %

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

60 %

ERFA

30 %

Kohéziós Alap

37 %

REACT EU

25 %

Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz

37 %

KAP 2021–2022

26 %

KAP 2023–2027

40 %

ETHA

30 %

LIFE

61 %

Méltányos Átállást Támogató Alap

100 %

NDICI

25 %

TOT

25 %

Előcsatlakozási támogatás

16 %

A Bizottság referenciapontnak fogja tekinteni ezeket az éghajlat-politikai hozzájárulásokat, amelyhez képest méri az eltéréseket, és intézkedéseket javasol, amennyiben az eredmények nem kielégítőek.

A Bizottság nyilatkozata a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások követésének módszeréről, valamint az Európai Parlament és a Tanács bevonásáról

A Bizottság biztosítani fogja, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kiadások követésének módszere hozzáférhető és átlátható legyen és nyilvánosan rendelkezésre álljon. A módszerrel foglalkozó, a Bizottság által nemrég indított tanulmány elkészülése után a Bizottság véleménycserét fog folytatni a módszerről az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. Az átláthatóság, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célok teljesítése terén elért eredményekről a Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott információcsere alapvető fontosságú lesz a kiadások követésének szempontjából.

5.   
  Egyéb nyilatkozatok

A Bizottság nyilatkozata a félidős értékelésről és a módosításokról

A Bizottság 2024. január 1-jéig előtt benyújtja a többéves pénzügyi keret működésének értékelését.

Az értékeléshez adott esetben mellékelheti az MFF-rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat, az EUMSZ-ben foglalt eljárásoknak megfelelően.

---

2020. december 17., csütörtök

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/256 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/256

---

P9_TA(2020)0363

Az OLAF EPPO-val való együttműködése és vizsgálatainak hatékonysága ***II

Az Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2021/C 445/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10008/1/2020 – C9-0393/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10008/1/2020 – C9-0393/2020),

| — | tekintettel a Számvevőszék 8/2018. számú véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 8/2018. számú véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2020)0805), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2020)0805),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0338) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0338) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0263/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0263/2020),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 42., 2019.2.1., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, 2019.4.16., P8_TA(2019)0383.

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/257 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/257

---

P9_TA(2020)0364

A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályai és általános elvei ***I

Az Európai Parlament 2020. december 17-én elfogadott módosításai a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/45)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 182/2011/EU
  rendelet által létrehozott rendszerről
  bebizonyosodott, hogy általában véve
  jól
  működik a gyakorlatban és megfelelő intézményi egyensúlyt teremtett a Bizottság szerepei és a többi érintett szereplő között. A 
  rendszernek
  ezért a 
  továbbiakban is változatlanul kell működnie, kivéve
  a fellebbviteli bizottsági
  szintű
  eljárás néhány konkrét szempontját érintő, célzott
  módosításokat
  . E módosítások célja biztosítani a szélesebb körű politikai elszámoltathatóságot és a politikailag érzékeny végrehajtási jogi aktusokért vállalt felelősséget, anélkül, hogy módosítani kellene a végrehajtási jogi aktusokat illetően a 182/2011/EU rendeletben előírt jogi és intézményi felelősségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A 182/2011/EU
  rendelet által létrehozott rendszerről
  bebizonyosodott, hogy általában véve
  jól
  működik a gyakorlatban és megfelelő intézményi egyensúlyt teremtett a Bizottság szerepei és a többi érintett szereplő között. A 
  rendszernek
  ezért a 
  továbbiakban is változatlanul kell működnie, kivéve
  a fellebbviteli bizottsági
  szintű
  eljárás néhány konkrét szempontját érintő, célzott
  módosításokat
  . E módosítások célja biztosítani a szélesebb körű politikai elszámoltathatóságot és a politikailag érzékeny végrehajtási jogi aktusokért vállalt felelősséget, anélkül, hogy módosítani kellene a végrehajtási jogi aktusokat illetően a 182/2011/EU rendeletben előírt jogi és intézményi felelősségeket.

| (2) | A 182/2011/EU
  rendeletről
  bebizonyosodott, hogy általában véve
  eredményesen
  működik a gyakorlatban és megfelelő intézményi egyensúlyt teremtett a Bizottság szerepei és a többi érintett szereplő között. A 
  rendszer fő elemei
  ezért
  továbbra is változatlanul működhetnek.
   A 
  182/2011/EU rendelet által a megfelelő döntéshozatali eljárás tekintetében biztosított hozzáadott érték szintje azonban nem volt teljesen kielégítő. Szükségesnek tűnnek ezért
  a fellebbviteli bizottsági eljárás néhány konkrét szempontját érintő, célzott
  módosítások
  . E módosítások célja biztosítani a szélesebb körű politikai elszámoltathatóságot és a politikailag érzékeny végrehajtási jogi aktusokért vállalt felelősséget, anélkül, hogy módosítani kellene a végrehajtási jogi aktusokat illetően a 182/2011/EU rendeletben előírt jogi és intézményi felelősségeket.
  E módosító jogszabály további célja, hogy az uniós polgárok jobban megismerjék a végrehajtási aktusokkal kapcsolatos eljárásokat. Az uniós intézményekbe és szervekbe vetett bizalom erősítése érdekében az uniós polgárokat nem csak tájékoztatni kell a döntéshozatalról, hanem az intézmények és szervek döntései mögött meghúzódó okokat is el kell magyarázni. |
| --- | --- |

(2)

A 182/2011/EU
  rendeletről
  bebizonyosodott, hogy általában véve
  eredményesen
  működik a gyakorlatban és megfelelő intézményi egyensúlyt teremtett a Bizottság szerepei és a többi érintett szereplő között. A 
  rendszer fő elemei
  ezért
  továbbra is változatlanul működhetnek.
   A 
  182/2011/EU rendelet által a megfelelő döntéshozatali eljárás tekintetében biztosított hozzáadott érték szintje azonban nem volt teljesen kielégítő. Szükségesnek tűnnek ezért
  a fellebbviteli bizottsági eljárás néhány konkrét szempontját érintő, célzott
  módosítások
  . E módosítások célja biztosítani a szélesebb körű politikai elszámoltathatóságot és a politikailag érzékeny végrehajtási jogi aktusokért vállalt felelősséget, anélkül, hogy módosítani kellene a végrehajtási jogi aktusokat illetően a 182/2011/EU rendeletben előírt jogi és intézményi felelősségeket.
  E módosító jogszabály további célja, hogy az uniós polgárok jobban megismerjék a végrehajtási aktusokkal kapcsolatos eljárásokat. Az uniós intézményekbe és szervekbe vetett bizalom erősítése érdekében az uniós polgárokat nem csak tájékoztatni kell a döntéshozatalról, hanem az intézmények és szervek döntései mögött meghúzódó okokat is el kell magyarázni.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A 182/2011/EU rendelet néhány különleges esetben előírja a fellebbviteli bizottság elé terjesztést. A gyakorlatban a fellebbviteli bizottságot olyan helyzetekben hívták össze, amikor a vizsgálóbizottsági eljárás keretében nem értek el a tervezetet támogató vagy ellenző minősített többséget, és ezért nem nyilvánítottak véleményt.
  Az esetek többségében erre a géntechnológiával módosított szervezetekkel, a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerekkel és takarmányokkal, valamint a növényvédő szerekkel kapcsolatban került sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A 182/2011/EU rendelet néhány különleges esetben előírja a fellebbviteli bizottság elé terjesztést. A gyakorlatban a fellebbviteli bizottságot olyan helyzetekben hívták össze, amikor a vizsgálóbizottsági eljárás keretében nem értek el a tervezetet támogató vagy ellenző minősített többséget, és ezért nem nyilvánítottak véleményt.
  Az esetek többségében erre a géntechnológiával módosított szervezetekkel, a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerekkel és takarmányokkal, valamint a növényvédő szerekkel kapcsolatban került sor.

| (3) | A 182/2011/EU rendelet néhány különleges esetben előírja a fellebbviteli bizottság elé terjesztést. A gyakorlatban
  – különösen a géntechnológiával módosított szervezetek, a géntechnológiával módosított élelmiszerek, takarmányok és növényvédő szerek esetében –
  a fellebbviteli bizottságot olyan helyzetekben hívták össze, amikor a vizsgálóbizottsági eljárás keretében nem értek el a tervezetet támogató vagy ellenző minősített többséget, és ezért nem nyilvánítottak véleményt. |
| --- | --- |

(3)

A 182/2011/EU rendelet néhány különleges esetben előírja a fellebbviteli bizottság elé terjesztést. A gyakorlatban
  – különösen a géntechnológiával módosított szervezetek, a géntechnológiával módosított élelmiszerek, takarmányok és növényvédő szerek esetében –
  a fellebbviteli bizottságot olyan helyzetekben hívták össze, amikor a vizsgálóbizottsági eljárás keretében nem értek el a tervezetet támogató vagy ellenző minősített többséget, és ezért nem nyilvánítottak véleményt.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Következésképpen csak igen kevés ügyet terjesztettek a fellebbviteli bizottság elé a 182/2011/EU rendelet szerint, amelyeket ezáltal e módosító jogszabály érint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Következésképpen csak igen kevés ügyet terjesztettek a fellebbviteli bizottság elé a 182/2011/EU rendelet szerint, amelyeket ezáltal e módosító jogszabály érint.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A tapasztalatok szerint az esetek túlnyomó többségében a fellebbviteli bizottság megismétli a vizsgálóbizottság eredményét, vagyis nem nyilvánít véleményt. A fellebbviteli bizottság ezért nem segítette elő az egyértelműséget a tagállamok álláspontjai tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A tapasztalatok szerint az esetek túlnyomó többségében a fellebbviteli bizottság megismétli a vizsgálóbizottság eredményét, vagyis nem nyilvánít véleményt. A fellebbviteli bizottság ezért nem segítette elő az egyértelműséget a tagállamok álláspontjai tekintetében.

| (4) | A tapasztalatok szerint az esetek túlnyomó többségében a fellebbviteli bizottság megismétli a vizsgálóbizottság eredményét, vagyis nem nyilvánít véleményt. A fellebbviteli bizottság ezért nem segítette elő az egyértelműséget a tagállamok álláspontjai tekintetében
  , illetve nem járult hozzá, hogy megoldás szülessen a vizsgálóbizottsági eljárás során a vélemények hiányára. A 182/2011/EU rendelet előírja, hogy ilyen esetekben a Bizottság elfogadhatja a végrehajtásijogiaktus-tervezetet, a Bizottságra bízva, hogy a tagállamok nevében meghatározza a jogszabályok hatékony végrehajtásának szükségességét és módját. |
| --- | --- |

(4)

A tapasztalatok szerint az esetek túlnyomó többségében a fellebbviteli bizottság megismétli a vizsgálóbizottság eredményét, vagyis nem nyilvánít véleményt. A fellebbviteli bizottság ezért nem segítette elő az egyértelműséget a tagállamok álláspontjai tekintetében
  , illetve nem járult hozzá, hogy megoldás szülessen a vizsgálóbizottsági eljárás során a vélemények hiányára. A 182/2011/EU rendelet előírja, hogy ilyen esetekben a Bizottság elfogadhatja a végrehajtásijogiaktus-tervezetet, a Bizottságra bízva, hogy a tagállamok nevében meghatározza a jogszabályok hatékony végrehajtásának szükségességét és módját.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 182/2011/EU rendelet előírja, hogy ilyen esetekben a Bizottság elfogadhatja a végrehajtásijogiaktus-tervezetet, amivel a Bizottságnak mérlegelési jogkört ad. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 182/2011/EU rendelet előírja, hogy ilyen esetekben a Bizottság elfogadhatja a végrehajtásijogiaktus-tervezetet, amivel a Bizottságnak mérlegelési jogkört ad.

törölve

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A mérlegelési jogkör azonban jelentősen szűkül a termékek vagy anyagok engedélyezését illetően az olyan területeken, mint a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok, mivel a Bizottság köteles határozatot elfogadni észszerű időn belül és nem tartózkodhat a határozathozataltól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A mérlegelési jogkör azonban jelentősen szűkül a termékek vagy anyagok engedélyezését illetően az olyan területeken, mint a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok, mivel a Bizottság köteles határozatot elfogadni észszerű időn belül és nem tartózkodhat a határozathozataltól.

| (6) | A mérlegelési jogkör azonban jelentősen szűkül a termékek vagy anyagok engedélyezését illetően az olyan területeken, mint a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok, mivel a Bizottság köteles határozatot elfogadni észszerű időn belül és nem tartózkodhat a határozathozataltól.
  Ezzel kapcsolatban az európai ombudsman az 1582/2014. számú ügyre vonatkozó határozatában rámutatott, hogy a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos hatályos jogi követelményeket. |
| --- | --- |

(6)

A mérlegelési jogkör azonban jelentősen szűkül a termékek vagy anyagok engedélyezését illetően az olyan területeken, mint a géntechnológiával módosított (GM) élelmiszerek és takarmányok, mivel a Bizottság köteles határozatot elfogadni észszerű időn belül és nem tartózkodhat a határozathozataltól.
  Ezzel kapcsolatban az európai ombudsman az 1582/2014. számú ügyre vonatkozó határozatában rámutatott, hogy a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos hatályos jogi követelményeket.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A
  Bizottságnak
  ilyen esetekben ugyan
  felhatalmazása van arra
  , hogy határozatot hozzon, azonban a szóban forgó kérdések érzékeny jellege miatt a tagállamoknak
  is teljes mértékben
  kellene
  felelősséget
  vállalniuk a döntéshozatali eljárásban.
  Azonban nem ez
  az
  eset akkor
  ,
  amikor
  a tagállamok nem tudnak minősített többséget elérni
  , többek között azért, mert túl sokan tartózkodnak vagy nem jelennek meg a szavazás pillanatában
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A
  Bizottságnak
  ilyen esetekben ugyan
  felhatalmazása van arra
  , hogy határozatot hozzon, azonban a szóban forgó kérdések érzékeny jellege miatt a tagállamoknak
  is teljes mértékben
  kellene
  felelősséget
  vállalniuk a döntéshozatali eljárásban.
  Azonban nem ez
  az
  eset akkor
  ,
  amikor
  a tagállamok nem tudnak minősített többséget elérni
  , többek között azért, mert túl sokan tartózkodnak vagy nem jelennek meg a szavazás pillanatában
  .

| (7) | A
  Bizottság
  ilyen esetekben ugyan
  illetékes abban
  , hogy határozatot hozzon, azonban a szóban forgó kérdések érzékeny jellege miatt a tagállamoknak
  nagyobb felelősséget
  kellene vállalniuk a döntéshozatali eljárásban.
  Amennyiben az alap-jogiaktus
  az
  emberek, állatok vagy növények egészségének vagy biztonságának védelmét érinti
  ,
  és
  a tagállamok nem tudnak minősített többséget elérni
  egy adott termék vagy anyag engedélyezésére irányuló végrehajtásijogiaktus-tervezet mellett, akkor az engedélyt elutasítottnak kell tekinteni
  . |
| --- | --- |

(7)

A
  Bizottság
  ilyen esetekben ugyan
  illetékes abban
  , hogy határozatot hozzon, azonban a szóban forgó kérdések érzékeny jellege miatt a tagállamoknak
  nagyobb felelősséget
  kellene vállalniuk a döntéshozatali eljárásban.
  Amennyiben az alap-jogiaktus
  az
  emberek, állatok vagy növények egészségének vagy biztonságának védelmét érinti
  ,
  és
  a tagállamok nem tudnak minősített többséget elérni
  egy adott termék vagy anyag engedélyezésére irányuló végrehajtásijogiaktus-tervezet mellett, akkor az engedélyt elutasítottnak kell tekinteni
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A fellebbviteli bizottság hozzáadott értékének növelése céljából erősíteni kell a szerepét annak lehetővé tételével, hogy „nincs vélemény” helyzetekben további fellebbviteli bizottsági ülést lehessen összehívni. A fellebbviteli bizottság további ülésén a 
  képviselet megfelelő szintje a
  miniszteri
  szint
  a politikai vita biztosítása érdekében. Az ilyen további ülés megszervezése érdekében meg kell hosszabbítani a fellebbviteli bizottság véleményének kinyilvánítására rendelkezésre álló időkeretet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A fellebbviteli bizottság hozzáadott értékének növelése céljából erősíteni kell a szerepét annak lehetővé tételével, hogy „nincs vélemény” helyzetekben további fellebbviteli bizottsági ülést lehessen összehívni. A fellebbviteli bizottság további ülésén a 
  képviselet megfelelő szintje a
  miniszteri
  szint
  a politikai vita biztosítása érdekében. Az ilyen további ülés megszervezése érdekében meg kell hosszabbítani a fellebbviteli bizottság véleményének kinyilvánítására rendelkezésre álló időkeretet.

| (8) | A fellebbviteli bizottság hozzáadott értékének növelése céljából erősíteni kell a szerepét annak lehetővé tételével, hogy „nincs vélemény” helyzetekben további fellebbviteli bizottsági ülést lehessen összehívni. A fellebbviteli bizottság további ülésén a 
  képviseletet megfelelően magas politikai szinten, például
  miniszteri
  szinten kell ellátni
  a politikai vita biztosítása érdekében. Az ilyen további ülés megszervezése érdekében meg kell hosszabbítani a fellebbviteli bizottság véleményének kinyilvánítására rendelkezésre álló időkeretet.
  A meghosszabbításnak azonban csak rövid időre kell szólnia. |
| --- | --- |

(8)

A fellebbviteli bizottság hozzáadott értékének növelése céljából erősíteni kell a szerepét annak lehetővé tételével, hogy „nincs vélemény” helyzetekben további fellebbviteli bizottsági ülést lehessen összehívni. A fellebbviteli bizottság további ülésén a 
  képviseletet megfelelően magas politikai szinten, például
  miniszteri
  szinten kell ellátni
  a politikai vita biztosítása érdekében. Az ilyen további ülés megszervezése érdekében meg kell hosszabbítani a fellebbviteli bizottság véleményének kinyilvánítására rendelkezésre álló időkeretet.
  A meghosszabbításnak azonban csak rövid időre kell szólnia.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A Bizottságnak bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, ennek következményeiről, mint például az intézményi, a jogi, a politikai és a nemzetközi következményeiről, a Tanácstól
  véleményt
  és
  iránymutatást kérjen
  . A Bizottság figyelembe veszi a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A Bizottságnak bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, ennek következményeiről, mint például az intézményi, a jogi, a politikai és a nemzetközi következményeiről, a Tanácstól
  véleményt
  és
  iránymutatást kérjen
  . A Bizottság figyelembe veszi a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben.

| (10) | A Bizottságnak bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, ennek következményeiről, mint például az intézményi, a jogi, a 
  gazdasági, a
  politikai és a nemzetközi következményeiről,
  az Európai Parlamenttől és
  a Tanácstól
  kikérje az álláspontját
  és
  iránymutatását
  . A Bizottság figyelembe veszi
  az Európai Parlament és
  a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít
  ki
  . Kellően indokolt esetekben
  a sürgősségre tekintettel
  a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben.
  Az Európai Parlament és a Tanács által kifejtett álláspontokat indokolatlan késedelem nélkül meg kell küldeni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint adott esetben az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak bizonyos esetekben lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, ennek következményeiről, mint például az intézményi, a jogi, a 
  gazdasági, a
  politikai és a nemzetközi következményeiről,
  az Európai Parlamenttől és
  a Tanácstól
  kikérje az álláspontját
  és
  iránymutatását
  . A Bizottság figyelembe veszi
  az Európai Parlament és
  a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít
  ki
  . Kellően indokolt esetekben
  a sürgősségre tekintettel
  a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben.
  Az Európai Parlament és a Tanács által kifejtett álláspontokat indokolatlan késedelem nélkül meg kell küldeni az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint adott esetben az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Amennyiben hasonló végrehajtásijogiaktus-tervezetek tekintetében nehéznek tűnik pozitív véleményt szerezni a tagállamoktól, meg kell fontolni az érintett alap-jogiaktusban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör felülvizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Amennyiben hasonló végrehajtásijogiaktus-tervezetek tekintetében nehéznek tűnik pozitív véleményt szerezni a tagállamoktól, meg kell fontolni az érintett alap-jogiaktusban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör felülvizsgálatát.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Átláthatóbbá kell tenni a tagállamok képviselőinek
  fellebbviteli bizottságban
  történő szavazását és az egyes tagállamok képviselőinek szavazatait nyilvánossá kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Átláthatóbbá kell tenni a tagállamok képviselőinek
  fellebbviteli bizottságban
  történő szavazását és az egyes tagállamok képviselőinek szavazatait nyilvánossá kell tenni.

| (11) | Átláthatóbbá kell tenni a tagállamok képviselőinek
  a tanácsadó-bizottsági eljárás és a vizsgálóbizottsági eljárás valamennyi szakaszában
  történő szavazását és az egyes tagállamok képviselőinek szavazatait nyilvánossá kell tenni.
  Ahol a jogi aktus különösen érzékeny területekre vonatkozik, amilyen például a fogyasztók védelme, az emberek, állatok vagy növények egészsége és biztonsága vagy a környezet védelme, az egyes tagállamok képviselőinek esetenként részletesen indokolniuk kell a szavazatukat vagy tartózkodásukat. A Bizottságnak tájékoztatást kell nyújtania továbbá a bizottságok összetételéről – beleértve a jelenlévő személyeket, illetve azon hatóságokat és szervezeteket, amelyekhez ezek a személyek tartoznak –, továbbá az ülések napirendjéről, valamint a megvitatott dokumentumokról és szövegtervezetekről. |
| --- | --- |

(11)

Átláthatóbbá kell tenni a tagállamok képviselőinek
  a tanácsadó-bizottsági eljárás és a vizsgálóbizottsági eljárás valamennyi szakaszában
  történő szavazását és az egyes tagállamok képviselőinek szavazatait nyilvánossá kell tenni.
  Ahol a jogi aktus különösen érzékeny területekre vonatkozik, amilyen például a fogyasztók védelme, az emberek, állatok vagy növények egészsége és biztonsága vagy a környezet védelme, az egyes tagállamok képviselőinek esetenként részletesen indokolniuk kell a szavazatukat vagy tartózkodásukat. A Bizottságnak tájékoztatást kell nyújtania továbbá a bizottságok összetételéről – beleértve a jelenlévő személyeket, illetve azon hatóságokat és szervezeteket, amelyekhez ezek a személyek tartoznak –, továbbá az ülések napirendjéről, valamint a megvitatott dokumentumokról és szövegtervezetekről.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Annak érdekében, hogy az uniós polgárok jobban megismerjék és megértsék az eljárást, valamint növeljék annak láthatóságát, minden egyes tagállami képviselőnek meg kell indokolnia szavazatát vagy tartózkodását, illetve távollétét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Annak érdekében, hogy az uniós polgárok jobban megismerjék és megértsék az eljárást, valamint növeljék annak láthatóságát, minden egyes tagállami képviselőnek meg kell indokolnia szavazatát vagy tartózkodását, illetve távollétét.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | A döntéshozatali folyamat nagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében tovább kell javítani a nyilvántartás hozzáférhetőségét, és módosítani kell annak tartalmát, különösen a folyamattal kapcsolatos további információk hozzáadása révén. Ezzel kapcsolatban alapvető elem a nyilvántartás keresési funkcióinak oly módon történő javítása, hogy szakpolitikai területekre lebontva lehessen benne keresni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

A döntéshozatali folyamat nagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében tovább kell javítani a nyilvántartás hozzáférhetőségét, és módosítani kell annak tartalmát, különösen a folyamattal kapcsolatos további információk hozzáadása révén. Ezzel kapcsolatban alapvető elem a nyilvántartás keresési funkcióinak oly módon történő javítása, hogy szakpolitikai területekre lebontva lehessen benne keresni.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

(EU) 182/2011 rendelet

3 cikk – 7 bekezdés – 6 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Ha a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt a 6. cikk (3) bekezdése második albekezdése szerint, az elnök határozhat úgy, hogy a fellebbviteli bizottság további ülést tartson miniszteri szinten. Ilyen esetekben a fellebbviteli bizottság attól a dátumtól számított három hónapon belül nyilvánít véleményt, amikor a kérdést eredetileg elé terjesztették.”; | „Ha a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt a 6. cikk (3) bekezdése második albekezdése szerint, az elnök
  vagy a tagállamok egyszerű többsége
  határozhat úgy, hogy a fellebbviteli bizottság további ülést tartson
  kellően magas politikai szinten, például
  miniszteri szinten. Ilyen esetekben a fellebbviteli bizottság attól a dátumtól számított három hónapon belül nyilvánít véleményt, amikor a kérdést eredetileg elé terjesztették.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

„Ha a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt a 6. cikk (3) bekezdése második albekezdése szerint, az elnök határozhat úgy, hogy a fellebbviteli bizottság további ülést tartson miniszteri szinten. Ilyen esetekben a fellebbviteli bizottság attól a dátumtól számított három hónapon belül nyilvánít véleményt, amikor a kérdést eredetileg elé terjesztették.”;

„Ha a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt a 6. cikk (3) bekezdése második albekezdése szerint, az elnök
  vagy a tagállamok egyszerű többsége
  határozhat úgy, hogy a fellebbviteli bizottság további ülést tartson
  kellően magas politikai szinten, például
  miniszteri szinten. Ilyen esetekben a fellebbviteli bizottság attól a dátumtól számított három hónapon belül nyilvánít véleményt, amikor a kérdést eredetileg elé terjesztették.”;

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

(EU) 182/2011 rendelet

6 cikk – 3a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „(3a)   Amennyiben a fellebbviteli bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság
  ennek következményeiről, mint például az intézményi,
  a 
  jogi
  ,
  a politikai
  és a 
  nemzetközi
  következményeiről, a 
  Tanácstól véleményt és iránymutatást kérhet a kérdés Tanács elé terjesztésével
  . A Bizottság figyelembe veszi a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben.”; | „(3a)   Amennyiben a fellebbviteli bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság
  az Európai Parlament és Tanács elé terjesztheti
  a 
  kérdést
  ,
  hogy ismertessék álláspontjukat és iránymutatást adjanak ennek
  következményeiről,
  mint például
  a 
  fellebbviteli bizottságban tartott szavazás eredményének intézményi, jogi, gazdasági, politikai és nemzetközi következményeiről
  . A Bizottság figyelembe veszi
  az Európai Parlament és
  a Tanács álláspontját, melyet a kérdés
  Európai Parlament és
  Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a 
  sürgősségre tekintettel a
  Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben
  . Az Európai Parlament és a Tanács által kifejtett álláspontokat indokolatlan késedelem nélkül megküldik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint adott esetben az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is
  .”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„(3a)   Amennyiben a fellebbviteli bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság
  ennek következményeiről, mint például az intézményi,
  a 
  jogi
  ,
  a politikai
  és a 
  nemzetközi
  következményeiről, a 
  Tanácstól véleményt és iránymutatást kérhet a kérdés Tanács elé terjesztésével
  . A Bizottság figyelembe veszi a Tanács álláspontját, melyet a kérdés Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben.”;

„(3a)   Amennyiben a fellebbviteli bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság
  az Európai Parlament és Tanács elé terjesztheti
  a 
  kérdést
  ,
  hogy ismertessék álláspontjukat és iránymutatást adjanak ennek
  következményeiről,
  mint például
  a 
  fellebbviteli bizottságban tartott szavazás eredményének intézményi, jogi, gazdasági, politikai és nemzetközi következményeiről
  . A Bizottság figyelembe veszi
  az Európai Parlament és
  a Tanács álláspontját, melyet a kérdés
  Európai Parlament és
  Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül nyilvánít. Kellően indokolt esetekben a 
  sürgősségre tekintettel a
  Bizottság ennél rövidebb határidőt határozhat meg a Tanács elé terjesztésben
  . Az Európai Parlament és a Tanács által kifejtett álláspontokat indokolatlan késedelem nélkül megküldik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint adott esetben az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is
  .”;

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(4a)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, amennyiben az alap-jogiaktus az emberek, állatok vagy növények egészségének vagy biztonságának védelmére vonatkozik, és a végrehajtási jogi aktus tervezete egy termék vagy anyag engedélyezéséről rendelkezik, az ilyen engedélyek csak akkor hagyhatók jóvá, ha az (1) bekezdés szerinti szavazás pozitív véleményt eredményez.




  Az első albekezdés nem érinti a Bizottság azon jogát, hogy ugyanazon tárgyra vonatkozóan módosított végrehajtási jogi aktustervezetet javasoljon.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, amennyiben az alap-jogiaktus az emberek, állatok vagy növények egészségének vagy biztonságának védelmére vonatkozik, és a végrehajtási jogi aktus tervezete egy termék vagy anyag engedélyezéséről rendelkezik, az ilyen engedélyek csak akkor hagyhatók jóvá, ha az (1) bekezdés szerinti szavazás pozitív véleményt eredményez.

Az első albekezdés nem érinti a Bizottság azon jogát, hogy ugyanazon tárgyra vonatkozóan módosított végrehajtási jogi aktustervezetet javasoljon.”;

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b b pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

6 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:





  „(4b)
     
  A tagállamok képviselői megindokolják az (1) bekezdés szerinti szavazatukat vagy tartózkodásukat, valamint a szavazásról való távollétüket.




  Ahol a jogi aktus különösen érzékeny területekre vonatkozik, amilyen például a fogyasztók védelme, az emberek, állatok vagy növények egészsége és biztonsága vagy a környezet, a tagállamok képviselőinek az egyes esetekre lebontva, részletesen indokolniuk kell a szavazatukat vagy tartózkodásukat.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4b)
     
  A tagállamok képviselői megindokolják az (1) bekezdés szerinti szavazatukat vagy tartózkodásukat, valamint a szavazásról való távollétüket.

Ahol a jogi aktus különösen érzékeny területekre vonatkozik, amilyen például a fogyasztók védelme, az emberek, állatok vagy növények egészsége és biztonsága vagy a környezet, a tagállamok képviselőinek az egyes esetekre lebontva, részletesen indokolniuk kell a szavazatukat vagy tartózkodásukat.”;

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – b pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | az (1) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

az (1) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

| b) | a bizottsági ülések napirendje; |
| --- | --- |

b)

a bizottsági ülések napirendje;

| „b) | a bizottsági ülések napirendje
  , ideértve a döntésre váró szövegtervezeteket és a megbeszélések tárgyát képező dokumentumokat
  ;”; |
| --- | --- |

„b)

a bizottsági ülések napirendje
  , ideértve a döntésre váró szövegtervezeteket és a megbeszélések tárgyát képező dokumentumokat
  ;”;

, ideértve a döntésre váró szövegtervezeteket és a megbeszélések tárgyát képező dokumentumokat

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – -a a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – c pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -aa) | az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-aa)

-aa)

az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| c) | az összefoglaló jegyzőkönyvek, azon hatóságok és szervezetek listáival együtt, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kijelölt személyek tartoznak; |
| --- | --- |

c)

az összefoglaló jegyzőkönyvek, azon hatóságok és szervezetek listáival együtt, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kijelölt személyek tartoznak;

| „c) | az összefoglaló jegyzőkönyvek,
  az ülésen jelen lévő személyek listájával, valamint
  azon hatóságok és szervezetek listáival együtt, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kijelölt személyek tartoznak;” |
| --- | --- |

„c)

az összefoglaló jegyzőkönyvek,
  az ülésen jelen lévő személyek listájával, valamint
  azon hatóságok és szervezetek listáival együtt, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kijelölt személyek tartoznak;”

az ülésen jelen lévő személyek listájával, valamint

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „e) | a szavazási eredmények,
  ideértve
  a 
  fellebbviteli bizottság esetében
  az
  egyes tagállamok képviselőinek szavazatait;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„e)

a szavazási eredmények,
  ideértve
  a 
  fellebbviteli bizottság esetében
  az
  egyes tagállamok képviselőinek szavazatait;”

ideértve

fellebbviteli bizottság esetében

egyes tagállamok képviselőinek szavazatait;”

| „e) | a szavazási eredmények –
  beleértve az egyes tagállamok képviselői által leadott szavazatokat és tartózkodásokat –,
  a 
  szavazás vagy a tartózkodás, illetve a szavazásról való távollét indokaival együtt, és amennyiben a jogi aktus olyan különösen érzékeny területeket érint, mint a fogyasztók védelme,
  az
  emberek, állatok vagy növények egészsége vagy biztonsága vagy a környezet, a szavazást vagy a tartózkodást kísérő, esetenkénti részletes indokok;” |
| --- | --- |

„e)

a szavazási eredmények –
  beleértve az egyes tagállamok képviselői által leadott szavazatokat és tartózkodásokat –,
  a 
  szavazás vagy a tartózkodás, illetve a szavazásról való távollét indokaival együtt, és amennyiben a jogi aktus olyan különösen érzékeny területeket érint, mint a fogyasztók védelme,
  az
  emberek, állatok vagy növények egészsége vagy biztonsága vagy a környezet, a szavazást vagy a tartózkodást kísérő, esetenkénti részletes indokok;”

beleértve az egyes tagállamok képviselői által leadott szavazatokat és tartózkodásokat –,

szavazás vagy a tartózkodás, illetve a szavazásról való távollét indokaival együtt, és amennyiben a jogi aktus olyan különösen érzékeny területeket érint, mint a fogyasztók védelme,

emberek, állatok vagy növények egészsége vagy biztonsága vagy a környezet, a szavazást vagy a tartózkodást kísérő, esetenkénti részletes indokok;”

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(3)   Az Európai Parlament és a Tanács számára a vonatkozó szabályoknak megfelelően hozzáférést kell biztosítani az (1) bekezdésben említett információkhoz.

„(3)   Az Európai Parlament és a Tanács számára a vonatkozó szabályoknak megfelelően
  és indokolatlan késedelem nélkül
  hozzáférést kell biztosítani az (1) bekezdésben említett információkhoz.”;

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „(5)   A nyilvántartásban közzé kell tenni az (1)
  bekezdés a)–d), f) és g) pontjában
  említett valamennyi
  dokumentum hivatkozási számát, valamint az (1) bekezdés e)
  és
  h) pontjában említett adatokat
  .” | „(5)   A nyilvántartásban közzé kell tenni az (1)
  bekezdésben
  említett valamennyi
  dokumentumot
  és
  információt
  .” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„(5)   A nyilvántartásban közzé kell tenni az (1)
  bekezdés a)–d), f) és g) pontjában
  említett valamennyi
  dokumentum hivatkozási számát, valamint az (1) bekezdés e)
  és
  h) pontjában említett adatokat
  .”

„(5)   A nyilvántartásban közzé kell tenni az (1)
  bekezdésben
  említett valamennyi
  dokumentumot
  és
  információt
  .”

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  A nyilvántartás keresőfunkciói lehetővé teszik a szakpolitikai területek szerinti keresést.”;

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

(EU) 182/2011 rendelet

11 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

11. cikk

„11. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács ellenőrzéshez való joga

Az Európai Parlament és a Tanács ellenőrzéshez való joga

Amennyiben az
  alap jogi aktust
  rendes jogalkotási eljárás keretében fogadták el, az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor jelezheti a Bizottságnak, ha úgy ítéli meg, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezete túllépi az
  alap jogi aktusban
  megállapított végrehajtási hatásköröket. Ebben az esetben a Bizottság a kifejtett álláspontok figyelembevételével felülvizsgálja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezetét fenntartani, módosítani vagy visszavonni kívánja-e.

alap jogi aktust

alap jogi aktusban

Amennyiben az
  alap-jogiaktust
  rendes jogalkotási eljárás keretében fogadták el, az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor jelezheti a Bizottságnak, ha úgy ítéli meg, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezete túllépi az
  alap-jogiaktusban
  megállapított végrehajtási hatásköröket
  , vagy ellentétes az alap-jogiaktussal
  . Ebben az esetben a Bizottság a kifejtett álláspontok figyelembevételével felülvizsgálja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezetét fenntartani, módosítani vagy visszavonni kívánja-e.

alap-jogiaktust

alap-jogiaktusban

, vagy ellentétes az alap-jogiaktussal

Ezen túlmenően, amennyiben akár az Európai Parlament, akár a Tanács helyénvalónak tartja az alap-jogiaktusban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök felülvizsgálatát, bármikor felkérheti a Bizottságot az adott alap-jogiaktus módosítására irányuló javaslat előterjesztésére.”

Ezen túlmenően, amennyiben akár az Európai Parlament, akár a Tanács helyénvalónak tartja az alap-jogiaktusban a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök felülvizsgálatát, bármikor felkérheti a Bizottságot az adott alap-jogiaktus módosítására irányuló javaslat előterjesztésére.”

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet
  nem alkalmazandó azon folyamatban levő eljárások tekintetében, amelyek esetében
  a 
  fellebbviteli bizottság már véleményt nyilvánított e rendelet hatálybalépésének napján
  . | Ez a rendelet a 
  hatálybalépése után megkezdett eljárásokra alkalmazandó
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a rendelet
  nem alkalmazandó azon folyamatban levő eljárások tekintetében, amelyek esetében
  a 
  fellebbviteli bizottság már véleményt nyilvánított e rendelet hatálybalépésének napján
  .

nem alkalmazandó azon folyamatban levő eljárások tekintetében, amelyek esetében

fellebbviteli bizottság már véleményt nyilvánított e rendelet hatálybalépésének napján

Ez a rendelet a 
  hatálybalépése után megkezdett eljárásokra alkalmazandó
  .

hatálybalépése után megkezdett eljárásokra alkalmazandó

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0187/2020).

1

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/267 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/267

---

P9_TA(2020)0374

Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépése ***I

Az Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0384), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0384),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0275/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 167. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0275/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2020. november 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2020. november 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0201/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0201/2020),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0179

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2229 határozattal.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/268 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/268

---

P9_TA(2020)0381

A vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes vonatkozásai a Csatorna-alagút tekintetében ***I

Az Európai Parlament 2020. december 17-i jogalkotási állásfoglalása a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával kapcsolatos vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0782), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0782),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0379/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0379/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 2-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0347

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 17-én került elfogadásra a vasútbiztonság és a vasúti összeköttetés egyes, az Uniót és az Egyesült Királyságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésen keresztül összekötő, határokon átnyúló infrastruktúrával összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2222 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/269 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/269

---

P9_TA(2020)0389

Az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek***I

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0830), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0830),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0396/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0396/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0366

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra az (EU) 2017/2403 rendeletnek az Egyesült Királyság vizein tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozó halászati engedélyek és az Egyesült Királyság halászhajói által az uniós vizeken végzett halászati műveletek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2227 rendelettel.)

---

2020. december 18., péntek

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/270 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/270

---

P9_TA(2020)0385

Az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló új általános költségvetése

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó második általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

(2021/C 445/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozattervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozattervezetre,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-i politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-i politikai megállapodásra,

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló, 2018. október 8-i különjelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testületnek (IPCC) az 1,5 oC-os globális felmelegedésről szóló, 2018. október 8-i különjelentésére (4),

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. üléséről (COP15) szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A 2021. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatások, III. szakasz – Bizottság” című, 2020. június 19-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatások, III. szakasz – Bizottság” című, 2020. június 19-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2021. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2020. május 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2021. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2020. május 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére (COM(2020)0300), amelyet a Bizottság 2020. július 27-én fogadott el (a továbbiakban: az „első” költségvetési tervezet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére (COM(2020)0300), amelyet a Bizottság 2020. július 27-én fogadott el (a továbbiakban: az „első” költségvetési tervezet),

| — | tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2020. szeptember 28-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2020. október 1-jén továbbított tanácsi álláspontra (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló, 2020. szeptember 28-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2020. október 1-jén továbbított tanácsi álláspontra (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2020. november 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2020. november 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az egyeztetőbizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (6) bekezdésében említett huszonegy napos határidőn belül nem állapodott meg közös szövegtervezetben,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottságnak a 2021. évi költségvetés tartalmára vonatkozó közös megegyezésről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottságnak a 2021. évi költségvetés tartalmára vonatkozó közös megegyezésről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2021. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2020. december 10-én elfogadott második tervezetére (COM(2020)0836), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2021. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban 2020. december 10-én elfogadott második tervezetére (COM(2020)0836),

| — | tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2020. december 14-én elfogadott álláspontra (13892/2020 – C9-0408/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének második tervezetéről a Tanács által 2020. december 14-én elfogadott álláspontra (13892/2020 – C9-0408/2020),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 94. és 96. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0267/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0267/2020),

| 1. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 312. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Unió éves költségvetésének meg kell felelnie a többéves pénzügyi keretnek; megállapítja, hogy az egyeztetőbizottság 2020. december 4-i ülésén az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében előírt 21 napos egyeztetési időszakon belül nem tudott megállapodni a közös szövegtervezetről, mivel az egyeztetési időszak végéig nem lett egyértelmű a 2021-2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy az egyeztetőbizottság a Bizottság által 2020. december 4-én benyújtott, a 4. sz. együttes következtetések tervezett elemein alapuló 2021. évi költségvetés tartalmáról közös megegyezésre jutott, és felkérte a Bizottságot, hogy amint elegendő biztosíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az EUMSZ 312. cikkének (1) bekezdésében foglaltak teljesíthetők, nyújtsa be a 2021. évi költségvetés második tervezetét, amely tükrözi a közös megegyezést; megállapítja, hogy a 4. sz. együttes következtetések tervezett elemeiben öt nyilatkozat szerepel, többek között a gyermekszegénységnek az Európai Szociális Alap+ keretében történő kezeléséről, valamint a Covid19-válság által az olyan ágazatokra gyakorolt hatások kezeléséről, mint az idegenforgalom, a kkv-k és a leginkább sújtott emberek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az egyeztetőbizottság által meghatározott feltételek teljesültek, és az Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által benyújtott második tervezete megfelel a közös megegyezésnek; megállapítja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2021. évi költségvetésben 164 251,5 millió EUR, és így a többéves pénzügyi keret 2021-re vonatkozó felső határai alatt összesen 778,8 millió EUR tartalékkeret marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy az egyeztetési tárgyalások során elért, az 1/2020. sz. módosító indítvánnyal módosított első költségvetés-tervezet szintjein felüli 185 millió EUR összegű növekedés megfelel a Parlament fő politikai prioritásainak; megjegyzi, hogy a növekmény magában foglal 60,3 millió EUR-t az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – Közlekedés, 42 millió EUR-t a LIFE, 25,7 millió EUR-t a Digitális Európa programra, 6,6 millió EUR-t a Jogok és értékek programra, ebből 4,8 millió EUR-t a Daphne programra, 2,7 millió EUR-t a Jogérvényesülés programra, 25 millió EUR-t a humanitárius segítségnyújtásra a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben a 2021 és 2027 közötti időszakra elfogadott 500 millió EUR összegű emelés részeként, 10,2 millió EUR-t az UNRWA-ra a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében és 7,3 millió EUR-t az Európai Ügyészség számára elsősorban a személyzet számának növelésére; megjegyzi továbbá, hogy az 1/2020. sz. módosító indítvány már tartalmazta az Európai horizont, az Erasmus+ és „az EU az egészségügyért” programra vonatkozó emeléseket, hogy tükrözze a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások eredményét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy a 2021. évi költségvetésben a kifizetési előirányzatok teljes szintjét 166 060,5 millió EUR-ban állapították meg, ami 2 001,4 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a kifizetési előirányzatokban a többéves pénzügyi keret 2021. évi felső határai alatt; üdvözli, hogy a 2021-re jóváhagyott kifizetési előirányzatok általános szintje a 2020. évi költségvetéshez képest 1,2 %-kal magasabb; hangsúlyozza a kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozat fontosságát, amelyben a Parlament és a Tanács kötelezettséget vállal arra, hogy kellő időben meghozza az indokolt fellépések fedezéséhez szükséges döntéseket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli azt, hogy a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével, valamint az e bekezdése végrehajtásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott együttes nyilatkozattal összhangban az egyeztetőbizottság első alkalommal ért egyet azzal, hogy a kutatásra vonatkozó költségvetési sorokon ismét bocsássanak rendelkezésre 20 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot; ragaszkodik a költségvetési rendelet 15. cikke (3) bekezdésének a többéves pénzügyi keretben történő teljes körű végrehajtásához a megállapodás szerinti 500 millió EUR elérése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az egyeztetőbizottság egyértelművé tette, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget (Frontex) érintő 2021-es 61 millió EUR összegű csökkentés nem érinti a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalások keretében politikailag elfogadott, (2018-as árakon) 500 millió EUR összegű teljes kiegészítést, és hogy a csökkentést a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással összhangban a későbbi években ellentételezik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy a Parlamentnek sikerült kiállnia a Bizottság által az első költségvetési tervezetben javasoltnál differenciáltabb költségvetési nómenklatúra mellett, nevezetesen az NDICI, az Erasmus+, a Jogok és értékek program és a szociális párbeszéd tekintetében; úgy véli, hogy ezek a módosítások lehetővé teszik a Parlament és a Tanács számára, hogy jobban gyakorolják döntéshozatali szerepüket az éves költségvetési eljárás során, és ellenőrizzék a költségvetés végrehajtását; sajnálja azonban, hogy az egyeztetés során a Tanács és a Bizottság nem tudta elfogadni a Parlament által javasolt részletesebb nómenklatúrát, különösen a Menekültügyi és Migrációs Alap, a Határigazgatási és Vízumeszköz, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, valamint az NDICI, különösen a szomszédsági ág fokozott differenciálása tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a 2021. évi költségvetésben a Parlament számára elkülönített előirányzatok teljes összege 2 063 millió EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az összesen 75 álláshely létrehozását és az előirányzatok ennek megfelelő növelését az Európai Unió Bírósága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB), a Régiók Európai Bizottsága (RB), az európai ombudsman és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) számára annak biztosítása érdekében, hogy elegendő forrással és személyzettel rendelkezzenek ahhoz, hogy feladataikat a lehető legjobban el tudják látni és optimálisan tudjanak működni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli az EGSZK-nak nyújtott 590 854 EUR összegű emelést a tolmácsolásra vonatkozó költségvetési sorban, valamint az RB-nek nyújtott 564 796 EUR összegű emelést a műszaki berendezésekre és felszerelésekre, valamint a harmadik felek és a képviselőcsoportok kommunikációs tevékenységeire vonatkozó költségvetési sorokban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az Európai Békekeret irányításában vállalt új feladatokra és a konzuli szolgálatok működőképességének javítására tekintettel növeljék az EKSZ előirányzatait a 2021. évi költségvetésben; üdvözli a bizottsági személyzet költségvetés-semleges átcsoportosítását az uniós küldöttségek igazgatási részlegeiről az EKSZ-hez az igazgatási és pénzügyi folyamatok egyszerűsítése és észszerűsítése, valamint a személyzet hatékony és önálló irányításának lehetővé tétele érdekében; üdvözli, hogy 1 millió EUR-val növelték a dezinformáció elleni küzdelmet szolgáló stratégiai kommunikációs kapacitásra vonatkozó költségvetési sorban szereplő összeget; |
| --- | --- |

12.

| 13. | egyetért azzal, hogy a kiküldetésekre szánt költségvetési sorok 10 %-os csökkentése indokolt, tekintettel a Covid19-járvány kitöréséből eredő egészségügyi és gazdasági válságra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | jóváhagyja az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének második tervezetéről szóló tanácsi álláspontot, valamint az ehhez az állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az Európai Unió 2021. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(4)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0015.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0166.

(7)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0123.

(8)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0302.

---

MELLÉKLET: AZ EGYEZTETŐBIZOTTSÁG NYILATKOZATA

| 1. | Az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében említett egyeztetőbizottság 2020. december 4-i ülésén megvizsgálta az Európai Unió 2021. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetére vonatkozó bizottsági javaslatot (COM(2020)0300), valamint az általános költségvetés tervezetére vonatkozó 1. számú módosító indítványt (COM(2020)0748). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az ülésen az egyeztetőbizottság – a Bizottság által 2020. december 4-én előterjesztett, az együttes következtetések elemei 4. számú tervezete alapján – közös megegyezésre jutott a 2021. évi költségvetés tartalmáról. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Emlékeztetve az EUMSZ 312. cikkének (1) bekezdésére, amely szerint „Az Unió éves költségvetésének meg kell felelnie a többéves pénzügyi keretnek”, az egyeztetőbizottság a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos körülményekre tekintettel nincs abban a helyzetben, hogy az EUMSZ 314. cikkének (5) bekezdésében előírt 21 napos egyeztető határidőn belül közös szövegtervezetről állapodjon meg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Bizottság ezért felkérést kap, hogy figyelembe véve az egyeztetőbizottságban elért közös megegyezést – amint kellő biztosíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az EUMSZ 312. cikke (1) bekezdésének meg lehet felelni – az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban nyújtson be egy új 2021. évi költségvetési tervezetet azért, hogy az Európai Parlament és a Tanács ennek alapján mielőbb megindíthassa a 2021. évi új költségvetési tervezettel kapcsolatos eljárást. |
| --- | --- |

4.

---

MELLÉKLET: 2021. évi költségvetés – Az együttes következtetések elemei

A jelen együttes következtetések a következő szakaszokat foglalják magukban:

| 1. | 2021. évi költségvetés |
| --- | --- |

1.

2021. évi költségvetés

| 2. | 2020. évi költségvetés – 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet |
| --- | --- |

2.

2020. évi költségvetés – 10/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet

| 3. | Nyilatkozatok |
| --- | --- |

3.

Nyilatkozatok

Összefoglaló áttekintés

A.   2021. évi költségvetés

Az együttes következtetések elemei értelmében:

| — | A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2021. évi költségvetésben 164 251,5 millió EUR. Összességében ez a többéves pénzügyi keret 2021. évi felső határai alatt 778,8 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2021. évi költségvetésben 164 251,5 millió EUR. Összességében ez a többéves pénzügyi keret 2021. évi felső határai alatt 778,8 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében.

| — | A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2021. évi költségvetésben 166 060,5 millió EUR. Összességében ez a többéves pénzügyi keret 2021. évi felső határai alatt 2 001,4 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a kifizetési előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- |

—

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2021. évi költségvetésben 166 060,5 millió EUR. Összességében ez a többéves pénzügyi keret 2021. évi felső határai alatt 2 001,4 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a kifizetési előirányzatok tekintetében.

| — | A Rugalmassági Eszközből 76,4 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat igénybevételére kerül sor 2021-re a 2b. fejezetre (Reziliencia és értékek).
  A Rugalmassági Eszköz 2018., 2019., 2020. és 2021. évi igénybevételéhez kapcsolódó 2021. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 628,5 millió EUR-ra becsüli. Az ezekre az évekre vonatkozó kintlevőségek becsült kifizetési ütemtervét az alábbi táblázat tartalmazza:











  Rugalmassági Eszköz – kifizetési profil |
| --- | --- |
| Igénybevétel éve | 2 021 | 2 022 | 2 023 | 2 024 | Mindösszesen |
| 2018 | 34,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 34,2 |
| 2019 | 135,2 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 358,4 |
| 2020 | 413,7 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 519,8 |
| 2021 | 45,4 | 13,0 | 10,3 | 7,6 | 76,4 |
| Mindösszesen | 628,5 | 220,1 | 132,5 | 7,6 | 988,7 |

—

A Rugalmassági Eszközből 76,4 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat igénybevételére kerül sor 2021-re a 2b. fejezetre (Reziliencia és értékek).

A Rugalmassági Eszköz 2018., 2019., 2020. és 2021. évi igénybevételéhez kapcsolódó 2021. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 628,5 millió EUR-ra becsüli. Az ezekre az évekre vonatkozó kintlevőségek becsült kifizetési ütemtervét az alábbi táblázat tartalmazza:

Rugalmassági Eszköz – kifizetési profil

Igénybevétel éve

2 021

2 022

2 023

2 024

Mindösszesen

2018

34,2

0,0

0,0

0,0

34,2

2019

135,2

140,9

82,2

0,0

358,4

2020

413,7

66,2

39,9

0,0

519,8

2021

45,4

13,0

10,3

7,6

76,4

Mindösszesen

628,5

220,1

132,5

7,6

988,7

B.   2020. évi költségvetés:

Az 10/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően jóváhagyásra kerül.

1.   2021. évi költségvetés

1.1.   „Lezárt” sorok

Amennyiben az alábbi következtetések nem rendelkeznek másként, minden olyan költségvetési sort, amelyet sem a Tanács, sem a Parlament nem módosított, valamint minden olyan sort, amelyre vonatkozóan a Parlament saját olvasata során elfogadta a Tanács módosításait, a Bizottság 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított, 2021. évi költségvetés-tervezetre vonatkozó javaslatának megfelelően megerősítenek.

A többi költségvetési sor vonatkozásában az egyeztetőbizottság az alábbi, 1.2.–1.7. szakaszokban foglalt következtetésekben állapodott meg.

1.2.   Horizontális kérdések

Decentralizált ügynökségek

Az összes decentralizált ügynökség költségvetéséhez való uniós hozzájárulás (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok és az álláshelyek száma) a Bizottság által az 1/2021. számú módosító indítványban javasolt szinten került megállapításra, az alábbiak kivételével:

| — | A 2b. fejezet alatt:






  — | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA, 07 10 04. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 638 178 EUR-val nő. |
| --- | --- | --- |

—

A 2b. fejezet alatt:

—

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA, 07 10 04. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 638 178 EUR-val nő.

| — | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE, 07 10 05. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 971 628 EUR-val nő. |
| --- | --- |

—

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE, 07 10 05. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 971 628 EUR-val nő.

| — | Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust, 07 10 07. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 500 000 EUR-val emelkedik. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust, 07 10 07. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 500 000 EUR-val emelkedik.

| — | Az Európai Ügyészség (EPPO, 07 10 08. költségvetési jogcímcsoport) 8 további álláshelyet kapott (ez a 2022-re tervezett emelés előreütemezését jelenti), és esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 7 252 790 EUR-val nő. |
| --- | --- |

—

Az Európai Ügyészség (EPPO, 07 10 08. költségvetési jogcímcsoport) 8 további álláshelyet kapott (ez a 2022-re tervezett emelés előreütemezését jelenti), és esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 7 252 790 EUR-val nő.

| — | A 4. fejezet alatt:






  — | Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex, 11 10 01. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 61 000 000 EUR-val csökken. |
| --- | --- | --- |

—

A 4. fejezet alatt:

—

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex, 11 10 01. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 61 000 000 EUR-val csökken.

| — | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA, 11 10 02. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 500 000 EUR-val nő. |
| --- | --- |

—

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA, 11 10 02. költségvetési jogcímcsoport) esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 500 000 EUR-val nő.

Végrehajtó ügynökségek

A végrehajtó ügynökségek számára nyújtott uniós hozzájárulás (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok és az álláshelyek száma) az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten került megállapításra.

A Bizottság 2021-ben költségvetés-módosítási tervezetet terjeszt elő annak érdekében, hogy az új végrehajtó ügynökségek hivatalos létrehozását követően a költségvetési struktúrát és az előirányzatokat hozzáigazítsa az új végrehajtó ügynökségekhez. Az új végrehajtó ügynökségek létrehozásáról szóló bizottsági végrehajtási határozat és a rájuk hatásköröket átruházó bizottsági határozatok várhatóan 2021 elején kerülnek elfogadásra.

Kísérleti projektek/előkészítő intézkedések

Megállapodás született egy 59 kísérleti projektből/előkészítő intézkedésből álló, összesen 71,8 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot tartalmazó átfogó csomaggal kapcsolatban a Parlament által javasolt formában.

Amikor úgy tűnik, hogy a kísérleti projektet vagy az előkészítő intézkedést meglévő jogalap fedezi, a Bizottság javasolhatja előirányzatok átcsoportosítását a megfelelő költségvetési sorhoz az intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

Ez a csomag teljes mértékben tiszteletben tartja a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában a költségvetési rendeletben foglalt felső határokat.

1.3.   A pénzügyi keret kiadási fejezetei – kötelezettségvállalási előirányzatok

A „lezárt” költségvetési sorokról, ügynökségekről, valamint kísérleti projektekről és előkészítő intézkedésekről szóló fenti következtetések figyelembevétele után az egyeztetőbizottság az alábbi megállapodásra jutott:

1. 
  fejezet – Egységes piac, innováció és digitális gazdaság

A kötelezettségvállalási előirányzatok az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| Költségvetési sor / Program | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1.0.221 | CEF – közlekedés | 725 058 000  – | 1 785 393 458 | 60 335 458 |
| 02 03 01 | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Közlekedés | 1 711 996 420 | 1 772 331 878 | 60 335 458 |
| 1.0.23 | Digitális Európa program | 1 103 848 000 | 1 129 576 962 | 25 728 962 |
| 02 04 03 | Mesterséges intelligencia | 293 895 160 | 318 323 274 | 24 428 114 |
| 02 04 04 | Ismeretek | 82 290 594 | 83 591 442 | 1 300 848 |
| PPPA | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | | | 35 965 000 |
| | Mindösszesen | | | 122 029 420 |

Költségvetési sor / Program

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1.0.221

CEF – közlekedés

725 058 000  –

1 785 393 458

60 335 458

02 03 01

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Közlekedés

1 711 996 420

1 772 331 878

60 335 458

1.0.23

Digitális Európa program

1 103 848 000

1 129 576 962

25 728 962

02 04 03

Mesterséges intelligencia

293 895 160

318 323 274

24 428 114

02 04 04

Ismeretek

82 290 594

83 591 442

1 300 848

PPPA

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

35 965 000

Mindösszesen

122 029 420

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 20 816,6 millió EUR-ban kerül megállapításra, ami 102,4 millió EUR tartalékkeretet hagy a 1. fejezet kiadási felső határa alatt.

A költségvetési rendelet (1) 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban az egyeztetőbizottság egyetért azzal, hogy a kutatási költségvetési sorokon ismét rendelkezésre álljanak kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 20 millió EUR összegben. A következő költségvetési sorok emelkednek:

| (EUR-ban) |
| --- |
| Költségvetési sorok | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| 01 02 02 10 | „Egészségügy” klaszter | 3 400 000 |
| 01 02 02 40 | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter | 3 400 000 |
| 01 02 02 50 | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter | 6 600 000 |
| 01 02 02 60 | Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások és környezet” klaszter | 6 600 000 |
| Mindösszesen | | 20 000 000 |

(EUR-ban)

Költségvetési sorok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

01 02 02 10

„Egészségügy” klaszter

3 400 000

01 02 02 40

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter

3 400 000

01 02 02 50

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter

6 600 000

01 02 02 60

Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások és környezet” klaszter

6 600 000

Mindösszesen

20 000 000

Az egyeztetőbizottság egyetért abban, hogy ezek az előirányzatok a 2020. november 10-én elfogadott együttes nyilatkozatban szereplő, a 2021–2027-es időszakra (2018-as árakon számított) legfeljebb 0,5 milliárd EUR teljes összeg részét képezzék. Ezzel együtt a 2022–2027-es időszakra 2018-as árakon számítva 481,2 millió EUR áll rendelkezésre.

2a. fejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2021. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

2b. fejezet – Reziliencia és értékek

A kötelezettségvállalási előirányzatok az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez.

Az egyeztetőbizottság egyetért különösen azzal, hogy a jelenlegi kamatlábkörnyezetre és a SURE közelmúltbeli finanszírozási műveleteinek sikerére tekintettel a 06 04 01. költségvetési sor előirányzatai 71,9 millió EUR-val csökkenthetők, miközben teljes mértékben megmarad az NGEU vissza nem térítendő komponensének 2021-ben történő finanszírozására vonatkozó képesség.

| Költségvetési sor / Program | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 2.2.23 | Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségei | 111 461 000 | 39 591 000 | -71 870 000 |
| 06 04 01 | Európai Uniós Helyreállítási Eszköz – Kamatszelvény-fizetések és visszaváltás a lejáratkor | 106 461 000 | 34 591 000 | -71 870 000 |
| 07 03 01 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén | 2 298 294 584 | 0 | -2 298 294 584 |
| 07 03 01 01 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetett irányítás | 0 | 1 755 470 446 | 1 755 470 446 |
| 07 03 01 02 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetlen irányítás | 0 | 542 824 138 | 542 824 138 |
| 2.2.351 | Igazságügy | 43 696 000 | 46 392 538 | 2 696 538 |
| 07 07 01 | Az igazságügyi együttműködés előmozdítása | 10 646 000 | 11 319 945 | 673 945 |
| 07 07 02 | Igazságügyi képzés támogatása | 17 570 000 | 18 682 268 | 1 112 268 |
| 07 07 03 | Az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megkönnyítése | 14 380 000 | 15 290 325 | 910 325 |
| 2.2.352 | Jogok és értékek program | 90 624 000 | 97 179 152 | 6 555 152 |
| 07 06 02 | A polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének ösztönzése | 34 938 000 | 36 238 848 | 1 300 848 |
| 07 06 03 | Daphne | 15 690 000 | 20 444 304 | 4 754 304 |
| 07 06 04 | Az uniós értékek védelme és előmozdítása | 0 | 500 000 | 500 000 |
| 2.2.3 | DAG |

Költségvetési sor / Program

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

2.2.23

Az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségei

111 461 000

39 591 000

-71 870 000

06 04 01

Európai Uniós Helyreállítási Eszköz – Kamatszelvény-fizetések és visszaváltás a lejáratkor

106 461 000

34 591 000

-71 870 000

07 03 01

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén

2 298 294 584

0

-2 298 294 584

07 03 01 01

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetett irányítás

0

1 755 470 446

1 755 470 446

07 03 01 02

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetlen irányítás

0

542 824 138

542 824 138

2.2.351

Igazságügy

43 696 000

46 392 538

2 696 538

07 07 01

Az igazságügyi együttműködés előmozdítása

10 646 000

11 319 945

673 945

07 07 02

Igazságügyi képzés támogatása

17 570 000

18 682 268

1 112 268

07 07 03

Az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megkönnyítése

14 380 000

15 290 325

910 325

2.2.352

Jogok és értékek program

90 624 000

97 179 152

6 555 152

07 06 02

A polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének ösztönzése

34 938 000

36 238 848

1 300 848

07 06 03

Daphne

15 690 000

20 444 304

4 754 304

07 06 04

Az uniós értékek védelme és előmozdítása

0

500 000

500 000

2.2.3

DAG

Decentralizált ügynökségek

211 135 699

220 498 295

9 362 596

07 10 04

Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)

23 111 517

23 749 695

638 178

07 10 05

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

7 955 000

8 926 628

971 628

07 10 07

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust)

42 345 006

42 845 006

500 000

07 10 08

Európai Ügyészség (EPPO)

37 700 000

44 952 790

7 252 790

07 20 04 06

A szociálpolitika területével, többek között a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos különleges hatáskörök

49 380 381

28 326 381

-21 054 000

07 20 04 09

Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára

0

21 054 000

21 054 000

PPPA

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

31 870 000

Mindösszesen

-21 385 714

Ebből következően a kötelezettségvállalási előirányzatok elfogadott szintje 4 671,4 millió EUR, és a 2b. fejezet kiadási plafonja alatt így nem marad mozgástér, és 76,4 millió EUR összegben igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt.

3. 
  fejezet – Természeti erőforrások és környezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| Költségvetési sor / Program | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 3.2.21 | Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) | 696 491 000 | 738 505 372 | 42 014 372 |
| 09 02 01 | Természet és biológiai sokféleség | 258 642 156 | 274 720 400 | 16 078 244 |
| 09 02 02 | Körforgásos gazdaság és életminőség | 168 461 328 | 178 933 566 | 10 472 238 |
| 09 02 03 | Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás | 121 426 944 | 128 975 334 | 7 548 390 |
| 09 02 04 | Tiszta energiára való átállás | 127 332 437 | 135 247 937 | 7 915 500 |
| PPPA | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | | | 3 740 000 |
| | Mindösszesen | | | 45 754 372 |

Költségvetési sor / Program

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

3.2.21

Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE)

696 491 000

738 505 372

42 014 372

09 02 01

Természet és biológiai sokféleség

258 642 156

274 720 400

16 078 244

09 02 02

Körforgásos gazdaság és életminőség

168 461 328

178 933 566

10 472 238

09 02 03

Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

121 426 944

128 975 334

7 548 390

09 02 04

Tiszta energiára való átállás

127 332 437

135 247 937

7 915 500

PPPA

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

3 740 000

Mindösszesen

45 754 372

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 58 568,6 millió EUR-ban kerül megállapításra, ami 55,4 millió EUR összegű tartalékkeretet hagy a 2. fejezet kiadási felső határa alatt.

4. 
  fejezet – Migráció és határigazgatás

A kötelezettségvállalási előirányzatok az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| Költségvetési sor / Program | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 4.0.2 | DAG |

Költségvetési sor / Program

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-es KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

4.0.2

DAG

Decentralizált ügynökségek

794 770 045

734 270 045

-60 500 000

11 10 01

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (FRONTEX)

566 949 620

505 949 620

-61 000 000

11 10 02

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA)

227 820 425

228 320 425

500 000

Mindösszesen

-60 500 000

Az Európai Parlament és a Tanács között a közelmúltban létrejött, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-i politikai megállapodást követően és a vonatkozó szövegek jóváhagyásáig az egyeztetőbizottság egyetért azzal, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségre (Frontex) vonatkozó 2021. évi csökkentés nem érinti az ebben az összefüggésben politikai szinten elfogadott, (2018-as árakon számított) 0,5 milliárd EUR összegű teljes növekményt. A növekményen kívül a 2021 tekintetében javasolt csökkentést a többéves pénzügyi keretről szóló megállapodással összhangban a későbbi években kompenzálják, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartása mellett.

Ebből következően a kötelezettségvállalások megállapodás szerinti szintje 2 278,8 millió EUR-ban kerül megállapításra, így a fejezet kiadási plafonja alatt 188,2 millió EUR összegű tartalékkeret marad.

5. 
  fejezet – Biztonság és védelem

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2021. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

6. 
  fejezet – Szomszédság és a világ

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| Költségvetési sor / Program | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 6.0.111 | Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) | 12 060 779 767 | 12 070 958 148 | 10 178 381 |
| 15 02 01 10 | Déli szomszédság | 1 460 009 385 | 1 470 187 766 | 10 178 381 |
| 6.0.12 | Humanitárius segítségnyújtás (HUMA) | 1 478 000 000 | 1 503 000 000 | 25 000 000 |
| 15 03 01 | Humanitárius segítségnyújtás | 1 391 512 450 | 1 416 512 450 | 25 000 000 |
| 6.0.1 | SPEC |

Költségvetési sor / Program

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

6.0.111

Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI)

12 060 779 767

12 070 958 148

10 178 381

15 02 01 10

Déli szomszédság

1 460 009 385

1 470 187 766

10 178 381

6.0.12

Humanitárius segítségnyújtás (HUMA)

1 478 000 000

1 503 000 000

25 000 000

15 03 01

Humanitárius segítségnyújtás

1 391 512 450

1 416 512 450

25 000 000

6.0.1

SPEC

Előjogok

91 394 973

93 023 514

1 628 541

15 20 04 03

A külső tevékenységgel kapcsolatos tájékoztatási politika és stratégiai kommunikáció

41 756 023

43 384 564

1 628 541

PPPA

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

175 000

Mindösszesen

36 981 922

Az Európai Parlament és a Tanács között a közelmúltban létrejött, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. november 10-i politikai megállapodást követően és a vonatkozó szövegek jóváhagyásáig az egyeztetőbizottság jóváhagyja, hogy a humanitárius segítségnyújtás megemelése az ezzel összefüggésben politikai szinten elfogadott 0,5 milliárd EUR (2018-as árakon) teljes növekmény részét képezi.

Ebből következően a kötelezettségvállalások megállapodás szerinti szintje 16 097,2 millió EUR-ban kerül megállapításra, így a fejezet kiadási plafonja alatt 149,8 millió EUR mozgástér marad.

7. 
  fejezet – Európai közigazgatás

Az egyeztetőbizottság egyetért az intézmények létszámterveiben szereplő álláshelyek számával és a Bizottság által az 1/2021. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt előirányzatokkal, a következő kivételekkel:

| — | Az Európai Parlament szakasza, amelynek olvasatát jóváhagyták, és amelyet úgy igazítottak ki tovább, hogy magában foglalja i. az 1/2021. számú módosító indítvány szerinti felülvizsgált illetménykiigazítás hatását, valamint ii. két létszámtervi álláshelynek az Európai Parlamenttől az Európai Bizottsághoz történő áthelyezését az 1/2021. sz. módosító indítvány szerint a CERT-EU működésének támogatása céljából. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament szakasza, amelynek olvasatát jóváhagyták, és amelyet úgy igazítottak ki tovább, hogy magában foglalja i. az 1/2021. számú módosító indítvány szerinti felülvizsgált illetménykiigazítás hatását, valamint ii. két létszámtervi álláshelynek az Európai Parlamenttől az Európai Bizottsághoz történő áthelyezését az 1/2021. sz. módosító indítvány szerint a CERT-EU működésének támogatása céljából.

| — | A Tanács szakasza, amelynek olvasatát jóváhagyták, és amelyet az 1/2021. számú módosító indítvány szerinti felülvizsgált illetménykiigazítás hatásának figyelembevétele érdekében tovább kiigazítottak. |
| --- | --- |

—

A Tanács szakasza, amelynek olvasatát jóváhagyták, és amelyet az 1/2021. számú módosító indítvány szerinti felülvizsgált illetménykiigazítás hatásának figyelembevétele érdekében tovább kiigazítottak.

| — | Az Európai Számvevőszék szakasza, amelyre vonatkozóan megállapodás született a létszámterveknek a költségvetési rendelet 53. cikke (1) bekezdése alkalmazásának nyomán történt módosítását követő technikai frissítésről. Ennek keretében egy állandó AST11, egy állandó AST8, egy állandó AST7, két állandó AST5, egy állandó AST4 és egy ideiglenes AST/SC3 álláshelyet három állandó AD7 álláshellyé és négy állandó AD5 álláshellyé alakították át, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére. |
| --- | --- |

—

Az Európai Számvevőszék szakasza, amelyre vonatkozóan megállapodás született a létszámterveknek a költségvetési rendelet 53. cikke (1) bekezdése alkalmazásának nyomán történt módosítását követő technikai frissítésről. Ennek keretében egy állandó AST11, egy állandó AST8, egy állandó AST7, két állandó AST5, egy állandó AST4 és egy ideiglenes AST/SC3 álláshelyet három állandó AD7 álláshellyé és négy állandó AD5 álláshellyé alakították át, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére.

| — | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 590 854 EUR-val emelkedik. |
| --- | --- |

—

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 590 854 EUR-val emelkedik.

| — | A Régiók Európai Bizottsága (RB) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 564 796 EUR-val emelkedik. |
| --- | --- |

—

A Régiók Európai Bizottsága (RB) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 564 796 EUR-val emelkedik.

| — | Az európai adatvédelmi biztos szakasza, amelyre vonatkozóan megállapodás született a létszámterveknek a költségvetési rendelet 53. cikke (1) bekezdése alkalmazásának nyomán történt módosítását követő technikai frissítésről. Ennek keretében egy állandó AST5 álláshelyet egy állandó AST/SC6 álláshellyé alakítottak át, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos szakasza, amelyre vonatkozóan megállapodás született a létszámterveknek a költségvetési rendelet 53. cikke (1) bekezdése alkalmazásának nyomán történt módosítását követő technikai frissítésről. Ennek keretében egy állandó AST5 álláshelyet egy állandó AST/SC6 álláshellyé alakítottak át, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére.

| — | Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje a „Stratégiai kommunikációs kapacitás” tekintetében 1 millió EUR-val emelkedik. |
| --- | --- |

—

Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szakasza, amelyre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje a „Stratégiai kommunikációs kapacitás” tekintetében 1 millió EUR-val emelkedik.

Ezenkívül a Covid19-világjárvány következtében az egyeztetőbizottság kivételes jelleggel hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Parlament kivételével az összes intézmény kiküldetéseihez kapcsolódó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje 10 %-kal csökken.

A 7. fejezet összesen 8,8 millió EUR összegű csökkenését eredményező összesített kiigazításokat az alábbi táblázatok szakaszonként részletezik:

1. szakasz – Európai Parlament

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 4 0 0 | Egyéb alkalmazottak – Főtitkárság és képviselőcsoportok | 63 837 727 | 65 039 727 | 1 202 000 |
| 1 4 0 1 | Egyéb alkalmazottak – Biztonság | 38 084 545 | 34 584 545 | -3 500 000 |
| 2 0 0 0 | Bérleti díjak | 26 301 000 | 27 301 000 | 1 000 000 |
| 2 0 2 6 | Épületek biztonsága és őrzése | 16 030 000 | 19 530 000 | 3 500 000 |
| 3 0 2 | Fogadási és reprezentációs kiadások | 845 500 | 858 500 | 13 000 |
| 3 0 4 2 | Ülések, kongresszusok, konferenciák és küldöttségek | 2 780 000 | 2 857 000 | 77 000 |
| 3 2 0 | Szakértelem igénybevétele | 6 629 500 | 7 491 500 | 862 000 |
| 2 1 2 | Bútor | 5 910 000 | 4 910 000 | -1 000 000 |
| 10 1 | Rendkívüli tartalékalap | 4 500 000 | 2 346 000 | -2 154 000 |
| | Mindösszesen | | | 0 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 4 0 0

Egyéb alkalmazottak – Főtitkárság és képviselőcsoportok

63 837 727

65 039 727

1 202 000

1 4 0 1

Egyéb alkalmazottak – Biztonság

38 084 545

34 584 545

-3 500 000

2 0 0 0

Bérleti díjak

26 301 000

27 301 000

1 000 000

2 0 2 6

Épületek biztonsága és őrzése

16 030 000

19 530 000

3 500 000

3 0 2

Fogadási és reprezentációs kiadások

845 500

858 500

13 000

3 0 4 2

Ülések, kongresszusok, konferenciák és küldöttségek

2 780 000

2 857 000

77 000

3 2 0

Szakértelem igénybevétele

6 629 500

7 491 500

862 000

2 1 2

Bútor

5 910 000

4 910 000

-1 000 000

10 1

Rendkívüli tartalékalap

4 500 000

2 346 000

-2 154 000

Mindösszesen

0

2. szakasz – Európai Tanács és Tanács

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 3 3 1 | A Tanács Főtitkárságának kiküldetési költségei | 3 600 000 | 3 240 000 | - 360 000 |
| 1 3 3 2 | A személyzetnek az Európai Tanáccsal összefüggésben felmerülő utazási költségei | 1 650 000 | 1 485 000 | - 165 000 |
| 2 2 0 0 | A delegációk utazási költségei | 17 228 000 | 15 505 000 | -1 723 000 |
| 2 2 0 1 | Egyéb utazási költségek | 570 000 | 513 000 | -57 000 |
| 2 2 1 3 | Információ és nyilvános rendezvények | 5 095 000 | 4 585 500 | - 509 500 |
| | Mindösszesen | | | -2 814 500 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 3 3 1

A Tanács Főtitkárságának kiküldetési költségei

3 600 000

3 240 000

- 360 000

1 3 3 2

A személyzetnek az Európai Tanáccsal összefüggésben felmerülő utazási költségei

1 650 000

1 485 000

- 165 000

2 2 0 0

A delegációk utazási költségei

17 228 000

15 505 000

-1 723 000

2 2 0 1

Egyéb utazási költségek

570 000

513 000

-57 000

2 2 1 3

Információ és nyilvános rendezvények

5 095 000

4 585 500

- 509 500

Mindösszesen

-2 814 500

3. szakasz – Bizottság

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 20 02 06 01 | Kiküldetési és reprezentációs költségek | 59 145 000 | 53 230 000 | -5 915 000 |
| 20 02 07 01 | Kiküldetési és reprezentációs költségek | 6 083 000 | 5 475 000 | - 608 000 |
| 20 03 15 01 – O1 01 03 01 | Kiadóhivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 235 000 | 212 000 | -23 000 |
| 20 03 15 02 – O2 01 03 01 | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 401 000 | 361 000 | -40 000 |
| 20 03 16 01 – O3 01 03 01 | Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 153 000 | 138 000 | -15 000 |
| 20 03 16 02 – O4 01 03 01 | Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 138 000 | 124 000 | -14 000 |
| 20 03 16 03 – O5 01 03 01 | Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 111 000 | 100 000 | -11 000 |
| 20 03 17 – O6 01 03 01 | Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) – Kiküldetési és reprezentációs költségek | 1 460 000 | 1 314 000 | - 146 000 |
| | Mindösszesen | | | -6 772 000 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

20 02 06 01

Kiküldetési és reprezentációs költségek

59 145 000

53 230 000

-5 915 000

20 02 07 01

Kiküldetési és reprezentációs költségek

6 083 000

5 475 000

- 608 000

20 03 15 01 – O1 01 03 01

Kiadóhivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek

235 000

212 000

-23 000

20 03 15 02 – O2 01 03 01

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek

401 000

361 000

-40 000

20 03 16 01 – O3 01 03 01

Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek

153 000

138 000

-15 000

20 03 16 02 – O4 01 03 01

Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek

138 000

124 000

-14 000

20 03 16 03 – O5 01 03 01

Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Kiküldetési és reprezentációs költségek

111 000

100 000

-11 000

20 03 17 – O6 01 03 01

Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) – Kiküldetési és reprezentációs költségek

1 460 000

1 314 000

- 146 000

Mindösszesen

-6 772 000

4. szakasz – Az Európai Unió Bírósága

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 6 2 | Küldetések | 450 000 | 405 000 | -45 000 |
| | Mindösszesen | | | -45 000 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 6 2

Küldetések

450 000

405 000

-45 000

Mindösszesen

-45 000

5. szakasz – Európai Számvevőszék

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 6 2 | Küldetések | 3 320 000 | 2 988 000 | - 332 000 |
| | Mindösszesen | | | - 332 000 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 6 2

Küldetések

3 320 000

2 988 000

- 332 000

Mindösszesen

- 332 000

6. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 6 2 | Küldetések | 421 082 | 378 974 | -42 108 |
| 2 5 4 8 | Konferenciatolmácsok | 6 735 709 | 7 326 563 | 590 854 |
| | Mindösszesen | | | 548 746 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 6 2

Küldetések

421 082

378 974

-42 108

2 5 4 8

Konferenciatolmácsok

6 735 709

7 326 563

590 854

Mindösszesen

548 746

7. szakasz — Régiók Európai Bizottsága

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 6 2 | Küldetések | 311 461 | 280 315 | -31 146 |
| 2 1 4 | Műszaki eszközök és berendezések | 1 097 271 | 1 262 067 | 164 796 |
| 2 5 4 1 | Harmadik felek | 104 100 | 304 100 | 200 000 |
| 2 6 4 | Az RB politikai csoportjainak kommunikációs tevékenységei | 195 049 | 395 049 | 200 000 |
| | Mindösszesen | | | 533 650 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 6 2

Küldetések

311 461

280 315

-31 146

2 1 4

Műszaki eszközök és berendezések

1 097 271

1 262 067

164 796

2 5 4 1

Harmadik felek

104 100

304 100

200 000

2 6 4

Az RB politikai csoportjainak kommunikációs tevékenységei

195 049

395 049

200 000

Mindösszesen

533 650

8. szakasz – Európai ombudsman

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 3 0 0 | A személyzet kiküldetései és a három munkahely közötti hivatalos útjai során felmerülő kiadások | 150 000 | 135 000 | -15 000 |
| | Mindösszesen | | | -15 000 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

3 0 0

A személyzet kiküldetései és a három munkahely közötti hivatalos útjai során felmerülő kiadások

150 000

135 000

-15 000

Mindösszesen

-15 000

9. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 1 2 0 | Kiküldetési költségek, utazási költségek és egyéb járulékos költségek | 155 000 | 139 500 | -15 500 |
| 3 0 3 0 | Kiküldetési költségek, utazási költségek és egyéb járulékos költségek | 50 000 | 45 000 | -5 000 |
| 3 0 4 8 | Az Európai Adatvédelmi Testület elnökének és alelnökeinek költségei | 59 000 | 53 100 | -5 900 |
| | Mindösszesen | | | -26 400 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 1 2 0

Kiküldetési költségek, utazási költségek és egyéb járulékos költségek

155 000

139 500

-15 500

3 0 3 0

Kiküldetési költségek, utazási költségek és egyéb járulékos költségek

50 000

45 000

-5 000

3 0 4 8

Az Európai Adatvédelmi Testület elnökének és alelnökeinek költségei

59 000

53 100

-5 900

Mindösszesen

-26 400

10. szakasz — Európai Külügyi Szolgálat

| Program/Költségvetési sor | Név | A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1 4 0 | Küldetések | 9 132 050 | 8 229 645 | - 902 405 |
| 2 2 1 4 | Stratégiai kommunikációs kapacitás | 3 000 000 | 4 000 000 | 1 000 000 |
| | Mindösszesen | | | 97 595 |

Program/Költségvetési sor

Név

A kötelezettségvállalási előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1 4 0

Küldetések

9 132 050

8 229 645

- 902 405

2 2 1 4

Stratégiai kommunikációs kapacitás

3 000 000

4 000 000

1 000 000

Mindösszesen

97 595

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 10 448,3 millió euróban kerül megállapításra, ami 186,7 millió eurós tartalékkeretet hagy a 7. fejezet kiadási felső határa alatt.

Tematikus speciális eszközök: EGAA, SEAR és BAR

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) és a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék (SEAR) kötelezettségvállalási előirányzatai az 1/2021. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben a Bizottság által javasolt szinten kerülnek megállapításra.

p.m.: A brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék 2021 elején képezi majd költségvetés-módosítás tárgyát.

1.4.   Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok átfogó szintje a 2021. évi költségvetésben az 1/2020. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerül megállapításra, az egyeztetőbizottság által elfogadott következő kiigazításokkal:

| 1. | A nem differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak megállapodás szerinti szintjét – amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje egyenlő a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjével – figyelembe vették. Ez magában foglalja az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségeinek -71,9 millió EUR-val történő csökkentését és a decentralizált ügynökségeknek nyújtott uniós hozzájárulás kiigazítását. Az összesített hatás 123,0 millió eurós csökkenés. |
| --- | --- |

1.

A nem differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak megállapodás szerinti szintjét – amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje egyenlő a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjével – figyelembe vették. Ez magában foglalja az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozási költségeinek -71,9 millió EUR-val történő csökkentését és a decentralizált ügynökségeknek nyújtott uniós hozzájárulás kiigazítását. Az összesített hatás 123,0 millió eurós csökkenés.

| 2. | A 7. fejezet összesített kiigazításai, amelyek összesen 8,8 millió EUR összegű csökkenést eredményeznek. |
| --- | --- |

2.

A 7. fejezet összesített kiigazításai, amelyek összesen 8,8 millió EUR összegű csökkenést eredményeznek.

| 3. | A Parlament által javasolt minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés kifizetési előirányzatai a megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok 25 %-ában kerülnek megállapításra, vagy a Parlament által javasolt szinten, amennyiben az alacsonyabb. A meglévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása esetén a kifizetési előirányzatok szintje megegyezik a költségvetési tervezetben meghatározottakkal, hozzáadva a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 25 %-át, vagy a Parlament által javasolt szinten kerül megállapításra, amennyiben az alacsonyabb. Az összevont hatás 17,9 millió eurós növelés; |
| --- | --- |

3.

A Parlament által javasolt minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés kifizetési előirányzatai a megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok 25 %-ában kerülnek megállapításra, vagy a Parlament által javasolt szinten, amennyiben az alacsonyabb. A meglévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása esetén a kifizetési előirányzatok szintje megegyezik a költségvetési tervezetben meghatározottakkal, hozzáadva a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 25 %-át, vagy a Parlament által javasolt szinten kerül megállapításra, amennyiben az alacsonyabb. Az összevont hatás 17,9 millió eurós növelés;

| 4. | A következő költségvetési sorok kiigazításáról született megállapodás a differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak alakulása eredményeként: |
| --- | --- |

4.

A következő költségvetési sorok kiigazításáról született megállapodás a differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak alakulása eredményeként:

| Költségvetési sor / Program | Név | A kifizetési előirányzatok változása (EUR-ban) |
| --- | --- | --- |
| 2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2021. évi költségvetés | Különbség |
| 1.0.221 | CEF – közlekedés | | | 12 067 092 |
| 02 03 01 | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Közlekedés | 33 691 420 | 45 758 512 | 12 067 092 |
| 1.0.23 | Digitális Európa program | | | 1 916 490 |
| 02 04 03 | Mesterséges intelligencia | 21 891 450 | 23 711 034 | 1 819 584 |
| 02 04 04 | Ismeretek | 6 130 200 | 6 227 106 | 96 906 |
| 2.2.351 | Igazságügy | | | 1 078 615 |
| 07 07 01 | Az igazságügyi együttműködés előmozdítása | 4 258 400 | 4 527 978 | 269 578 |
| 07 07 02 | Igazságügyi képzés támogatása | 7 028 000 | 7 472 907 | 444 907 |
| 07 07 03 | Az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megkönnyítése | 5 752 000 | 6 116 130 | 364 130 |
| 2.2.352 | Jogok és értékek program | | | 2 089 154 |
| 07 06 02 | A polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének ösztönzése | 12 489 000 | 12 879 258 | 390 258 |
| 07 06 03 | Daphne | 4 706 910 | 6 244 139 | 1 537 229 |
| 07 06 04 | Az uniós értékek védelme és előmozdítása | 0 | 161 667 | 161 667 |
| 2.2.3 | SPEC |

Költségvetési sor / Program

Név

A kifizetési előirányzatok változása (EUR-ban)

2021-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2021. évi költségvetés

Különbség

1.0.221

CEF – közlekedés

12 067 092

02 03 01

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Közlekedés

33 691 420

45 758 512

12 067 092

1.0.23

Digitális Európa program

1 916 490

02 04 03

Mesterséges intelligencia

21 891 450

23 711 034

1 819 584

02 04 04

Ismeretek

6 130 200

6 227 106

96 906

2.2.351

Igazságügy

1 078 615

07 07 01

Az igazságügyi együttműködés előmozdítása

4 258 400

4 527 978

269 578

07 07 02

Igazságügyi képzés támogatása

7 028 000

7 472 907

444 907

07 07 03

Az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megkönnyítése

5 752 000

6 116 130

364 130

2.2.352

Jogok és értékek program

2 089 154

07 06 02

A polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének ösztönzése

12 489 000

12 879 258

390 258

07 06 03

Daphne

4 706 910

6 244 139

1 537 229

07 06 04

Az uniós értékek védelme és előmozdítása

0

161 667

161 667

2.2.3

SPEC

Előjogok

0

07 20 04 06

A szociálpolitika területével, többek között a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos különleges hatáskörök

42 886 000

23 234 000

-19 652 000

07 20 04 09

Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára

0

19 652 000

19 652 000

3.2.21

Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE)

1 336 954

09 02 01

Természet és biológiai sokféleség

6 870 000

7 297 067

427 067

09 02 02

Körforgásos gazdaság és életminőség

10 394 052

11 040 188

646 136

09 02 03

Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

2 295 581

2 438 284

142 703

09 02 04

Tiszta energetikai átállás

1 947 232

2 068 280

121 048

6.0.111

Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI)

10 178 381

15 02 01 10

Déli szomszédság

143 096 572

153 274 953

10 178 381

6.0.12

Humanitárius segítségnyújtás (HUMA)

20 000 000

15 03 01

Humanitárius segítségnyújtás

1 800 000 000

1 820 000 000

20 000 000

| 6.0.1 | SPEC |
| --- | --- |

6.0.1

SPEC

Előjogok

1 318 031

15 20 04 03

A külső tevékenységgel kapcsolatos tájékoztatási politika és stratégiai kommunikáció

33 794 511

35 112 542

1 318 031

ÖSSZESEN

49 984 716

Ez összességében 166 060,5 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot eredményez, ami 63,9 millió EUR összegű csökkenést jelent az 1/2021. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezethez képest.

1.5.   Tartalékok

Az 1/2021. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben foglaltakon túl nincsenek további tartalékok.

Az olyan új programoknak megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok, amelyek esetében a jogalap véglegesítése folyamatban van, és amelyeket várhatóan 2021 elején fogadnak el, nem kerülnek ideiglenesen tartalékba.

Az egyeztetőbizottság kivételes jelleggel jóváhagyja, hogy Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak (ECDC) és az Európai Gyógyszerügynökségnek (EMA) szánt összegeket nem helyezi tartalékba, tekintettel a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó szükségletek sürgős jellegére.

1.6.   Költségvetési megjegyzések

A költségvetési megjegyzések szövege megfelel az 1/2020. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetnek, az egyeztetőbizottság által jóváhagyott alábbi kiigazításokkal:

| — | Költségvetési sorok, amelyek esetében az Európai Parlament által bevezetett módosításokat módosítás nélkül elfogadták:







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 07 10. alcím | Decentralizált ügynökségek |

—

Költségvetési sorok, amelyek esetében az Európai Parlament által bevezetett módosításokat módosítás nélkül elfogadták:

Költségvetési sor

Név

07 10. alcím

Decentralizált ügynökségek

| — | Költségvetési sorok, amelyek esetében jóváhagyásra kerülnek az Európai Parlament által bevezetett módosítások a Bizottság által annak végrehajthatóságról szóló levelében javasolt kiigazításokkal.







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 20 | „Kultúra, kreativitás és befogadó társadalom” klaszter |
| 07 02 01 | ESZA+ megosztott irányítású ág – Operatív kiadások |
| 15 03 02 | Katasztrófamegelőzés, katasztrófakockázat-csökkentés és katasztrófavédelmi felkészültség |

—

Költségvetési sorok, amelyek esetében jóváhagyásra kerülnek az Európai Parlament által bevezetett módosítások a Bizottság által annak végrehajthatóságról szóló levelében javasolt kiigazításokkal.

Költségvetési sor

Név

01 02 02 20

„Kultúra, kreativitás és befogadó társadalom” klaszter

07 02 01

ESZA+ megosztott irányítású ág – Operatív kiadások

15 03 02

Katasztrófamegelőzés, katasztrófakockázat-csökkentés és katasztrófavédelmi felkészültség

| — | Költségvetési sorok, amelyek esetében a módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt költségvetési megjegyzés kerül jóváhagyásra a következő módosításokkal.







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 02 04. alcím | Digitális Európa program |
| A következőképpen módosítandó:


  Az egyidejű fejlesztések segítenek a virágzó adatgazdaság kialakításában, támogatják az inkluzivitást és az esélyegyenlőséget mindenki számára, valamint biztosítják az értékteremtést. |
| 02 04 04 | Ismeretek |
| Az alábbi szöveg beillesztése:



  A program biztosítja az esélyegyenlőség hatékony előmozdítását mindenki számára, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását a program keretében végrehajtott intézkedések során. |
| 03 02. alcím | Egységes piac program (a kkv-kra vonatkozóan is) |
| A következőképpen módosítandó:


  Támogatja továbbá a nők részvételét, és hozzájárul majd az egységes piac valamennyi szereplője – a vállalkozások, a polgárok, beleértve a fogyasztókat is, a civil társadalom és a közigazgatási szervek – szerepvállalásának növeléséhez. |
| 03 02 02 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  A program biztosítja az esélyegyenlőség hatékony előmozdítását mindenki számára, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását a program keretében végrehajtott intézkedések során. |

—

Költségvetési sorok, amelyek esetében a módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt költségvetési megjegyzés kerül jóváhagyásra a következő módosításokkal.

Költségvetési sor

Név

02 04. alcím

Digitális Európa program

A következőképpen módosítandó:

Az egyidejű fejlesztések segítenek a virágzó adatgazdaság kialakításában, támogatják az inkluzivitást és az esélyegyenlőséget mindenki számára, valamint biztosítják az értékteremtést.

02 04 04

Ismeretek

Az alábbi szöveg beillesztése:

A program biztosítja az esélyegyenlőség hatékony előmozdítását mindenki számára, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását a program keretében végrehajtott intézkedések során.

03 02. alcím

Egységes piac program (a kkv-kra vonatkozóan is)

A következőképpen módosítandó:

Támogatja továbbá a nők részvételét, és hozzájárul majd az egységes piac valamennyi szereplője – a vállalkozások, a polgárok, beleértve a fogyasztókat is, a civil társadalom és a közigazgatási szervek – szerepvállalásának növeléséhez.

03 02 02

Az alábbi szöveg beillesztése:

A program biztosítja az esélyegyenlőség hatékony előmozdítását mindenki számára, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását a program keretében végrehajtott intézkedések során.

| — | A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével, valamint a 15. cikk (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott együttes nyilatkozattal összhangban az egyeztetőbizottság megegyezik abban, hogy a kutatásra vonatkozó költségvetési sorokon ismét bocsássanak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokat. A 01 02 02 10., a 01 02 02 40., a 01 02 02 50. és a 01 02 02 60. költségvetési sor költségvetési megjegyzései ennek megfelelően kiigazításra kerülnek majd:







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 3 400 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen. |
| 01 02 02 40 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 3 400 000 EUR összegű
  kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen. |
| 01 02 02 50 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  A költségvetési rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 6 600 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen. |
| 01 02 02 60 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  A költségvetési rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 6 600 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen. |

—

A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével, valamint a 15. cikk (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott együttes nyilatkozattal összhangban az egyeztetőbizottság megegyezik abban, hogy a kutatásra vonatkozó költségvetési sorokon ismét bocsássanak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokat. A 01 02 02 10., a 01 02 02 40., a 01 02 02 50. és a 01 02 02 60. költségvetési sor költségvetési megjegyzései ennek megfelelően kiigazításra kerülnek majd:

Költségvetési sor

Név

01 02 02 10

Az alábbi szöveg beillesztése:

A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 3 400 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen.

01 02 02 40

Az alábbi szöveg beillesztése:

A költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 3 400 000 EUR összegű
  kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen.

01 02 02 50

Az alábbi szöveg beillesztése:

A költségvetési rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 6 600 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen.

01 02 02 60

Az alábbi szöveg beillesztése:

A költségvetési rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban e költségvetési jogcímben 6 600 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre a kutatási projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatt 2019-ben visszavont kötelezettségvállalások eredményeképpen.

| — | Új költségvetési sorok, amelyek esetében a vonatkozó költségvetési megjegyzést az alábbiak szerint jóváhagyták:







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  Ez az előirányzat a munkavállalói szervezeteket – köztük a tagjelölt országok munkavállalói szervezeteinek képviselőit – érintő tájékoztatási és képzési intézkedésekre fordított kiadások fedezésére szolgál, az Unió szociális dimenziójának megvalósítása keretében végrehajtott uniós cselekvésekből fakadóan.


  Ezek az intézkedések segítséget nyújtanak a munkavállalói szervezeteknek az európai foglalkoztatási és szociálpolitika előtt álló átfogó problémák kezelésében az Európa 2020 stratégia értelmében és a gazdasági válság következményeinek kezelésével kapcsolatos uniós kezdeményezések keretében.


  Különleges figyelmet kell fordítani a munkahelyeken jelentkező, nemekkel összefüggő kihívásokra. |
| 07 06 04 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  Ezen előirányzat célja a jogok védelme, előmozdítása és tudatosítása az e jogok előmozdításában és ápolásában helyi, regionális és transznacionális szinten aktív civil társadalmi szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás révén, ezáltal megerősítve az uniós értékeknek és a jogállamiság tiszteletben tartásának a védelmét és előmozdítását is, valamint hozzájárulva egy demokratikusabb Unió, a demokratikus párbeszéd, az átláthatóság és a jó kormányzás kiépítéséhez.


  A fenti konkrét célkitűzés megvalósítására különösen a programhoz tartozó területeken tevékenykedő civil társadalmi szervezetek és nonprofit szereplők támogatása révén kerül sor, lehetővé téve ezáltal, hogy javuljon a fellépésre való képességük, hogy a jogok előmozdítását célzó érdekérvényesítési tevékenységeket folytassanak, és hogy megfelelő hozzáférést biztosítsanak valamennyi polgár számára szolgáltatásaikhoz, illetve tanácsadási és támogatási tevékenységeikhez. |

—

Új költségvetési sorok, amelyek esetében a vonatkozó költségvetési megjegyzést az alábbiak szerint jóváhagyták:

Költségvetési sor

Név

07 20 04 09

Az alábbi szöveg beillesztése:

Ez az előirányzat a munkavállalói szervezeteket – köztük a tagjelölt országok munkavállalói szervezeteinek képviselőit – érintő tájékoztatási és képzési intézkedésekre fordított kiadások fedezésére szolgál, az Unió szociális dimenziójának megvalósítása keretében végrehajtott uniós cselekvésekből fakadóan.

Ezek az intézkedések segítséget nyújtanak a munkavállalói szervezeteknek az európai foglalkoztatási és szociálpolitika előtt álló átfogó problémák kezelésében az Európa 2020 stratégia értelmében és a gazdasági válság következményeinek kezelésével kapcsolatos uniós kezdeményezések keretében.

Különleges figyelmet kell fordítani a munkahelyeken jelentkező, nemekkel összefüggő kihívásokra.

07 06 04

Az alábbi szöveg beillesztése:

Ezen előirányzat célja a jogok védelme, előmozdítása és tudatosítása az e jogok előmozdításában és ápolásában helyi, regionális és transznacionális szinten aktív civil társadalmi szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás révén, ezáltal megerősítve az uniós értékeknek és a jogállamiság tiszteletben tartásának a védelmét és előmozdítását is, valamint hozzájárulva egy demokratikusabb Unió, a demokratikus párbeszéd, az átláthatóság és a jó kormányzás kiépítéséhez.

A fenti konkrét célkitűzés megvalósítására különösen a programhoz tartozó területeken tevékenykedő civil társadalmi szervezetek és nonprofit szereplők támogatása révén kerül sor, lehetővé téve ezáltal, hogy javuljon a fellépésre való képességük, hogy a jogok előmozdítását célzó érdekérvényesítési tevékenységeket folytassanak, és hogy megfelelő hozzáférést biztosítsanak valamennyi polgár számára szolgáltatásaikhoz, illetve tanácsadási és támogatási tevékenységeikhez.

| — | A 07 03 01. költségvetési sor az alábbi két külön költségvetési sorra történő felosztásából eredő új költségvetési sorok, amelyek esetében a vonatkozó költségvetési megjegyzést az alábbiak szerint jóváhagyták:







  Költségvetési sor | Név |
| --- | --- | --- |
| 07 03 01 | A meglévő szöveg törlendő |
| 07 03 01 01 | Az alábbi szöveg beillesztése:



  Ez az előirányzat az Erasmus+ program oktatás és képzés területének közvetett irányítás keretében történő finanszírozására szolgál. A három fő intézkedés és a Jean Monnet akciók támogatására szolgál.

  1. fő intézkedés: Tanulási célú mobilitás


  A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) a felsőoktatási hallgatók és személyzet mobilitása; b) a szakképzésben részt vevő tanulók és a szakképzésben dolgozó személyzet mobilitása; c) az iskolai tanulók és az iskolai személyzet mobilitása; d) a felnőttoktatási személyzet mobilitása; e) nyelvtanulási lehetőségek, beleértve a mobilitási tevékenységek támogatására szolgálókat.

  2. fő intézkedés: Szervezetek és intézmények közötti együttműködés


  A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítására szolgáló kisléptékű partnerségeket is; b) kiválósági partnerségek, különösen az európai egyetemek hálózata, a szakképzési kiválósági központok és közös mesterképzések; c) Európa innovációs kapacitásának erősítésére szolgáló innovációs partnerségek; d) online platformok és eszközök a virtuális együttműködéshez, beleértve az eTwinning és az európai felnőttképzés elektronikus platformja számára kifejlesztett támogatási szolgáltatásokat.

  3. fő intézkedés: A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás


  A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja:







  a) | az oktatás és képzés terén az általános uniós és ágazati szakpolitikák előkészítése és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózat vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával; b) a kompetenciák, készségek és képesítések színvonalát, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések; c) szakpolitikai párbeszéd és együttműködés az oktatás és képzés terén a legfontosabb érdekelt felekkel, többek között uniós hálózatokkal, európai nem kormányzati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; d) a program minőségi és inkluzív végrehajtását elősegítő intézkedések; e) más uniós eszközökkel való együttműködés és támogatás egyéb uniós szakpolitikák számára; f) az európai szakpolitikai eredményekre és prioritásokra, valamint a programra vonatkozó információk terjesztésével és ismertetésével kapcsolatos tevékenységek.

  Jean Monnet akciók
  A program a következő tevékenységeken keresztül támogatja az európai integrációval kapcsolatos tárgyak tanítását, tanulását, kutatását és megvitatását: a) Jean Monnet akció a felsőoktatás terén; b) Jean Monnet akció az oktatás és képzés más területein; c) a következő, európai érdekű célt képviselő intézmények támogatása: a firenzei Európai Egyetemi Intézet, beleértve annak transznacionális kormányzással foglalkozó tagozatát is, az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (bruges-i és natolini kampusz); az Európai Közigazgatási Intézet (European Institute of Public Administration), Maastricht; az Európai Jogi Akadémia (Academy of European Law), Trier; az odensei Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, valamint a nizzai Európa-tanulmányok Nemzetközi Központja. |

—

A 07 03 01. költségvetési sor az alábbi két külön költségvetési sorra történő felosztásából eredő új költségvetési sorok, amelyek esetében a vonatkozó költségvetési megjegyzést az alábbiak szerint jóváhagyták:

Költségvetési sor

Név

07 03 01

A meglévő szöveg törlendő

07 03 01 01

Az alábbi szöveg beillesztése:

Ez az előirányzat az Erasmus+ program oktatás és képzés területének közvetett irányítás keretében történő finanszírozására szolgál. A három fő intézkedés és a Jean Monnet akciók támogatására szolgál.

1. fő intézkedés: Tanulási célú mobilitás

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) a felsőoktatási hallgatók és személyzet mobilitása; b) a szakképzésben részt vevő tanulók és a szakképzésben dolgozó személyzet mobilitása; c) az iskolai tanulók és az iskolai személyzet mobilitása; d) a felnőttoktatási személyzet mobilitása; e) nyelvtanulási lehetőségek, beleértve a mobilitási tevékenységek támogatására szolgálókat.

2. fő intézkedés: Szervezetek és intézmények közötti együttműködés

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítására szolgáló kisléptékű partnerségeket is; b) kiválósági partnerségek, különösen az európai egyetemek hálózata, a szakképzési kiválósági központok és közös mesterképzések; c) Európa innovációs kapacitásának erősítésére szolgáló innovációs partnerségek; d) online platformok és eszközök a virtuális együttműködéshez, beleértve az eTwinning és az európai felnőttképzés elektronikus platformja számára kifejlesztett támogatási szolgáltatásokat.

3. fő intézkedés: A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja:

a)

az oktatás és képzés terén az általános uniós és ágazati szakpolitikák előkészítése és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózat vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával; b) a kompetenciák, készségek és képesítések színvonalát, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések; c) szakpolitikai párbeszéd és együttműködés az oktatás és képzés terén a legfontosabb érdekelt felekkel, többek között uniós hálózatokkal, európai nem kormányzati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; d) a program minőségi és inkluzív végrehajtását elősegítő intézkedések; e) más uniós eszközökkel való együttműködés és támogatás egyéb uniós szakpolitikák számára; f) az európai szakpolitikai eredményekre és prioritásokra, valamint a programra vonatkozó információk terjesztésével és ismertetésével kapcsolatos tevékenységek.

07 03 01 02

Az alábbi szöveg beillesztése:

Ez az előirányzat az Erasmus+ program oktatás és képzés területének közvetlen irányítás keretében történő finanszírozására szolgál. A három fő intézkedés és a Jean Monnet akciók támogatására szolgál.

1. fő intézkedés: Tanulási célú mobilitás

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) a felsőoktatási hallgatók és személyzet mobilitása; b) a szakképzésben részt vevő tanulók és a szakképzésben dolgozó személyzet mobilitása; c) az iskolai tanulók és az iskolai személyzet mobilitása; d) a felnőttoktatási személyzet mobilitása; e) nyelvtanulási lehetőségek, beleértve a mobilitási tevékenységek támogatására szolgálókat.

2. fő intézkedés: Szervezetek és intézmények közötti együttműködés

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja: a) együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló partnerségek, beleértve a programhoz való szélesebb körű és inkluzívabb hozzáférés előmozdítására szolgáló kisléptékű partnerségeket is; b) kiválósági partnerségek, különösen az európai egyetemek hálózata, a szakképzési kiválósági központok és közös mesterképzések; c) Európa innovációs kapacitásának erősítésére szolgáló innovációs partnerségek; d) online platformok és eszközök a virtuális együttműködéshez, beleértve az eTwinning és az európai felnőttképzés elektronikus platformja számára kifejlesztett támogatási szolgáltatásokat.

3. fő intézkedés: A szakpolitikai fejlesztéshez és együttműködéshez nyújtott támogatás

A program az oktatás és képzés terén a következő tevékenységeket támogatja:

| a) | az oktatás és képzés terén az általános uniós és ágazati szakpolitikák előkészítése és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózat vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával; b) a kompetenciák, készségek és képesítések színvonalát, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések; c) szakpolitikai párbeszéd és együttműködés az oktatás és képzés terén a legfontosabb érdekelt felekkel, többek között uniós hálózatokkal, európai nem kormányzati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; d) a program minőségi és inkluzív végrehajtását elősegítő intézkedések; e) más uniós eszközökkel való együttműködés és támogatás egyéb uniós szakpolitikák számára; f) az európai szakpolitikai eredményekre és prioritásokra, valamint a programra vonatkozó információk terjesztésével és ismertetésével kapcsolatos tevékenységek.

  Jean Monnet akciók
  A program a következő tevékenységeken keresztül támogatja az európai integrációval kapcsolatos tárgyak tanítását, tanulását, kutatását és megvitatását: a) Jean Monnet akció a felsőoktatás terén; b) Jean Monnet akció az oktatás és képzés más területein; c) a következő, európai érdekű célt képviselő intézmények támogatása: a firenzei Európai Egyetemi Intézet, beleértve annak transznacionális kormányzással foglalkozó tagozatát is, az Európa Tanulmányok Szakkollégiuma (bruges-i és natolini kampusz); az Európai Közigazgatási Intézet (European Institute of Public Administration), Maastricht; az Európai Jogi Akadémia (Academy of European Law), Trier; az odensei Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért, valamint a nizzai Európa-tanulmányok Nemzetközi Központja. |
| --- | --- |

a)

az oktatás és képzés terén az általános uniós és ágazati szakpolitikák előkészítése és végrehajtása, többek között az Eurydice hálózat vagy más releváns szervezetek tevékenységeinek támogatásával; b) a kompetenciák, készségek és képesítések színvonalát, átláthatóságát és elismerését elősegítő uniós eszközök és intézkedések; c) szakpolitikai párbeszéd és együttműködés az oktatás és képzés terén a legfontosabb érdekelt felekkel, többek között uniós hálózatokkal, európai nem kormányzati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekkel; d) a program minőségi és inkluzív végrehajtását elősegítő intézkedések; e) más uniós eszközökkel való együttműködés és támogatás egyéb uniós szakpolitikák számára; f) az európai szakpolitikai eredményekre és prioritásokra, valamint a programra vonatkozó információk terjesztésével és ismertetésével kapcsolatos tevékenységek.

Ez annak tudomásulvételével történt, hogy az Európai Parlament vagy a Tanács által bevezetett módosítások nem módosíthatják vagy terjeszthetik ki a meglévő jogalap terjedelmét, illetve nem sérthetik az intézmények igazgatási autonómiáját, továbbá hogy az intézkedés fedezhető a rendelkezésre álló forrásokból.

1.7.   Költségvetési nómenklatúra

Megállapodás született a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2020. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési nómenklatúra tekintetében, új kísérleti projektek és előkészítő intézkedések beillesztésével (kivéve az új PA 01 21 01 előkészítő intézkedést, amelyre vonatkozóan a kapcsolódó előirányzatokat a meglévő PA 01 20 01 előkészítő intézkedéshez adják hozzá). Az egyeztetőbizottság ezen kívül jóváhagyta a következő kiigazításokat:

| — | két további költségvetési sor az alábbiak szerint:








  Költségvetési sor | Fejezet / pol. kat. | Név |
| --- | --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | 2b / 2.2.3SPEC | Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára |
| 07 06 04 | 2b / 2.2.352 | Az uniós értékek védelme és előmozdítása |

—

két további költségvetési sor az alábbiak szerint:

Költségvetési sor

Fejezet / pol. kat.

Név

07 20 04 09

2b / 2.2.3SPEC

Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára

07 06 04

2b / 2.2.352

Az uniós értékek védelme és előmozdítása

| — | A Bizottság a 07 03 01. sort (Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, befogadás, kiválóság, kreativitás és innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén) két külön sorra választotta szét az alábbiak szerint, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére:









  Költségvetési sor / Program | Név | Előirányzatok (EUR-ban) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalási előirányzat | Fizetés |
| 07 03 01 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén | | |
| 07 03 01 01 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetett irányítás | 1 755 470 446 | 1 468 151 286 |
| 07 03 01 02 | Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetlen irányítás | 542 824 138 | 295 331 144 |

—

A Bizottság a 07 03 01. sort (Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, befogadás, kiválóság, kreativitás és innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén) két külön sorra választotta szét az alábbiak szerint, ami nem gyakorol hatást az előirányzatok szintjére:

Költségvetési sor / Program

Név

Előirányzatok (EUR-ban)

Kötelezettségvállalási előirányzat

Fizetés

07 03 01

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén

07 03 01 01

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetett irányítás

1 755 470 446

1 468 151 286

07 03 01 02

Az egyéni tanulási célú mobilitás, valamint az együttműködés, a befogadás, a kiválóság, a kreativitás és az innováció ösztönzése az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó szervezetek és szakpolitikák szintjén – Közvetlen irányítás

542 824 138

295 331 144

2.   2020. évi költségvetés

Az 10/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően jóváhagyásra kerül.

3.   Nyilatkozatok

3.1.   Az Európai Bizottság egyoldalú nyilatkozata a gyermekszegénység ellen az Európai Szociális Alap+ keretében folytatott küzdelemről

A gyermekszegénység elleni küzdelem a mostani Covid19-válság összefüggésében még fontosabbá válik majd, és erre elegendő forrást kell fordítani. Az Európai Szociális Alap+-ra vonatkozó módosított javaslat (COM(2020)0447) külön tematikus koncentrációt irányoz elő a gyermekszegénység kezelésére. Előírja, hogy mindegyik tagállamnak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásainak legalább 5 %-át a gyermekszegénység elleni küzdelemre irányuló célzott intézkedések és strukturális reformok támogatására kell fordítania (a 7. cikk (3a) bekezdése). Tekintettel a jelenleg előirányzott nemzeti allokációkra, ez folyó áron csaknem 5 milliárd EUR-t tesz ki a 2021–27-es programozási időszakra.

3.2.   Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

A Tanács és a Parlament felszólítja a Bizottságot, hogy a 2021. év folyamán is szorosan és aktívan kövesse nyomon a 2014–2020-as időszakra vonatkozó programok végrehajtását (különösen a 2a. alfejezethez és a vidékfejlesztéshez tartozókét). E célból a Tanács és a Parlament felkéri a Bizottságot, hogy kellő időben terjessze elő a 2021. évi kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos helyzetre és tervezetekre vonatkozó aktualizált számadatokat. Amennyiben a számadatok szerint a 2021. évi költségvetésben szereplő előirányzatok összege nem elég a szükségletek fedezéséhez, a Tanács és a Parlament felkéri a Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő megfelelő megoldást – többek között költségvetés-módosítási tervezetet – annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács a megfelelően indokolt igényekkel kapcsolatban időben meghozhassa a szükséges döntéseket. A Tanács és a Parlament adott esetben figyelembe fogja venni az ügy sürgősségét, és amennyiben szükségesnek ítéli, lerövidíti a döntéshozatalra rendelkezésre álló nyolchetes időszakot. Ugyanez vonatkozik mutatis mutandis arra az esetre is, ha a számadatok azt mutatják, hogy a 2021. évi költségvetésben szereplő előirányzatok a szükségesnél magasabbak.

3.3.   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a Covid19-válság hatásainak kezeléséről

A példa nélküli Covid19-válság hatásainak az EU legjobb érdekeit szem előtt tartó kezelése érdekében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elkötelezett aziránt, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy az uniós programok új generációjában rejlő lehetőségeket teljes mértékben és mielőbb ki lehessen aknázni, különös figyelmet fordítva a válság által leginkább sújtott gazdasági ágazatokra, például a turizmusra és a kkv-kra, valamint a válság által leginkább érintettekre, például a gyermekekre és a fiatalokra.

3.4.   A Bizottság egyoldalú nyilatkozata a decentralizált ügynökségek irányításáról

A Bizottságnak határozott érdeke, hogy – többek között irányításuk megerősítésével és észszerűsítésével, valamint az összes decentralizált ügynökség esetében összehangolt tervezés és jelentéssor támogatásával – biztosítsa, hogy az EU decentralizált ügynökségei teljesítsék megbízatásukat. A Bizottság úgy véli, hogy az Európai Számvevőszék 22/2020. sz. különjelentése és az arra adott válaszok alapul szolgálhatnak ennek a Tanács és a Parlament támogatását is igénylő, együttműködésen alapuló nyomon követéséhez.

3.5.   Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékról

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtsa be a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék működőképessé tételéhez szükséges megfelelő eszközre vonatkozó javaslatát annak biztosítása érdekében, hogy a 2021-es pénzügyi évben megfelelő összegű előirányzat állhasson rendelkezésre a tartalék mozgósításához. Az Európai Parlament és a Tanács a tanácskozások során figyelembe fogja venni az ügy sürgősségét.

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy mihelyt megfelelő, nyújtson be költségvetés-módosítási tervezetet annak érdekében, hogy a 2021-es pénzügyi évben rendelkezésre álljanak a szükséges előirányzatok. Az Európai Parlament és a Tanács kellő sürgősséggel fogja megvizsgálni az említett költségvetés-módosítási tervezetet.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/294 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/294

---

P9_TA(2020)0386

Alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetés az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***I

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0826), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0826),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0399/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0399/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0362

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű közúti árufuvarozási és személyszállítási összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2224 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/295 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/295

---

P9_TA(2020)0387

Alapszintű légi összeköttetés az átmeneti időszak végét követően, az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben ***I

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0827), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0827),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0398/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0398/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0363

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően az alapszintű légi összeköttetést biztosító közös szabályokról szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2225 rendelettel.)

---

| 2021.10.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 445/296 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 445/296

---

P9_TA(2020)0388

A légi közlekedés biztonsága az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésével összefüggésben***I

Az Európai Parlament 2020. december 18-i jogalkotási állásfoglalása a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban említett átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2021/C 445/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0828), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0828),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0397/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0397/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációs követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2020. december 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0364

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2020. december 18-án került elfogadásra a légi közlekedés biztonságának egyes, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak végével összefüggő vonatkozásairól szóló (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2020/2226 rendelettel.)

---