# Europeiska unionens C 446/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 446 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången3 november 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 446

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången3 november 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 446/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 446/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2021/C 446/02 | Europeiska centralbankens yttrande av den 7 september 2021 om ett förslag om ändring av direktiv 2013/34/EU, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (CON/2021/27) | 2 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2021/C 446/02

Europeiska centralbankens yttrande av den 7 september 2021 om ett förslag om ändring av direktiv 2013/34/EU, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2021/C 446/03 | Meddelande till personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna | 11 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 446/04 | Eurons växelkurs — 29 oktober 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Eurons växelkurs — 2 november 2021 | 13 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2021/C 446/06 | Mervärdesskatt – Undantag från skatteplikt för investeringsguld – Förteckning över guldmynt som uppfyller kriterierna i artikel 344.1.2 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 (särskild ordning för investeringsguld) – Gäller för år 2022 | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2021/C 446/03

Meddelande till personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

11

Europeiska kommissionen

2021/C 446/04

Eurons växelkurs — 29 oktober 2021

12

2021/C 446/05

Eurons växelkurs — 2 november 2021

13

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2021/C 446/06

Mervärdesskatt – Undantag från skatteplikt för investeringsguld – Förteckning över guldmynt som uppfyller kriterierna i artikel 344.1.2 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 (särskild ordning för investeringsguld) – Gäller för år 2022

14

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 446/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 36 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 446/10 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 38 |
| 2021/C 446/11 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 43 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 446/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

36

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 446/10

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

38

2021/C 446/11

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 446/01)

Kommissionen beslutade den 25 oktober 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10454. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10454. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/2

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 7 september 2021

om ett förslag om ändring av direktiv 2013/34/EU, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Inledning och rättslig grund

Den 29 juni 2021 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2013/34/EU, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (1) (nedan kallat direktivförslaget).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom direktivförslaget innehåller bestämmelser som berör ECB:s behörighetsområden, särskilt att genomföra unionens monetära politik i enlighet med artikel 127.2 och 282.1 i fördraget, tillsynen över kreditinstitut som ECB tilldelas enligt artikel 127.6 i fördraget samt medverkan till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet som avses i artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1.   Allmänna kommentarer

| 1.1 | ECB välkomnar direktivförslagets mål att förbättra omfattningen, kvaliteten och tillgängligheten av hållbarhetsrelaterad information, som en del av Europeiska kommissionens agenda för hållbar finansiering (2) och i linje med målen för den europeiska gröna given (3). ECB välkomnar vidare den tidsplan som anges i direktivförslaget, särskilt antagandet av den första uppsättningen standarder för hållbarhetsrapportering senast i oktober 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:s nuvarande system för offentliggörande av information om hållbarhet säkerställer inte tillräcklig, konsekvent och jämförbar information för den privata sektorn eller offentliga myndigheter. Berörda parter kan inte bedöma företagens inverkan på hållbarheten och i synnerhet på klimatförändringar. Bättre information om framåtblickande indikatorer skulle inte bara göra det möjligt för berörda parter att övervaka företagens framsteg när det gäller att anpassa sina affärsmodeller och sin verksamhet till utvecklingsbanor som är förenliga med en koldioxidsnål ekonomi, och senare en ekonomi utan koldioxidutsläpp, i enlighet med den europeiska gröna given, utan också bidra till att bedöma de risker för företagen som utgår från potentiella omvärderingar av deras tillgångar om utvecklingsbanorna inte följs. I detta sammanhang stöder och kompletterar direktivförslaget den information som företagen måste offentliggöra enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (4) (nedan kallad taxonomiförordningen) och för EU:s ekonomi närmare målen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | De standarder för hållbarhetsredovisning som för närvarande råder på finansmarknaderna är otillräckliga för att säkerställa att hållbarhetsrelaterade finansiella risker beskrivs korrekt och är fullt prissatta av alla marknadsaktörer. Hållbarhetsinformationens begränsade kvalitet och kvantitet begränsar den information som finns tillgänglig för investerare och finansmarknadsaktörer. Den minskar insynen, ökar informationsasymmetrin, skadar jämförbarheten och hindrar rent allmänt utvecklingen av hållbar finansiering och välgrundade investeringsbeslut. Såsom också anges i skälen till direktivförslaget kan flera investeringsbeslut som inte tar tillräcklig hänsyn till hållbarhetsrelaterade risker leda till aggregerade och förstärkta effekter som kan skapa systemrisker som hotar den finansiella stabiliteten (5). De bristfälliga standarderna när det gäller företagens redovisning av hållbarhet hindrar dessutom tillsynsmyndigheter, myndigheter för finansiell stabilitet och centralbanker från att på lämpligt sätt bedöma exponeringen mot hållbarhet och, i synnerhet, klimatrelaterade risker för företag samt kredit- och finansinstitut som använder informationen från företagen för att fatta finansieringsbeslut. ECB anser därför att direktivförslaget är ett nödvändigt steg för att komma till rätta med den data som saknas och som för närvarande hindrar utvecklingen av lämpliga ramar för hållbarhet, riskbedömning och ramverk för finanssektorn (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB anser att direktivförslaget är ett viktigt steg mot fullbordandet av kapitalmarknadsunionen och särskilt utvecklingen av integrerade, stora och mogna gröna kapitalmarknader i EU som överskrider nationella gränser (7). En grön kapitalmarknadsunion skulle ytterligare stärka EU:s roll på de gröna kapitalmarknaderna världen över (8) och därmed stärka eurons roll som global valuta. Genom att skapa gemensamma standarder och infrastruktur för gröna kapitalmarknader i EU skulle den därmed kunna fungera som en katalysator för EU:s kapitalmarknadsintegration på ett övergripande sätt (9). I synnerhet är standardiserade och robusta regler om offentliggörande (av hållbarhetsaspekter) en förutsättning för att säkerställa att investerare har korrekta och jämförbara uppgifter som underlag för sina investeringsbeslut, och är därför av avgörande betydelse för att underlätta att kapital allokeras till de mest attraktiva projekten i hela EU, i linje med målen för den inre marknaden. Den förbättrade kapitalallokeringen kan bidra till att den privata gränsöverskridande riskdelningen förbättras och EU:s ekonomiska motståndskraft ökar (10). I detta avseende välkomnar ECB också det faktum att direktivförslaget anser att den hållbarhetsinformation som företagen publicerar bör inkluderas i en framtida gemensam europeisk åtkomstpunkt (11). Genom att integrera hållbarhetsredovisningen med finansiella data skulle man skapa en enda åtkomstpunkt för all viktig information om ett företag, inklusive dess gröna aspekter, vilket skulle gynna inte bara investerare utan alla privata och offentliga aktörer som är intresserade av finansiell rapportering och hållbarhetsrapportering. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB stöder de föreslagna kraven på att stora EU-företag och företag som är noterade på reglerade marknader inom EU, inklusive kreditinstitut, ska offentliggöra en rad hållbarhetsmål och vilka framstegen som görs för att uppnå dessa. Den anseenderisk som företag som inte uppfyller sina åtaganden att anpassa sig till Parisavtalet utsätts för kommer att bidra till att främja marknadsdisciplin och utgöra ett viktigt bidrag till kreditinstitutens riskhanterings- och anpassningsstrategier. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att förbättra transparensen och främja en god tillsyn, särskilt av klimat- och miljörelaterade risker anser ECB också att finansinstituten, såsom föreslås i kommissionens nya strategi för hållbar finansiering (12), bör offentliggöra sina planer för en hållbar omställning och utfasning av fossila bränslen, inbegripet mellanliggande och långsiktiga mål samt information om hur de planerar att minska sin miljöpåverkan. Detta kan vara ett kraftfullt verktyg för att styra det finansiella systemet mot tydliga delmål för att uppnå överensstämmelse med målet att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5°C i linje med Parisavtalet. De behöriga myndigheterna bör erhålla verktyg för att övervaka och reagera på de risker som uppstår till följd av att kreditinstitutens portföljer inte överensstämmer med övergångsmålen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Det föreslagna direktivets betydelse för ECB:s och Eurosystemets mål och uppgifter

| 2.1 | Hållbarhetsrelaterade frågor, särskilt klimatförändringar, kan påverka det sätt på vilket centralbankerna fullgör sina mandat, i enlighet med vad som beskrivs nedan (13). Som en del av sina tillsynsuppgifter och sitt bidrag till den finansiella stabiliteten stöder ECB unionens politiska insatser för att förbättra identifieringen och hanteringen av finansiella risker i samband med hållbarhet, i syfte att minska riskerna hos kreditinstituten och främja det finansiella systemets stabilitet. I detta sammanhang kommer tillräckligt omfattande och detaljerad information om miljörisker också att underlätta marknadernas prissättning av de relaterade riskerna i linje med principen om en öppen marknadsekonomi (14). Sådan informationspraxis skulle också förbättra Eurosystemets möjlighet att övervaka och bedöma klimatförändringarnas inverkan på den penningpolitiska transmissionen. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Betydelsen för penningpolitiken

| 2.2.1 | Klimatförändringar och omställningen mot en mer hållbar ekonomi påverkar utsikterna för prisstabilitet, som är ECB:s huvudmål, genom att påverka makroekonomiska indikatorer såsom inflation, produktion, sysselsättning, räntor, investeringar och produktivitet, finansiell stabilitet samt på den penningpolitiska transmissionen (15). Fysiska risker och övergångsrisker som utgår från klimatförändringar kan bl.a. påverka företagens värderingar och kreditvärdighet med dominoeffekter för kreditinstitut och det finansiella systemet (16). Även om metoder för att bedöma omfattningen av klimatrelaterade risker för bankerna och den finansiella stabiliteten fortfarande håller på att utformas, tyder tillgängliga skattningar på att effekterna av dessa risker sannolikt kommer att vara betydande (17). Detta skulle i sin tur kunna påverka den penningpolitiska transmissionen, t.ex. genom strandade tillgångar och plötsliga omvärderingar av klimatrelaterade finansiella risker. När det gäller banksektorn kan säkerheternas värde minska och kreditförluster kan uppstå, vilket skulle kunna försämra kreditinstitutens och andra finansiella mellanhänders kapital- och likviditetsställning och på så sätt försvaga deras förmåga finansiera den reala ekonomin. Nätverket av centralbanker och tillsynsmyndigheter för miljöanpassning av det finansiella systemet (NGFS) rekommenderar därför att centralbanker bör granska de eventuella effekter som klimatförändringar kan få för ekonomin. NGFS hävdar att dessa effekter kan vara relevanta för penningpolitiken även om de endast skulle bli verklighet bortom penningpolitikens normala medellånga tidsperspektiv (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Dessutom måste Eurosystemet, när det strävar efter prisstabilitet, säkerställa ett adekvat riskskydd i sin balansräkning genom sitt ramverk för riskkontroll. Eurosystemet måste därför identifiera, övervaka och minska de risker som är förknippade med motparterna, de säkerheter som det godtar i sina refinansieringstransaktioner och sina innehav av tillgångar som härrör från direkta köp och försäljningar, även i de portföljer som inte innehas i penningpolitiskt syfte. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | I detta avseende skulle bättre metoder för företagens offentliggörande av hållbarhetsrelaterade frågor avsevärt förbättra Eurosystemets möjligheter att övervaka och bedöma klimatförändringarnas inverkan på den penningpolitiska transmissionen, ta itu med de klimatrelaterade finansiella riskerna som redan finns i dess balansräkning och säkerställa ett adekvat riskskydd i Eurosystemets balansräkning. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Såsom tillkännagavs i handlingsplanen om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi (19), kommer Eurosystemet att införa rapporteringskrav för tillgångar i den privata sektorn som ett nytt godtagbarhetskrav eller som bas för en differentierad behandling för säkerheter och tillgångsköp. Sådana krav kommer att ta hänsyn till EU:s politik och initiativ, inklusive det föreslagna direktivet, och kommer därmed att främja en konsekvent praxis för att offentliggöra information på marknaden. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Betydelse för den finansiella stabiliteten

| 2.3.1 | Direktivförslagets mål att säkerställa tillförlitlig, konsekvent och jämförbar information om olika företags exponeringar mot risker som utgår från klimatförändringar är en förutsättning för en korrekt bedömning av de finansiella riskerna som utgår från klimatförändringar (20). Bättre hållbarhetsrelaterad information som bygger på enhetliga rapporteringsstandarder och som lämnas i maskinläsbar form skulle avsevärt förbättra ECB:s förmåga att övervaka och hantera klimatförändringarnas inverkan på den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Betydelse för tillsynen över kreditinstitut

| 2.4.1 | Betydande institut som står under direkt tillsyn av ECB förväntas offentliggöra upplysningar om klimatrelaterade risker som är väsentliga (21). De förväntas särskilt redovisa växthusgasutsläppen för hela gruppen, inklusive utsläpp i efterföljande led, samt centrala resultatindikatorer och centrala riskindikatorer som de använder för att fastställa strategier och hantera risker (22). Dessutom har ECB åtagit sig att ta fram nya indikatorer som hjälper till att bedöma kreditinstitutens koldioxidavtryck (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | I enlighet med kraven i artikel 449a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (24) (nedan kallad kapitalkravsförordningen) offentliggjorde Europeiska bankmyndigheten (EBA) i mars 2021 förslag till tekniska genomförandestandarder (25) som föreslår jämförbar kvantitativ information om den klimatrelaterade omställningen och fysiska risker för vissa kreditinstitut, inbegripet information om exponeringar mot koldioxidrelaterade tillgångar och tillgångar som är föremål för kroniska och akuta klimatförändrande händelser. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Därför är tillförlitliga och jämförbara klimat- och miljörelaterade uppgifter från företagen avgörande för att finansinstitut, inklusive kreditinstitut, ska kunna beräkna och därefter offentliggöra klimat- och miljömått, inbegripet information som är relevant för tillsynsramverket. Förslaget om att utvidga det nuvarande tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU (26) (nedan kallat direktivet om icke-finansiell rapportering eller NFRD) till att omfatta alla stora företag kommer att stödja institutens ansträngningar att samla in relevanta uppgifter. De mer detaljerade kraven i direktivförslaget och den föreslagna digitaliseringen av de begärda uppgifterna kommer att underlätta insamlingen av dem på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Betydelse för insamlingen av statistiska uppgifter

| 2.5.1 | Av artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken framgår att ECB, med de nationella centralbankernas hjälp, får samla in de statistiska uppgifter som behövs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter och att bidra till harmoniseringen av regler och praxis för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde. För att kunna utföra sina uppgifter och sin verksamhet förlitar sig ECB så långt som möjligt på befintliga uppgifter för att begränsa rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna. Som redan nämnts är tillgången till hållbarhetsrelaterad information av hög kvalitet på en detaljerad och aggregerad nivå en förutsättning för välgrundade beslut i samband med genomförandet av penningpolitiken, tillsynen över kreditinstitut samt för att de behöriga myndigheterna smidigt ska kunna genomföra sin politik när det gäller det finansiella systemets stabilitet. I detta sammanhang skulle utvecklingen av standarder för hållbarhetsrapportering som specificerar vilken information som företagen ska lämna om hållbarhetsfaktorer också göra det möjligt för ECB att bättre fullgöra sina uppgifter genom att sammanställa statistiska indikatorer för hållbar finansiering (27). Detta skulle i sin tur kunna göra det möjligt för ECB att förbättra sin egen insamling av statistiska uppgifter för att återspegla och fokusera på miljöfaktorer viktiga för hållbarheten. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Mot denna bakgrund välkomnar ECB att företagen enligt direktivförslaget kommer att utarbeta sin hållbarhetsrapportering i ett enda elektroniskt rapporteringsformat (XHTML) (28). Den mängd data som kommer att tas fram vid genomförandet av direktivförslaget bör uppfylla målen för EU:s strategi för data och i strategin för digital finansiering i EU (29), särskilt för att skapa en inre marknad där data kan flöda fritt inom EU och mellan sektorer för att utnyttja potentialen hos de nya uppgifterna i allmänhetens intresse och främja datadriven finansiering. Att uppnå dessa mål skulle hjälpa statistikerna att förbättra synligheten, aktualiteten och djupet på sina uppgifter och sin metadata. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | I detta syfte stöder ECB starkt de rapporterande enheterna tillämpar internationellt överenskomna standarder, såsom den globala identifieringskod för juridiska personer som rekommenderats av Europeiska systemrisknämnden 2020 (30), eller andra överenskomna standarder som unika identifierare för att uppfylla rapporteringskraven. ECB anser att användningen av dessa identifierare, om möjligt i de rapporteringsstandarder som ska tas fram, kommer att förbättra tillförlitligheten hos de statistiska uppgifterna och deras omfattning genom att det blir möjligt att sammankoppla företagens hållbarhetsuppgifter med andra källor till statistisk information som samlas in av ECBS (t.ex. enskilda balansräkningsuppgifter och/eller uppgifter från AnaCredit om enskilda banklån), för att på så sätt underlätta det analytiska arbetet och stödja beslutsfattandet. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften

| 2.6.1 | Tillförlitliga uppgifter om hållbarhetsfrågor kommer också att vara viktiga för hållbara investeringar via portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften. Eurosystemet har nyligen enats om en gemensam policy för klimatrelaterade hållbara och ansvarsfulla investeringar i portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften, med målet att tillhandahålla klimatrelaterad information för dessa typer av portföljer inom två år (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Direktivförslagets betydelse för centralbanker

| 3.1 | Enligt direktivförslaget får medlemsstaterna välja att inte tillämpa skyldigheten att offentliggöra hållbarhetsrelaterade uppgifter för vissa företag som är undantagna från tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (32) (nedan kallat kapitalkravsdirektivet), inbegripet centralbanker (33). Eftersom vissa centralbanker kan klassificeras som företag enligt redovisningsdirektivet (34) och därför i princip skulle omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde, välkomnar ECB möjligheten att de berörda medlemsstaterna får undanta centralbanker från tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Även om ECB inte omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde skulle dess egna offentliggöranden kunna förbättras av de gemensamma rapporteringsstandarderna enligt direktivförslaget i den mån de kan anpassas till ECB:s specifika syften. ECB har till exempel redan under 2021 inlett arbetet med att utvidga sitt eget befintliga ramverk för miljörapportering till att omfatta ekonomiska, styrningsfrågor och sociala frågor, med beaktande av kraven i direktivet om icke-finansiell rapportering (35). ECB har målsättningen att börja publicera hållbarhetsaspekter 2022 avseende ECB:s verksamhet under 2021 (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Som nämnts ovan har Eurosystemet åtagit sig att under de kommande två åren börja offentliggöra klimatrelaterade upplysningar om sina eurodenominerade portföljer som inte innehas i penningpolitiska syften (37) och kommer att offentliggöra klimatrelaterad information om tillgångar som köpts inom ramen för det penningpolitiska programmet för köp av värdepapper från företagssektorn från och med första kvartalet 2023. Dessutom kommer genomförandet av ECB:s nyligen framlagda handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi åtminstone att ligga i linje med framstegen med EU:s politik och initiativ när det gäller offentliggörande och rapportering av miljömässig hållbarhet, inklusive direktivförslaget (38). Med tanke på att det för närvarande saknas högkvalitativa uppgifter skulle Eurosystemets hållbarhetsinformation gynnas avsevärt av den information som företag som omfattas av direktivförslagets tillämpningsområde publicerar, när dessa väl blir tillgängliga. Genom att stödja standardiseringen av klimatrelaterad rapportering skulle informationsstandarderna enligt direktivförslaget i sin tur kunna underlätta Eurosystemets egna framtida klimatrelaterade information. ECB kommer att överväga om de gemensamma rapporteringsstandarderna eller delar av dessa kan användas i framtiden som utgångspunkt för dess egna klimatrelaterade upplysningar, samtidigt som ECB:s särskilda uppgifter och mål beaktas. |
| --- | --- |

3.3

4.   Direktivförslagets omfattning

| 4.1 | Enligt direktivförslaget skulle det bli obligatoriskt att offentliggöra hållbarhetsrelaterade uppgifter från och med den 1 januari 2023 för alla stora företag och från och med den 1 januari 2026 för alla små och medelstora företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i EU (39). ECB välkomnar det utvidgade tillämpningsområdet för direktivförslaget till att omfatta alla stora företag enligt definitionen i redovisningsdirektivet, jämfört med det snävare tillämpningsområdet enligt för direktivet om icke-finansiell rapportering, som endast kräver obligatorisk information från stora företag av allmänt intresse med minst 500 anställda (40). ECB välkomnar direktivförslaget omfattar små och medelstora företag som är noterade på reglerade marknader i EU. Det är nödvändigt att utvidga omfattningen av företagens informationsplikter för att ge finansinstitut, särskilt kreditinstitut, bättre förutsättningar att uppfylla sina egna hållbarhetskrav och göra det möjligt för dem att hantera sina egna exponeringar mot hållbarhetsrisker, särskilt klimatrelaterade risker. Små och medelstora företag spelar en central roll i den europeiska ekonomin och är inte bara själva utsatta för klimatrelaterade risker, utan spelar också en viktig roll för att säkerställa EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi. Att få tillförlitlig, konsekvent och jämförbar hållbarhetsrelaterad information från små och medelstora företag är därför viktigt för alla intressenter, inklusive, som redan nämnts, för finansinstitut som behöver få relevant information om sina motparter för att förbättra sin egen riskhantering och fatta välgrundade finansieringsbeslut när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Samtidigt är ECB medveten om att den administrativa bördan som utgår från ytterligare rapporteringskrav kan ha en oproportionerligt stor inverkan på mindre företag och understryker vikten av att undvika en alltför stor administrativ börda för små och medelstora företag. I detta avseende välkomnar ECB att direktivförslaget har målet att minska den ytterligare rapporteringsbördan för mindre företag genom att föreskriva en stegvis infasning och förenklade rapporteringsstandarder för noterade små och medelstora företag som ska utvecklas av European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) (41). Detta proportionerliga tillvägagångssätt bör också säkerställa att de ytterligare rapporteringskraven för kreditinstitut avseende deras motparter inte inverkar negativt på e små och medelstora företagens tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Av ovanstående skäl stöder ECB i princip en proportionerlig strategi för små och medelstora företag, men anser att tidsplanen för tillämpningen av de förenklade rapporteringsstandarderna bör kunna tidigareläggas jämfört med vad som för närvarande planeras i direktivförslaget. Dessutom är det viktigt att de förenklade rapporteringsstandarder som föreslås för små och medelstora företag säkerställer en tillräcklig nivå av jämförbar och konsekvent information för att möjliggöra en lämplig bedömning av hållbarhetsrelaterade risker och att respektive små och medelstora företag anpassar sig till övergången till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB noterar att de flesta delarna av direktivförslaget också skulle gälla för kreditinstitut. I synnerhet kommer kreditinstituten att vara skyldiga att offentliggöra hållbarhetsrelaterad information enligt direktivförslaget. Den aktuella ordalydelsen är dock oklar vad gäller huruvida direktivförslaget ska omfatta alla kreditinstitut, oavsett deras storlek, eller endast kreditinstitut som klassificeras som stora företag eller företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på reglerade marknader i EU. Av skälen till direktivförslaget (42) framgår att kreditinstitut bör omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering, förutsatt att de uppfyller vissa storlekskriterier. Denna begränsning av tillämpligheten för kreditinstitut utifrån storlekskriterier framgår dock inte tydligt av artiklarna i direktivförslaget (43). De relevanta bestämmelserna skulle också kunna tolkas så, att kreditinstituten ska omfattas av samordningsåtgärderna oavsett storlek. I linje med direktivförslagets syfte som framgår av skälen föreslår ECB att man förtydligar denna punkt så att endast kreditinstitut som också uppfyller storlekskriterierna kommer att omfattas av kraven på hållbarhetsrapportering (44). Dessutom bör man säkerställa en viss anpassning av skyldigheten att redovisa miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsrisker enligt kapitalkravsförordningen, särskilt artikel 449a i den förordningen, enligt vilken både storleks- och komplexitetskriterier beaktas när man bedömer huruvida ett kreditinstitut ska klassas som stort. |
| --- | --- |

4.4

5.   Obligatoriska gemensamma rapporteringsstandarder

| 5.1 | Genom direktivförslaget införs obligatoriska gemensamma rapporteringsstandarder som kommissionen ska anta som delegerade akter (45). Gemensamma rapporteringsstandarder av tillräcklig kvalitet som ligger till grund för jämförbar, transparent och tillförlitlig hållbarhetsrelaterad information är avgörande för att ta fram mer jämförbara och tillförlitliga hållbarhetsmått, en korrekt bedömning av hållbarhetsrelaterade (finansiella och icke-finansiella) risker och därmed även för prissättningen av tillgångar och kalibreringen av riskkontrollåtgärder. Detta skulle gynna kreditinstitutens riskhantering, interna rapportering och offentliggörande av risker avseende miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning (ESG-relaterade risker) och, som redan nämnts, för centralbanker och tillsynsmyndigheter när de utför analyser och införlivar klimatrelaterade överväganden i utförandet av sina uppdrag (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I linje med innehållet i direktivförslaget bör de gemensamma rapporteringsstandarder som ska antas också innehålla ett dubbelt väsentlighetsperspektiv, med fokus på frågor som påverkar företagens resultat, ställning och utveckling (”finansiell väsentlighet”), men även information om företagens bredare miljömässiga och sociala påverkan (”miljömässig och social väsentlighet”). De gemensamma rapporteringsstandarderna bör åtminstone omfatta standardiserade och jämförbara dataposter som är relevanta för analysen av klimatrelaterade finansiella risker, både tillfälliga och fysiska (47). Hit hör t.ex. tillgångarnas/anläggningarnas geografiska belägenhet och affärsverksamhet samt de därmed sammanhängande miljöbelastningarna, sektorsklassificeringen av företag och respektive sektorskoncentration av finansiella exponeringar, utsläpp av växthusgaser (område 1-3) (48) och koldioxidintensitet. De gemensamma rapporteringsstandarderna bör innehålla tydliga riktlinjer för de metoder som används för att kvantifiera de ekonomiska konsekvenserna av klimatrelaterade risker för det företag som lämnar informationen. ECB välkomnar också att direktivförslaget föreskriver antagandet av delegerade akter som specificerar den information som företagen måste rapportera som är specifika för den sektor där de är verksamma (49). I linje med det innehåll som redan finns i direktivförslaget bör de gemensamma rapporteringsstandarderna också innehålla omfattande och jämförbara upplysningar om de strategier som företagen tillämpar för att hantera de potentiella konsekvenserna av sådana risker (50). I detta sammanhang bör rapporteringsstandarderna omfatta kvantitativa indikatorer som går utöver den i stort sett kvalitativa karaktären hos den aktuella informationen och som skulle underlätta användbarheten och jämförbarheten för hållbarhetsrelaterad information. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | I detta avseende välkomnar ECB också införandet av framåtblickande mål i förslaget. Direktivet om icke-finansiell rapportering saknar för närvarande framåtblickande hållbarhetsmått, som dock är viktiga för en tidig identifiering av risker och en proaktiv utformning av motåtgärder. Detta är en nödvändig komponent för fastställande av mål och scenarioanalyser. ECB stöder därför helhjärtat bestämmelsen i förslaget till direktiv om att den information som ska rapporteras ska omfatta ”planer på att säkerställa att [företagets] affärsmodell och affärsstrategi är förenlig med omställningen till en hållbar ekonomi och med begränsningen av den globala uppvärmningen till 1,5 °C i linje med Parisavtalet” (51). Sådan framåtblickande information bör uttryckas i standardiserade och lätt jämförbara termer som stöds av harmoniserade metoder och kontrolleras externt av tredje part, i enlighet med direktivförslaget, för att säkerställa deras trovärdighet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | I direktivförslaget föreskrivs ett samråd med ECB om standarderna för hållbarhetsrapportering, och det anges att ECB bör yttra sig om sådana standarder, om den beslutar att lägga fram ett sådant, inom två månader från den dag då yttrandet begärdes av kommissionen (52). ECB är redo att avge ett sådant yttrande inom den föreslagna tvåmånadersperioden. ECB välkomnar dessutom den stora vikt som läggs vid offentliga myndigheter och EU-institutioner i lagstiftningsprocessen för de delegerade rättsakterna (53) och kommer att sträva efter samarbete med dessa. |
| --- | --- |

5.4

6.   Anpassning till annan EU-lagstiftning

| 6.1 | ECB stöder det uttalade målet i direktivförslaget att se till att standarderna för hållbarhetsrapportering överensstämmer med kraven i annan EU-lagstiftning (54). Dessa standarder bör i synnerhet anpassas till de informationskrav som fastställs i Europaparlamentets och rådet förordning (EU) 2019/2088 (55), och de bör ta hänsyn till underliggande indikatorer och metoder som anges i de olika delegerade akter som antagits i enlighet med taxonomiförordningen, informationskraven för administratörer av referensvärden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 (56), minimistandarderna för konstruktionen av EU:s referensvärden för klimatomställning och EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet och allt arbete som utförs av Europeiska bankmyndigheten för att genomföra kraven på offentliggörande inom tredje pelaren i kapitalkravsförordningen (57). ECB stöder initiativ som syftar till att säkerställa konsekvens och minimera komplexiteten av rapporteringsskyldigheter som är baserade på olika lagstiftningstexter. Olika skyldigheter och inkonsekventa definitioner, tillämpningsområden och mål för tillämpliga krav medför onödiga komplikationer och tvetydigheter för företagen (58), och totalt sett minskar öppenheten och den internationella attraktionskraften i EU:s regelverk. Om sådana upprepningar och inkonsekvenser inte kan harmoniseras genom att de sammanfattas i EU:s standard för hållbarhetsrapportering, vilket är fallet när de härrör från lagtexterna, bör kommissionen överväga en övergripande översyn av den rättsliga ramen för hållbar finansiering, inbegripet eventuella riktade rättsliga ändringar för att rationalisera och förenkla lagstiftningen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB betonar att direktivförslaget bör ha som mål en fullständig harmonisering med andra EU-rättsakter och bör minimera, och helst eliminera, risken för nuvarande eller framtida inkonsekvenser som kan uppstå dynamiskt, allteftersom de olika lagstiftningsinstrumenten över tiden utvecklas parallellt. Eftersom de ovannämnda rättsakterna alla står i ett samband med varandra och för att fungera korrekt är beroende av de informationskrav som ömsesidigt tillhandahålls av den ena till den andra, är regelverket eventuellt inte motståndskraftigt mot icke samordnade ändringar av enskilda komponenter. I direktivförslaget föreskrivs särskilt att standarderna för hållbarhetsrapportering ska ses över vart tredje år (59), medan andra rättsakter kommer att förbli statiska. Detta innebär en risk för avvikelser över tid. ECB stöder en helhetssyn när man ser över ramen för hållbar finansiering, snarare än parallella och icke samordnade översyner av enskilda lagstiftningsinstrument. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Med tanke på taxonomiförordningens centrala betydelse i EU:s agenda för hållbar finansiering bör den information som lämnas enligt det föreslagna direktivet om företagens hållbarhetsredovisning vara förenlig med informationskraven i taxonomiförordningen och göra det möjligt för företag och andra aktörer inom ramen för taxonomiförordningens skyldigheter att erhålla all relevant information som de behöver för att uppfylla de krav på offentliggörande på produkt- och företagsnivå som fastställs i taxonomiförordningen. |
| --- | --- |

6.3

7.   Anpassning till internationella initiativ

| 7.1 | ECB välkomnar också att direktivförslaget föreskriver att EU:s standarder för hållbarhetsrapportering bör bygga på och bidra till internationella initiativ för hållbarhetsrapportering (60). Avsaknaden av ett globalt standardiserat ramverk för offentliggörande leder till otillräcklig jämförbarhet och enhetlighet mellan olika jurisdiktioner, kan skapa onödiga hinder för internationella flöden av hållbar finansiering och kan leda till ojämlika konkurrensvillkor mellan olika jurisdiktioner, vilket kan påverka EU-företag negativt och medföra högre kostnader för EU-företag och finansinstitut. ECB stöder därför globalt samordnade insatser som syftar till konvergerande gemensamma standarder för transparens och information på global nivå, särskilt förslaget från International Financial Reporting Standards (IFRS) om att inrätta en ny styrelse för hållbarhetsstandarder och att utveckla standarder för klimatrelaterad rapportering och andra hållbarhetsfrågor. IFRS bör konstruera en sådan standard tillsammans med Efrag för att säkerställa anpassning och förenlighet mellan IFRS-standarderna och EU-standarderna. Internationella standarder bör inte ignorera bästa praxis på global nivå och bör helst omfatta alla aspekter av hållbarhet, i överensstämmelse med innehållet i direktivförslaget. Det bör kräva att företagen inte bara redovisar frågor som påverkar företagets värde, utan även information om företagets bredare miljömässiga och sociala påverkan (”dubbel väsentlighet”). Initiativ som tas på regional eller global nivå bör inte hindra EU från att gå längre när den anpassar sina standarder för hållbarhetsrapportering enligt det föreslagna direktivet i enlighet med EU:s egna ambitioner och rättsliga ramar, samtidigt som man säkerställer anpassning och överensstämmelse med det internationella utgångsläget. |
| --- | --- |

7.1

8.   Bestämmelser om revision

| 8.1 | ECB välkomnar inrättandet av en kontrollprocess avseende företagens hållbarhetsrapportering, som införds genom den obligatoriska revisionen (61). En utvidgning av den obligatoriska revisionen inte bara till historisk information utan även framåtblickande information är avgörande för att skapa säkerhet för alla berörda parter och säkerställa trovärdigheten i informationen och åtagandena. Den ökade tillförlitligheten hos den information som lämnas kommer att stödja utvecklingen och den efterföljande fördjupningen av finansmarknaderna, inte bara när det gäller den nödvändiga finansieringen av omställningarna utan också för att beakta hållbarhetsrelaterade risker.
  I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till direktiv ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till direktiv ska ändras anges ett specifikt förslag i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 7 september 2021.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2021) 189 final.

1

(2)  Se Översikt över hållbar finansiering, finns på kommissionens webbplats www.ec.europa.eu.

2

Översikt över hållbar finansiering

(3)  Den 11 december 2019 offentliggjorde kommissionen sitt meddelande om den europeiska gröna given, se COM(2019) 640 final.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

4

(5)  Se skäl 12. Se även Climate-related risks to financial stability i ECB:s Financial Stability Review, maj 2021, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

5

Climate-related risks to financial stability

Financial Stability Review

(6)  Se s. 24 och följande i Eurosystemets svar på EU-kommissionens offentliga samråd om den förnyade strategin för hållbar finansiering och översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Se Christine Lagardes tal Towards a green capital markets union for Europe, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

7

Towards a green capital markets union for Europe

(8)  Exempelvis har omkring 60 procent av alla gröna prioriterade icke säkerställda obligationer som emitterats globalt under 2020 emitterats i EU. Miljöinvesteringar, sociala investeringar och företagsstyrningsinvesteringar är också koncentrerade till Europa, över hälften av obligationsfonderna har sin hemvist i euroområdet. År 2020 var dessutom omkring hälften av alla gröna obligationer som emitterades globalt i euro.

8

(9)  Se Christine Lagardes tal Towards a green capital markets union for Europe och Financing a green and digital recovery finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

9

Towards a green capital markets union for Europe

Financing a green and digital recovery

(10)  Marknaden för gröna obligationer uppvisar redan nästan dubbelt så många gränsöverskridande innehav som övriga europeiska obligationsmarknader. Detta tyder på att en ytterligare utveckling av marknaderna för gröna obligationer skulle fördjupa EU:s finansiella integration. Se kapitel 5 i ECB:s Financial Stability Review, november 2020, som finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

10

Financial Stability Review

(11)  Se skäl 48 i direktivförslaget.

11

(12)  Se meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén av den 6 juli 2021 - Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Se punkt 2.4 i yttrande CON/2021/12. Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

13

(14)  Se s. 2 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

14

(15)  Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

15

ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi

(16)  Se Climate-related risks to financial stability i ECB:s Financial Stability Review, maj 2021, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

16

Climate-related risks to financial stability

Financial Stability Review

(17)  Se punkt 2.4 i yttrande CON/2021/12, punkt 2.2 i yttrande CON/2021/22, Isabel Schnabel, Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy, konferens om Sustainable Crisis Responses in Europe, INSPIRE Research Network, 17 juli 2020, finns på ECB:s webbplatswww.ecb.europa.eu.

17

Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy

Sustainable Crisis Responses in Europe

(18)  Se punkt 2.4 i yttrande CON/2021/12 Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways, juni 2020, finns på Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System webbplats www.ngfs.net, s. 3.

18

Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways

Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System

(19)  Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

19

ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi

(20)  Se ECB/ESRB:s projektgrupp för modeller avseende klimatrisker, Climate-related risk and financial stability, juli 2021, s. 9, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

20

Climate-related risk and financial stability

(21)  Se ECB:s banktillsyn, Guide on climate-related and environmental risks, maj 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

21

Guide on climate-related and environmental risks

(22)  Se ECB:s banktillsyn, Guide on climate-related and environmental risks, maj 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

22

Guide on climate-related and environmental risks

(23)  Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

23

ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

24

(25)  Se Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR, finns på EBA:s webbplats www.eba.europa.eu.

25

Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (EUT L 330, 15.11.2014, s. 1).

26

(27)  Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu, där det bekräftas att ECB kommer att ta fram indikatorer för gröna finansiella instrument, finansinstitutens exponering mot klimatrelaterade fysiska risker genom sina portföljer samt finansinstitutens koldioxidavtryck.

27

ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi

(28)  Se skäl 48 och artikel 1.4 i direktivförslaget, som inför en ny artikel 19d i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19) (nedan kallat redovisningsdirektivet).

28

redovisningsdirektivet

(29)  Se skäl 48 i direktivförslaget.

29

(30)  Se Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 september 2020 om att identifiera juridiska personer (ESRB/2020/12).

30

(31)  Se pressmeddelandet Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios (finns ej på svenska), 4 februari 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

31

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

32

(33)  Se artikel 1.1 andra stycket i direktivförslaget, som hänvisar till artikel 2.5.2–2.5.23 i kapitalkravsdirektivet.

33

(34)  Se bilagorna I och II till redovisningsdirektivet.

34

(35)  Se Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its resolution on the ECB Annual Report 2019, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

35

Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its resolution on the ECB Annual Report 2019

(36)  Se Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its resolution on the ECB Annual Report 2019, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

36

Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its resolution on the ECB Annual Report 2019

(37)  Se pressmeddelandet Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios (finns ej på svenska), 4 februari 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

37

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(38)  Se pressmeddelandet ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi, 8 juli 2021, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

38

ECB presenterar handlingsplan om att integrera klimatförändringar i sin penningpolitiska strategi

(39)  Se artikel 1.3 i direktivförslaget som ersätter artikel 19a i redovisningsdirektivet.

39

(40)  ”Stora företag” definieras i artikel 3.4 i redovisningsdirektivet som ”företag som på balansdagen överskrider gränsvärdena i åtminstone två av följande tre kriterier: a) Balansomslutning: 20 000 000 euro. b) Nettoomsättning: 40 000 000 euro. c) Genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret: 250”. Direktivet om icke-finansiell rapportering omfattar däremot endast stora företag med fler än 500 anställda som är företag av allmänt intresse enligt definitionen i artikel 2.1 i redovisningsdirektivet (aktuellt artikel 19a.1 i redovisningsdirektivet).

40

(41)  Se artikel 1.4 i förslaget i direktivförslaget som inför artikel 19c om standarder för små och medelstora företags hållbarhetsrapportering i redovisningsdirektivet.

41

(42)  Se skäl 23 i direktivförslaget.

42

(43)  Se artikel 1.1 och 1.3 i direktivförslaget som ändrar artikel 1 respektive ersätter artikel 19a i redovisningsdirektivet.

43

(44)  I enlighet med förslaget i den tekniska bilagan.

44

(45)  Se artikel 1.4 i direktivförslaget som lägger till artikel 19b i redovisningsdirektivet.

45

(46)  Se s. 26 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

46

(47)  Se även ECB:s banktillsyn, Guide on climate-related and environmental risks, maj 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

47

Guide on climate-related and environmental risks

(48)  I Greenhouse Gas Protocol görs åtskillnad mellan företagens direkta utsläpp av växthusgaser från ägda eller kontrollerade källor (område 1), indirekta utsläpp från inköpt el, ånga, uppvärmning eller kylning (område 2) och alla andra indirekta utsläpp, särskilt i företagens värdekedja, antingen i tidigare och senare led (område 3). Se Greenhouse Gas Protocol webbplats på ghgprotocol.org.

48

(49)  Se artikel 1.4 i direktivförslaget som lägger till artikel 19b.1 b ii i redovisningsdirektivet.

49

(50)  Se även artikel 1.3 i direktivförslaget där artikel 19a i redovisningsdirektivet ersätts och ett nytt led d införs i punkt 2 i den artikeln.

50

(51)  Se artikel 1.3 i direktivförslaget som ersätter artikel 19a.2 i redovisningsdirektivet.

51

(52)  Se artikel 1.11 i direktivförslaget som ändrar artikel 49 i redovisningsdirektivet.

52

(53)  Se artikel 1.11 i direktivförslaget som ändrar artikel 49 i redovisningsdirektivet.

53

(54)  Se skäl 35 i direktivförslaget.

54

(55)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).

55

(56)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014 (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1).

56

(57)  Se skäl 35 i direktivförslaget.

57

(58)  Se s. 29 i Eurosystemets svar som återges i fotnot 6.

58

(59)  Se artikel 1.4 i direktivförslaget som lägger till artikel 19b.1 i redovisningsdirektivet.

59

(60)  Se skäl 37 i direktivförslaget.

60

(61)  Se artikel 3 i direktivförslaget som ändrar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 87).

61

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/11

---

Meddelande till personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2020/1999 och rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna

(2021/C 446/03)

Följande information lämnas för kännedom till personerna Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (nr 4), ZHU Hailun (nr 5), RI Yong Gil (alias RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (nr 10), Abderrahim AL-KANI (alias Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (nr 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (alias Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (nr 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (nr 14), som förtecknas i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2019/1999 och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

Rådet avser att behålla de restriktiva åtgärderna mot de ovannämnda personerna med nya redogörelser för skälen. Dessa personer informeras härmed om att de före den 10 november 2021 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de avsedda redogörelserna för skälen för uppförande på förteckningen. Begäran ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

Europeiska kommissionen

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/12

---

Eurons växelkurs (1)

29 oktober 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1645 |
| JPY | japansk yen | 132,62 |
| DKK | dansk krona | 7,4389 |
| GBP | pund sterling | 0,84490 |
| SEK | svensk krona | 9,9368 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0611 |
| ISK | isländsk krona | 149,80 |
| NOK | norsk krona | 9,7495 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,697 |
| HUF | ungersk forint | 360,00 |
| PLN | polsk zloty | 4,6215 |
| RON | rumänsk leu | 4,9493 |
| TRY | turkisk lira | 11,1393 |
| AUD | australisk dollar | 1,5455 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4383 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,0563 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6255 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5676 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 362,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,7447 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4488 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5270 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 556,28 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8222 |
| PHP | filippinsk peso | 58,654 |
| RUB | rysk rubel | 82,3284 |
| THB | thailändsk baht | 38,720 |
| BRL | brasiliansk real | 6,5698 |
| MXN | mexikansk peso | 23,8048 |
| INR | indisk rupie | 87,1830 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1645

JPY

japansk yen

132,62

DKK

dansk krona

7,4389

GBP

pund sterling

0,84490

SEK

svensk krona

9,9368

CHF

schweizisk franc

1,0611

ISK

isländsk krona

149,80

NOK

norsk krona

9,7495

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,697

HUF

ungersk forint

360,00

PLN

polsk zloty

4,6215

RON

rumänsk leu

4,9493

TRY

turkisk lira

11,1393

AUD

australisk dollar

1,5455

CAD

kanadensisk dollar

1,4383

HKD

Hongkongdollar

9,0563

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6255

SGD

singaporiansk dollar

1,5676

KRW

sydkoreansk won

1 362,92

ZAR

sydafrikansk rand

17,7447

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4488

HRK

kroatisk kuna

7,5270

IDR

indonesisk rupiah

16 556,28

MYR

malaysisk ringgit

4,8222

PHP

filippinsk peso

58,654

RUB

rysk rubel

82,3284

THB

thailändsk baht

38,720

BRL

brasiliansk real

6,5698

MXN

mexikansk peso

23,8048

INR

indisk rupie

87,1830

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/13

---

Eurons växelkurs (1)

2 november 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1603 |
| JPY | japansk yen | 132,03 |
| DKK | dansk krona | 7,4399 |
| GBP | pund sterling | 0,84955 |
| SEK | svensk krona | 9,8973 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0594 |
| ISK | isländsk krona | 150,80 |
| NOK | norsk krona | 9,7920 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,572 |
| HUF | ungersk forint | 359,35 |
| PLN | polsk zloty | 4,6078 |
| RON | rumänsk leu | 4,9500 |
| TRY | turkisk lira | 11,0656 |
| AUD | australisk dollar | 1,5544 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4389 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,0297 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6260 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5637 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 363,97 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,9158 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4239 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5307 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 570,39 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8135 |
| PHP | filippinsk peso | 58,560 |
| RUB | rysk rubel | 83,2159 |
| THB | thailändsk baht | 38,568 |
| BRL | brasiliansk real | 6,5907 |
| MXN | mexikansk peso | 24,0730 |
| INR | indisk rupie | 86,6040 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1603

JPY

japansk yen

132,03

DKK

dansk krona

7,4399

GBP

pund sterling

0,84955

SEK

svensk krona

9,8973

CHF

schweizisk franc

1,0594

ISK

isländsk krona

150,80

NOK

norsk krona

9,7920

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,572

HUF

ungersk forint

359,35

PLN

polsk zloty

4,6078

RON

rumänsk leu

4,9500

TRY

turkisk lira

11,0656

AUD

australisk dollar

1,5544

CAD

kanadensisk dollar

1,4389

HKD

Hongkongdollar

9,0297

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6260

SGD

singaporiansk dollar

1,5637

KRW

sydkoreansk won

1 363,97

ZAR

sydafrikansk rand

17,9158

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4239

HRK

kroatisk kuna

7,5307

IDR

indonesisk rupiah

16 570,39

MYR

malaysisk ringgit

4,8135

PHP

filippinsk peso

58,560

RUB

rysk rubel

83,2159

THB

thailändsk baht

38,568

BRL

brasiliansk real

6,5907

MXN

mexikansk peso

24,0730

INR

indisk rupie

86,6040

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/14

---

MERVÄRDESSKATT

UNDANTAG FRÅN SKATTEPLIKT FÖR INVESTERINGSGULD

Förteckning över guldmynt som uppfyller kriterierna i artikel 344.1.2 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 (särskild ordning för investeringsguld)

Gäller för år 2022

(2021/C 446/06)

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

| a) | Denna förteckning innehåller alla uppgifter som medlemsstaterna har sänt till kommissionen inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 345 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1). |
| --- | --- |

a)

Denna förteckning innehåller alla uppgifter som medlemsstaterna har sänt till kommissionen inom den tidsfrist som föreskrivs i artikel 345 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1).

| b) | De mynt som tas upp i denna förteckning anses uppfylla kriterierna i artikel 344 och kommer därför att behandlas som investeringsguld i dessa medlemsstater. De är följaktligen vid leverans undantagna från mervärdesskatt under hela kalenderåret 2022. |
| --- | --- |

b)

De mynt som tas upp i denna förteckning anses uppfylla kriterierna i artikel 344 och kommer därför att behandlas som investeringsguld i dessa medlemsstater. De är följaktligen vid leverans undantagna från mervärdesskatt under hela kalenderåret 2022.

| c) | Undantaget kommer att vara tillämpligt på alla utgåvor av mynt enligt denna förteckning, utom utgåvor av mynt med en renhet som understiger 900/1 000. |
| --- | --- |

c)

Undantaget kommer att vara tillämpligt på alla utgåvor av mynt enligt denna förteckning, utom utgåvor av mynt med en renhet som understiger 900/1 000.

| d) | Om ett mynt inte tas upp i denna förteckning är leveransen av myntet ändå undantagen från skatteplikt, om myntet uppfyller de kriterier för undantag som anges i mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

d)

Om ett mynt inte tas upp i denna förteckning är leveransen av myntet ändå undantagen från skatteplikt, om myntet uppfyller de kriterier för undantag som anges i mervärdesskattedirektivet.

| e) | Förteckningen är uppställd i bokstavsordning efter ländernas namn och myntvalörer. Inom samma myntkategori anges myntet med den lägsta valören först. |
| --- | --- |

e)

Förteckningen är uppställd i bokstavsordning efter ländernas namn och myntvalörer. Inom samma myntkategori anges myntet med den lägsta valören först.

| f) | Myntvalören i förteckningen motsvarar den myntenhet som anges på mynten. I de fall då myntenheten inte anges med latinska bokstäver på mynten står valören, när så är möjligt, inom parentes i förteckningen.






  UTGIVNINGSLAND | MYNT |
| --- | --- | --- |
| AFGHANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBANIEN | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORRA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGUILLA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMENIEN | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AUSTRALIEN | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| BAHAMAS | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIEN | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BHUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOLIVIA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BOTSWANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BRASILIEN | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITTISKA JUNGFRUÖARNA | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BULGARIEN | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA (”Св. Първомъченик Стефан”)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| CAYMANÖARNA | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| CHILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| COLOMBIA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| COOKÖARNA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| COSTA RICA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| CYPERN | 50 POUNDS |
| DANMARK | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| ECUADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EKVATORIAL-GUINEA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| ELFENBENSKUSTEN | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| EL SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| ESTLAND | 100 KROONI |
| ESWATINI | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| ETIOPIEN | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDSÖARNA | 1/25 CROWN |
| FIDJI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPPINERNA | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FINLAND | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANKRIKE | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  65 597 FRANCS |
| FÖRENADE ARABEMIRATEN | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| FÖRENADE KUNGARIKET | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |
| FÖRENTA STATERNA | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| | |
| GUATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| GUINEA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONG KONG | 1 000 DOLLARS |
| INDIEN | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONESIEN | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRLAND | 20 EURO (präglingsår 2006–2009)
  100 EURO |
| ISLAND | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ISLE OF MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| ISRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| ITALIEN | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| JAMAICA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPAN | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDANIEN | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIEN | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAKSTAN | 100 TENGE |
| KENYA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KINA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KROATIEN | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| LESOTHO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LETTLAND | 5 EURO (”Zelta saktas. Ripsakta”)
  5 EURO (”Zelta atslēdziņa”)
  20 EURO (”Zelta saktas. Pakavsakta”)
  75 EURO (”Zelta saktas. Burbuļsakta”)
  1 LATS (”Ak, svētā Lestene!”)
  1 LATS (”Jūgendstils Rīgā”)
  1 LATS (”Zelta ābele”)
  5 LATI (”Pieclatnieks”)
  10 LATU (”Gafelšoneris ’Julia Maria’”)
  10 LATU (”Zelta vēsture”)
  20 LATU (”Latvijas monēta”)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LIBERIA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LICHTENSTEIN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITAUEN | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LUXEMBURG | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MALAWI | 250 KWACHA |
| MALAYSIA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARSHALLÖARNA | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAURITIUS | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEXIKO | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONACO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIET | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEDERLÄNDERNA | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NEDERLÄNDSKA ANTILLERNA | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NICARAGUA | 50 CORDOBAS |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NORDMARIANERNA | 5 DOLLARS |
| NORGE | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NYA ZEELAND | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 gram/ 1/20 oz
  3,11 gram/ 1/10 oz
  7,77 gram/ 1/4 oz
  15,56 gram/ 1/2 oz |
| OMAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA NEW GUINEA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLEN | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (undantag: 100 ZŁOTYCH ”Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)
  200 ZŁOTYCH
  (undantag: 200 ZŁOTYCH ”100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGAL | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| RHODESIA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| RUMÄNIEN | 20 LEI (från och med år 1 883 ) |
| RWANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RYSSLAND | 1 TSERVONETS (präglingsår 1 975 )
  7,5 ROUBLES (präglingsår 1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| SALOMONÖARNA | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SANKT HELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDIARABIEN | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SCHWEIZ | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SERBIEN | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SEYCHELLERNA | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPORE | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SLOVAKIEN | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVENIEN | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SPANIEN | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVERIGE | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| SYDAFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| SYDGEORGIEN OCH SYDSANDWICHÖARNA | 4 POUNDS |
| SYDKOREA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| SYRIEN | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| TANZANIA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TCHAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| THAILAND | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TJECKIEN | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| TJECKOSLOVAKIEN | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNISIEN | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURKIET | (25 KURUSH) (= 25 PIASTER)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTER)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTER)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTER)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTER)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TURKS & CAICOSÖARNA | 100 CROWNS |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| TYSKLAND | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| UNGERN | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| URUGUAY | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VATIKANSTATEN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| VÄSTSAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| ZAIRE | 100 ZAIRES |
| ZAMBIA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ÖSTERRIKE | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz ”Philharmoniker”)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| ÖSTKARIBISKA STATERNA | 1 DOLLAR
  250 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |

f)

Myntvalören i förteckningen motsvarar den myntenhet som anges på mynten. I de fall då myntenheten inte anges med latinska bokstäver på mynten står valören, när så är möjligt, inom parentes i förteckningen.

UTGIVNINGSLAND

MYNT

AFGHANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBANIEN

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORRA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGUILLA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMENIEN

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AUSTRALIEN

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

BAHAMAS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIEN

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BHUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOLIVIA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BOTSWANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BRASILIEN

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITTISKA JUNGFRUÖARNA

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BULGARIEN

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA (”Св. Първомъченик Стефан”)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

CAYMANÖARNA

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

CHILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

COLOMBIA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

COOKÖARNA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

COSTA RICA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

CYPERN

50 POUNDS

DANMARK

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

ECUADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EKVATORIAL-GUINEA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

ELFENBENSKUSTEN

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

EL SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

ESTLAND

100 KROONI

ESWATINI

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

ETIOPIEN

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDSÖARNA

1/25 CROWN

FIDJI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPPINERNA

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FINLAND

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANKRIKE

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

65 597 FRANCS

FÖRENADE ARABEMIRATEN

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

FÖRENADE KUNGARIKET

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

FÖRENTA STATERNA

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GUINEA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONG KONG

1 000 DOLLARS

INDIEN

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONESIEN

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRLAND

20 EURO (präglingsår 2006–2009)

100 EURO

ISLAND

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ISLE OF MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

ISRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

ITALIEN

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

JAMAICA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPAN

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDANIEN

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIEN

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAKSTAN

100 TENGE

KENYA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KINA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

KIRIBATI

150 DOLLARS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KROATIEN

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

LESOTHO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LETTLAND

5 EURO (”Zelta saktas. Ripsakta”)

5 EURO (”Zelta atslēdziņa”)

20 EURO (”Zelta saktas. Pakavsakta”)

75 EURO (”Zelta saktas. Burbuļsakta”)

1 LATS (”Ak, svētā Lestene!”)

1 LATS (”Jūgendstils Rīgā”)

1 LATS (”Zelta ābele”)

5 LATI (”Pieclatnieks”)

10 LATU (”Gafelšoneris ’Julia Maria’”)

10 LATU (”Zelta vēsture”)

20 LATU (”Latvijas monēta”)

100 LATU apgrozības monēta

LIBERIA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LICHTENSTEIN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITAUEN

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LUXEMBURG

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MALAWI

250 KWACHA

MALAYSIA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARSHALLÖARNA

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAURITIUS

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEXIKO

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONACO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIET

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEDERLÄNDERNA

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NEDERLÄNDSKA ANTILLERNA

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NICARAGUA

50 CORDOBAS

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NORDMARIANERNA

5 DOLLARS

NORGE

20 KRONER

1 500 KRONER

NYA ZEELAND

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 gram/ 1/20 oz

3,11 gram/ 1/10 oz

7,77 gram/ 1/4 oz

15,56 gram/ 1/2 oz

OMAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA NEW GUINEA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLEN

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(undantag: 100 ZŁOTYCH ”Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 ”)

200 ZŁOTYCH

(undantag: 200 ZŁOTYCH ”100 -lecie Politechniki Warszawskiej”)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGAL

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

RHODESIA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

RUMÄNIEN

20 LEI (från och med år 1 883 )

RWANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RYSSLAND

1 TSERVONETS (präglingsår 1 975 )

7,5 ROUBLES (präglingsår 1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

SALOMONÖARNA

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SANKT HELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDIARABIEN

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SCHWEIZ

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SERBIEN

10 DINARA

20 DINARA

SEYCHELLERNA

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPORE

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SLOVAKIEN

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVENIEN

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SPANIEN

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVERIGE

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

SYDAFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

SYDGEORGIEN OCH SYDSANDWICHÖARNA

4 POUNDS

SYDKOREA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

SYRIEN

(1/2 POUND)

(1 POUND)

TANZANIA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TCHAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

THAILAND

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TJECKIEN

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

TJECKOSLOVAKIEN

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNISIEN

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURKIET

(25 KURUSH) (= 25 PIASTER)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTER)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTER)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTER)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTER)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TURKS & CAICOSÖARNA

100 CROWNS

TUVALU

50 DOLLARS

TYSKLAND

1 DM

50 EURO

100 EURO

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

UNGERN

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

URUGUAY

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VATIKANSTATEN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

VÄSTSAMOA

50 TALA

100 TALA

ZAIRE

100 ZAIRES

ZAMBIA

250 KWACHA

500 KWACHA

ÖSTERRIKE

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz ”Philharmoniker”)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

ÖSTKARIBISKA STATERNA

1 DOLLAR

250 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/33

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 446/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Sky Limited (Sky, Förenade kungariket), kontrollerat av Comcast Corporation (Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Sky Limited (Sky, Förenade kungariket), kontrollerat av Comcast Corporation (Förenta staterna).

| — | ViacomCBS Inc. (ViacomCBS, Förenta staterna), kontrollerat av National Amusements Inc. (Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. (ViacomCBS, Förenta staterna), kontrollerat av National Amusements Inc. (Förenta staterna).

| — | Det gemensamma företaget (Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget (Förenta staterna).

Sky och ViacomCBS förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över det nyskapade gemensamma företaget. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Sky: holdingbolag vars dotterbolag bedriver verksamhet i hela den audiovisuella värdekedjan, främst i Förenade kungariket, Irland, Tyskland, Österrike och Italien. Sky ägs ytterst av Comcast Corporation (Comcast), ett globalt medie-, teknik- och underhållningsföretag. Comcasts verksamhet i Europa bedrivs nästan uteslutande via Sky och NBCUniversal (NBCU), ett medie- och underhållningsföretag som är verksamt inom den audiovisuella branschen samt inom hemunderhållning genom distribution av dvd-, blu-ray- och musikskivor direkt till konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Sky: holdingbolag vars dotterbolag bedriver verksamhet i hela den audiovisuella värdekedjan, främst i Förenade kungariket, Irland, Tyskland, Österrike och Italien. Sky ägs ytterst av Comcast Corporation (Comcast), ett globalt medie-, teknik- och underhållningsföretag. Comcasts verksamhet i Europa bedrivs nästan uteslutande via Sky och NBCUniversal (NBCU), ett medie- och underhållningsföretag som är verksamt inom den audiovisuella branschen samt inom hemunderhållning genom distribution av dvd-, blu-ray- och musikskivor direkt till konsumenterna.

| — | ViacomCBS: globalt medie- och underhållningsföretag som skapar premiuminnehåll och premiumupplevelser för publik runtom i världen. ViacomCBS:s portfölj är för närvarande indelad i tre segment: tv-underhållning, kabelnät och filmunderhållning. ViacomCBS kontrolleras av National Amusements Inc. |
| --- | --- |

—

ViacomCBS: globalt medie- och underhållningsföretag som skapar premiuminnehåll och premiumupplevelser för publik runtom i världen. ViacomCBS:s portfölj är för närvarande indelad i tre segment: tv-underhållning, kabelnät och filmunderhållning. ViacomCBS kontrolleras av National Amusements Inc.

| — | Det gemensamma företaget: ett gemensamt företag som skapats i syfte att i) etablera och driva en abonnemangstjänst för direktuppspelad beställvideo som distribueras direkt till konsumenter som en over-the-top-tjänst (dvs. via internet) och via tredjepartsplattformar och anslutna enheter med audiovisuellt innehåll, samt ii) bedriva grossisthandel med några av ViacomCBS:s och NBCU:s linjära betal-tv-kanaler via tredjepartsdistributörer av multikanalvideo i 22 europeiska länder, däribland följande länder inom EES: Bulgarien, Danmark, Finland, Kroatien, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien och Ungern. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget: ett gemensamt företag som skapats i syfte att i) etablera och driva en abonnemangstjänst för direktuppspelad beställvideo som distribueras direkt till konsumenter som en over-the-top-tjänst (dvs. via internet) och via tredjepartsplattformar och anslutna enheter med audiovisuellt innehåll, samt ii) bedriva grossisthandel med några av ViacomCBS:s och NBCU:s linjära betal-tv-kanaler via tredjepartsdistributörer av multikanalvideo i 22 europeiska länder, däribland följande länder inom EES: Bulgarien, Danmark, Finland, Kroatien, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien och Ungern.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/35

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 446/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Neste Oyj (Neste, Finland), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj (Neste, Finland),

| — | Ravago S.A. (Ravago, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. (Ravago, Luxemburg).

Denna anmälan gäller Nestes och Ravagos förvärv av gemensam kontroll över ett nyetablerat självständigt fungerande gemensamt företag i den mening som avses i artikel 3.4 i koncentrationsförordningen.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Neste: raffinering och saluföring av olja, med fokus på lågutsläppsbränslen av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

Neste: raffinering och saluföring av olja, med fokus på lågutsläppsbränslen av hög kvalitet,

| — | Ravago: distribution av plast, gummi och kemikalier och tillverkning av återvunna/sammansatta polymerer, |
| --- | --- |

—

Ravago: distribution av plast, gummi och kemikalier och tillverkning av återvunna/sammansatta polymerer,

| — | Det gemensamma företaget: produktion och försäljning av kemiskt återvunnet plastavfall. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget: produktion och försäljning av kemiskt återvunnet plastavfall.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 446/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), kontrollerat av Cummins Inc. (Cummins, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapore), kontrollerat av Cummins Inc. (Cummins, Förenta staterna).

| — | Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, kontrollerat av China Petrochemical Corporation (Folkrepubliken Kina). |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tianjin) Private Equity LLP, kontrollerat av China Petrochemical Corporation (Folkrepubliken Kina).

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. (CEHT, Folkrepubliken Kina). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. (CEHT, Folkrepubliken Kina).

Cummins och China Petrochemical Corporation förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över CEHT.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | Cummins är en globalt aktiv amerikansk formgivare och tillverkare av motorer och elförsörjningssystem som drivs med diesel och alternativa bränslen. |
| --- | --- |

—

Cummins är en globalt aktiv amerikansk formgivare och tillverkare av motorer och elförsörjningssystem som drivs med diesel och alternativa bränslen.

| — | China Petrochemical Corporation är en kinesisk koncern som är verksam inom petroleumindustri och petrokemisk industri och som undersöker, raffinerar, bearbetar och säljer naturgas, bensin, fotogen, diesel, petrokemiska produkter och tillhörande tjänster. |
| --- | --- |

—

China Petrochemical Corporation är en kinesisk koncern som är verksam inom petroleumindustri och petrokemisk industri och som undersöker, raffinerar, bearbetar och säljer naturgas, bensin, fotogen, diesel, petrokemiska produkter och tillhörande tjänster.

| — | CEHT kommer att vara baserat i Kina och verksamt inom tillämpningsteknisk utveckling, tillverkning, provning, försäljning, installation och service av elektrolyssystem för vätgasproduktion, särskilt PEM-elektrolysatorer. |
| --- | --- |

—

CEHT kommer att vara baserat i Kina och verksamt inom tillämpningsteknisk utveckling, tillverkning, provning, försäljning, installation och service av elektrolyssystem för vätgasproduktion, särskilt PEM-elektrolysatorer.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10520 – CUMMINS/CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/38

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 446/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Nijolės Šakočienės šakotis”

EU-nr: PGI-LT-02401 – 20 november 2017

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn på SGB

”Nijolės Šakočienės šakotis”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Litauen

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Nijolės Šakočienės šakotis” är en festlig bageriprodukt som har formen av en hög, ihålig kon med kapad topp och utskjutande ”grenar” i olika storlek, som bakas i en särskild ugn genom att lager av smet skopas med en särskild träslev på ett långsamt roterande spett över eld. Hela processen utförs i hemmet med hjälp av en traditionell metod.

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Vattenhalt: 6,4–7,5 %

Fetthalt: 35,5–38,5 %

Total sockerhalt: 25,5–27,5 %

Organoleptiska egenskaper:

Utseende: ”Nijolės Šakočienės šakotis” är konformad och ojämnt täckt av ”grenar” med olika form och storlek på utsidan, vilket gör att varje produkt får ett unikt utseende. Den är ihålig längs med hela insidan. Den inre (ihåliga) ytan bär spår av garn och bakplåtspapper. Produktstorleken skiljer sig åt och höjden varierar mellan 30 och 60 cm. Den ihåliga insidans diameter kan uppgå till 20 cm längst ner och 10–20 cm högst upp. Den utvändiga diametern beror på produktens höjd, mängden smet som hälls på och längden på de ”grenar” som formas. Basen kan vara upp till 40 cm bred, och toppen upp till 20 cm bred.

Vikt: Beroende på kakans höjd och den mängd smet som hälls på varierar denna mellan 1,0 och 6,5 kg. När šakotis serveras vid speciella tillfällen ställs den hel på bordet. Annars skärs den i ringar som är 5–30 cm höga och väger 0,7–3,5 kg, eller skärs i mindre bitar.

Färg: gulbrun till brun beroende på temperaturen och tiden i ugnen. Utsidan är glansig, eventuellt något blekare än insidan, och ”grenarnas” färg varierar. När produkten skärs upp uppvisar den en porös, skiktad inre struktur, med diskreta icke enhetliga lager i olika nyanser som framträder i form av oregelbundna ringar.

Doft: typisk för bageriprodukter, med en tydlig doft av smör och ägg och en antydan till rök.

Smak: typisk för bageriprodukter, relativt söt och smörig med en smak av ägg.

Yta: lämnar en något fet eftersmak i munnen.

Konsistens: relativt tät, ganska smulig, men flisar sig inte och bryts inte sönder när den skärs upp, varken spröd eller knaprig. Behaglig och lätt att tugga. Små partiklar finns kvar i munnen när man har tuggat klart.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

| — | Smör 82–87 %. |
| --- | --- |

—

Smör 82–87 %.

| — | Grädde 30–40 % eller syrad grädde. |
| --- | --- |

—

Grädde 30–40 % eller syrad grädde.

| — | Hönsägg. |
| --- | --- |

—

Hönsägg.

| — | Socker. |
| --- | --- |

—

Socker.

| — | Traditionellt stenmalet (med kvarnsten) vetemjöl. |
| --- | --- |

—

Traditionellt stenmalet (med kvarnsten) vetemjöl.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga följande produktionssteg måste äga rum inom det avgränsade geografiska området:

| — | Beredningen av ingredienserna. |
| --- | --- |

—

Beredningen av ingredienserna.

| — | Blandningen av smeten. |
| --- | --- |

—

Blandningen av smeten.

| — | Förberedelsen av redskapen. |
| --- | --- |

—

Förberedelsen av redskapen.

| — | Formningen och tillagningen av kakan. |
| --- | --- |

—

Formningen och tillagningen av kakan.

| — | Det steg då kakan tillåts svalna. |
| --- | --- |

—

Det steg då kakan tillåts svalna.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

–

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

De administrativa gränserna för byn Skaistgiriai (Kėdainiai-distriktet).

5.   Samband med det geografiska området

”Nijolės Šakočienės šakotis” har en koppling till det geografiska området till följd av produktens anseende, som i sin tur beror på erfarenheten hos de lokala hantverksmässiga bagare som bakar denna produkt.

Mänskliga faktorer som ger produkten dess särskilda egenskaper

De unika egenskaperna hos ”Nijolės Šakočienės šakotis” har finslipats under den långa produktionshistorien. Trots att det inte finns några skriftliga register eller någon skriftlig vägledning om framställningen av denna produkt, som har en nära koppling till det område som avgränsas i punkt 4, har informationen om hur produkten bakas och de praktiska färdigheter som krävs för att göra detta gått i arv från generation till generation.

Den unika karaktären hos den produkt som bakas i detta geografiska område och dess särskilda egenskaper är ett resultat av den samlade kunskapen och erfarenheten hos generationer av bagare. Allt detta ger en bageriprodukt av utomordentlig kvalitet och med en enastående smak. De huvudsakliga faktorer som visar hur den mänskliga faktorn påverkar produktens smak och utseende beskrivs nedan:

| 1. | Blandningen av smeten, som är en av de viktigaste garantierna för en enhetlig kvalitet. En unik metod för blandning av smeten som har hemlighållits i mer än hundra år används vid framställningen av ”Nijolės Šakočienės šakotis” |
| --- | --- |

1.

Blandningen av smeten, som är en av de viktigaste garantierna för en enhetlig kvalitet. En unik metod för blandning av smeten som har hemlighållits i mer än hundra år används vid framställningen av ”Nijolės Šakočienės šakotis”

| 2. | Det unika sättet att framställa ”Nijolės Šakočienės šakotis” – att mjölet skållas och att man låter smeten vila, vars längd avgörs av bagaren baserat på hans eller hennes kunskap och erfarenhet. Skållningen av smeten syftar till att få stärkelsekornen i mjölet att spricka något för att underlätta nedbrytningen av stärkelsen till dextriner i mjölet medan smeten vilar. Dessa förändringar i mjölet gör att en glansig och intensivt färgad skorpa snabbare kan bildas under tiden i ugnen, som gör den inre strukturen mer porös, främjar bildandet av mer aromatiska föreningar och en långsam stärkelsebindning under lagring, vilket innebär att kakan håller sig färsk längre utan att några kemiska tillsatsmedel behövs. |
| --- | --- |

2.

Det unika sättet att framställa ”Nijolės Šakočienės šakotis” – att mjölet skållas och att man låter smeten vila, vars längd avgörs av bagaren baserat på hans eller hennes kunskap och erfarenhet. Skållningen av smeten syftar till att få stärkelsekornen i mjölet att spricka något för att underlätta nedbrytningen av stärkelsen till dextriner i mjölet medan smeten vilar. Dessa förändringar i mjölet gör att en glansig och intensivt färgad skorpa snabbare kan bildas under tiden i ugnen, som gör den inre strukturen mer porös, främjar bildandet av mer aromatiska föreningar och en långsam stärkelsebindning under lagring, vilket innebär att kakan håller sig färsk längre utan att några kemiska tillsatsmedel behövs.

| 3. | Malningen med hjälp av traditionella stenar (kvarnstenar), med långsamt roterande och noga övervakade spett, påverkar produktens textur och gör den behaglig och lätt att tugga. Små partiklar finns kvar i munnen när man har tuggat klart. |
| --- | --- |

3.

Malningen med hjälp av traditionella stenar (kvarnstenar), med långsamt roterande och noga övervakade spett, påverkar produktens textur och gör den behaglig och lätt att tugga. Små partiklar finns kvar i munnen när man har tuggat klart.

| 4. | Produkten bakas på spett i en särskild traditionell ugn över eld, när skorstensdraget har reglerats ordentligt. Detta är ett jobb som kräver erfarenhet och avancerade färdigheter, eftersom de omgivande förhållandena och det atmosfäriska trycket har en stor inverkan på draget. Ugnen värms upp med torr björkved, som måste vara avbarkad eftersom bark innehåller harts, och om produkten röktes skulle detta påverka dess organoleptiska, fysikaliska och kemiska egenskaper. Smeten hälls för hand med hjälp av en särskild träslev med öppningar på ett varmt spett som roterar konstant. När smeten på den varma spetten kommer i kontakt med värmen blir den omedelbart hård och knaprig. Smeten hälls på i tunna lager. Eftersom smeten påförs på alla sidor byggs ett stort antal olika ”grenar” upp runt produkten, och eftersom smeten bakas i lager framträder ett vackert mönster av färger. Det är mycket viktigt att elden kontrolleras hela tiden, så att den håller rätt temperatur under de olika tillagningsstegen. En annan viktig aspekt är att känna av med vilken hastighet spettet roterar och styra denna för att säkerställa att kakans dekorativa ”grenar” växer ut i takt med att smeten hälls på. Åratal av erfarenhet hos tillverkarna och bagarens kunskaper och fingerfärdighet bidrar till att inte bara garantera produktens särskilda smak utan även dess utomordentligt vackra form, som beror på ”grenarnas” placering, samt produktens övergripande utseende och färg. Detta gör att varje ”Nijolės Šakočienės šakotis” har ett unikt utseende. Andra tillverkare bakar sina produkter i moderna elektriska ugnar, använder andra ingredienser, smak- och doftförstärkare och färgämnen. Vid den traditionella framställningen av ”Nijolės Šakočienės šakotis” används inte några substitut, smak- och doftförstärkare eller färgämnen. |
| --- | --- |

4.

Produkten bakas på spett i en särskild traditionell ugn över eld, när skorstensdraget har reglerats ordentligt. Detta är ett jobb som kräver erfarenhet och avancerade färdigheter, eftersom de omgivande förhållandena och det atmosfäriska trycket har en stor inverkan på draget. Ugnen värms upp med torr björkved, som måste vara avbarkad eftersom bark innehåller harts, och om produkten röktes skulle detta påverka dess organoleptiska, fysikaliska och kemiska egenskaper. Smeten hälls för hand med hjälp av en särskild träslev med öppningar på ett varmt spett som roterar konstant. När smeten på den varma spetten kommer i kontakt med värmen blir den omedelbart hård och knaprig. Smeten hälls på i tunna lager. Eftersom smeten påförs på alla sidor byggs ett stort antal olika ”grenar” upp runt produkten, och eftersom smeten bakas i lager framträder ett vackert mönster av färger. Det är mycket viktigt att elden kontrolleras hela tiden, så att den håller rätt temperatur under de olika tillagningsstegen. En annan viktig aspekt är att känna av med vilken hastighet spettet roterar och styra denna för att säkerställa att kakans dekorativa ”grenar” växer ut i takt med att smeten hälls på. Åratal av erfarenhet hos tillverkarna och bagarens kunskaper och fingerfärdighet bidrar till att inte bara garantera produktens särskilda smak utan även dess utomordentligt vackra form, som beror på ”grenarnas” placering, samt produktens övergripande utseende och färg. Detta gör att varje ”Nijolės Šakočienės šakotis” har ett unikt utseende. Andra tillverkare bakar sina produkter i moderna elektriska ugnar, använder andra ingredienser, smak- och doftförstärkare och färgämnen. Vid den traditionella framställningen av ”Nijolės Šakočienės šakotis” används inte några substitut, smak- och doftförstärkare eller färgämnen.

Hela produktionsprocessen utförs enbart med hjälp av traditionella och naturliga råvaror, som ger produkten dess organoleptiska, fysikaliska och kemiska egenskaper.

Produktens anseende och dess koppling till det geografiska området

I Litauen började man bara trädkakor i slutet av 1800-talet, till att börja med i kloster. Trots att klostren var noga med att inte avslöja sina recept spred sig denna kulinariska idé i början av 1900-talet, först till herrgårdar och prästgårdar, och senare började även erfarna hemmafruar att baka dem. Denna festliga delikatess serverades bara vid mycket speciella tillfällen.

Gammelmormorn till de som bakar ”Nijolės Šakočienės šakotis” fick receptet från hushållerskan vid sockenkyrkans prästgård. Med åren har man finslipat produkten och fulländat den, och gett den vissa egenskaper längs vägen. Än idag kvarstår de djupt rotade hushållstraditioner som omgärdar ”Nijolės Šakočienės šakotis”, som inte har påverkats av den industriella produktionen av trädkakor som har spridit sig snabbt sedan slutet av 1900-talet.

I det avgränsade geografiska området finns yrkes- och hantverksmässig erfarenhet av att skapa ”Nijolės Šakočienės šakotis”, som än idag går i arv från generation till generation. Fram till 1997 bakades och såldes ”Nijolės Šakočienės šakotis” endast på beställning. I slutet av 1900-talet kunde man börja framställa produkten för detaljhandeln, och ”Nijolės Šakočienės šakotis” började saluföras 1997. Detta intygas av att de tidiga etiketter och särskilda märkningarna på förpackningen lever kvar.

”Nijolės Šakočienės šakotis” är en festlig produkt som uppskattas av konsumenter långt utanför det avgränsade området i punkt 4.

”Nijolės Šakočienės šakotis” har bakats i det avgränsade geografiska området i hundra år av ättlingar till de ursprungliga bagarna av produkten, med hjälp av samma traditionella metod. Detta säkerställer att de särskilda egenskaperna hos denna unika produkt förblir desamma, och att konsumenternas förtroende bevaras. Detta förtroende belönades 2008, när VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas [den statliga fonden för kulinariska kulturarv] gav ”Nijolės Šakočienės šakotis” ett intyg på att det betraktas som ett kulinariskt kulturarv, tack vare att man framställer den med traditionella ingredienser med ett autentiskt recept och utgår från traditionella metoder. Det intyg om att kakan betraktas som en nationell kulturarvsprodukt som utfärdas sedan 2009 av Litauens jordbruksministerium framhåller att ”Nijolės Šakočienės šakotis” är en mycket gammal traditionell produkt som är autentisk i fråga om dess egenskaper, sammansättning och produktionsmetod. Denna produkt tillverkas och lämnas in för certifiering av tillverkarna av den statliga kulturarvsprodukten ”Nijolės Šakočienės šakotis”, som är nationellt ansedda bagarmästare.

Konsumenterna lägger särskild vikt vid ”Nijolės Šakočienės šakotis” som framställs i byn Skaistgiriai, som har de största förväntningarna på kvaliteten och ger denna produkt särskilda egenskaper. I konsumentundersökningar som utfördes mellan 2010 och 2016 framkom det att mer än 90 % av konsumenterna kände till de kakor av typen ”Nijolės Šakočienės šakotis” som tillverkades i byn Skaistgiriai, letar efter dem i butikerna, värdesätter deras autenticitet och höga kvalitet och tar med sig dem som gåvor eller souvenirer när de reser utomlands (konsumentundersökningar som utfördes 2010, 2012, 2014 och 2016 av den statliga fonden för kulinariska kulturarv).

Eftersom ”Nijolės Šakočienės šakotis” framställs med mycket gamla metoder har den erkänts som en produkt som främjar Litauens kulturarv. Denna produkts anseende och kännedomen om denna är ett resultat av olika utbildningsinsatser.

Besökare och kännare av traditionella livsmedel reser till Skaistgiriai för att smaka på ”Nijolės Šakočienės šakotis”, för att se hur denna grenförsedda delikatess tillverkas och vilka traditionella redskap och ingredienser som används, för att få veta hur produktionsprocessen för šakotis går till och hur bageritraditionerna upprätthålls, lära sig om gammal utrustning och sedvänjor och själva försöka tillverka denna komplexa produkt. De kommer inte bara från Litauen utan även från Förenade kungariket, Irland, Norge, Sverige, Förenta staterna, Tyskland, Italien, Israel, Kroatien, Polen, Nederländerna, Japan, Kina, Turkiet, Rumänien, Ryssland och andra länder. Resenärer från utlandet tar med sig ”Nijolės Šakočienės šakotis” hem som en souvenir. Kakan är en bra souvenir, inte bara eftersom den är en delikat och vacker bageriprodukt, utan också på grund av dess långa hållbarhet.

”Nijolės Šakočienės šakotis” har visats upp på utställningar och mässor utomlands: i Storbritannien, Irland, Tyskland och Ryssland. Olika utbildningsprogram och demonstrationer har visat sig vara populära och lockat mängder med besökare och uppmärksammats av media vid olika evenemang i Polen (Warsawas julmarknader 2009–2016, handelsmässorna i Lublin Jogaila 2010–2016, Gdansk-festivalerna ”Vilnius in Gdansk” 2009–2016, Szczecin-festivalerna 2010 och 2011, midsommarfestivalerna i Białystok 2012–2014, matfestivalen i Wrocław 2011 med mera).

I Litauen deltar de som bakar ”Nijolės Šakočienės šakotis” regelbundet vid den internationella utställningen AgroBalt, andra handelsmässor, hantverksdagar, evenemang i samband med nationella helgdagar, folkfestivaler och flera andra olika mässor, där de också vinner priser.

Presentationerna av ”Nijolės Šakočienės šakotis”, både i Litauen och utomlands, och demonstrationerna av hur denna populära produkt bakas, lockar inte bara de som gillar sötsaker utan även andra festival- eller evenemangsdeltagare, som får prova på att baka den själv, ibland under mediebevakning.

Eftersom det rör sig om en typisk regional produkt uppmärksammas turister om ”Nijolės Šakočienės šakotis” via annonser, informativa reklamfilmer och matlagningspublikationer.

Officiella utländska besökare bjuds på ”Nijolės Šakočienės šakotis” som ett sätt att visa upp Litauens kulinariska kulturarv.

”Nijolės Šakočienės šakotis” goda namn, rykte, anseende och popularitet styrks av följande hyllningar: 2009 tilldelades kakan diplomet ”bästa traditionella šakotis 2009” av den statliga fonden för kulinariska kulturarv; 2009 tackades produkten av den litauiska byrån för reglering av jordbruks- och livsmedelsproduktmarknaden för att den främjar ett nationellt kulinariskt kulturarv och skyddar och bevarar traditioner vid Kaziukas-mässan (St Casimir) i Dublin, Irland; 2010 vann ”Nijolės Šakočienės šakotis” en guldmedalj vid den internationella mässan AgroBalt; 2010 röstades en av de personer som bakar ”Nijolės Šakočienės šakotis” fram till bästa hantverksmästare vid 2010 års Kaziukas-mässa, och 2011 röstades hon fram till bästa traditionella hantverksmästare det året av jordbruksministeriet; 2012 gav jordbruksministeriet en bagare titeln ”traditionell hantverksmästare”; 2012 utfärdades ett diplom för bästa hantverksmästare vid mässan i Jogaila 2012 (Polen) i kategorin ”bästa regionala rätt och främjande av regionala kulinariska traditioner”; 2012 fick produkten ett diplom för ”spridning, upprätthållande och främjande av autentiska lokala traditioner med koppling till Litauens kulinariska kulturarv” vid en tävling som anordnades av den statliga fonden för kulinariska kulturarv. 2014 skickades ett tackbrev från jordbruksministeriet för främjande av det nationella kulturarvet vid framställningen av traditionell litauisk šakotis; 2014 vann ”Nijolės Šakočienės šakotis” en medalj vid utställningen ”Made in Lithuania 2014” och 2017 fick den ett diplom från Klaipėdas etnokulturella center ”för tillverkning av en autentisk šakotis och främjande av traditioner”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 446/43

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 446/11)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”TROTE DEL TRENTINO”

EU-nr: PGI-IT-0965-AM02 – 18 september 2020

SGB (X) SUB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Adress: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

E-post: consorziotroteigp@legalmail.it

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP [producentorganisationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Trote del Trentino”] har behörighet att ansöka om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☐ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☐

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☐ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☐

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☐ | Märkning |
| --- | --- |

☐

Märkning

| ☐ | Nationella krav |
| --- | --- |

☐

Nationella krav

| ☒ | Annat [förpackning] |
| --- | --- |

☒

Annat [förpackning]

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar):

Artikel 5.2 – Fiskodling

Man har beslutat att tillåta keramiska beklädnader i dammarna eftersom deras egenskaper endast skiljer sig något från cementdammarnas beklädnader och kan i vissa fall underlätta rengöringen av dammarna. Användningen av keramiska beklädnader påverkar inte odlingsmetoderna eller de organoleptiska egenskaper hos de laxfiskar som föds upp. Därmed har meningen

De dammar där yngel och vuxna fiskar föds upp måste vara helt konstruerade i cement, eller jord och cement, eller med cementväggar och jordgolv, eller glasfibrer, eller stål, och de måste anläggas i serier eller parallellt för att maximera tillförseln av nytt syre till vattnet.

ändrats enligt följande:

De dammar där yngel och vuxna fiskar föds upp måste vara helt konstruerade i cement, eller jord och cement, eller med cementväggar och jordgolv, eller glasfibrer, eller stål, och de måste anläggas i serier eller parallellt för att maximera tillförseln av nytt syre till vattnet.

På grund av de omfattande förändringarna på uppfödningsområdet som beror på den globala uppvärmningen och de efterföljande konsekvenserna för nederbördsnivåerna, är de temperaturer som anges i produktspecifikationen för det vatten som fiskarna föds upp i inte längre representativa för den verkliga fysiska miljö som laxfiskefarmarna i Trentino nu är verksamma i. Det är därför nödvändigt att höja temperaturangivelserna för det vatten som försörjer dammarna under vintermånaderna (genomsnittstemperaturen mellan november och mars) från 10 till 12 °C. Detta förklarar bestämmelsen i artikel 5.2 a om att genomsnittstemperaturen mellan november och mars månad får inte överstiga 12 °C.

Denna ändring innebär därmed en anpassning av artikel 6 i produktspecifikationen, i och med att hänvisningen till en vattentemperatur på 10 °C ändras till 12 °C. Ändringen gäller också punkt 5 i det sammanfattande dokument som offentliggjordes i EUT C 255 av den 4 augusti 2015.

Antalet dagliga vattenbyten och den tillhörande djurtätheten i dammarna har ändrats. Med tanke på den utmärkta kvaliteten på det vatten som används var syftet att undvika potentiell torka eller vattenbrist, inklusive tillfällig sådan, som tvingar anläggningar som utför > 10 byten per dag och med en tillåten täthet på 40 kg/m3 att snabbt behöva minska tätheten till 30 kg/m3 när antalet byten sjunker under 10 per dag. Eftersom de särskilda egenskaperna hos den skyddade geografiska beteckningen inte kommer att försämras anses det lämpligt att lägga till en extra rad i tabellen för att tillåta att aktörer som utför > 8 byten per dag har en täthet på upp till 35 kg/m3. Detta kommer att göra det lättare att hantera potentiell vattenbrist på kort sikt. Därmed har tabellen

| Antal dagliga vattenbyten | Högsta tillåtna djurtäthet (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –10 | 30 |
| Mer än 10 | 40 |

Antal dagliga vattenbyten

Högsta tillåtna djurtäthet (kg/m3)

2 –6

25

6 –10

30

Mer än 10

40

ändrats enligt följande:

| Antal dagliga vattenbyten | Högsta tillåtna djurtäthet (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –8 | 30 |
| 8 –10 | 35 |
| Mer än 10 | 40 |

Antal dagliga vattenbyten

Högsta tillåtna djurtäthet (kg/m3)

2 –6

25

6 –8

30

8 –10

35

Mer än 10

40

Förteckningen över tillåtna råmaterial – som inkluderade spannmål, sädeskorn, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat, oljeväxtfrön, produkter och biprodukter av dessa, bland annat proteinkoncentrat och oljor, frön från baljväxter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat, mjöl av rotfrukter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat, produkter och biprodukter av fisk och/eller skaldjur, inklusive oljor, mjöl av havsalger och derivat, produkter baserade på blod från icke-idisslare, och användningen av bearbetat animaliskt protein från andra djur än idisslare och foder i vilket sådana proteiner ingår – har ersatts med en bestämmelse som förbjuder användningen av följande råmaterial:

| — | Oraffinerad majsolja. |
| --- | --- |

—

Oraffinerad majsolja.

| — | Majsgluten. |
| --- | --- |

—

Majsgluten.

| — | Jordnötskaka eller jordnötsmjöl. |
| --- | --- |

—

Jordnötskaka eller jordnötsmjöl.

| — | Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

| — | Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

Denna ändring förtydligar förbudet mot att använda vissa råmaterial som skulle kunna påverka produktens färg eller smak på ett negativt sätt. Ändringen gäller även punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet. Följande text i produktspecifikationen och i det sammanfattande dokumentet:

För att höja den typiska kvaliteten hos köttet från fisken med den skyddade geografiska beteckningen ”Trote del Trentino” är följande råvaror tillåtna:

| 1) | Spannmål, sädeskorn, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

1)

Spannmål, sädeskorn, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 2) | Oljeväxtfrön, produkter och biprodukter av dessa, bland annat proteinkoncentrat och oljor. |
| --- | --- |

2)

Oljeväxtfrön, produkter och biprodukter av dessa, bland annat proteinkoncentrat och oljor.

| 3) | Frön från baljväxter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

3)

Frön från baljväxter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 4) | Mjöl av rotfrukter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat. |
| --- | --- |

4)

Mjöl av rotfrukter, produkter och biprodukter av dessa, inklusive proteinkoncentrat.

| 5) | Produkter och biprodukter av fisk och/eller skaldjur, inklusive oljor. |
| --- | --- |

5)

Produkter och biprodukter av fisk och/eller skaldjur, inklusive oljor.

| 6) | Mjöl av havsalger och derivat. |
| --- | --- |

6)

Mjöl av havsalger och derivat.

| 7) | Produkter baserade på blod från icke-idisslare. |
| --- | --- |

7)

Produkter baserade på blod från icke-idisslare.

Det är också tillåtet att utfodra fiskarna med bearbetat animaliskt protein från andra djur än idisslare och med foder i vilket sådana proteiner ingår.

har ändrats till

Dessutom är det förbjudet att använda följande råmaterial:

| — | Oraffinerad majsolja. |
| --- | --- |

—

Oraffinerad majsolja.

| — | Majsgluten. |
| --- | --- |

—

Majsgluten.

| — | Jordnötskaka eller jordnötsmjöl. |
| --- | --- |

—

Jordnötskaka eller jordnötsmjöl.

| — | Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

| — | Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

Fasteperioden har förtydligats så att den inte längre hänvisar till den sista utfordringsdagen utan snarare till att gödningsransonen stoppas. Man har också beslutat sig för att tillåta en underhållsranson till djuren under den period då gödningsransonen dras in, under förutsättning att tarmkanalen är tom när fisken slaktas.

Ändringen syftar till att klargöra reglerna för utfordring av djuren för att säkerställa att samtidigt som djurens välbefinnande respekteras, så förekommer inget osmält material i tarmkanalen vid slakttillfället. Det har därmed ansetts nödvändigt att specificera att fasteperioden avser gödningsransonen. Det har noterats att strukturella skäl ibland har medfört att gödningsransonen har dragits in för en hel damm för vilken slakten förväntas pågå under relativt många dagar, vilket innebär att vissa av djuren kan vara utan foder i upp till 15/20 dagar. En sådan strikt fasta strider mot djurskyddsreglerna och kan dessutom leda till att fiskarna förlorar sin muskelfasthet och därmed de särskilda egenskaperna hos den skyddade geografiska beteckningen, i synnerhet under sommaren. Därmed har en hänvisning till indragningen av gödningsransonen specifikt inkluderats och det har angetts att djuren, om så är nödvändigt, kan ges en underhållsranson, under förutsättning att kraven på att det inte ska finnas något osmält material i tarmkanalen uppfylls.

Följande mening i produktspecifikationen

Innan vuxna fiskar skickas vidare till bearbetningssteget ska följande perioder utan foder, som beror på vattentemperaturen och räknas från och med den dag som följer på den sista foderransonen, uppfyllas:

har ändrats enligt följande:

Innan vuxna fiskar skickas vidare till bearbetningssteget ska följande perioder utan gödningsranson, som beror på vattentemperaturen och räknas från och med den dag som följer på den sista foderransonen, uppfyllas:

och följande stycke läggs till:

För att upprätthålla en hög djurskyddnivå får man ge djuren en underhållsranson under den period som följer på indragningen av gödningsransonen, under förutsättning att tarmkanalen är tom vid slakt.

Artikel 5.4 – Förpackning

Stycket

Slutprodukten ska säljas på polystyrenbrickor eller i polystyrenlådor inlindade i plastfilm, alternativt i påsar, förpackade under vakuum eller modifierad atmosfär.

har ändrats enligt följande:

Slutprodukten ska säljas på brickor eller i polystyrenlådor inlindade i plastfilm eller fyllda med is eller i plastlådor inlindande i plastfilm eller fyllda med is, alternativt i standardpåsar eller andra förpackningar förpackade under vakuum eller modifierad atmosfär.

Meningen

De exemplar som säljs hela eller urtagna ska väga minst 200 g.

har ersatts med följande:

De exemplar som säljs hela eller urtagna ska väga minst 200 g före slakt.

För att bemöta förfrågningar från stora detaljhandlare har hänvisningen till det material som brickorna är tillverkade av strukits för att tillåta att produkten kan paketeras på brickor av vilket material som helst som lämpar sig för den användning som förutspås i gällande lagstiftning. Ett klargörande har också lagts till vad gäller användningen av is, möjligheten att använda återanvändbara plastlådor i syfte att minska förbrukningen av plast och andra förpackningar under vakuum som skiljer sig från standardförpackningen under vakuum. Slutligen har det klargjorts att minimivikten på den fisk som säljs hel eller urtagen avser vikten före slakt.

Denna ändring avser punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Trote del Trentino”

EU-nr: PGI-IT-0965-AM02 – 18 september 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Trote del Trentino”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav.

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den skyddade geografiska beteckningen ”Trote del Trentino” avser laxfiskar som föds upp i det produktionsområde som anges i punkt 4 och som tillhör arten regnbåge, Oncorhynchus mykiss (Walbaum). När de släpps ut på marknaden ska de ha följande egenskaper: en grönaktig rygg med en rosa rand på båda sidor, en vitaktig buk, svarta fläckar på kroppen och på rygg- och stjärtfenorna. Konditionsfaktorn får inte överstiga 1,25 för fisk som väger upp till 500 gram eller 1,35 för fisk över 500 gram. Köttet ska ha en total fetthalt på högst 6 %. Det är vitt eller laxfärgat och dess struktur är fast, mjällt och magert med en delikat smak av fisk och en lätt sötvattendoftande lukt utan någon som helst bismak av gyttja. Alla eventuella främmande smaker hos produkten ska vara begränsade och geosminhalten får inte överskrida 0,9 μg/kg. Muskelfastheten ska under sammantryckning kännetecknas av maximala kraftnivåer på minst 4 N.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foderransonen måste motsvara de krav som traditionellt etablerats genom stadigvarande praxis. Detta är skälet till att de fodermedel som används måste vara fria från GMO-råmaterial.

Dessutom är det förbjudet att använda följande råmaterial:

| — | Oraffinerad majsolja. |
| --- | --- |

—

Oraffinerad majsolja.

| — | Majsgluten. |
| --- | --- |

—

Majsgluten.

| — | Jordnötskaka eller jordnötsmjöl. |
| --- | --- |

—

Jordnötskaka eller jordnötsmjöl.

| — | Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Senapsfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

| — | Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav. |
| --- | --- |

—

Sesamfrön och proteinprodukter som framställs genom bearbetning därav.

Foderransonen måste vara sammansatt på ett sådant sätt att den täcker fiskarnas behov under alla faser i uppfödningscykeln, i linje med målen i produktspecifikationen.

Alla tillsatsmedel som enligt gällande lagstiftning är avsedda för foder är tillåtna. Laxfärgen måste huvudsakligen uppnås med hjälp av karotenoidpigmentet astaxantin och/eller naturliga karotenoider.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

De olika faserna i uppfödningscykeln omfattar yngelstadiet, ungfiskstadiet och den vuxna laxfisken. Alla dessa faser och slakten måste äga rum inom det område som anges i punkt 4.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Slutprodukten ska säljas på brickor eller i polystyrenlådor inlindade i plastfilm eller fyllda med is eller i plastlådor inlindande i plastfilm eller fyllda med is, alternativt i standardpåsar eller andra förpackningar förpackade under vakuum eller modifierad atmosfär.

I enlighet med sin produkttyp ska laxfisk säljas som en färsk produkt, dvs. hel, urtagen, i filéer och/eller i skivor. De exemplar som säljs hela eller urtagna ska väga minst 200 gram före slakt. För produkter som säljs i filéer och/eller i skivor ska minimivikten vara 90 gram.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Varje förpackning/behållare ska med bokstäver som är tydliga, outplånliga och klart skilda från alla andra uppgifter vara märkt med lydelsen ”Skyddad geografisk beteckning” eller akronymen ”SGB”.

Denna beteckning ska vara översatt till det språk som talas i det land där produkten saluförs. Det är förbjudet att lägga till angivelser som inte är uttryckligen föreskrivna.

Varje förpackning/behållare ska, väl synligt på etiketten eller på förpackningen, vara märkt med nedanstående logotyp. Logotypen får även återges i gråskala.

Image 1

Den enskilda etiketten eller förpackningen ska även vara märkt med EU-symbolen för produkter med skyddad geografisk beteckning. Producentens och/eller produktionspartiets referensnummer eller referenskod ska anges på etiketten eller på en särskild etikett.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för fisk med den skyddade geografiska beteckningen ”Trote del Trentino” omfattar hela den autonoma provinsen Trento och kommunen Bagolino i provinsen Brescia. Det avgränsade geografiska området omfattar följaktligen Trentinos viktigaste vattendrag samt sidodalar och bifloder.

5.   Samband med det geografiska området

Området har bildats genom påverkan av flera glaciala och fluviala erosionscykler. Morfologiskt är det huvudsakligen bergigt, kännetecknat av dalar, som går mer eller mindre djupt ned i det geologiska substratet och som utgör alla avrinningsområden i området. Klimatet i produktionsområdet för ”Trote del Trentino” är typiskt för en alpin region med riklig nederbörd som ofta övergår i snö under vintermånaderna och svala temperaturer även under sommaren. I området finns permanenta snötäcken och glaciärer och från dem kommer allt vatten som används för laxfiskodlingen. Klimatet och de hydrogeologiska egenskaperna i det avgränsade området, som inte är överförbara eller kan återskapas, ger därmed ”Trote del Trentino” de egenskaper som gör den unik. Vattenkällorna i Trentino har en kemisk sammansättning vars halter av spårämnen (magnesium, natrium och kalium) är lägre än genomsnittet i Europa och därför utgör en miljö som är mycket lämplig för laxfiskens utveckling. De vattendrag som försörjer Trentinos anläggningar för odling av laxfiskar kännetecknas av en utmärkt biologisk kvalitet, med IBE-värden (Indice Biotico Esteso – utvidgat biotiskt index) som överstiger 8, vilket motsvarar kvalitetsklassen I eller II.

Ansökan om att ”Trote del Trentino” ska erkännas som SGB är motiverad eftersom produkten i fråga skiljer sig från andra produkter i samma kategori genom sin mycket låga konditionsfaktor och reducerade fetthalt. Därutöver är köttet fast, mjällt och magert med en delikat smak av fisk och en lätt sötvattendoftande lukt utan eftersmak av gyttja, vilket ofta är typiskt för odlad lax.

De specifika egenskaperna hos ”Trote del Trentino” härrör särskilt från det vatten som används. Det finns i rikliga mängder tack vare den permanenta snön och glaciärerna som finns i området, det har hög syresättningsgrad, en god kemisk, fysikalisk och biologisk sammansättning samt en låg temperatur som i regel understiger 12 °C från november till mars.

Vattnet är kallt och näringsfattigt. Detta ger en långsam tillväxt som visserligen minskar produktionen, men ger bättre fiskkött genom en lägre konditionsfaktor och fetthalt. Tack vare den rikliga tillgången på vatten och terrängens sluttande karaktär har de flesta odlingarna av laxfisk i Trentino formen av dammar i olika nivåer, vilket ger en naturlig tillförsel av nytt syre till vattnet. Den goda vattenkvaliteten förhindrar tillväxt av alger och oönskade mikroorganismer och deras metaboliter som orsakar oönskad smak, inte minst gyttjesmak som uppstår vid för höga geosminhalter.

Områdets klimatförhållanden tillsammans med den mänskliga insatsen i form av skötseln och driften av fiskodlingarna ger ”Trote del Trentino” ett tydligt samband med det geografiska produktionsområdet.

Uppfödningen av ”Trote del Trentino” är en mycket gammal sed med en lång tradition som har blivit allt mer etablerad med åren. Bruket att föda upp fisk i dammar går tillbaka till 1800-talet och inleddes med en fiskodlingsanläggning som uppfördes i Torbole 1879. Syftet med den anläggningen var att sprida bruket av fiskodling och återinplantera laxfiskyngel i de allmänna vattendragen. De första privata fiskodlingarna inrättades 1891 i Predazzo, 1902 i Giustino och 1926 i Tione, och följdes av flera andra efter andra världskriget. Under åren har dessa fiskodlingar behållit sina egna separata lekfiskbestånd och har regelbundet infört nya stammar från andra odlingar eller från det fria, för att överföra de särskilda egenskaperna hos den uppfödda produkten till senare generationer.

Denna tradition befästes i och med att föreningen för Trentinos laxfiskodlare – Associazione dei Troticoltori Trentini – bildades 1975. Föreningen har haft en viktig roll i arbetet med att nylansera laxfiskodlingen i produktionsområdet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Trote del Trentino” har med eftertryck slagit igenom i det allmänna och kommersiella språkbruket, vilket fakturor, etiketter och reklammaterial vittnar om.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den fullständiga produktspecifikationen finns på

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås

direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och slutligen på ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---