# Euroopa Liidu C 415/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 415 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik13. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 415

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik13. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–202111.–13. novembri 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–202111.–13. novembri 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 11. november 2020 |
| 2021/C 415/01 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068777/01 – 2020/2836(RSP)) | 2 |
| 2021/C 415/02 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068779/01 – 2020/2838(RSP)) | 8 |
| 2021/C 415/03 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068778/01 – 2020/2837(RSP)) | 15 |
| | Reede, 13. november 2020 |
| 2021/C 415/04 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon kestliku Euroopa investeerimiskava kohta – kuidas rahastada rohelist kokkulepet (2020/2058(INI)) | 22 |
| 2021/C 415/05 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (2020/2790(RSP)) | 36 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 11. november 2020

2021/C 415/01

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

2

2021/C 415/02

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

8

2021/C 415/03

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

15

Reede, 13. november 2020

2021/C 415/04

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon kestliku Euroopa investeerimiskava kohta – kuidas rahastada rohelist kokkulepet (2020/2058(INI))

22

2021/C 415/05

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (2020/2790(RSP))

36

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 11. november 2020 |
| 2021/C 415/06 | P9_TA(2020)0290Erandlike kaubandusmeetmete kehtestamine Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes | 50 |
| 2021/C 415/07 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE)) | 51 |
| 2021/C 415/08 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE)) | 52 |
| 2021/C 415/09 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE)) | 57 |
| 2021/C 415/10 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE)) | 58 |
| 2021/C 415/11 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE)) | 59 |
| 2021/C 415/12 | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksukohustuslaste registreerimisega Põhja-Iirimaal (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS)) | 64 |
| 2021/C 415/13 | P9_TA(2020)0300Läänemere idaosa tursa püügipiirangute kehtestamine, andmete kogumine ja kontrollimeetmed Läänemerel ning Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiv lõpetamine ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses Läänemere idaosa tursa püügivõimsuse piirangute kehtestamise, andmete kogumise ja kontrollimeetmetega Läänemerel ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses püügivõimsuse vähendamisega Läänemeres ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa, Läänemere lääneosa tursa ja Läänemere lääneosa räime püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega | 65 |
| 2021/C 415/14 | P9_TA(2020)0301Avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamine ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TCI-COD (2019)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2020/..., millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta | 66 |
| | Neljapäev, 12. november 2020 |
| 2021/C 415/15 | Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti kohta (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD)) | 67 |
| 2021/C 415/16 | Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE)) | 80 |
| | Reede, 13. november 2020 |
| 2021/C 415/17 | Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) | 86 |
| 2021/C 415/18 | Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Muudatusettepanek 1 | 165 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 11. november 2020

2021/C 415/06

P9_TA(2020)0290Erandlike kaubandusmeetmete kehtestamine Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

50

2021/C 415/07

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

51

2021/C 415/08

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

52

2021/C 415/09

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

57

2021/C 415/10

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

58

2021/C 415/11

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

59

2021/C 415/12

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksukohustuslaste registreerimisega Põhja-Iirimaal (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

64

2021/C 415/13

P9_TA(2020)0300Läänemere idaosa tursa püügipiirangute kehtestamine, andmete kogumine ja kontrollimeetmed Läänemerel ning Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiv lõpetamine ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses Läänemere idaosa tursa püügivõimsuse piirangute kehtestamise, andmete kogumise ja kontrollimeetmetega Läänemerel ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses püügivõimsuse vähendamisega Läänemeres ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa, Läänemere lääneosa tursa ja Läänemere lääneosa räime püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega

vähendamisega

65

2021/C 415/14

P9_TA(2020)0301Avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamine ***IEuroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TCI-COD (2019)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2020/..., millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta

66

Neljapäev, 12. november 2020

2021/C 415/15

Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti kohta (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

67

2021/C 415/16

Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

80

Reede, 13. november 2020

2021/C 415/17

Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm EL tervise heaks) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))

86

2021/C 415/18

Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Muudatusettepanek 1

165

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

13.10.2021

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2020–2021

11.–13. novembri 2020. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 11. november 2020

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/2

---

P9_TA(2020)0291

Geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja geneetiliselt muundatud mais, mis ühendab kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 transformatsioonidest

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

(2021/C 415/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 (1) geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 (1) geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (2) (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (2) (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 22. mail 2019. aastal vastu võetud ja 8. juulil 2019. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 22. mail 2019. aastal vastu võetud ja 8. juulil 2019. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V. esitas 15. veebruaril 2016 ettevõtte Monsanto (USA) nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks olevate transformatsioonide 10 alakombinatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V. esitas 15. veebruaril 2016 ettevõtte Monsanto (USA) nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks olevate transformatsioonide 10 alakombinatsiooni, koosnevad nendest või on nendest toodetud;

| B. | arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud nelja geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603) ristamisel, annab vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes ja toodab kolme insektitsiidset valku (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20 ehk („Bt-“ või „Cry-“ valgud), mis on teatavate liblikaliste vastsetele mürgised (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud nelja geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603) ristamisel, annab vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes ja toodab kolme insektitsiidset valku (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20 ehk („Bt-“ või „Cry-“ valgud), mis on teatavate liblikaliste vastsetele mürgised (5);

| C. | arvestades, et varasemaid hinnanguid nelja ühekordse transformatsiooni ja nelja mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi alakombinatsiooni kohta, mis on juba heaks kiidetud, kasutati neljakordse transformatsiooniga geneetiliselt muundatud maisi ja ülejäänud kuue alakombinatsiooni hindamise alusena (6); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et varasemaid hinnanguid nelja ühekordse transformatsiooni ja nelja mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi alakombinatsiooni kohta, mis on juba heaks kiidetud, kasutati neljakordse transformatsiooniga geneetiliselt muundatud maisi ja ülejäänud kuue alakombinatsiooni hindamise alusena (6);

| D. | arvestades, et EFSA võttis 22. mail 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 8. juulil 2019. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EFSA võttis 22. mail 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 8. juulil 2019. aastal;

| E. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

Liikmesriikide märkused ja täiendavad punktid

| F. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad muret, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi glüfosaadi jääkide või glüfosaadi metaboliitide kohta ei ole tehtud analüüsi, et Cry valkude, Vip-valgu ja herbitsiidide jääkide võimalikku sünergistlikku või antagonistlikku mõju ei ole katsetatud, et geneetiliselt muundatud maisi ja sellest saadud toidu ja sööda ohutusega seotud küsimustele ei ole vastatud, et geneetiliselt muundatud maisi võimalikku pikaajalist reproduktiiv- või arengumõju ei ole hinnatud ning et puuduva teabe tõttu ei ole mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ohutust võimalik täielikult hinnata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad muret, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi glüfosaadi jääkide või glüfosaadi metaboliitide kohta ei ole tehtud analüüsi, et Cry valkude, Vip-valgu ja herbitsiidide jääkide võimalikku sünergistlikku või antagonistlikku mõju ei ole katsetatud, et geneetiliselt muundatud maisi ja sellest saadud toidu ja sööda ohutusega seotud küsimustele ei ole vastatud, et geneetiliselt muundatud maisi võimalikku pikaajalist reproduktiiv- või arengumõju ei ole hinnatud ning et puuduva teabe tõttu ei ole mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ohutust võimalik täielikult hinnata;

| G. | arvestades, et sõltumatu teaduslik analüüs on näidanud, et muu hulgas ei ole võimalik teha lõplikke järeldusi mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ohutuse kohta, et toksikoloogiline hindamine ja keskkonnaohu hindamine ei ole vastuvõetavad ning et riskihindamine ei vasta immuunsüsteemile avalduvate riskide hindamise nõuetele (8); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõltumatu teaduslik analüüs on näidanud, et muu hulgas ei ole võimalik teha lõplikke järeldusi mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ohutuse kohta, et toksikoloogiline hindamine ja keskkonnaohu hindamine ei ole vastuvõetavad ning et riskihindamine ei vasta immuunsüsteemile avalduvate riskide hindamise nõuetele (8);

| H. | arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi kuue alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi kuue alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole;

Herbitsiidijääkide, metaboliitide ja kokteiliefekti puudulik hindamine

| I. | arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glüfosaadiannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis; arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab kolme glüfosaadikindlat valku, mis muudab selle suuremate annuste ja korduva pihustamise suhtes veelgi vastupidavamaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glüfosaadiannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis; arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab kolme glüfosaadikindlat valku, mis muudab selle suuremate annuste ja korduva pihustamise suhtes veelgi vastupidavamaks;

| J. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensust puudutavad küsimused on endiselt vastuseta; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine on õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensust puudutavad küsimused on endiselt vastuseta; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine on õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks;

| K. | arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO-komisjon) märkis oma 22. mai 2019. aasta teaduslikus arvamuses, et „EFSA pestitsiidide üksus on uurinud käesoleva taotlusega seotud hindamist herbitsiiditolerantsete maisikultuuride herbitsiidijääkide kohta“ (10); arvestades, et EFSA pestitsiidide üksuse arvamuse kohaselt ei ole EPSPSi muudatusega geneetiliselt muundatud maisi (11) glüfosaadijääkide kohta siiski piisavalt andmeid, et tuletada jääkide piirnormid ja riskihindamise väärtused (12); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO-komisjon) märkis oma 22. mai 2019. aasta teaduslikus arvamuses, et „EFSA pestitsiidide üksus on uurinud käesoleva taotlusega seotud hindamist herbitsiiditolerantsete maisikultuuride herbitsiidijääkide kohta“ (10); arvestades, et EFSA pestitsiidide üksuse arvamuse kohaselt ei ole EPSPSi muudatusega geneetiliselt muundatud maisi (11) glüfosaadijääkide kohta siiski piisavalt andmeid, et tuletada jääkide piirnormid ja riskihindamise väärtused (12);

| L. | arvestades, et EFSA pestititsiidide üksuse andmeil ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EFSA pestititsiidide üksuse andmeil ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuridega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13);

| M. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14);

Bt-valgud

| N. | arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-valkudega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (15), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-valkudega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (15), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

| O. | arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses, mis koostati sarnase mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus, leiti, et kui Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immuunsüsteemile kunagi tuvastatud, võib see tuleneda asjaolust, et toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja EFSAs geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks tehakse, ei olnud neid võimalik täheldada, sest need uuringud ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (16); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses, mis koostati sarnase mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus, leiti, et kui Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immuunsüsteemile kunagi tuvastatud, võib see tuleneda asjaolust, et toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja EFSAs geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks tehakse, ei olnud neid võimalik täheldada, sest need uuringud ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (16);

| P. | arvestades, et ei saa järeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või selle alakombinatsioonide tarbimine oleks inimeste ja loomade tervisele ohutu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ei saa järeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või selle alakombinatsioonide tarbimine oleks inimeste ja loomade tervisele ohutu;

| Q. | arvestades, et hiljutine uuring näitab, et samaaegselt seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasvuga Ameerika Ühendriikides on suurenenud ka geneetiliselt muundatud Bt-maisi külvamine (17); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (18); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hiljutine uuring näitab, et samaaegselt seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasvuga Ameerika Ühendriikides on suurenenud ka geneetiliselt muundatud Bt-maisi külvamine (17); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (18);

Ebademokraatlik otsuste tegemine

| R. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist;

| S. | arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

| T. | arvestades, et parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsioonis) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolmes resolutsioonis); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal siiani vastu võtnud kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsioonis) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolmes resolutsioonis); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal siiani vastu võtnud kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist;

| U. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (19); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (19); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (20) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust (21); väljendab siiski suurt pettumust selle üle, et 28. septembril 2020 andis komisjon impordiloa veel ühele geneetiliselt muundatud sojaoale (22), hoolimata parlamendi ja enamiku liikmesriikide vastuseisust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel väga kiiresti edasi liikuma, kaasates täiel määral Euroopa Parlamenti; palub, et komisjon annaks teada, kuidas ja millise aja jooksul seda tehakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest, nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile lõpetada nii kasvatamiseks kui ka toiduks ja söödaks kasutatavate GMOde lubamine, kui liikmesriigid ei esita apellatsioonikomitees määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohast arvamust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni taas üles mitte lubama herbitsiidikindlaid geneetiliselt muundatud põllukultuure enne, kui jääkidega seotud terviseriske on iga juhtumi puhul eraldi põhjalikult uuritud, kusjuures selleks tuleb täielikult hinnata geneetiliselt muundatud põllukultuuride lisaherbitsiididega pihustamise jääke, herbitsiidide lagunemisprodukte ja mis tahes kombineeritud mõju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma üleskutset, et komisjoni lõimiks herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamise täielikult lisaherbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamisega, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taime tahetakse liidus kasvatada või toidu ja söödana kasutamiseks liitu importida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi mitmekordsete transformatsioonide alakombinatsioonile, kui EFSA ei ole neid taotleja esitatud täielike andmete alusel põhjalikult hinnanud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on täpsemalt seisukohal, et selliste sortide heakskiitmine, mille kohta ei ole esitatud ohutusandmeid, mida ei ole veel katsetatud või mida ei ole isegi veel loodud, on vastuolus määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldiste toidualaste õigusnormide põhimõtetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub taas EFSAt üles edasi arendama ja süstemaatiliselt kasutama meetodeid, mis võimaldavad tuvastada mitmekordsete transformatsioonide soovimatut mõju, sh seoses Bt-toksiinide adjuvantsete omadustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb toiduks ja söödaks kasutatava geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja alakombinatsioonide hindamist määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-NL-2016-131), EFSA Journal 2019; 17(7):5734, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734

(4)  Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud GMOde lubamisele vastuväiteid. Peale selle on parlament oma üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057);

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSA arvamus, lk 11.

(6)  Sama, lk 3.

(7)  Liikmesriikide märkused:

(8)  TestBioTech’i märkus EFSA hinnangu kohta geneetiliselt muundatud maisile MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja alakombinatsioonidele, august 2019, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-efsa-assessment-genetically-engineered-maize-mon87427xmon89034xMIR162xNK603

(9)  Vt nt Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneetiliselt muundatud herbitsiidikindlad põllukultuurid, umbrohud ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs – esimesed 16 aastat), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Herbitsiidiresistentsus ja elurikkus: geneetiliselt muundatud herbitsiidiresistentsete taimede agronoomilised ja keskkonnaspektid), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSA arvamus, lk 9.

(11)  Mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab EPSPSi muudatust.

(12)  EFSA hinnang glüfosaadijääkide kehtivate piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12 – läbivaadatud versioon, et võtta arvesse väljajäetud andmeid, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, lk 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  EFSA järeldused toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, lk 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Glüfosaadi puhul on see on tõepoolest nii, nagu on kirjas EFSA hinnangus glüfosaadijääkide kehtivate piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, lk 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Ülevaate saamiseks vt Rubio Infante, N., Moreno-Fierros, L. (2016) „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensis Cry toksiinide turvalisusest ja bioloogilisest mõjust imetajatele), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5): lk 630–648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Taotlus EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 maisi ja kolme alakombinatsiooni kohta, päritolust sõltumata), vähemuse arvamus, EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liige J. M. Wal, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, lk 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidid, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/8

---

P9_TA(2020)0292

Geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5)

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

(2021/C 415/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068779/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068779/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 (1) geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 (1) geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020. aastal toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (2) (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (2) (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. novembril 2019. aastal vastu võetud ja 20. jaanuaril 2020. aastal avaldatud arvamust (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 28. novembril 2019. aastal vastu võetud ja 20. jaanuaril 2020. aastal avaldatud arvamust (3)

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et 8. augustil 2012 esitas Syngenta Crop Protection AG oma sidusettevõtja Syngenta Crop Protection NV/SA kaudu Saksamaa pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas geneetiliselt muundatud sojauba (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmist; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 8. augustil 2012 esitas Syngenta Crop Protection AG oma sidusettevõtja Syngenta Crop Protection NV/SA kaudu Saksamaa pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; arvestades, et taotlus hõlmas geneetiliselt muundatud sojauba (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmist; arvestades, et taotlus hõlmas ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| B. | arvestades, et EFSA võttis 28. novembril 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 20. jaanuaril 2020. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EFSA võttis 28. novembril 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 20. jaanuaril 2020. aastal;

| C. | arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 on välja töötatud selleks, et anda tolerantsus glufosinaatammooniumi ning herbitsiidsete toimeainete mesotriooni ja muude p-hüdroksüfenüülpüruvaadi dioksügenaasi (HPPD) inhibeerivate herbitsiidide suhtes (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 on välja töötatud selleks, et anda tolerantsus glufosinaatammooniumi ning herbitsiidsete toimeainete mesotriooni ja muude p-hüdroksüfenüülpüruvaadi dioksügenaasi (HPPD) inhibeerivate herbitsiidide suhtes (5);

Täiendavate herbitsiidide jääkide hindamise puudumine

| D. | arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamisega kaasneb herbitsiidide ulatuslikum kasutamine, mis on suurel määral tingitud herbitsiiditolerantse umbrohu tekkest (6); arvestades, et seetõttu võib eeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 põllukultuurid puutuvad kokku nii täiendavate herbitsiidide (glufosinaadi ja HPPDd inhibeerivate herbitsiidide) suuremate kui ka korduvannustega, mistõttu on võimalik, et nende ainete jääkide kogus saagis suureneb; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamisega kaasneb herbitsiidide ulatuslikum kasutamine, mis on suurel määral tingitud herbitsiiditolerantse umbrohu tekkest (6); arvestades, et seetõttu võib eeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 põllukultuurid puutuvad kokku nii täiendavate herbitsiidide (glufosinaadi ja HPPDd inhibeerivate herbitsiidide) suuremate kui ka korduvannustega, mistõttu on võimalik, et nende ainete jääkide kogus saagis suureneb;

| E. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (7) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018. aastal (8); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (7) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018. aastal (8);

| F. | arvestades, et EFSA andmetel võib järeldada, et HPPDd inhibeerival herbitsiidil mesotrioonil on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused, samas kui mesotriooni lagunemisprodukti AMBA genotoksilist potentsiaali „ei saa välistada“ (9); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EFSA andmetel võib järeldada, et HPPDd inhibeerival herbitsiidil mesotrioonil on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused, samas kui mesotriooni lagunemisprodukti AMBA genotoksilist potentsiaali „ei saa välistada“ (9);

| G. | arvestades, et riskihindamisel peeti täiendavateks herbitsiidideks ainult glufosinaati ja mesotriooni; arvestades siiski, et HPPDd inhibeerivate herbitsiidide hulka kuulub palju herbitsiide, sealhulgas isoksaflutool, mida võib seetõttu sellel geneetiliselt muundatud sojaoal suurtes kogustes kasutada; arvestades, et liidu poolt heaks kiidetud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohaselt on isoksaflutool väga mürgine veeorganismidele ja arvatavasti kahjustab loodet (10); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riskihindamisel peeti täiendavateks herbitsiidideks ainult glufosinaati ja mesotriooni; arvestades siiski, et HPPDd inhibeerivate herbitsiidide hulka kuulub palju herbitsiide, sealhulgas isoksaflutool, mida võib seetõttu sellel geneetiliselt muundatud sojaoal suurtes kogustes kasutada; arvestades, et liidu poolt heaks kiidetud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohaselt on isoksaflutool väga mürgine veeorganismidele ja arvatavasti kahjustab loodet (10);

| H. | arvestades siiski, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide ning nende võimaliku kombineeritud mõju (kokteiliefekti) hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; |
| --- | --- |

H.

arvestades siiski, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide ning nende võimaliku kombineeritud mõju (kokteiliefekti) hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim täiendavaid herbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide (edaspidi „metaboliidid“) koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (11) kohaselt tuleks liidus lubamatute herbitsiidide jääke toiduks ja söödaks imporditud põllukultuurides hoolikalt kontrollida ja jälgida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (11) kohaselt tuleks liidus lubamatute herbitsiidide jääke toiduks ja söödaks imporditud põllukultuurides hoolikalt kontrollida ja jälgida;

| J. | arvestades, et liidu kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames aastateks 2020, 2021 ja 2022 ei ole liikmesriigid siiski kohustatud imporditud sojaubades glufosinaati mõõtma (12); arvestades, et ei saa välistada, et geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted võivad ületada jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liidu kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames aastateks 2020, 2021 ja 2022 ei ole liikmesriigid siiski kohustatud imporditud sojaubades glufosinaati mõõtma (12); arvestades, et ei saa välistada, et geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 või sellest saadud toiduks või söödaks kasutatavad tooted võivad ületada jääkide piirnorme, mis on kehtestatud tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks;

| K. | arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 tarbimine oleks inimeste ja loomade tervisele ohutu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 tarbimine oleks inimeste ja loomade tervisele ohutu;

| L. | arvestades, et 2020. aasta jaanuaris esitletud rahvusvahelise uurimisprojekti „Risk Assessment of genetically engineered organisms in the EU and Switzerland“ („Geneetiliselt muudetud organismide riskihindamine ELis ja Šveitsis“) tulemuste põhjal järeldati, et liidu GMOde riskihindamisel ei võeta piisavalt arvesse rahvatervisele ja keskkonnale avalduvaid ohte, sealhulgas terviseohte, mis on seotud herbitsiiditolerantsetest geneetiliselt muundatud taimedest saadud toodete tarbimisega (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2020. aasta jaanuaris esitletud rahvusvahelise uurimisprojekti „Risk Assessment of genetically engineered organisms in the EU and Switzerland“ („Geneetiliselt muudetud organismide riskihindamine ELis ja Šveitsis“) tulemuste põhjal järeldati, et liidu GMOde riskihindamisel ei võeta piisavalt arvesse rahvatervisele ja keskkonnale avalduvaid ohte, sealhulgas terviseohte, mis on seotud herbitsiiditolerantsetest geneetiliselt muundatud taimedest saadud toodete tarbimisega (13);

Liikmesriikide pädevate asutuste märkused

| M. | arvestades, et liikmesriikide pädevad asutused esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le märkusi (14); arvestades, et kriitilised märkused hõlmavad muret, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 impordi korral ei ole tehtud herbitsiidijääkide ja tarbijate tervisele avalduva võimaliku ohu analüüsi, et toksikoloogilised andmed on ebapiisavad ning et seetõttu ei ole võimalik hinnata geneetiliselt muundatud sojaoast SYHT0H2 toodetud toidu tarbimisega seotud võimalikku ohtu, et keskkonnatervise hindamise järelduste tegemiseks vajalik teave ei ole täielik ja et enne loa andmist tuleks esitada üksikasjalik seirekava; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikide pädevad asutused esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le märkusi (14); arvestades, et kriitilised märkused hõlmavad muret, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 impordi korral ei ole tehtud herbitsiidijääkide ja tarbijate tervisele avalduva võimaliku ohu analüüsi, et toksikoloogilised andmed on ebapiisavad ning et seetõttu ei ole võimalik hinnata geneetiliselt muundatud sojaoast SYHT0H2 toodetud toidu tarbimisega seotud võimalikku ohtu, et keskkonnatervise hindamise järelduste tegemiseks vajalik teave ei ole täielik ja et enne loa andmist tuleks esitada üksikasjalik seirekava;

Ebademokraatlik otsuste tegemine

| N. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist;

| O. | arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline (15), et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline (15), et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal siiani vastu võtnud kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal siiani vastu võtnud kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist;

| Q. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (16); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (16); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| R. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et need õiguspärased tegurid peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist;

| S. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (17); arvestades, et kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (18); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (17); arvestades, et kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (18);

| T. | arvestades, et EFSA leidis, et kui reproduktiivtoksiliseks liigitatud glufosinaati kasutatakse geneetiliselt muundatud maisi puhul umbrohutõrjeks, ületab kasutajate hinnanguline kokkupuude selle ainega lubatavat taset isegi siis, kui kasutati isikukaitsevahendeid (19); arvestades, et kasutajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on suuremad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EFSA leidis, et kui reproduktiivtoksiliseks liigitatud glufosinaati kasutatakse geneetiliselt muundatud maisi puhul umbrohutõrjeks, ületab kasutajate hinnanguline kokkupuude selle ainega lubatavat taset isegi siis, kui kasutati isikukaitsevahendeid (19); arvestades, et kasutajate suurema kokkupuute oht on eriti murettekitav herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on suuremad;

| U. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise üks peamisi põhjusi on raadamine; arvestades, et maakasutuse ja selle muutuse põhjustatud heitkogused, peamiselt raadamise tagajärjel, on fossiilkütuste põletamise järel kliimamuutuste tähtsuselt teine põhjus (20); arvestades, et Pariisi kliimakokkulepe ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel vastu võetud ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava aastateks 2011–2020 ning Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid edendavad metsade säästvat majandamist ning nende kaitset ja taastamist (21); arvestades, et kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada 2020. aastaks raadamine (22); arvestades, et metsadel on mitmekülgne roll, mis toetab enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamist (23); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise üks peamisi põhjusi on raadamine; arvestades, et maakasutuse ja selle muutuse põhjustatud heitkogused, peamiselt raadamise tagajärjel, on fossiilkütuste põletamise järel kliimamuutuste tähtsuselt teine põhjus (20); arvestades, et Pariisi kliimakokkulepe ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel vastu võetud ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava aastateks 2011–2020 ning Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid edendavad metsade säästvat majandamist ning nende kaitset ja taastamist (21); arvestades, et kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada 2020. aastaks raadamine (22); arvestades, et metsadel on mitmekülgne roll, mis toetab enamiku kestliku arengu eesmärkide saavutamist (23);

| V. | arvestades, et soja tootmine on üks peamisi põhjusi, miks toimub raadamine Lõuna-Ameerikas Amazonases, Cerrados ja Gran Chacos; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (24); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et soja tootmine on üks peamisi põhjusi, miks toimub raadamine Lõuna-Ameerikas Amazonases, Cerrados ja Gran Chacos; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (24);

| W. | arvestades, et suuremat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida (25); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 kasvatamine Argentinas on juba lubatud (26); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et suuremat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida (25); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 kasvatamine Argentinas on juba lubatud (26);

| X. | arvestades, et komisjoni analüüsis leiti, et soja on pikka aega olnud liidu jaoks kõige olulisem tegur, mis on suurendanud üleilmset raadamist ja sellega seotud heitkoguseid ning mis moodustab peaaegu poole kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest (27); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjoni analüüsis leiti, et soja on pikka aega olnud liidu jaoks kõige olulisem tegur, mis on suurendanud üleilmset raadamist ja sellega seotud heitkoguseid ning mis moodustab peaaegu poole kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest (27);

| Y. | arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud teadusuuringus leiti, et liidul on Brasiiliast imporditud soja tõttu maailma kõige suurem süsinikujalajälg – 13,8 % suurem kui suurimal soja importijal Hiinal, kuna ELi puhul on metsaraadamisest tingitud heitkogused suuremad (28); arvestades, et ühes teises hiljutises uuringus leiti, et ligikaudu viiendik Brasiilia Amazonase ja Cerrado piirkonnast peamiselt loomasöödaks liitu eksporditavast sojast võib olla seotud ebaseadusliku raadamisega (29); arvestades, et suur raadamine soodustab Amazonase metsatulekahjude teket; arvestades, et 2019. aasta teatises (30) väljendas komisjon soovi kaitsta ja taastada maailma metsi; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas metsade ülemaailmne kaitse on komisjoni hiljuti avaldatud ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (31) peamine eesmärk; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud teadusuuringus leiti, et liidul on Brasiiliast imporditud soja tõttu maailma kõige suurem süsinikujalajälg – 13,8 % suurem kui suurimal soja importijal Hiinal, kuna ELi puhul on metsaraadamisest tingitud heitkogused suuremad (28); arvestades, et ühes teises hiljutises uuringus leiti, et ligikaudu viiendik Brasiilia Amazonase ja Cerrado piirkonnast peamiselt loomasöödaks liitu eksporditavast sojast võib olla seotud ebaseadusliku raadamisega (29); arvestades, et suur raadamine soodustab Amazonase metsatulekahjude teket; arvestades, et 2019. aasta teatises (30) väljendas komisjon soovi kaitsta ja taastada maailma metsi; arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas metsade ülemaailmne kaitse on komisjoni hiljuti avaldatud ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia (31) peamine eesmärk;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (32) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja võtta arvesse kestlikkust (33); väljendab siiski sügavat pettumust selle pärast, et 28. septembril 2020 andis komisjon impordiloa (34) veel ühele geneetiliselt muundatud sojaoa kultuurile, hoolimata parlamendi ja enamiku liikmesriikide vastuseisust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles liikuma kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel võimalikult kiiresti edasi, kaasates täiel määral Euroopa Parlamendi; kutsub komisjoni üles andma teavet selle kohta, kuidas ja millise aja jooksul seda protsessi läbi viiakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest, nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile lõpetada nii kasvatamiseks kui ka toiduks ja söödaks kasutatavate GMOde lubamine, kui liikmesriigid ei esita apellatsioonikomitees määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohast arvamust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni taas üles mitte andma luba herbitsiidikindlatele geneetiliselt muundatud põllukultuuridele enne, kui jääkidega seotud terviseriske on iga juhtumi puhul eraldi põhjalikult uuritud, mis eeldab geneetiliselt muundatud põllukultuuride täiendavate herbitsiididega pihustamise jääkide, herbitsiidide lagunemisproduktide ja mis tahes kombineeritud mõju täielikku hindamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni taas üles lõimima herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamise täielikult lisaherbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamisega, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taime tahetakse liidus kasvatada või toidu ja söödana kasutamiseks liitu importida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil mitte anda toidu või söödana kasutamiseks importimise luba geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud tolerantseks mõne herbitsiidi suhtes, mille kasutamine ei ole liidus lubatud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni juhtprojekt Euroopa roheline kokkulepe on esitatud lahutamatu osana komisjoni strateegiast, millega rakendatakse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja viiakse ellu kestliku arengu eesmärgid; tuletab meelde, et kestliku arengu eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui tarneahelad muutuvad säästvaks ja poliitikavaldkondade vahel luuakse koostoime (35); |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab veel kord muret selle pärast, et liidu suur sõltuvus loomasööda impordist sojaubade kujul põhjustab kolmandates riikides raadamist (36); |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada 2021. aasta juuniks seadusandlik ettepanek meetmete kohta, millega vältida raadamisega või metsa seisundi halvenemisega seotud toodete laskmist ELi turule või viia see miinimumini; seni, arvestades kiireloomulist vajadust piirata Amazonase, Cerrado ja Gran Chaco metsade raadamist ning asjaolu, et liidu nõudlus geneetiliselt muundatud soja järele põhjustab selles piirkonnas metsade raadamist, kutsub komisjoni üles viivitamata peatama Brasiilias ja Argentinas kasvatatud geneetiliselt muundatud soja impordi, kasutades vajaduse korral määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklit 53, kuni on kehtestatud tõhusad õiguslikult siduvad mehhanismid, mis aitavad vältida raadamise ja sellega seotud inimõiguste rikkumistega seotud toodete liidu turule laskmist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma nõuet, et rakendataks Euroopa taimse valgu tootmise ja sellega varustamise strateegiakava (37), mis võimaldaks liidul vähendada sõltuvust geneetiliselt muundatud sojaoa impordist ning luua lühemaid toiduahelaid ja piirkondlikke turge; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 hindamist toiduks ja söödaks kasutamise ning impordi ja töötlemise puhul määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-DE-2012-111), EFSA Journal 2020; 18(1):5946, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5946

,

(4)  Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud GMOde lubamisele vastuväiteid. Peale selle on parlament oma üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACSGHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACSGHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057);

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069).

(5)  EFSA arvamus, lk 1.

(6)  Vt nt Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneetiliselt muundatud herbitsiidikindlad põllukultuurid, umbrohud ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs – esimesed 16 aastat), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Herbitsiidiresistentsus ja elurikkus: geneetiliselt muundatud herbitsiidiresistentsete taimede agronoomilised ja keskkonnaaspektid), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione (EFSA järeldused toimeaine mesotriooni pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta). EFSA Journal 2016; 14(3):4419, lk 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(10)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(12)  Komisjoni 28. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/533 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2020, 2021 ja 2022, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 88, 29.3.2019, lk 28).

(13)  https://www.testbiotech.org/en/content/research-project-rages

(14)  Liikmesriikide märkustega geneetiliselt muundatud sojaoa SYHT0H2 kohta on võimalik tutvuda EFSA küsimuste registris: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(15)  Vt näiteks komisjoni 22. aprillil 2015 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata) seletuskirja ja 14. veebruaril 2017 esitatud seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011) seletuskirja.

(16)  Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(17)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(18)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(19)  EFSA järeldused toimeaine glufosinaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, lk 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(20)  Komisjoni 23. juuli 2019. aasta teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“, COM(2019)0352, lk 1.

(21)  Sama, lk 2.

(22)  Vt eesmärki 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(23)  Komisjoni 23. juuli 2019. aasta teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“, COM(2019)0352, lk 2.

(24)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (põllumajanduse biotehnoloogia rakenduste omandamise rahvusvaheline talitus (ISAAA)), „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years“ („Kaubanduslike biotehnoloogiliste / geneetiliselt muundatud põllukultuuride üleilmne staatus 2017. aastal. Biotehnoloogiliste põllukultuuride kasutus kasvab hüppeliselt tänu 22 aastaga kogunenud majanduslikule kasule“), ISAAA Brief nr 53 (2017), lk 16 ja 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(25)  Kui vaadata 2020. aasta oktoobri seisuga andmeid kahes andmebaasis (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse register (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) ja ISAAA muundatud geneetilisele materjalile lubade andmise andmebaas (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)), saab välja arvestada, kui suurt osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida. Brasiilia: 17-st viljelusloaga geneetiliselt muundatud sojaoa kultuurist 12 on praegu lubatud liitu importida ja kolme geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuri impordiloa andmine on pooleli. Argentina: 15-st viljelusloaga geneetiliselt muundatud sojaoa kultuurist 10 on praegu lubatud liitu importida ja kolme geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuri impordiloa andmine on pooleli.

(26)  http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=358&Event=SYHT0H2

(27)  Komisjoni tehniline aruanne 2013-063 „The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation“ (ELi tarbimise mõju raadamisele: põhjalik analüüs ELi tarbimise mõju kohta raadamisele). Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi rahastatud uuring, mille viisid läbi VITO, IIASA, HIVA ja IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, lk 23–24. Ajavahemikus 1990–2008 importis liit põllumajandus- ja taimekasvatussaadusi mahus, mis põhjustas raadamist 90 000 km2 ulatuses. Taimekasvatussaaduste osa selles oli 74 000 km2 (82 %) ning õlikultuuride osa oli kõige suurem (52 000 km2). Sojaoad ja sojakook moodustasid sellest 82 % (42 600 km2), mis vastab 47 %-le kogu liidu impordist põhjustatud raadamisest.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports“ (Põllumajanduslike toorainete ruumilised jalajäljed. Brasiilia sojaekspordist tingitud CO2 heite kaardistamine), Global Environmental Change, 62. osa, mai 2020, 102067. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

s, F.,

, J.,

(30)  Euroopa Komisjoni teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=EN

30

(31)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“, mai 2020, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0380&from=ET

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

32

(33)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

33

(34)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

34

(35)  Euroopa Parlamendi 11. septembri 2018. aasta resolutsioon loodusvarade läbipaistva ja vastutustundliku majandamise ning metsade kohta arenguriikides (ELT C 433, 23.12.2019, lk 50), punkt 67.

35

(36)  Sama.

36

(37)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005), punkt 64).

37

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/15

---

P9_TA(2020)0293

Geneetiliselt muundatud mais MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja geneetiliselt muundatud mais, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 transformatsiooni

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068778/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 and NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D068778/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 3. juulil 2019. aastal vastu võetud ja 8. augustil 2019. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 3. juulil 2019. aastal vastu võetud ja 8. augustil 2019. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V. esitas 28. oktoobril 2016 ettevõtte Monsanto (USA) nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Monsanto Europe S.A./N.V. esitas 28. oktoobril 2016 ettevõtte Monsanto (USA) nimel Madalmaade riiklikule pädevale asutusele taotluse (edaspidi „taotlus“) geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (edaspidi „mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais“) sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitele 5 ja 17;

| B. | arvestades, et taotlus hõlmab ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotlus hõlmab ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

| C. | arvestades, et taotlus hõlmab ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks oleva transformatsiooni 25 alakombinatsiooni, koosnevad või on toodetud sellest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus hõlmab ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi koostiseks oleva transformatsiooni 25 alakombinatsiooni, koosnevad või on toodetud sellest;

| D. | arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi 11 alakombinatsiooni on juba loa saanud; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab ülejäänud 14 alakombinatsiooni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi 11 alakombinatsiooni on juba loa saanud; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab ülejäänud 14 alakombinatsiooni;

| E. | arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud viie geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603) ristamisel, annab kolmekordse vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes ja toodab kolme insektitsiidset valku (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20 ehk („Bt-“ või „Cry-“valgud), mis on mürgised teatavate liblikaliste vastsetele (5); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais on saadud viie geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603) ristamisel, annab kolmekordse vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes ja toodab kolme insektitsiidset valku (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Vip3Aa20 ehk („Bt-“ või „Cry-“valgud), mis on mürgised teatavate liblikaliste vastsetele (5);

| F. | arvestades, et lisaks avaldub mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisis Bacillus subtilis’e muudetud CspB-geen, mille eesmärk on vähendada põuast tingitud saagi vähenemist; arvestades, et nptII-geeni, mis tekitab resistentsust antibiootikumide kanamütsiini ja neomütsiini suhtes, kasutati geneetilise muundamise protsessis valikumarkerina (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lisaks avaldub mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisis Bacillus subtilis’e muudetud CspB-geen, mille eesmärk on vähendada põuast tingitud saagi vähenemist; arvestades, et nptII-geeni, mis tekitab resistentsust antibiootikumide kanamütsiini ja neomütsiini suhtes, kasutati geneetilise muundamise protsessis valikumarkerina (6);

| G. | arvestades, et EFSA võttis 3. juulil 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 8. augustil 2019. aastal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EFSA võttis 3. juulil 2019. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 8. augustil 2019. aastal;

| H. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

Liikmesriikide märkused ja katseandmete puudumine alakombinatsioonide kohta

| I. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad seda, et arvesse ei ole võetud võimalikku koostoimet keskkonnatingimustega, mis võivad mõjutada transgeensete valkude sisaldust taimes, et ohutuse ja võimaliku toksilisusega seotud küsimused on lahendamata, et hindamisel ei võeta arvesse herbitsiidijääke ja glüfosaadi metaboliite, aga ka muret antimikroobselt resistentse geeni NPTII kasutamise pärast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le palju kriitilisi märkusi (7); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad seda, et arvesse ei ole võetud võimalikku koostoimet keskkonnatingimustega, mis võivad mõjutada transgeensete valkude sisaldust taimes, et ohutuse ja võimaliku toksilisusega seotud küsimused on lahendamata, et hindamisel ei võeta arvesse herbitsiidijääke ja glüfosaadi metaboliite, aga ka muret antimikroobselt resistentse geeni NPTII kasutamise pärast;

| J. | arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi 14 alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole (8); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et taotleja ei esitanud katseandmeid mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi 14 alakombinatsiooni kohta, millel praegu luba ei ole (8);

Herbitsiidijääkide ja lagunemisproduktide hindamise puudumine

| K. | arvestades, et mitmed uuringud näitavad, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais puutub kokku nii glüfosaadi suuremate kui ka korduvannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis; arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab kolme glüfosaadikindlat valku, mis muudab selle suuremate annuste ja korduva pihustamise suhtes veelgi vastupidavamaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmed uuringud näitavad, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (9); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais puutub kokku nii glüfosaadi suuremate kui ka korduvannustega, mis võivad viia nende ainete jääkide suurema esinemiseni saagis; arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab kolme glüfosaadikindlat valku, mis muudab selle suuremate annuste ja korduva pihustamise suhtes veelgi vastupidavamaks;

| L. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine on õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine on õigustatud; arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud keskus, klassifitseeris seevastu 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks;

| M. | arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO-komisjon) märkis oma 3. juuli 2019. aasta teaduslikus arvamuses, et „EFSA pestitsiidide üksus on käesoleva taotlusega seotud herbitsiidijääkide hindamist uurinud“ (10); arvestades, et EFSA pestitsiidide üksuse arvamuse kohaselt ei ole EPSPSi muundusega (11) geneetiliselt muundatud maiside glüfosaadijääkide kohta siiski piisavalt andmeid, et tuletada jääkide piirnormid ja riskihindamise väärtused (12); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO-komisjon) märkis oma 3. juuli 2019. aasta teaduslikus arvamuses, et „EFSA pestitsiidide üksus on käesoleva taotlusega seotud herbitsiidijääkide hindamist uurinud“ (10); arvestades, et EFSA pestitsiidide üksuse arvamuse kohaselt ei ole EPSPSi muundusega (11) geneetiliselt muundatud maiside glüfosaadijääkide kohta siiski piisavalt andmeid, et tuletada jääkide piirnormid ja riskihindamise väärtused (12);

| N. | arvestades, et EFSA pestititsiidide üksuse andmeil ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaadikindlate geneetiliselt muundatud põllumajanduslike taimekasvatussaadustega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EFSA pestititsiidide üksuse andmeil ei ole toksikoloogilisi andmeid, mis võimaldaksid hinnata glüfosaadikindlate geneetiliselt muundatud põllumajanduslike taimekasvatussaadustega seotud glüfosaadi lagunemisproduktidest tarbijatele tulenevat riski (13);

| O. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimedes leiduvate herbitsiidijääkide ja nende lagunemisproduktide hindamist ning nende võimalikku koostoimet Bt-valkudega ei loeta EFSA GMO-komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu seda GMOde loaandmismenetluse käigus ei tehta; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja lagunemisproduktide koostist ja seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise (14);

| P. | arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või selle alakombinatsioonide tarbimine oleks inimeste või loomade tervisele ohutu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi või selle alakombinatsioonide tarbimine oleks inimeste või loomade tervisele ohutu;

Bt-valgud

| Q. | arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-valkudega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (15), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-valkudega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-valgul võivad olla adjuvandi omadused (15), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

| R. | arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses, mis koostati sarnase mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus, leiti, et kui Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immuunsüsteemile kunagi tuvastatud, võib see tuleneda asjaolust, et toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja EFSAs geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks tehakse, ei olnud neid võimalik täheldada, sest need uuringud ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (16); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ühe EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liikme poolt vastu võetud vähemuse arvamuses, mis koostati sarnase mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi ja selle alakombinatsioonide hindamise käigus, leiti, et kui Bt-valkude ekspressiooniga kasutusviiside puhul ei ole soovimatut mõju immuunsüsteemile kunagi tuvastatud, võib see tuleneda asjaolust, et toksilisuse uuringutes, mida praegu soovitatakse ja EFSAs geneetiliselt muundatud taimede ohutuse hindamiseks tehakse, ei olnud neid võimalik täheldada, sest need uuringud ei sisalda selleks eesmärgiks kohaseid katseid (16);

| S. | arvestades, et hiljutine uuring näitab, et samaaegselt seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasvuga Ameerika Ühendriikides on suurenenud ka geneetiliselt muundatud Bt-maisi külvamine (17); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (18); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et hiljutine uuring näitab, et samaaegselt seemnete neonikotinoididega töötlemise kiire kasvuga Ameerika Ühendriikides on suurenenud ka geneetiliselt muundatud Bt-maisi külvamine (17); arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (18);

Antibiootikumiresistentse markergeeni lisamine

| T. | arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais toodab NPTII-valku, mis tekitab resistentsuse mitmesuguste antibiootikumide, sealhulgas neomütsiini ja kanamütsiini suhtes, mis on WHO liigituse kohaselt inim- ja veterinaarkasutusel kriitilise tähtsusega (19); arvestades, et NPTII-d kasutati markerina muundatud rakkude valikuprotsessi hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais toodab NPTII-valku, mis tekitab resistentsuse mitmesuguste antibiootikumide, sealhulgas neomütsiini ja kanamütsiini suhtes, mis on WHO liigituse kohaselt inim- ja veterinaarkasutusel kriitilise tähtsusega (19); arvestades, et NPTII-d kasutati markerina muundatud rakkude valikuprotsessi hõlbustamiseks;

| U. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (20) artikli 4 lõikes 2 nõutakse, et keskkonnariski hindamisel pöörataks erilist tähelepanu GMOdele, mis sisaldavad geene, milles avaldub resistentsus inim- või veterinaarmeditsiinis kasutatavate antibiootikumide suhtes, ning et üldine eesmärk on selgitada välja ja järk-järgult kõrvaldada antibiootikumiresistentsuse markerid, mis võivad inimeste tervist ja keskkonda kahjustada; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (20) artikli 4 lõikes 2 nõutakse, et keskkonnariski hindamisel pöörataks erilist tähelepanu GMOdele, mis sisaldavad geene, milles avaldub resistentsus inim- või veterinaarmeditsiinis kasutatavate antibiootikumide suhtes, ning et üldine eesmärk on selgitada välja ja järk-järgult kõrvaldada antibiootikumiresistentsuse markerid, mis võivad inimeste tervist ja keskkonda kahjustada;

| V. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 503/2013 (21) põhjenduses 17 on märgitud, et nüüd on „võimalik GMOsid luua antibiootikumiresistentseid markergeene kasutamata [...]. Seda arvestades peaks taotleja eesmärk olema luua GMOsid ilma antibiootikumiresistentseid markergeene kasutamata“; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 503/2013 (21) põhjenduses 17 on märgitud, et nüüd on „võimalik GMOsid luua antibiootikumiresistentseid markergeene kasutamata [...]. Seda arvestades peaks taotleja eesmärk olema luua GMOsid ilma antibiootikumiresistentseid markergeene kasutamata“;

| W. | arvestades, et Austria on ametlikult esitanud vastuväite mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi turuleviimisele NPTII lisamise tõttu, mis „võib hõlbustada antimikroobse resistentsuse levikut mullas ja soolebakterites“ ning „arvestades praegust antibiootikumiresistentsuse kriisi“ ei saa Austria „toetada selle toote keskkonna antibiootikumiresistentse geenikogumi tahtlikku propageerimist“; arvestades, et Austria lisab, et „[k]uigi selle resistentse geeni eemaldamine turustatavast tootest on tehniliselt võimalik [...], rikub taotleja komisjoni rakendusmäärust [(EL) nr 503/2013] selliste markergeenide ja muude nukleiinhappe/-hapete järjestuste sisestamise osas, mis ei ole soovitud tunnuse saavutamiseks olulised“ ja direktiivi 2001/18/EÜ antibiootikumiresistentsete geenide järkjärgulise kaotamise osas (22); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Austria on ametlikult esitanud vastuväite mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisi turuleviimisele NPTII lisamise tõttu, mis „võib hõlbustada antimikroobse resistentsuse levikut mullas ja soolebakterites“ ning „arvestades praegust antibiootikumiresistentsuse kriisi“ ei saa Austria „toetada selle toote keskkonna antibiootikumiresistentse geenikogumi tahtlikku propageerimist“; arvestades, et Austria lisab, et „[k]uigi selle resistentse geeni eemaldamine turustatavast tootest on tehniliselt võimalik [...], rikub taotleja komisjoni rakendusmäärust [(EL) nr 503/2013] selliste markergeenide ja muude nukleiinhappe/-hapete järjestuste sisestamise osas, mis ei ole soovitud tunnuse saavutamiseks olulised“ ja direktiivi 2001/18/EÜ antibiootikumiresistentsete geenide järkjärgulise kaotamise osas (22);

Põuatunnus

| X. | arvestades, et lisaks avaldub mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisis Bacillus subtilis’e muundatud CspB-geen, mille eesmärk on leevendada põuast tingitud saagi vähenemist; arvestades, et põua tingimustes ei ole mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisiga tehtud siiski ühtegi välikatset; arvestades, et stressitingimused, nagu põud, mõjutavad tõenäoliselt ikkagi taimede koostist ja bioloogilisi omadusi, mis on toidu- ja söödaohutuse hindamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lisaks avaldub mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisis Bacillus subtilis’e muundatud CspB-geen, mille eesmärk on leevendada põuast tingitud saagi vähenemist; arvestades, et põua tingimustes ei ole mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud maisiga tehtud siiski ühtegi välikatset; arvestades, et stressitingimused, nagu põud, mõjutavad tõenäoliselt ikkagi taimede koostist ja bioloogilisi omadusi, mis on toidu- ja söödaohutuse hindamisel otsustava tähtsusega;

Ebademokraatlik otsuste tegemine

| Y. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 15. septembril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist;

| Z. | arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

| AA. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal võtnud siiani vastu kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal võtnud siiani vastu kaheksa vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist;

| AB. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (23); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (23); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (24) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas liikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja võtta arvesse kestlikkust (25); väljendab siiski sügavat pettumust selle üle, et 28. septembril 2020 andis komisjon impordiloa veel ühele geneetiliselt muundatud sojaoale (26), hoolimata parlamendi vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletas selle vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles liikuma kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel võimalikult kiiresti edasi, kaasates täiel määral Euroopa Parlamendi; kutsub komisjoni üles andma teavet selle kohta, kuidas ja millise aja jooksul seda protsessi läbi viiakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest, nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile lõpetada nii kasvatamiseks kui ka toiduks ja söödaks kasutatavate GMOde lubamine, kui liikmesriigid ei esita apellatsioonikomitees määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohast arvamust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni taas üles mitte lubama herbitsiidikindlaid geneetiliselt muundatud põllukultuure enne, kui jääkidega seotud terviseriske on iga juhtumi puhul eraldi põhjalikult uuritud, mis eeldab geneetiliselt muundatud põllukultuuride lisaherbitsiididega pihustamise jääkide, herbitsiidide lagunemisproduktide ja mis tahes kombineeritud mõju täielikku hindamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni taas üles, et ta lõimiks herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamise täielikult lisaherbitsiidide kasutamise ja nende jääkide riskihindamisega, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taime tahetakse liidus kasvatada või toidu ja söödana kasutamiseks liitu importida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi mitmekordsete transformatsioonide alakombinatsioonile, kui EFSA ei ole neid taotleja esitatud täielike andmete alusel põhjalikult hinnanud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on täpsemalt seisukohal, et selliste geneetiliselt muundatud sortide heakskiitmine, mille kohta ei ole esitatud ohutusandmeid, mida ei ole veel katsetatud või mida ei ole isegi veel loodud, on vastuolus määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldiste toidualaste õigusnormide põhimõtetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub EFSAt üles edasi arendama ja süstemaatiliselt kasutama meetodeid, mis võimaldavad tuvastada mitmekordsete transformatsioonide soovimatut mõju, sh seoses Bt-toksiinide adjuvantsete omadustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab oma üleskutset komisjonile mitte lubada turule viia geneetiliselt muundatud taimi, mis sisaldavad antimikroobikumiresistentsust tekitavaid geene; märgib, et loa andmine oleks vastuolus direktiivi 2001/18/EÜ artikli 4 lõikega 2, milles nõutakse inimeste tervisele või keskkonnale kahjulikku mõju avaldada võivate GMO antibiootikumiresistentsuse markerite järkjärgulist kõrvaldamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb toiduks ja söödaks kasutatava geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON89034 × MIR167 × NK603 ja alakombinatsioonide hindamist määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-NL-2016-134), EFSA Journal 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774

(4)  Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud GMOde lubamisele vastuväiteid. Lisaks on Euroopa Parlament võtnud üheksandal ametiajal vastu järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029);

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACSGHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACSGHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056);

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057);

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069). EFSA arvamus, lk 12. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069). EFSA arvamus, lk 12.

(5)  EFSA arvamus, lk 12.

(6)  EFSA arvamus, lk 12.

(7)  Liikmesriikide märkused: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8)  EFSA arvamus, lk 4.

(9)  Vt näiteks Bonny, S., ‘Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact’ (Geneetiliselt muundatud herbitsiidikindlad põllukultuurid, umbrohud ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ‘Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years’ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ‘Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants’ (Herbitsiidiresistentsus ja elurikkus: geneetiliselt muundatud herbitsiidiresistentsete taimede agronoomilised ja keskkonnaaspektid), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSA arvamus, lk 9.

(11)  Mitmekordselt transformeeritud geneetiliselt muundatud mais sisaldab EPSPSi muundust.

(12)  EFSA hinnang glüfosaadijääkide kehtivate piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12 – läbivaadatud versioon, et võtta arvesse väljajäetud andmeid. EFSA Journal 2019; 17(10):5862, lk 4, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13)  EFSA järeldused toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, lk 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Glüfosaadi puhul on see on tõepoolest nii, nagu on kirjas EFSA hinnangus glüfosaadijääkide kehtivate piirnormide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 12, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, lk 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Ülevaate saamiseks vt Rubio Infante, N., Moreno-Fierros, L. (2016) „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensis Cry toksiinide turvalisusest ja bioloogilisest mõjust imetajatele), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5): lk 630–648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Taotlus EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 maisi ja kolme alakombinatsiooni kohta, päritolust sõltumata), vähemuse arvamus, EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni liige J. M. Wal, EFSA Journal 2018; 16(7):5309, lk 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ‘Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops’ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidid, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, lk 21.

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(21)  Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

(22)  Alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee geneetiliselt muundatud toidu ja sööda sektsiooni 15. septembri 2020. aasta kokkuvõttev aruanne, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf

(23)  Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

Reede, 13. november 2020

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/22

---

P9_TA(2020)0305

Kestliku Euroopa investeerimiskava – kuidas rahastada rohelist kokkulepet

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon kestliku Euroopa investeerimiskava kohta – kuidas rahastada rohelist kokkulepet (2020/2058(INI))

(2021/C 415/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640) ja oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322), ja 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut (COM(2020)0443) ning 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu otsus Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (COM(2020)0445), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322), ja 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut (COM(2020)0443) ning 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut võtta vastu otsus Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (COM(2020)0445),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (2),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (3),

| — | võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (4),

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma 2016. aasta detsembri lõpparuannet ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise omavahendite töörühma 2016. aasta detsembri lõpparuannet ja soovitusi,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456) ja sellele lisatud seadusandlikke ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456) ja sellele lisatud seadusandlikke ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ,

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õiglase maksustamise kohta globaalses digitaalmajanduses: BEPS 2.0 (6),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (7),

| — | võttes arvesse kestliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma 31. jaanuari 2018. aasta lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma 31. jaanuari 2018. aasta lõpparuannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018)0097),

| — | võttes arvesse oma 29. mai 2018. aasta resolutsiooni jätkusuutliku rahastamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. mai 2018. aasta resolutsiooni jätkusuutliku rahastamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852 kestlike investeeringute hõlbustamise raamistiku kohta ja muutmismäärust (EU) 2019/2088, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2088 jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise kohta finantsteenuste sektoris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852 kestlike investeeringute hõlbustamise raamistiku kohta ja muutmismäärust (EU) 2019/2088, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2088 jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamise kohta finantsteenuste sektoris,

| — | võttes arvesse komisjoni kvartalipõhiseid Euroopa majandusprognoose, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kvartalipõhiseid Euroopa majandusprognoose,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle Kyoto protokolli ja Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle Kyoto protokolli ja Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO toetatud vastutustundlike investeeringute põhimõtteid, vastutustundliku panganduse põhimõtteid ja jätkusuutliku kindlustuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO toetatud vastutustundlike investeeringute põhimõtteid, vastutustundliku panganduse põhimõtteid ja jätkusuutliku kindlustuse põhimõtteid,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, rahvusvahelist inimõiguste koodeksit, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ÜRO kestliku arengu eesmärke ja Rahvusvahelise Tööbüroo (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning ILO kaheksat põhikonventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, rahvusvahelist inimõiguste koodeksit, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, ÜRO kestliku arengu eesmärke ja Rahvusvahelise Tööbüroo (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni ning ILO kaheksat põhikonventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirja,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0198/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0198/2020),

| A. | arvestades, et kliimamuutustega kohanemiseks vajalikke investeeringuid ei ole veel hinnatud ja mitmeaastase finantsraamistiku kliimavaldkonna eraldistesse lisatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutustega kohanemiseks vajalikke investeeringuid ei ole veel hinnatud ja mitmeaastase finantsraamistiku kliimavaldkonna eraldistesse lisatud;

| B. | arvestades, et 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise püüdlused tugevdavad liidu majanduse konkurentsivõimet ja toovad kaasa kestlike, kvaliteetsete töökohtade ülekülluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise püüdlused tugevdavad liidu majanduse konkurentsivõimet ja toovad kaasa kestlike, kvaliteetsete töökohtade ülekülluse;

| C. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2019. aasta eriaruandest ülemaailmse soojenemise kohta 1,5 oC võrra on selge, et seni võetud poliitikameetmetest ei piisa, et vältida kliima soojenemist rohkem kui 1,5 oC võrra, bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja biogeokeemiliste voogude häirimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2019. aasta eriaruandest ülemaailmse soojenemise kohta 1,5 oC võrra on selge, et seni võetud poliitikameetmetest ei piisa, et vältida kliima soojenemist rohkem kui 1,5 oC võrra, bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja biogeokeemiliste voogude häirimist;

| D. | arvestades, et ELi kliimaseadus paneb kindlalt paika ELi võetud kohustuse saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud ambitsioonikad vahe-eesmärgid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi kliimaseadus paneb kindlalt paika ELi võetud kohustuse saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud ambitsioonikad vahe-eesmärgid;

| E. | arvestades, et praeguste 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks on komisjoni hinnangul vaja ELi tasandil investeerida 240 miljardit eurot aastas (10), millele lisanduvad 130 miljardit eurot aastas keskkonnaeesmärkide jaoks, 192 miljardit eurot aastas sotsiaalse taristu jaoks ning 100 miljardit eurot aastas Euroopa laiema transporditaristu jaoks; arvestades, et kõik see tõstab vajaliku aastase investeeringutaseme vähemalt 662 miljardi euroni; arvestades, et need arvud põhinevad 2030. aastaks seatud eesmärgil vähendada kasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguseid 40 % võrra; arvestades, et nüüd, kui parlament on nõustunud ambitsioonikamate eesmärkidega, saab investeeringute puudujääk olema veelgi suurem; arvestades, et investeeringute puudujäägi kõrvaldamiseks on hädavajalik koondada kõik olemasolevad vahendid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguste 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks on komisjoni hinnangul vaja ELi tasandil investeerida 240 miljardit eurot aastas (10), millele lisanduvad 130 miljardit eurot aastas keskkonnaeesmärkide jaoks, 192 miljardit eurot aastas sotsiaalse taristu jaoks ning 100 miljardit eurot aastas Euroopa laiema transporditaristu jaoks; arvestades, et kõik see tõstab vajaliku aastase investeeringutaseme vähemalt 662 miljardi euroni; arvestades, et need arvud põhinevad 2030. aastaks seatud eesmärgil vähendada kasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguseid 40 % võrra; arvestades, et nüüd, kui parlament on nõustunud ambitsioonikamate eesmärkidega, saab investeeringute puudujääk olema veelgi suurem; arvestades, et investeeringute puudujäägi kõrvaldamiseks on hädavajalik koondada kõik olemasolevad vahendid;

| F. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõige 1 nõuab tegutsemist, „viies rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele“, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõige 1 nõuab tegutsemist, „viies rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele“,

| G. | arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe on uus kasvustrateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks, kaasaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastal ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud, ning mis peaks aitama ka tagada ELi strateegilise sõltumatuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe on uus kasvustrateegia, mille eesmärk on muuta EL õiglaseks ja jõukaks, kaasaegse ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastal ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud, ning mis peaks aitama ka tagada ELi strateegilise sõltumatuse;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud välja sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikusse majandusse tehtavate investeeringute olulisuse, kus eelkõige on oluline investeerida tipptasemel teadus- ja arendustegevuse, konkurentsivõimelise tööstussektori, kõikehõlmavama ja tugevama ühtse turu, tugevate VKEde, tervishoiu, kindla hoolekandesüsteemi ja sotsiaalse heaolu edendamisse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud välja sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikusse majandusse tehtavate investeeringute olulisuse, kus eelkõige on oluline investeerida tipptasemel teadus- ja arendustegevuse, konkurentsivõimelise tööstussektori, kõikehõlmavama ja tugevama ühtse turu, tugevate VKEde, tervishoiu, kindla hoolekandesüsteemi ja sotsiaalse heaolu edendamisse;

| I. | arvestades, et Euroopa majanduse toetamiseks vajalikest kulutustest tõstatub küsimus, kuidas tekkinud võlg tagasi makstakse; arvestades, et on oluline vältida ebavõrdsuse suurenemist, nagu juhtus eelmise kriisi järel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa majanduse toetamiseks vajalikest kulutustest tõstatub küsimus, kuidas tekkinud võlg tagasi makstakse; arvestades, et on oluline vältida ebavõrdsuse suurenemist, nagu juhtus eelmise kriisi järel;

| J. | arvestades, et kestliku majandussüsteemi loomine on ELi pikaajalise strateegilise autonoomia arendamisel ja ELi vastupanuvõime tugevdamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kestliku majandussüsteemi loomine on ELi pikaajalise strateegilise autonoomia arendamisel ja ELi vastupanuvõime tugevdamisel keskse tähtsusega;

| K. | arvestades, et kaubanduspoliitika mõjutab kasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kaubanduspoliitika mõjutab kasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguseid;

| L. | arvestades, et transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogused moodustavad ELi globaalsest heitest 27 % ja tegemist on ainsa sektoriga, kus see näitaja jätkuvalt kasvab; arvestades, et transpordisektor peab tehnoloogiliselt neutraalsel viisil kaasa aitama ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele, mille kohaselt tuleb ELis 2050. aastaks saavutada kliimaneutraalsus, tagades samal ajal transpordi taskukohasuse ja konkurentsivõime; arvestades, et transpordisektori heitkoguste vähendamist saab kiirendada nii taristu kui ka sõidukipargi jaoks, arendades ja tugevdades koostoimet teiste sektoritega, näiteks digitaal- või energeetikasektoriga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogused moodustavad ELi globaalsest heitest 27 % ja tegemist on ainsa sektoriga, kus see näitaja jätkuvalt kasvab; arvestades, et transpordisektor peab tehnoloogiliselt neutraalsel viisil kaasa aitama ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele, mille kohaselt tuleb ELis 2050. aastaks saavutada kliimaneutraalsus, tagades samal ajal transpordi taskukohasuse ja konkurentsivõime; arvestades, et transpordisektori heitkoguste vähendamist saab kiirendada nii taristu kui ka sõidukipargi jaoks, arendades ja tugevdades koostoimet teiste sektoritega, näiteks digitaal- või energeetikasektoriga;

| M. | arvestades, et lennundus- ja merendussektori maksuvabastused võivad moonutada konkurentsi tööstussektorite vahel ning soodustada ebatõhusaid ja saastavaid transpordiliike; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lennundus- ja merendussektori maksuvabastused võivad moonutada konkurentsi tööstussektorite vahel ning soodustada ebatõhusaid ja saastavaid transpordiliike;

| N. | arvestades, et EKP põhikirja artiklis 2 on sätestatud, et kui hinnastabiilsuse eesmärk on saavutatud ja seda ei seata kahtluse alla, tuleb EKP rahapoliitikat ellu viia Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 esitatud eesmärke edendades, millega on muude eesmärkide hulgas sätestatud keskkonnakvaliteedi kaitse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EKP põhikirja artiklis 2 on sätestatud, et kui hinnastabiilsuse eesmärk on saavutatud ja seda ei seata kahtluse alla, tuleb EKP rahapoliitikat ellu viia Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 esitatud eesmärke edendades, millega on muude eesmärkide hulgas sätestatud keskkonnakvaliteedi kaitse;

| O. | arvestades, et EKP hindab oma rahanduspoliitika strateegia ülevaatamise kontekstis, kas ja kuidas saab ta oma volituste piires arvesse võtta jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja eelkõige keskkonnasäästlikkusega seotud riske; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EKP hindab oma rahanduspoliitika strateegia ülevaatamise kontekstis, kas ja kuidas saab ta oma volituste piires arvesse võtta jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja eelkõige keskkonnasäästlikkusega seotud riske;

| P. | arvestades, et üldise vabastusklausli rakendamise eesmärk on võimaldada liikmesriikidel ellu viia eelarvepoliitikat, mis hõlbustab kõigi kriisiga toime tulemiseks vajalike piisavate meetmete rakendamist, väljumata samas stabiilsuse ja kasvu pakti reeglipõhisest raamistikust; arvestades, et üldine vabastusklausel näeb ette, et selle kohaldamine ei tohiks ohustada rahanduse jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldise vabastusklausli rakendamise eesmärk on võimaldada liikmesriikidel ellu viia eelarvepoliitikat, mis hõlbustab kõigi kriisiga toime tulemiseks vajalike piisavate meetmete rakendamist, väljumata samas stabiilsuse ja kasvu pakti reeglipõhisest raamistikust; arvestades, et üldine vabastusklausel näeb ette, et selle kohaldamine ei tohiks ohustada rahanduse jätkusuutlikkust;

| 1. | tunneb heameelt kestliku Euroopa investeerimiskava üle, mis on kesksel kohal rohelise kokkuleppe edu ning kestlikumale, konkurentsivõimelisemale ja vastupidavamale ringmajandusele ülemineku tagamisel kooskõlas liidu keskkonnaalaste kohustustega, sealhulgas Pariisi kokkuleppe ja ELi kliimaseadusega võetud kohustustega; rõhutab, et investeerimiskava peaks olema liidu koordineeritud ja kaasava reageerimise keskmes vastupidavama majanduse ja ühiskonna loomisel pärast COVID-19 pandeemiat ning edendama territoriaalset, sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust; märgib, et see kestlikkus peab olema kooskõlas finantsstabiilsuse kaalutlustega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt komisjoni ELi majanduse taastamise kava üle, mille keskmes on Euroopa roheline kokkulepe ja digiteerimisstrateegia; toetab selle aluspõhimõtet, et avaliku sektori investeeringute puhul peetakse kinni lubadusest mitte tekitada kahju ning rõhutab, et see põhimõte kehtib nii sotsiaalsetele kui ka keskkonnaalastele eesmärkidele; rõhutab, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad peaksid hoidma ELi teel 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise poole, nagu on sätestatud ELi kliimaseaduses, sealhulgas 2030. aasta vahe-eesmärkides, tagades seeläbi liikmesriikide teaduspõhise ja kliimaeesmärkide saavutamise ajakava kohase ülemineku kliimaneutraalsele ringmajandusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames tehtavate investeeringute puhul tuleb järgida põhimõtet „ära tee kahju“; rõhutab, et kliimaga seotud investeeringud peaksid olema kooskõlas ELi taksonoomiaga ning riiklikud taastamiskavad tuleks viia kooskõlla riiklike energia- ja kliimakavadega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku saavutamine on ELi jaoks suur vastutus; kutsub üles rakendama asjakohaseid meetmeid ja poliitikat selle ülemineku edukaks elluviimiseks, kaasates avaliku ja erasektori, piirkonnad, linnad ja liikmesriigid; nõuab investeeringute prioriseerimist, et toetada järjekindla tööstusstrateegia läbi kestlikku üleminekut, digitaalset tegevuskava ja Euroopa sõltumatust strateegilistes sektorites; usub, et avaliku ja erasektori digiteerimine aitab kliimaneutraalsust saavutada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ELi eesmärgi jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuse ja ringmajanduseni saavutamine sõltub muude tegurite hulgas piisavast rahastamisest ning jätkusuutlikkuse ühtsest integreerimisest avaliku ja erasektori rahandusse; rõhutab, et ainult avaliku sektori rahastusega ei ole võimalik eelmainitud eesmärke saavutada ja üleminekusse panustada; rõhutab, et vaja on märkimisväärseid täiendavaid kestlikke avaliku ja erasektori investeeringuid; kutsub seetõttu komisjoni üles julgustama kestliku Euroopa investeerimiskava väljatöötamisel avaliku ja erasektori investeeringuid; juhib tähelepanu sellele, et isegi ambitsioonika rahastamise korral ei ole olemasolevad vahendid piiramatud; peab oluliseks, et kestliku Euroopa investeerimiskava näeks ette ja võimaldaks reaalse lisaväärtusega täiendavaid investeeringuid, mis ei tõrjuks turu rahastamist välja; kutsub komisjoni üles looma kindlat aruandluse ja järelevalve raamistikku, et tagada kulutuste tegelik mõju; nõuab kindlalt, et kulude ja tulude vaheline seos, eriti uute omavahendite loomise kaudu, oleks rohelise kokkuleppe rakendamisel põhiline; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et üleminek rohelisele majandusele mõjutab kõiki ELi majandussektoreid, ja nõuab, et kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise püüdlused peaksid tugevdama Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning tooma kaasa kestlike ja kvaliteetsete töökohtade netoülejäägi liidus; rõhutab asjaolu, et roheline üleminek peaks olema kaasav ja kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnasäästlikkuse põhimõtetega; on seisukohal, et kestliku Euroopa investeerimiskavaga ei tohiks kedagi maha jätta ja sellega peaks võimalusel vähendatama erinevusi liikmesriikide ja piirkondade vahel kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisel; tuletab meelde, et üleminekul säästvale energiale on äärmiselt oluline säilitada ja luua töökohti ning pakkuda täiendkoolitust ja ümberõpet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab ka, et Euroopa rohelise kokkuleppe edukus sõltub sellest, kas Euroopa jätkusuutlike toodete ja teenuste tootjad näevad temas eelist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kestliku Euroopa investeerimiskava rahastataks piisavalt, tagamaks, et tulevastel programmidel, näiteks renoveerimislaine strateegial, oleks piisav mõju igale hoonele ELis ning et liidu kodanikud võtaksid need vastu ja kiidaks heaks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab küsitavaks seda, kas kestliku Euroopa investeerimiskava võimaldab selle praegusel kujul võtta 2030. aastaks kasutusele 1 triljon eurot, võttes arvesse COVID-19 kriisi järgseid negatiivseid majandusväljavaateid; palub komisjonil tagada täielik läbipaistvus rahastamist puudutavates küsimustes, nagu optimistlik finantsvõimendus, teatavate investeeringute võimalik topeltarvestus või selguse puudumine teatavate summade ekstrapoleerimisel; peab küsitavaks ka seda, kuidas komisjoni pakutud ja Euroopa Ülemkogu järeldustes heaks kiidetud uus mitmeaastane finantsraamistik võimaldaks kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärke saavutada; on mures, et ELi programmide võimalikult kiire rakendamine võib järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi lõpus kaasa tuua roheliste investeeringute puudujäägi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama kavasid, milles selgitatakse, kuidas nad kavatsevad investeeringute märkimisväärse puudujäägi nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute abil ületada, võttes seejuures arvesse praegusest kriisist tulenevaid uusi majandusprognoose ning 2030. aastaks seatud kliima-, energia- ja keskkonnaeesmärkide ambitsioonide eeldatavat suurendamist; rõhutab, et kestliku Euroopa investeerimiskava on ELi pikaajaline eesmärk ja seda ei tohi tulevikus kahjustada väiksemate mitmeaastaste finantsraamistikega, millest eraldatakse suur osa pikaajaliste võlgade tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et komisjon hindas oma 14. jaanuari 2020. aasta teatises kestliku Euroopa investeerimiskava kohta ELi tasandi investeerimisvajadust praeguste 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamiseks vähemalt 662 miljardile eurole aastas; kutsub komisjoni neid andmeid kestliku Euroopa investeerimiskava muudetud ülesehituses kajastama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles avalikustama, mil määral on kõik mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „Next Generation EU“ vahendid seotud ELi taksonoomia eri eesmärkide ja kategooriatega |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovib, et oleks tagatud, et kestliku Euroopa investeerimiskava rahastus ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suunatakse kõige suurema potentsiaaliga poliitikameetmetele ja programmidele, et aidata kaasa kliimamuutuste vastasele võitlusele ja muude keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele, sealhulgas ELi ettevõtete, eelkõige VKEde, üleminekule konkurentsivõimelisema liidu ja töökohtade loomise poole, kohandudes samal ajal erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike vajadustega; ootab, et komisjon avaldaks enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi algust kliima-, bioloogilise mitmekesisuse ja muude säästvate kulutuste jälgimise raamistiku, kasutades vajaduse korral taksonoomiamääruses kehtestatud kriteeriume; nõuab, et see raamistik hõlmaks muu hulgas seiremetoodikat koos vastavate parandusmeetmetega ning kestlikkuskontrolli ja jälgimismehhanismi kahjulike mõjude kindlakstegemiseks mitte olulise kahju tekitamise põhimõtte ja Pariisi kokkuleppega võetud kohustuste kohaselt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et kestliku Euroopa investeerimiskava edukus sõltub avaliku ja erasektori rahastuse piisavusest ning ELi poliitikavaldkondade sidususest; rõhutab seetõttu vajadust ühtlustatud jätkusuutlikkuse näitajate ja mõju mõõtmise metoodika järele; nõuab, et kestliku Euroopa investeerimiskava valguses tuleks algatada mõjuhinnangud muude õigusaktide kohta olenemata sellest, kas need on veel õigusloome etapis või juba vastu võetud, et hinnata olemasolevate ELi õigusaktide vastavust ELi keskkonnaeesmärkidele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et kestliku Euroopa investeerimiskava üks eesmärk peaks olema tagada üleminek jätkusuutmatult jätkusuutlikule majandustegevusele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et avaliku ja erasektori rahanduses peaks arvestama taksonoomiamäärusega ja põhimõtet mitte tekitada olulist kahju, et tagada, et ELi poliitika ja rahastamise, sealhulgas ELi eelarve, Euroopa Liidu taasterahastu, Euroopa poolaasta ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) raames rahastatavad programmid ei aita kaasa projektidele ja tegevustele, mis kahjustavad oluliselt sotsiaalseid või keskkonnaalaseid eesmärke, ega kahjusta majanduslikku konkurentsivõimet ega põhjusta töökohtade kaotust; rõhutab, et riigieelarved ja riigipangad üksi ei suuda investeeringute puudujääki korvata; meenutab, et 10 suuremat Euroopa panka investeerivad endiselt igal aastal rohkem kui 100 miljardit eurot fossiilkütustesse; tuletab meelde, et taksonoomiamääruse kohaselt peab komisjon 2020. aasta lõpuks vastu võtma delegeeritud õigusakti, mis sisaldab tehnilisi sõelumiskriteeriume sellise tegevuse väljaselgitamiseks, mis aitab oluliselt kaasa kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles tagama, et uues mitmeaastases finantsraamistikus ei toetataks tegevust ega investeeritaks tegevusse, mille tulemuseks oleks liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkidele kahjulike varade kinnistamine, võttes arvesse varade eluiga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles hindama võimalusi laiendada ELi taksonoomia kasutamist kliima- ja keskkonnakulutuste jälgimiseks kõigis ELi avaliku sektori rahastamisvahendites, sealhulgas uus mitmeaastane finantsraamistik, InvestEU, taasterahastu NextGenerationEU, maksevõime toetamise rahastamisvahend, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) fondid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab mitte olulise kahju tekitamise põhimõtte rakendamist asjakohastes ELi rahastamismäärustes, näiteks kliima-, keskkonna- ja sotsiaalse kestlikkuse kontrolli kaudu; tuletab meelde, et rangeid investeerimisreegleid ei tohiks kehtestada ilma kohalike ja piirkondlike omvalitsuste, tööstuste ja VKEdega eelnevalt konsulteerimata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles hindama ja tuvastama tegevust, mis oluliselt kahjustab keskkonnasäästlikkust, kooskõlas määruse (EL) 2020/852 artikli 26 lõike 2 punktiga a ning vastavalt Euroopa Keskpanga ning keskpankade ja reguleerivate asutuste finantssüsteemi keskkonnasäästlikumaks muutmise võrgustiku (NFGS) soovitusele |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et realistlikult ja järkjärgult lõpetataks avaliku ja erasektori investeeringud reostavasse ja kahjulikku majandustegevusse, mille jaoks on olemas majanduslikult otstarbekad alternatiivid, austades samas täielikult liikmesriikide õigust valida oma energiaallikad, eesmärgiga rakendada taastuvenergia süsteemi ja energiavõrku, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppega; rõhutab nende alternatiivide leidmise kiireloomulisust läbi tohutute investeeringute tehnoloogilisse innovatsiooni ja energiatõhususse; nõuab kindlalt, et kestliku Euroopa investeerimiskavast rahastatud tegevus ei tohiks kaasa aidata sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemisele ning ida-lääne majandusliku ja sotsiaalse lõhe süvenemisele ELis; tuletab sellega seoses meelde, et aastatel 2014–2016 kulutasid 11 riiki ja Euroopa Liit fossiilkütuste subsideerimiseks 112 miljardit eurot aastas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama strateegiaid kõigi keskkonnale kahjulike toetuste järk-järguliseks lõpetamiseks, et parandada ELi järjepidevust ja usaldusväärsust bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike ökosüsteemide säilitamisel ning edendada üleminekut puhta energia süsteemidele ning kliimaneutraalsele ringmajandusele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et üleminek kliimaneutraalsusele peaks säilitama ELi ettevõtetele võrdsed võimalused ja nende konkurentsivõime, eriti kolmandate riikide ebaausa konkurentsi korral; usub, et eesmärkide saavutamiseks peaks kestliku Euroopa investeerimiskava aitama kaasa ka Euroopa säästvale tootmisele ja vähendama kaubanduspoliitika kaudu ülemaailmseid heitkoguseid; nõuab tungivalt, et kaubanduslepingud ei tagaks investorite kaitset keskkonna-, sotsiaal- või tervishoiustandardite arvelt; rõhutab, kui tähtis on lisada ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kaubanduslepingutesse jõustatavad kliima- ja muud keskkonnastandardid, muuhulgas selleks, et tagada Euroopa ettevõtetele võrdsed võimalused; nõuab, et piiriüleste projektide läbiviimisel, mis aitavad kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, tagataks kolmandate riikide osalemiskõlblikkus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et sellised programmid nagu „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpus, mis on ELi peamised haridus-, vabatahtliku tegevuse ja kultuuriprogrammid, on oluline vahend üleilmsel kliimamuutustele reageerimisel ja neil on keskne roll keskkonnasäästlikule majandusele üleminekuks vajalike oskuste edendamisel, keskkonna- ja kliimamuutuste alase teadlikkuse suurendamisel, eelkõige noorte hulgas, kes osalevad keskkonnakaitselises vabatahtlikus tegevuses, ning keskkonnaprobleemide lahendamiseks sobivate loovate, kaasavate ja kättesaadavate lahenduste väljatöötamisel; rõhutab, et need programmid annavad panuse ELi kestliku arengu eesmärkide saavutamisse; rõhutab sellega seoses programmist „Erasmus+“ toetatavate põllumajanduslike praktikakohtade tähtsust; |
| --- | --- |

22.

ELi eelarve: rahaliste vahendite suunamine, kasutuselevõtmine ja hoogustamine

| 23. | rõhutab ELi eelarve keskset rolli kestliku Euroopa investeerimiskava elluviimisel; kordab oma pikaaegset seisukohta, et uued algatused peaksid alati läbima kestlikkushindamise ja -kontrolli, neid tuleks rahastada täiendavatest assigneeringutest ja need ei tohiks negatiivselt mõjutada teisi poliitikavaldkondi; rõhutab ELi pikaajaliste poliitikavaldkondade, näiteks ühtekuuluvuse või põllumajanduse tähtsust koos muude oluliste poliitikavaldkondadega, nagu teadusuuringud, innovatsioon või kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles oma poliitilisi kohustusi täitma ning andma liidule tulevikule orienteeritud mitmeaastase finantsraamistiku, mis vastab kodanike ootustele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab kestlike erasektori investeeringute tähtsust ja nende rolli kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärkide saavutamisel ning usub, et erasektori rahastamist tuleb hõlbustada; rõhutab lisaks, et tehnilist tuge tuleks suurendada kohalike ja riiklike inkubaatorite ning projektide kasvulavade kaudu, mis ühendavad rahastajaid ja projekti elluviijaid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Ülemkogu võttis vastu Euroopa Liidu taasterahastu erakorralise vahendina investeeringute ja reformide toetamiseks; taunib siiski ettepanekut vähendada märkimisväärselt mitme ELi programmi täiendavat rahastamist ja tühistada see teiste programmide jaoks täielikult; on veendunud, et kavandatud kärped programmidele, mis toetavad suure CO2-heitega piirkondade üleminekut, on vastuolus ELi rohelise kokkuleppe tegevuskavaga ja mõjutavad lõppkokkuvõttes ka kestliku Euroopa investeerimiskava rahastamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab asjaolu, et Pariisi lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks peaks ELi panus kliimaeesmärkidesse toetuma kliima ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste ambitsioonikale osale ELi eelarvest; soovib seetõttu saavutada võimalikult kiiresti õiguslikult siduva eesmärgi kulutada 30 % kliimaküsimuste peavoolustamiseks ja 10 % bioloogilisele mitmekesisusele; rõhutab, et kliimavaldkonna kulutuste eesmärk peaks kohalduma mitmeaastasele finantsraamistikule terviklikult; rõhutab, et kliimavaldkonnale eelarvetest 37 % eraldamine peaks kehtima ka Euroopa Liidu taasterahastust tehtavatele kulutustele; nõuab tungivalt, et komisjon looks ELi eelarves kliimaga seotud kulutuste olulise ja läbipaistva jälgimis- ja seireraamistiku; rõhutab uute omavahendite olulist rolli, võimaldamaks tulevikus kliimaküsimuste rahastamise kõrgemat taset ELi eelarves; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tervitab ettepanekut täiendada õiglase ülemineku fondi (JTF) täiendavate vahenditega Euroopa Liidu taasterahastust, kuid kahetseb nõukogu ettepanekut nende täiendavate vahendite vähendamiseks ja rõhutab, et vaja on lisatoetust, et tagada piisav abi töötajatele, keda üleminek otseselt või kaudselt mõjutab; kordab, et õiglase ülemineku fondi ressursid võivad täiendada ühtekuuluvuspoliitika raames saadaolevaid ressursse, ja juhib tähelepanu asjaolule, et uus ettepanek ei tohiks kahjustada ühtekuuluvuspoliitikat kohustuslike ülekannete kaudu liikmesriikide riiklikest assigneeringutest ega tohiks põhjustada konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on veendunud, et õiglase ülemineku põhimõtet tuleks peavoolustada kogu rohelise kokkuleppe raames ja et õiglase ülemineku fond peaks keskenduma eelkõige fossiilkütustest kõige enam sõltuvatele piirkondadele; rõhutab, et vahendeid saavad projektid peavad olema keskkonnasäästlikult, sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlikud ning pikas perspektiivis elujõulised; nõuab seetõttu ELi tervikliku strateegia väljatöötamist nende piirkondade arendamiseks ja moderniseerimiseks, mis saavad õiglase ülemineku fondist kasu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et õiglase ülemineku kavade koostamine peaks hõlmama kõiki asjaomaseid sidusrühmi; on veendunud, et kliimaneutraalsusele üleminekul tuleks õiglase ülemineku kavades arvesse võtta liikmesriikide ja piirkondade erinevaid lähtepunkte; märgib, et rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema selgemad; usub, et õiglase ülemineku fondist rahastatavaid programme tuleks hinnata ka kliima jälgimise, looduskapitali arvestuse ja olelusringi metoodika abil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt õiglase ülemineku mehhanismi kahe täiendava samba üle, eriti programmi „InvestEU“ alla kuuluv spetsiaalne vahend ja avaliku sektori laenurahastu, mis koos õiglase ülemineku fondiga loovad uusi majandusvõimalusi ning aitavad leevendada kliimaneutraalsusele ülemineku ja ringmajanduse rakendamise sotsiaal-majanduslikke mõjusid ELi kõige haavatavamates ja CO2-mahukamates piirkondades ja linnades, ning aitavad lahendada energia taskukohasuse probleeme, millega kodanikud üleminekuprotsessi käigus silmitsi seisavad; on seisukohal, et nende sammaste edukuse aluseks on tagada piisav tehniline abi liikmesriikidele, piirkondadele ja linnadele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et sotsiaalselt õiglane üleminek ei ole võimalik ilma suurlinnapiirkondade tohutu panuseta; on seetõttu seisukohal, et õiglase ülemineku mehhanismi teise ja kolmanda samba ressursid peaksid olema linnadele hõlpsasti kättesaadavad, et töötada välja ulatuslik finantsmehhanism linnatasandi kliima- ja sotsiaalsete jõupingutuste toetamiseks; juhib tähelepanu sellele, et see võib hõlmata otseselt kättesaadavaid vahendeid muu hulgas eluasemepoliitika, hoonete renoveerimise, moderniseerimise ja soojustamise programmide, ühistranspordiprojektide, linnade rohelise infrastruktuuri parandamise, ringmajanduse instrumentide kasutuselevõtmise või säästva veemajanduse projektide jaoks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt programmi „InvestEU“ rolli üle kestliku Euroopa investeerimiskava elluviimisel ja toimimisel ning on seisukohal, et see peaks olema liidu majanduse rohelise, õiglase ja vastupanuvõimelise taastamise keskmes; taunib asjaolu, et programmi „InvestEU“ kavandatavat rahastamist nii mitmeaastase finantsraamistiku kui ka Euroopa Liidu taasterahastu kaudu vähendati komisjoni viimase ettepanekuga võrreldes märkimisväärselt; tunneb heameelt ettepaneku üle luua programmi „InvestEU“ raames strateegiliste investeeringute rahastamisvahend, eriti viienda valdkonna lisamise üle, et edendada kestlikke investeeringuid võtmetähtsusega tehnoloogiatesse ja väärtusahelatesse; rõhutab, et programmi „InvestEU“ raames rahastatavad projektid peaksid olema kooskõlas liidu 2030. aasta kliima- ja keskkonnakohustustega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab asjaolu, et komisjoni muudetud ettepanek integreerib juba 2019. aasta mais Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud esialgse kokkuleppe programmi „InvestEU“ kohta; tuletab meelde, et lisaks EIP Grupi privilegeeritud positsioonile näeb see leping ette olulise rolli ka teistele rakenduspartneritele, näiteks riiklikele tugipankadele või teistele rahvusvahelistele finantseerimisasutustele; tuletab lisaks meelde, et programm „InvestEU“ on nõudlusest lähtuv vahend ja seetõttu tuleks vältida liigset valdkondlikku või geograafilist kontsentratsiooni; rõhutab, et on vaja tagada piisav kohapealne tehniline abi, et projekte saaks rahastada seal, kus neid kõige rohkem vajatakse, ja viisil, mis tagab tõelise täiendavuse; rõhutab sellega seoses Euroopa investeerimisnõustamise keskuse olulist panust, mille jaoks tuleb tagada piisav rahaline eraldis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kinnitab veel kord ELi kui kliimamuutustevastase võitluse eestvedaja vastutust julgustada teisi rahvusvahelisi partnereid sarnast lähenemist rakendama; on veendunud, et ELi eelarvest kolmandatele riikidele eraldatavaid ressursse ei tohiks kulutada viisil, mis on vastuolus rohelise kokkuleppe eesmärkidega, ning nendega peaks püüdma hõlbustada rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamist, võttes arvesse riikide arengutaseme erinevusi ja nende erinevaid investeerimisvajadusi; on seisukohal, et pandeemia on näidanud, et keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine väljaspool liitu on lahutamatult seotud tervishoiuga liidus ja et selline tegevus on pandeemia mõjudega võrreldes kulutõhus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et innovatsioonifond ja moderniseerimisfond peaksid andma säästvasse üleminekusse 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks märkimisväärse panuse, ning väljendab eelkõige heameelt asjaolu üle, et moderniseerimisfond on loodud toetama investeeringuid energiatõhususe parandamiseks kümnes väiksema sissetulekuga liikmesriigis ja on seetõttu oluline vahend õiglase ülemineku tagamiseks; rõhutab siiski vajadust fondi tugevama kontrolli järele, kuna investeeringud tegevustesse, mis kahjustavad oluliselt sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke, ei peaks olema moderniseerimisfondi raames abikõlblikud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab vajalikuks vältida igasugust kattumist seotud tegevustega, mida rahastatakse liidu eelarvest, ning on veendunud, et nende fondide eksisteerimine väljaspool liidu eelarvet võib kahjustada eelarve järelevalvet; nõuab tungivalt, et komisjon teavitaks eelarvepädevaid institutsioone fondide rakendamisest nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata üle nii moderniseerimisfond kui ka innovatsioonifond heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) läbivaatamise raames; kordab oma pikaajalist nõuet klassifitseerida oluline osa HKSi tuludest omavahenditeks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja ühise kalanduspoliitika tähtsat rolli kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärkide saavutamisel; märgib, et ELi põllumajandus- ja kalandussektori teel loodusvarade kestlikuma majandamise ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise suunas peaks ÜPP säilitama oma eesmärgid: toetada kvaliteetset toiduvarustust, tagada eurooplastele toiduainetega seotud sõltumatus, aidata kaasa põllumajandustootjate ja kalurite stabiilsele ja vastuvõetavale sissetulekule ning panustada maapiirkondade säästvasse arengusse; rõhutab vajadust tagada, et ühine põllumajanduspoliitika aitab kaasa ELi kliima- ja kestlikkuseesmärkide saavutamisele, nagu rõhutatakse Euroopa Kontrollikoja 7. novembri 2018. aasta aruandes; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on hõlbustada juurdepääsu avaliku ja erasektori rahalistele vahenditele, et toetada suuremaid keskkonnasäästlikke investeeringuid, arengut, digiteerimisvahendite kättesaadavust, ajakohastamist ja innovatsiooni, mis võimaldavad põllumajandussektoril, kalandussektoril ja maapiirkondadel vastata rohelise kokkuleppe eesmärkide ja ambitsioonide teostamisega seotud väljakutsetele ja võimalustele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika kui peamine ELi investeerimispoliitika mängib kliimaneutraalsusele ülemineku toetamisel otsustavat rolli; juhib tähelepanu asjaolule, et pärast COVID-19 pandeemiat on ühtekuuluvuspoliitika üks majanduse kestliku taastamise otsustavaid vahendeid ja peaks säilitama oma pikaajalise rolli sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalne ühtekuuluvuse edendamisel, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes; nõuab ühtekuuluvuspoliitika tugevdamist, et täita selle põhieesmärke ja aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe õnnestumisele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toetab komisjoni avalduses toodud uuenduslikku lähenemisviisi, mille kohaselt aitab ELi eelarve kaasa kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele ka tulude poole kaudu; tuletab meelde parlamendi seisukohta uute omavahendite kasutuselevõtmise toetuseks, mis võivad luua lisaväärtust ja oluliselt Euroopa rohelist kokkulepet toetada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kinnitab oma varasemat seisukohta võimalike uute omavahendite kohta, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku vaheraportis, mis peaksid vastama ELi olulistele eesmärkidele, sealhulgas kliimamuutuste vastasele võitlusele ja keskkonnakaitsele; palub seetõttu võtta ilma kodanikele lisakoormust põhjustamata kasutusele uued omavahendid, mis võiksid näiteks hõlmata ressursse, mille kohta esitas komisjon 2018. aastal arvnäitajad, mille aluseks on






  i) | heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumistulud, mis võiksid anda aastas 3–10 miljardit eurot tulu, |
| --- | --- | --- |

42.

i)

heitkogustega kauplemise süsteemi enampakkumistulud, mis võiksid anda aastas 3–10 miljardit eurot tulu,

| ii) | ringlusse võtmata plastpakendijäätmete osamaks, mis võiks anda aastas 3–10 miljardit eurot tulu, |
| --- | --- |

ii)

ringlusse võtmata plastpakendijäätmete osamaks, mis võiks anda aastas 3–10 miljardit eurot tulu,

| iii) | tulevane piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, mis võiks anda aastas 5–14 miljardit eurot tulu, |
| --- | --- |

iii)

tulevane piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, mis võiks anda aastas 5–14 miljardit eurot tulu,

| iv) | äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, mis võiks anda aastas rohkem kui 12 miljardit eurot tulu, |
| --- | --- |

iv)

äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas, mis võiks anda aastas rohkem kui 12 miljardit eurot tulu,

| v) | suurte digiettevõtete maks, mis võiks anda aastas 750 miljonit kuni 1,3 miljardit eurot tulu, ja |
| --- | --- |

v)

suurte digiettevõtete maks, mis võiks anda aastas 750 miljonit kuni 1,3 miljardit eurot tulu, ja

| vi) | finantstehingute maks, mis võiks komisjoni esialgse 2012. aasta ettepaneku kohaselt ning Brexitit ja majanduskasvu arvesse võttes anda aastas maksu kohaldamisalast sõltuvalt kuni 57 miljardit eurot tulu; |
| --- | --- |

vi)

finantstehingute maks, mis võiks komisjoni esialgse 2012. aasta ettepaneku kohaselt ning Brexitit ja majanduskasvu arvesse võttes anda aastas maksu kohaldamisalast sõltuvalt kuni 57 miljardit eurot tulu;

kordab sellega seoses oma üleskutset kõigile liikmesriikidele ühineda finantstehingute maksu tõhustatud koostöö raamistikuga; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti üksikasjad oma 27. mai 2020. aasta majanduse taastamise kava käsitlevas teatises esitatud omavahendite kohta, sealhulgas suurte ettevõtete tegevusel põhineva maksu ja heitkogustega kauplemise süsteemi võimaliku merendus- ja lennundussektoritele laiendamise kohta;

| 43. | nõuab kindlalt, et uute omavahendite kogum tuleks ELi eelarvesse lisada alates 2021. aastast ning ühtlasi tuleks kehtestada õiguslikult siduv ajakava uute omavahendite kavandamiseks ja kasutusele võtmiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse ajal; nõuab, et uutest omavahenditest saadav tulu oleks piisav, et katta vähemalt Euroopa Liidu taasterahastust tulenevad tagasimaksekohustused; loodab, et kõik seda taset ületavad tulud laekuksid ELi eelarvesse, et katta muu hulgas rohelise kokkuleppe rahastamispuudujääki, mõjutamata universaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab asjaolu, et mõlemat tüüpi tulud, nii keskkonnaalased kui ka mittespetsiifiliselt keskkonnaalased, on usaldusväärse tõeliste uute omavahendite kogumi loomiseks hädavajalikud, kuna keskkonnatuludest saadav tulu võib aja jooksul proportsionaalselt väheneda, kui EL liigub kliimaneutraalsuse saavutamise poole; |
| --- | --- |

44.

Finantseerimisasutused – rohelise kokkuleppe rakendamise võimaldamine

| 45. | kiidab heaks EIP otsuse vaadata läbi oma energialaenupoliitika ja kliimastrateegia ning alates 2025. aastast suunata 50 % oma tegevustest kliimameetmetele ja keskkonnasäästlikkusele, et täita Pariisi kokkuleppest tulenevad ELi kohustused; kutsub EIPd üles vaatama läbi oma transpordisektori laenupoliitika ning pühenduma kestlikule üleminekule kliimaneutraalsusele ja ringmajandusele, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide erinevat energiaallikate jaotust ja pöörates erilist tähelepanu sektoritele ja piirkondadele, mida üleminek kõige rohkem mõjutab; nõuab eelkõige uute poliitikameetmete rakendamist CO2-mahukates tööstussektorites, kus EIP tegutseb, et toetada nende sektorite üleminekut eesmärgiga viia kõik uued sektorilaenud vastavusse eesmärgiga saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt aastaks 2050; kiidab EIP pühendumust lõpetada aastaks 2021 fossiilkütuste energiaprojektide rahastamine; nõuab kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks kontrollitavate üleminekukavade vastuvõtmist ja avaldamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et EIP reageerimine COVID-19 pandeemiale peaks olema kooskõlas kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärkidega; märgib siiski, et mitte kõikide rahastatavate projektidega ei ole võimalik aidata kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele, ja nõuab kindlalt, et see ei tohiks takistada nende rahastamist; on siiski arvamusel, et EIP portfell peab olema kooskõlas ELi kestlikkuseesmärkide ja põhimõttega mitte tekitada olulist kahju; kutsub EIPd üles koostama konkreetse tegevuskava 50 % granuleeritud eesmärgi saavutamiseks aastaks 2025 ja avalikustama igal aastal oma varade osa, millega rahastatakse tegevusi, mis on ELi taksonoomia kohaselt keskkonnasäästlikud; tuletab meelde, et panga reageering COVID-19 pandeemiale peaks looma 240 miljardi euro väärtuses investeeringuid ja et see tehti võimalikuks mõne nädala jooksul; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et selleks, et EIP-l oleks rohelise kokkuleppe rahastamisel edukas roll, on alt ülespoole ja kaasav lähenemisviis ülioluline ning et EIP peaks edendama avaliku ja erasektori vahelisi spetsiifilisi dialooge ning paremini kooskõlastama oma tegevust mitmesuguste sidusrühmadega, näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, ning kodanikuühiskonna esindajatega; rõhutab lisaks EIP sõltumatust, märkides samas investeeringute demokraatliku kontrolli tagamise tähtsust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et EIP on maailma suurim roheliste võlakirjade emitent, kes on 11 aasta jooksul kogunud rohkem kui 23 miljardit eurot; märgib, et peamine väljakutse on olnud ühiste standardite kehtestamine, et vältida rohepesu; tunneb heameelt EIP uute kestlikkusteadlikkuse võlakirjade üle, mille emiteerimine käivitati 2018. aastal ja mille eesmärk on toetada ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud investeeringuid; rõhutab, kui oluline on kehtestada nende uute võlakirjade jaoks ühised standardid, et tagada projektide läbipaistvus, tõendatavus ja mõõdetavus; kutsub EIPd üles seda tegevust jätkama ning laiendama roheliste võlakirjade ja kestlikkusteadlikkuse võlakirjade emiteerimist, mis võib hõlbustada kestliku Euroopa investeerimiskava rakendamist ning aidata arendada sotsiaalsete ja keskkonnasäästlike võlakirjade turgu, tuginedes ELi kestliku rahanduse tegevuskava ja ELi taksonoomia raames tehtavale tööle; |
| --- | --- |

48.

| 49. | julgustab EIPd panema aktiivselt õlga alla õiglast üleminekut toetavatele projektidele, nagu teadusuuringud, innovatsioon ja digiüleminek, VKEde juurdepääs rahastamisele ning sotsiaalsed investeeringud ja oskused; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et EIP president Werner Hoyer on rõhutanud vajadust suurendada EIP omavahendeid, et võimaldada sellel jätkata kestlikule majandusele üleminekut toetavate ambitsioonikate projektidega tegelemist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnistab riiklike tugipankade ning rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, sealhulgas Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Maailmapanga olulist rolli kestlike projektide rahastamisel, aidates seeläbi kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et arvestades riiklike tugipankade kogemusi ja võimalusi riiklikul ja piirkondlikul tasandil, võivad need olla olulised riiklike vahendite mõju maksimeerimisel, sealhulgas programmi „InvestEU“ raames sõlmitud partnerluste kaudu, aidates seeläbi saavutada liidu kliimaeesmärke; rõhutab asjaolu, et VKEde rahastamine on kestliku Euroopa investeerimiskava edukaks rakendamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab ka asjaolu, et riiklikud tugipangad on selles valdkonnas omandatud kogemuste tõttu hästi kursis suhteliselt väikeste projektide kavandamise, haldamise ja rahastamisega; tunneb seetõttu heameelt nende kui asutuste, mis sobivad kõige paremini Euroopa tasandi investeeringute suunamiseks reaalmajandusse ja kohalikku tasandisse, osalemise üle kestliku Euroopa investeerimiskava eri aspektides; rõhutab projektiarendajatele ja innovatsioonile kohaliku tehnilise toe tagamise tähtsust ning rõhutab projektide kasvulavade rolli projektide rahastamiskõlblikeks muutumise abistamisel; nõuab riigiabireforme, mis võimaldaksid riiklikel tugipankadel pakkuda kestlikkuse edendamiseks sooduslaene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et avaliku ja erasektori investeeringud võivad aidata tugevdada kestlikku taastumist ja vastupanuvõimet, kui rahalised vahendid suunatakse keskkonnahoidlikesse investeeringutesse, nagu elektrivõrkudesse, supervõrkudesse ja arukatesse võrkudesse, raudteevõrgustikesse, energiatõhususse ja ringmajanduse projektidesse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et keskkonna- ja kliimakatastroofid kujutavad endast üha suuremaid finantsstabiilsuse riske ning seetõttu tuleks neid pikaajalisi riske võtta rohkem arvesse usaldatavusnõuete kohase reguleerimise ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve hindamistes; on seisukohal, et kliimamuutustevastast võitlust ja kestlikkuse edendamist tuleks EKP poliitikas rohkem arvesse võtta, austades täielikult panga volitusi ja sõltumatust ning ohustamata selle rolli finants- ja rahandusstabiilsuse järelevalvajana; tuletab meelde EKP presidendi avaldust, et EKP toetab taksonoomia arendamist, et hõlbustada keskkonnakaalutluste lisamist keskpanga portfellidesse; võtab teadmiseks ambitsioonid, mis ilmnesid hiljutises eurosüsteemi vastuses, mis anti komisjoni uuendatud kestliku rahanduse strateegia avalikele konsultatsioonidele ja muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamisele ning milles märgiti, et turujõud võivad olla ja peaksid olema põhitegurid rahavoogude kestlikku majandustegevusse ümbersuunamises; tunneb heameelt EKP ning keskpankade ja reguleerivate asutuste finantssüsteemi keskkonnasäästlikumaks muutmise võrgustiku (NGFS) üleskutsete üle, et finantsvaldkonda reguleerivad asutused hindaksid paremini kestlikkusega seotud finantsriske; |
| --- | --- |

54.

| 55. | julgustab EKPd oma rahapoliitika strateegiaga edasi liikuma, austades täielikult Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud EKP hinnastabiilsust käsitlevat mandaati; märgib, et EKP hindab rahapoliitika strateegia läbivaatamise raames kooskõlas Pariisi kokkuleppega, kas ja kuidas saab ta oma volituste piires tegutsedes arvestada kestlikkuse kaalutlustega, eelkõige keskkonnasäästlikkusega seotud riskidega, oma tagatisraamistikus ja iga-aastase stressitestimise raames, hoides samal ajal rahapoliitika ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve rollid lahus; julgustab lisaks EKPd avalikustama, kuivõrd on rahapoliitika viidud vastavusse Pariisi kokkuleppega, ning koostama samal ajal ka tulevase vastavusse viimise tegevuskava, kasutades selleks asjakohaselt ELi taksonoomiat; kutsub EKPd üles otsima edasisi võimalusi EIP toetamiseks, et suurendada EIP rahastamisvõimet turumoonutusi tekitamata; |
| --- | --- |

55.

| 56. | soovitab EKP-l hinnata EIP kliimakohustuste valguses oma CO2-mahukate võlakirjade portfelli tasakaalustamist ettevõtlussektori varaostukava kontekstis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub Euroopa järelevalveasutusi (ESAd) koos riiklike pädevate asutustega üles töötama välja nende järelevalve all olevate finantseerimisasutuste iga-aastased kliimastressitestid, nagu arutatakse praegu eelkõige finantssüsteemi keskkonnasäästlikumaks muutmise võrgustikus, et tuvastada kliimaga seotud finantsriskid asjaomaste ELi finantseerimisasutuste portfellides ja nende riskide ulatus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on veendunud, et ühistransport on säästva linnalise liikumiskeskkonna saavutamisel kesksel kohal; rõhutab, et on vaja suurendada toetust ühistranspordivõrkudele ja ühissõidukitele nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil, sest see on tõhus vahend üleminekuks vähese heitega liikuvusele, ning edendada samal ajal üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele, eelkõige suurlinnade keskustes, ja ühendatust maapiirkondades, et suurendada territoriaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et linnatranspordi rahastamise tugevam seostamine säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadega on oluline, et edendada linnalise liikumiskeskkonna ümberkujundamist; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et töötada välja säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad ja poliitika, sealhulgas toetada tõhusaid ühistranspordisüsteeme ja aktiivse liikuvuse lahendusi, nagu jalgsi käimine ja jalgrattasõit, ning edendada eri transpordiliikide juurdepääsetavust ja mitmeliigilisust; |
| --- | --- |

58.

Erainvesteeringute kaasamine majanduse kestlikuks taastamiseks

| 59. | toetab kestliku rahanduse uuendatud strateegiat; rõhutab, et vaja on arenevat ELi ökomärgist finantstoodetele, ELi roheliste võlakirjade standardit ning kestlikkust puudutavaid usaldusväärsemaid, võrreldavamaid ja kättesaadavamaid andmeid, mis on saadud kestlikkuse näitajate ühtlustamise kaudu; tuletab meelde rohelise rahanduse märkimisväärset tähtsust ELi ja euro rahvusvahelisele rollile järgmisel kümnendil; rõhutab niisuguste lihtsustatud aruandlusstandardite tähtsust VKEde jaoks, mis võimaldavad neil täielikult kapitaliturgudel osaleda; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab kindlalt, et usaldusväärsemad, võrreldavamad ja kättesaadavamad andmed on hädavajalikud, et ELi kestlik rahandussüsteem praktikas toimiks; väljendab heameelt kapitaliturgude liidu kõrgetasemelisel foorumil väljendatud mõtte üle seada sisse Euroopa ühtne juurdepääsupunkt, et koondada olemasolevate riiklike ja ELi registrite ning äriühingute andmebaaside ühendamise kaudu teave ELi äriühingute kohta, mis aitaks äriühingutel investoreid kaasata, eelkõige väiksemates liikmesriikides; rõhutab, et äriühingutel peaks olema võimalik kontrollida oma andmete kättesaadavust Euroopa ühtses juurdepääsupunktis; kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku Euroopa ühtse juurdepääsupunkti kohta finants- ja mittefinantsteabe saamiseks börsil noteeritud ja noteerimata ELi äriühingute kohta, järgides vajaduse korral ka proportsionaalsuse põhimõtet; palub komisjonil ühtlustada muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi kohased läbipaistvusnõuded ning viia need kooskõlla taksonoomiamääruse ja kestlikku rahandusega seotud avalikustamist käsitleva määruse kohaste läbipaistvusnõuetega; nõuab, et andmete kogumisel ja avaldamisel kasutataks läbipaistvaid metoodikaid; kutsub komisjoni üles looma kestliku Euroopa investeerimiskava rakendamisega seotud andmete jälgimise ja aruandluse tõhusa süsteemi ning tegema selle avalikkusele kättesaadavaks, et tagada ELi roheülemineku kulude täielik läbipaistvus; on seisukohal, et oluline osa Euroopa Liidu taasterahastu raames emiteeritavatest ELi võlakirjadest emiteeritakse ELi roheliste võlakirjade standardi alusel, nagu komisjon soovitas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tunnustab 2018. aasta kestliku rahanduse tegevuskavas sisalduvate algatuste põhjal tehtud edusamme; nõuab taksonoomiamääruses sätestatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, võttes arvesse erinevaid kestlikkuse kriteeriume ja näitajaid; nõuab konkreetselt põhimõtte mitte tekitada olulist kahju kiiret rakendamist, nagu on ette nähtud kestliku rahandusega seotud avalikustamist käsitlevas määruses ja taksonoomiamääruses; rõhutab kõigi finantstoodete ja -üksuste ambitsioonikate avalikustamisnõuete tähtsust; |
| --- | --- |

61.

| 62. | on seisukohal, et tulevane uuendatud ELi kestliku rahanduse strateegia on hea võimalus kiirendada üleminekut kestlikumatele jaeinvesteeringutele; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta, mis on vajalikud kestlike jaeinvesteeringute stimuleerimiseks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | võtab teadmiseks taksonoomiamääruse artikli 26 lõike 2, mis kohustab komisjoni avaldama 31. detsembriks 2021 aruande, milles kirjeldatakse sätteid, mida oleks vaja määruse reguleerimisala laiendamiseks keskkonnasäästlikust majandustegevusest kaugemale, sealhulgas muudele kestlikkuse eesmärkidele, näiteks sotsiaalsetele eesmärkidele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toetab kestliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma üleskutset uutele meetmetele pikaajalise perspektiivi edendamiseks, mis toob kasu inimestele ja kogu planeedile; kutsub komisjoni üles analüüsima ja tegema ettepanekuid, kuidas saaks pikaajalist perspektiivi paremini äriühingute üldjuhtimise režiimi ja eeskirjadesse lisada; väljendab heameelt äriühingu kestliku üldjuhtimise algatuse ettevalmistamise üle; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles kaaluma muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi läbivaatamist, mis võiks hõlmata äriühingute tegevuse mõju keskkonna, sotsiaalse ja valitsemistavade jätkusuutlikkusele avaldamist; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab kindlalt, et rohelise kokkuleppe jaoks rahaliste vahendite kasutamisel peaksid avaliku ja erasektori investeeringud võimaluse korral üksteist täiendama; rõhutab, et erasektori investeeringuid ei tohiks välja tõrjuda, et kestliku Euroopa investeerimiskava rahastamine oleks maksimaalne; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab meelde, et jätkusuutmatusse majandustegevusse investeerimine ja laenamine võib põhjustada varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja pöördumatuid investeeringuid, millel on seotuse efekt; juhib tähelepanu sellele, et see risk tuleb piisavalt integreerida krediidireitingutesse ja usaldatavusnõuete raamistikesse, sealhulgas Baseli raamistikku; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima võimalusi kestlikkusega seotud riskide kaasamise ning pikaajaliste investeeringute ja laenude usaldatavusnõuete täitmise parandamiseks, sealhulgas ELi panganduseeskirjades, mis täiendavalt edendab finantssüsteemi üldist stabiilsust, ja püüdma veelgi edendada krediidireitingute kestlikkustegurite usaldusväärsust, võrreldavust ja läbipaistvust; usub, et viimast võiks käsitleda reitinguagentuuride määruse, kapitalinõuete direktiivi ja solventsusraamistike eelseisvates läbivaatustes; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meenutab, et kestlike investeeringute riskiprofiil ei ole tingimata muud tüüpi investeeringute omast madalam; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on veendunud, et kestliku Euroopa investeerimiskava raames tuleks hõlbustada liidu VKEde juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastusele; rõhutab vajadust teha täiendavaid jõupingutusi VKEde teavitamiseks uutest rahastamisvõimalustest kestliku Euroopa investeerimiskava raames; |
| --- | --- |

69.

Avaliku sektori kestlike investeeringute edendamine kriisi ajal

| 70. | nõuab kestlikke investeeringuid võimaldava vahendi loomist, et saavutada Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud eesmärgid, kuid rõhutab, et mis rahastamismudelit ka ei valita, peab avaliku sektori investeeringute suurenemine toetama riigi rahanduse jätkusuutlikkust ELis; on seisukohal, et ELi majanduse juhtimisraamistiku võimalikul läbivaatamisel tuleks arvestada sõltumatu Euroopa Eelarvenõukogu soovitustega; ning see peaks ergutama liikmesriike viima oma majanduse ja avaliku sektori kulutused kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; toetab komisjoni lubadust uurida muid võimaldavaid raamistikke, näiteks roheliste võlakirjade standardeid, ja julgustab komisjoni kaardistama rohelise eelarve koostamise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab avaliku sektori transpordisektorile, eriti lennuettevõtjatele, turismisektorile ja autotööstusele antud toetuse kasutamist kestlikult ja tõhusalt; nõuab, et taksonoomiamääruses määratletud üleminekutegevused oleksid kestliku Euroopa investeerimiskava raames rahastamiskõlblikud, ning nõuab erilise tähelepanu pööramist mikroettevõtete ja VKEde juurdepääsule rahastamisele ning muudele toetustele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab kestlike riigihangete ja hankemenetluste peavoolustamist ning paremalt kooskõlastamist selles küsimuses Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kiidab heaks fakti, et taaste- ja vastupidavuskavad põhinevad ELi ühistel prioriteetidel; rõhutab sellega seoses Euroopa rohelist kokkulepet ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast, samuti digitaalarengu tegevuskava ning strateegilist eesmärki saavutada Euroopa sõltumatus strateegilistes sektorites koos kestliku tööstusliku baasiga; tuletab meelde keskkonnahoidliku taastumise investeeringute vajadust ja vajadust suurendada liikmesriikide lähenemist kestliku Euroopa investeerimiskava rakendamisel, mis võiks aidata kiirendada majanduse taastumist; nõuab prioriteetide lisamist sellistes valdkondades nagu tööhõive, oskused, haridus, digitaalne ettevõtlus, teadusuuringud ja innovatsioon ning tervishoid, aga ka ettevõtlus- ja mittetulundussektoriga, sealhulgas avaliku halduse ja finantssektoriga seotud valdkondades; kutsub komisjoni üles pakkuma riigiasutustele tehnilist abi üleminekukavade koostamisel, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist; kutsub komisjoni üles jälgima taaste- ja vastupidavuskavade rakendamist ning tagama, et tõsiste rikkumiste korral nõutaks väljamakstud eraldised tagasi; rõhutab, kui oluline on, et kavasid vastu võtvad liikmesriigid austaksid õigusriigi põhimõtet ja meie demokraatlikke väärtusi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtet „ära tee kahju“ tuleb kohaldada kõigi taastamiskavade suhtes; |
| --- | --- |

74.

| 75. | avaldab kahetsust Euroopa Ülemkogu otsuse üle eemaldada maksevõime toetamise rahastamisvahend Euroopa Liidu taasterahastu programmist; näeb seda olulise vahendina kõigile ühtsel turul võrdsete võimaluste tagamiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nõuab, et avaliku sektori toetust saavad äriühingud pühenduksid avalikule riikidepõhisele aruandlusele, austades samal ajal tundliku äriteabe kaitsmiseks ette nähtud ajutiste erandite võimalust; nõuab, et need ettevõtted tagaksid ka ausa konkurentsi, vähendaksid soolist palgalõhet, järgiksid mitterahalise aruandluse kohustusi, tagaksid töökohad, avalikustaksid kõik andmed saadud soodsa kohtlemise kohta ja hoiduksid rangelt kasutamast kõiki tulumaksu vältimise strateegiaid, mida võimaldavad maksualast koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides asuvad tütarettevõtted, kellel puudub sisuline majandustegevus; nõuab, et need ettevõtted panustaksid õiglaselt majanduse taastamisse, tasudes oma õiglase osa maksudest; nõuab sellega seoses uut sotsiaalset ettevõtluslepingut, mis ühtlustaks kasumieesmärgid kaalutlustega inimeste ja planeedi kohta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub komisjonil muuta riigiabi eeskirju, sealhulgas COVID-19 kriisile reageerimiseks kehtestatud ajutist raamistikku, kui see on vajalik, et saavutada üldsuse suuremat toetust Euroopa rohelisele kokkuleppele ja tagada, et riigiabi andmise tingimuseks on liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide täitmine; märgib, et riigiabi eeskirjade muutmine peaks igal juhul olema hoolikalt kavandatud, et vältida konkurentsimoonutusi siseturul ning tagada selle terviklikkus ja võrdsed tingimused mis tahes edasisel muutmisel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub komisjoni üles lisama liikmesriigi riigiabitaotluse heakskiitmisel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 108 oma otsusesse sätted, mille kohaselt suure CO2-heitega sektorite abisaajad peavad vastu võtma kliimaeesmärgid ja rohepöörde tegevuskavad ning tõendama, et nende ärimudel ja tegevus on kooskõlas määruse (EL) 2018/1999 teises peatükis sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kiidab heaks energia maksustamise direktiivi kavandatud läbivaatamise aastal 2021 ja kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikke ettepanekuid käibemaksumäärade kooskõlla viimiseks keskkonnakaalutlustega, ühekordselt kasutatava plasti maksu kehtestamiseks ja inflatsiooni tõttu mõju kaotanud asjakohaste miinimumaktsiiside tõstmiseks; püüab neid reforme siduda jõupingutustega säilitada Euroopa Liidu madalaima sissetulekuga inimeste ostujõud; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tuletab meelde rohelise üleminekuga seotud kasvavaid investeerimisvajadusi ning et äriühingute maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tõttu jääb riikide ja ELi eelarvetesse potentsiaalselt kaotatud ressursside näol laekumata 50–70 miljardit eurot kuni 160–190 miljardit eurot, mida saaks kasutada kestliku Euroopa investeerimiskava investeeringuteks; kutsub liikmesriike üles võtma kestliku ja õiglase ülemineku rahastamiseks kasutusele vajalikud vahendid, rakendades kõiki võimalikke OECD kaasavas raamistikus kokku lepitud meetmeid, sealhulgas selle teise samba meetmeid; nõuab tõhusamat võitlust maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu; nõuab kooskõlastamist ELi tasandil, et tuvastada, uurida ja vältida üksikisikute ja äriühingute agressiivseid maksuplaneerimise skeeme; nõuab sellega seoses ambitsioonikat strateegiat äriühingute maksustamise kohta 21. sajandil; kutsub nõukogu üles ajakohastama äriühingute maksustamise käitumisjuhendis kahjulike maksustamiskordade määratluse kriteeriume ja kordab oma 26. märtsi 2019. aasta seisukohta agressiivset maksuplaneerimist hõlbustavate liikmesriikide kohta; julgustab komisjoni kehtestama kriteeriumid liikmesriikide maksupraktika hindamiseks; tuletab komisjonile maksualaste toimikute kontekstis meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 116 ja julgustab komisjoni seda sätet kasutama, et vältida konkurentsimoonutusi ühtsel turul; |
| --- | --- |

80.

| 81. | soovib tagada, et kõik aitaksid võrdselt kaasa COVID-19-järgsele taastumisele ja üleminekule konkurentsivõimelisele ja kestlikule majandusele, võttes samas arvesse liikmesriikide erinevaid võimalusi; on seisukohal, et nagu rõhutas EKP president Christine Lagarde 7. juulil 2020, on COVID-19 pandeemia sageli kõige rohkem mõjutanud kõige haavatavamaid, samas kui varade hinnad on kogu kriisi ajal seni tõusnud; julgustab liikmesriike ja komisjoni otsima majanduse taastamise rahastamiseks uusi ressursse, mis seda arvesse võtaksid; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et rohelise kokkuleppe suurem rahastamine nõuab olulist eelarvedistsipliini ja -kontrolli, et vältida pettuseid ja vahendite ümbersuunamist; märgib, et Euroopa Pettustevastasel Ametil puudub suutlikkus iseseisvalt finantspettuseid ära hoida; kutsub seetõttu kõiki liikmesriike üles Euroopa Prokuratuuriga (EPPO) ühinema; |
| --- | --- |

82.

| 83. | usub, et selles raportis toodud ettepanekute kombineerimine võib anda vajalikud 660 miljardit eurot aastas kliima ja töökohtade nimel peetava võitluse võitmiseks; |
| --- | --- |

83.

o

o o

| 84. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0032.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0124.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0220.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0102.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(8)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 23.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0206.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/assessment_of_economic_and_investment_needs.pdf

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/36

---

P9_TA(2020)0307

COVID-19 meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2020. aasta resolutsioon COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja selle protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja selle protokolle,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa patsiendiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa patsiendiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO eriraportööride, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste ÜRO organite deklaratsioone COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku, ÜRO eriraportööride, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste ÜRO organite deklaratsioone COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu esindajate ja organite, eelkõige selle peasekretäri, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) presidendi ja raportööride, inimõiguste voliniku, kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ), piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee (CPT), Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi ning riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) deklaratsioone ja dokumente, mis käsitlevad COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu esindajate ja organite, eelkõige selle peasekretäri, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) presidendi ja raportööride, inimõiguste voliniku, kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ), piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee (CPT), Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi ning riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) deklaratsioone ja dokumente, mis käsitlevad COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. aprilli 2020. aasta suuniseid liikmesriikidele demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste järgimise kohta COVID-19 tervishoiukriisi ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 7. aprilli 2020. aasta suuniseid liikmesriikidele demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste järgimise kohta COVID-19 tervishoiukriisi ajal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni asjakohaseid dokumente, sealhulgas 16. aprillil 2020. aastal avaldatud Veneetsia komisjoni arvamusi ja aruandeid eriolukordade kohta (1), 26. mai 2020. aasta aruannet „Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine eriolukorra ajal – arutlused“ (2), Veneetsia komisjoni liikmesriikide eriolukordade vaatluskeskust (3), selle 2011. aasta aruannet õigusriigi kohta (4) ja 2016. aastal avaldatud õigusriigi toimimise kontrollnimekirja (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni asjakohaseid dokumente, sealhulgas 16. aprillil 2020. aastal avaldatud Veneetsia komisjoni arvamusi ja aruandeid eriolukordade kohta (1), 26. mai 2020. aasta aruannet „Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine eriolukorra ajal – arutlused“ (2), Veneetsia komisjoni liikmesriikide eriolukordade vaatluskeskust (3), selle 2011. aasta aruannet õigusriigi kohta (4) ja 2016. aastal avaldatud õigusriigi toimimise kontrollnimekirja (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 1. juuli 2020. aasta taotlust Veneetsia komisjonile pärast kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) ettepanekut ning sellele järgnenud 8. oktoobri 2020. aasta vahearuannet COVID-19 kriisi tõttu ELi liikmesriikides võetud meetmete ja nende mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 1. juuli 2020. aasta taotlust Veneetsia komisjonile pärast kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) ettepanekut ning sellele järgnenud 8. oktoobri 2020. aasta vahearuannet COVID-19 kriisi tõttu ELi liikmesriikides võetud meetmete ja nende mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2020. aasta resolutsioone COVID-19 pandeemiaga silmitsi seisvate demokraatiate kohta (7) ning COVID-19 pandeemia mõju kohta inimõigustele ja õigusriigile (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2020. aasta resolutsioone COVID-19 pandeemiaga silmitsi seisvate demokraatiate kohta (7) ning COVID-19 pandeemia mõju kohta inimõigustele ja õigusriigile (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 27. aprilli 2020. aasta arvamust 2020. aastaks määratud Poola Vabariigi presidendi valimiste korraldamise erireegleid käsitleva seaduseelnõu (Poola senati dokument nr 99) kohta ning OSCE meediavabaduse esindaja avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 27. aprilli 2020. aasta arvamust 2020. aastaks määratud Poola Vabariigi presidendi valimiste korraldamise erireegleid käsitleva seaduseelnõu (Poola senati dokument nr 99) kohta ning OSCE meediavabaduse esindaja avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja Rupert Colville’i 27. märtsi 2020. aasta avaldust Ungari kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja Rupert Colville’i 27. märtsi 2020. aasta avaldust Ungari kohta,

| — | võttes arvesse rassismi tänapäevaste vormide ja vähemuste küsimustega tegelevate ÜRO eriraportööride 13. mai 2020. aasta ühisavaldust Bulgaaria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi tänapäevaste vormide ja vähemuste küsimustega tegelevate ÜRO eriraportööride 13. mai 2020. aasta ühisavaldust Bulgaaria kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Demokraatia ja Valimisabi Instituudi (International Institute for Democracy and Electoral Assistance – IDEA) 11. mai 2020. aasta väljaannet „Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations“ (9) ning 26. märtsi 2020. aasta väljaannet „Elections and COVID-19“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Demokraatia ja Valimisabi Instituudi (International Institute for Democracy and Electoral Assistance – IDEA) 11. mai 2020. aasta väljaannet „Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations“ (9) ning 26. märtsi 2020. aasta väljaannet „Elections and COVID-19“ (10),

| — | võttes arvesse laiaulatuslikku arutelu COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, millesse on kaasatud kodanikud, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja ühiskond laiemalt (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laiaulatuslikku arutelu COVID-19 leviku tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, millesse on kaasatud kodanikud, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja ühiskond laiemalt (11),

| — | võttes arvesse komisjoni meetmeid seoses COVID-19-ga kõigis tema pädevusvaldkondades ja komisjoni jõupingutusi, et koordineerida Euroopa reageerimist pandeemiale sellistes eri valdkondades nagu Schengeni ala, viiruse kohta desinformatsiooni levitamine, andmekaitse ja rakenduste kasutamine ning varjupaiga-, tagasisaatmis- ja ümberasustamismenetlused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni meetmeid seoses COVID-19-ga kõigis tema pädevusvaldkondades ja komisjoni jõupingutusi, et koordineerida Euroopa reageerimist pandeemiale sellistes eri valdkondades nagu Schengeni ala, viiruse kohta desinformatsiooni levitamine, andmekaitse ja rakenduste kasutamine ning varjupaiga-, tagasisaatmis- ja ümberasustamismenetlused,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu (EDPB) suuniseid 04/2020 asukohaandmete ja kontaktide jälgimise vahendite kasutamise kohta COVID-19 puhangu kontekstis ning suuniseid 03/2020 terviseandmete töötlemise kohta teadusuuringute eesmärgil COVID-19 puhangu kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu (EDPB) suuniseid 04/2020 asukohaandmete ja kontaktide jälgimise vahendite kasutamise kohta COVID-19 puhangu kontekstis ning suuniseid 03/2020 terviseandmete töötlemise kohta teadusuuringute eesmärgil COVID-19 puhangu kontekstis,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2020. aasta teatist „Andmekaitsega seotud suunised COVID-19 pandeemia vastast võitlust toetavate mobiilirakenduste kohta“ (C(2020)2523), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2020. aasta teatist „Andmekaitsega seotud suunised COVID-19 pandeemia vastast võitlust toetavate mobiilirakenduste kohta“ (C(2020)2523),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580) ja sellele lisatud 27 peatükki õigusriigi olukorra kohta liikmesriikides (SWD(2020)0300-0326), milles käsitletakse liikmesriikide võetud COVID-19 meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „2020. aasta aruanne õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus“ (COM(2020)0580) ja sellele lisatud 27 peatükki õigusriigi olukorra kohta liikmesriikides (SWD(2020)0300-0326), milles käsitletakse liikmesriikide võetud COVID-19 meetmete mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele,

| — | võttes arvesse 19 liikmesriigi 1. aprilli 2020. aasta avaldust, milles nad väljendasid sügavat muret õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja põhiõiguste rikkumise ohu kohta, mis tuleneb teatavate erakorraliste meetmete võtmisest (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19 liikmesriigi 1. aprilli 2020. aasta avaldust, milles nad väljendasid sügavat muret õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja põhiõiguste rikkumise ohu kohta, mis tuleneb teatavate erakorraliste meetmete võtmisest (14),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega võitlemiseks (15),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Schengeni alal pärast COVID-19 puhangut (16),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (17),

| — | võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (18),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi tervisehinnangute ja riskide liigitamise koordineerimise kohta COVID-19 kontekstis ning pandeemia tagajärgede kohta Schengeni alale ja ühtsele turule (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi tervisehinnangute ja riskide liigitamise koordineerimise kohta COVID-19 kontekstis ning pandeemia tagajärgede kohta Schengeni alale ja ühtsele turule (19),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (20),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni õigusriigi ja põhiõiguste kohta Bulgaarias (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni õigusriigi ja põhiõiguste kohta Bulgaarias (22),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 23. aprillil 2020 avaldatud ülevaadet „The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU“ (23), milles tehakse kokkuvõte liikmesriikide võetud COVID-19 leviku tõkestamise meetmete järelevalveks koostatud iganädalaste ülevaadete peamistest tulemustest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 23. aprillil 2020 avaldatud ülevaadet „The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU“ (23), milles tehakse kokkuvõte liikmesriikide võetud COVID-19 leviku tõkestamise meetmete järelevalveks koostatud iganädalaste ülevaadete peamistest tulemustest,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskuse ülevaateid parlamendi tegevuse kohta COVID-19 puhangu ajal (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskuse ülevaateid parlamendi tegevuse kohta COVID-19 puhangu ajal (24),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) ülevaateid liikmesriikides koroonaviiruse kriisile reageerimiseks kehtestatud eriolukordadest, ning muid ülevaateid selles teemavaldkonnas (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) ülevaateid liikmesriikides koroonaviiruse kriisile reageerimiseks kehtestatud eriolukordadest, ning muid ülevaateid selles teemavaldkonnas (25),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti viit bülletääni koroonaviiruse pandeemia mõju kohta põhiõigustele ELis (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti viit bülletääni koroonaviiruse pandeemia mõju kohta põhiõigustele ELis (26),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 18. juuni 2020. aasta avaldust võitluse kohta desinformatsiooniga COVID-19 teemal ja selle mõju kohta väljendusvabadusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 18. juuni 2020. aasta avaldust võitluse kohta desinformatsiooniga COVID-19 teemal ja selle mõju kohta väljendusvabadusele,

| — | võttes arvesse Europoli 5. oktoobril 2020 avaldatud internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangut (IOCTA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 5. oktoobril 2020 avaldatud internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangut (IOCTA),

| — | võttes arvesse Europoli 19. juuni 2020. aasta aruannet „Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 19. juuni 2020. aasta aruannet „Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic“,

| — | võttes arvesse Europoli 30. aprilli 2020. aasta aruannet „Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 30. aprilli 2020. aasta aruannet „Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU“,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma (DRFMG) poolt käesoleva resolutsiooni jaoks tehtud ettevalmistavat tööd, sealhulgas järelevalverühma 10. juuli 2020. aasta raportit kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma (DRFMG) poolt käesoleva resolutsiooni jaoks tehtud ettevalmistavat tööd, sealhulgas järelevalverühma 10. juuli 2020. aasta raportit kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile (27),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust COVID-19 tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (O-000065/2020 – B9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust COVID-19 tõkestamise meetmete mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (O-000065/2020 – B9-0023/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on tekitanud kogu ELis kannatusi ja on elanikkonda tugevalt mõjutanud; arvestades, et paljusid maailma piirkondi, sealhulgas ELi, on tabanud COVID-19 teine laine ning valitsused võtavad juhtumite hüppelise kasvu ohjeldamiseks vastu uusi piiravaid meetmeid, sealhulgas kehtestavad taas liikumispiiranguid ja sanitaarmeetmeid, nagu maskide kasutamine, ning karmistavad trahve nõuete täitmata jätmise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on tekitanud kogu ELis kannatusi ja on elanikkonda tugevalt mõjutanud; arvestades, et paljusid maailma piirkondi, sealhulgas ELi, on tabanud COVID-19 teine laine ning valitsused võtavad juhtumite hüppelise kasvu ohjeldamiseks vastu uusi piiravaid meetmeid, sealhulgas kehtestavad taas liikumispiiranguid ja sanitaarmeetmeid, nagu maskide kasutamine, ning karmistavad trahve nõuete täitmata jätmise eest;

| B. | arvestades, et valitsuse juhitavad erakorralised meetmed, mis austavad õigusriiki, põhiõigusi ja demokraatlikku vastutust, on pandeemia vastu võitlemiseks vajalikud ning peaksid olema kõigi COVID-19 leviku ohjeldamiseks tehtavate jõupingutuste nurgakiviks; arvestades, et erakorralised volitused nõuavad täiendavat kontrolli, tagamaks et neid ei kasutata ettekäändena võimude tasakaalu püsivaks muutmiseks; arvestades, et need valitsuste võetavad meetmed peaksid olema vajalikud, proportsionaalsed ja ajutised; arvestades, et erakorraliste volitustega kaasneb oht, et täitevvõim kuritarvitab võimu ja jääb siseriiklikku õigusraamistikku, kui hädaolukord on lõppenud, ning sellest tulenevalt tuleb tagada asjakohane parlamentaarne ja kohtulik järelevalve nii sise- kui ka välistasandil ning vastumeetmed selle ohu piiramiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsuse juhitavad erakorralised meetmed, mis austavad õigusriiki, põhiõigusi ja demokraatlikku vastutust, on pandeemia vastu võitlemiseks vajalikud ning peaksid olema kõigi COVID-19 leviku ohjeldamiseks tehtavate jõupingutuste nurgakiviks; arvestades, et erakorralised volitused nõuavad täiendavat kontrolli, tagamaks et neid ei kasutata ettekäändena võimude tasakaalu püsivaks muutmiseks; arvestades, et need valitsuste võetavad meetmed peaksid olema vajalikud, proportsionaalsed ja ajutised; arvestades, et erakorraliste volitustega kaasneb oht, et täitevvõim kuritarvitab võimu ja jääb siseriiklikku õigusraamistikku, kui hädaolukord on lõppenud, ning sellest tulenevalt tuleb tagada asjakohane parlamentaarne ja kohtulik järelevalve nii sise- kui ka välistasandil ning vastumeetmed selle ohu piiramiseks;

| C. | arvestades, et COVID-19 kriis on enneolematu; arvestades, et tulevikus tuleb kriisiohjamise meetodid läbi vaadata nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et COVID-19 kriis on enneolematu; arvestades, et tulevikus tuleb kriisiohjamise meetodid läbi vaadata nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil;

| D. | arvestades, et mitmed ELi riigid on eriolukorra välja kuulutanud (28) oma põhiseaduse alusel (29), mis mõnel juhul on tekitanud õiguslikke küsimusi, samas kui teised on kasutanud üldiste õigusnormidega ette nähtud erakorralisi volitusi (30) või tavalisi õigusakte (31), et võtta COVID-19 epideemiale reageerimiseks kiiresti piiravaid meetmeid; arvestades, et need meetmed avaldavad mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, kuna need mõjutavad selliste üksikisiku õiguste ja vabaduste kasutamist nagu liikumisvabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, väljendus- ja teabevabadus, usuvabadus, õigus perekonnaelule, varjupaigaõigus, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõte, õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, õigus haridusele ja õigus tööle; arvestades, et need meetmed mõjutavad ka liikmesriikide majandust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmed ELi riigid on eriolukorra välja kuulutanud (28) oma põhiseaduse alusel (29), mis mõnel juhul on tekitanud õiguslikke küsimusi, samas kui teised on kasutanud üldiste õigusnormidega ette nähtud erakorralisi volitusi (30) või tavalisi õigusakte (31), et võtta COVID-19 epideemiale reageerimiseks kiiresti piiravaid meetmeid; arvestades, et need meetmed avaldavad mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, kuna need mõjutavad selliste üksikisiku õiguste ja vabaduste kasutamist nagu liikumisvabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, väljendus- ja teabevabadus, usuvabadus, õigus perekonnaelule, varjupaigaõigus, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõte, õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, õigus haridusele ja õigus tööle; arvestades, et need meetmed mõjutavad ka liikmesriikide majandust;

| E. | arvestades, et demokraatiate toimimist ning nende suhtes kohaldatavaid kontrolli- ja tasakaalustusmeetmeid mõjutab see, kui tervishoiualane hädaolukord põhjustab muutusi volituste jaotuses, näiteks võimaldades täidesaatval võimul omandada uusi volitusi, et piirata üksikisikute õigusi ja teostada pädevusi, mis on tavaliselt jäetud seadusandjale ja kohalikele omavalitsustele, kehtestades samal ajal piiranguid parlamendi, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja meedia rollile ning kodanike tegevusele ja kaasamisele; arvestades, et enamikus liikmesriikides puuduvad konkreetsed piirangud kohtusüsteemile, kuid liikumispiirangud on muutnud kohtute tavapärase tegutsemise peaaegu võimatuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et demokraatiate toimimist ning nende suhtes kohaldatavaid kontrolli- ja tasakaalustusmeetmeid mõjutab see, kui tervishoiualane hädaolukord põhjustab muutusi volituste jaotuses, näiteks võimaldades täidesaatval võimul omandada uusi volitusi, et piirata üksikisikute õigusi ja teostada pädevusi, mis on tavaliselt jäetud seadusandjale ja kohalikele omavalitsustele, kehtestades samal ajal piiranguid parlamendi, kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna ja meedia rollile ning kodanike tegevusele ja kaasamisele; arvestades, et enamikus liikmesriikides puuduvad konkreetsed piirangud kohtusüsteemile, kuid liikumispiirangud on muutnud kohtute tavapärase tegutsemise peaaegu võimatuks;

| F. | arvestades, et sisemine kohtulik järelevalve koos seda täiendava välise järelevalvega on jätkuvalt määravalt tähtis, kuna õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele kehtib ka eriolukorra ajal, nii et erakorralistest meetmetest mõjutatud isikud saaksid tõhusalt kasutada õiguskaitsevahendeid, kui riigiasutused nende põhiõigustesse sekkuvad, ning tagamaks, et täidesaatev võim ei ületa oma volitusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sisemine kohtulik järelevalve koos seda täiendava välise järelevalvega on jätkuvalt määravalt tähtis, kuna õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele kehtib ka eriolukorra ajal, nii et erakorralistest meetmetest mõjutatud isikud saaksid tõhusalt kasutada õiguskaitsevahendeid, kui riigiasutused nende põhiõigustesse sekkuvad, ning tagamaks, et täidesaatev võim ei ületa oma volitusi;

| G. | arvestades, et Veneetsia komisjon toetab pigem põhiseaduse kohast de jure eriolukorda kui de facto tavalistel õigusaktidel põhinevat erakorralist seisukorda, kuna de jure põhiseaduslike erakorraliste volituste süsteem võib pakkuda paremaid tagatisi põhiõigustele, demokraatiale ja õigusriigile ning teenida paremini viimasest tulenevat õiguskindluse põhimõtet (32); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Veneetsia komisjon toetab pigem põhiseaduse kohast de jure eriolukorda kui de facto tavalistel õigusaktidel põhinevat erakorralist seisukorda, kuna de jure põhiseaduslike erakorraliste volituste süsteem võib pakkuda paremaid tagatisi põhiõigustele, demokraatiale ja õigusriigile ning teenida paremini viimasest tulenevat õiguskindluse põhimõtet (32);

| H. | arvestades, et COVID-19 kriis on olnud ja on jätkuvalt demokraatia ning õigusriigi ja põhiõiguste riiklike kaitsemeetmete vastupidavuse test; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 kriis on olnud ja on jätkuvalt demokraatia ning õigusriigi ja põhiõiguste riiklike kaitsemeetmete vastupidavuse test;

| I. | arvestades, et usaldus valitsuste ja riikide tegevuse vastu on äärmiselt oluline, et tagada toetus vastuvõetud erakorralistele meetmetele ja nende rakendamine; arvestades, et selleni jõudmiseks demokraatias on määravalt tähtis läbipaistev, teaduspõhine ja demokraatlik otsuste tegemine ning dialoog opositsiooni, kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega ning nende kaasamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et usaldus valitsuste ja riikide tegevuse vastu on äärmiselt oluline, et tagada toetus vastuvõetud erakorralistele meetmetele ja nende rakendamine; arvestades, et selleni jõudmiseks demokraatias on määravalt tähtis läbipaistev, teaduspõhine ja demokraatlik otsuste tegemine ning dialoog opositsiooni, kodanikuühiskonna ja sidusrühmadega ning nende kaasamine;

| J. | arvestades, et komisjon on liikmesriikide valitsuste poolt kriisi ajal võetud erakorralisi meetmeid kogu aeg jälginud; arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas 31. märtsil 2020, et erakorralised meetmed peavad piirduma sellega, mis on vajalik ja rangelt proportsionaalne; need ei tohi määramata ajaks kehtima jääda; lisaks peavad valitsused hoolitsema selle eest, et selliseid meetmeid korrapäraselt kontrollitakse; Euroopa Komisjon jälgib koostöö vaimus tähelepanelikult erakorraliste meetmete kohaldamist kõikides liikmesriikides (33); ning arvestades, et volinik Didier Reynders tegi sarnase avalduse 26. märtsil 2020; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on liikmesriikide valitsuste poolt kriisi ajal võetud erakorralisi meetmeid kogu aeg jälginud; arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas 31. märtsil 2020, et erakorralised meetmed peavad piirduma sellega, mis on vajalik ja rangelt proportsionaalne; need ei tohi määramata ajaks kehtima jääda; lisaks peavad valitsused hoolitsema selle eest, et selliseid meetmeid korrapäraselt kontrollitakse; Euroopa Komisjon jälgib koostöö vaimus tähelepanelikult erakorraliste meetmete kohaldamist kõikides liikmesriikides (33); ning arvestades, et volinik Didier Reynders tegi sarnase avalduse 26. märtsil 2020;

| K. | arvestades, et peaaegu kõik ELi liikmesriigid on kehtestanud ajutised (st ajaliselt piiratud) erakorralised meetmed COVID-19 kriisiga tegelemiseks (34) [...], peamiselt tavapäraste õigusaktide kaudu; arvestades, et esimesi erakorralisi meetmeid rakendati üldiselt 15 päeva kuni umbes ühe kuu jooksul kõigis ELi liikmesriikides ja seejärel uuendati neid vähemalt üks kord; arvestades, et Veneetsia komisjoni sõnul ei näinud ainult mõned ELi liikmesriigid ette tähtaega erakorraliste meetmete kohaldamiseks (35); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peaaegu kõik ELi liikmesriigid on kehtestanud ajutised (st ajaliselt piiratud) erakorralised meetmed COVID-19 kriisiga tegelemiseks (34) [...], peamiselt tavapäraste õigusaktide kaudu; arvestades, et esimesi erakorralisi meetmeid rakendati üldiselt 15 päeva kuni umbes ühe kuu jooksul kõigis ELi liikmesriikides ja seejärel uuendati neid vähemalt üks kord; arvestades, et Veneetsia komisjoni sõnul ei näinud ainult mõned ELi liikmesriigid ette tähtaega erakorraliste meetmete kohaldamiseks (35);

| L. | arvestades, et Veneetsia komisjon soovitab, et deklaratsioone või meetmeid, millel ei ole konkreetset tähtaega, sealhulgas deklaratsioone või meetmeid, mille peatamine sõltub erakorralise olukorra lahenemisest, ei tohiks pidada seaduslikuks, kui olukorda ei vaadata korrapäraselt läbi (36); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Veneetsia komisjon soovitab, et deklaratsioone või meetmeid, millel ei ole konkreetset tähtaega, sealhulgas deklaratsioone või meetmeid, mille peatamine sõltub erakorralise olukorra lahenemisest, ei tohiks pidada seaduslikuks, kui olukorda ei vaadata korrapäraselt läbi (36);

| M. | arvestades, et erakorralised meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja valitsused ei tohi kasutada eriolukorda käsitlevaid õigusakte põhiõiguste piiramise läbisurumiseks; arvestades, et valitsused peavad võtma ka mitmeid lisameetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju, mida sellised õigusaktid võivad avaldada inimeste elule; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et erakorralised meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja valitsused ei tohi kasutada eriolukorda käsitlevaid õigusakte põhiõiguste piiramise läbisurumiseks; arvestades, et valitsused peavad võtma ka mitmeid lisameetmeid, et vähendada võimalikku negatiivset mõju, mida sellised õigusaktid võivad avaldada inimeste elule;

| N. | arvestades, et eriolukorda on pikendatud vähemalt üks kord peaaegu kõigis liikmesriikides, kus see on välja kuulutatud; arvestades, et Veneetsia komisjon rõhutas, et eriolukorra väljakuulutamise ja pikendamise ning erakorraliste volituste aktiveerimise ja kohaldamise läbivaatamine on ülioluline ning et parlamentaarne ja kohtulik kontroll peaks olema võimalik (37); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eriolukorda on pikendatud vähemalt üks kord peaaegu kõigis liikmesriikides, kus see on välja kuulutatud; arvestades, et Veneetsia komisjon rõhutas, et eriolukorra väljakuulutamise ja pikendamise ning erakorraliste volituste aktiveerimise ja kohaldamise läbivaatamine on ülioluline ning et parlamentaarne ja kohtulik kontroll peaks olema võimalik (37);

| O. | arvestades, et enamikus liikmesriikides on parlamentaarne kontroll erandlike täidesaatvate volituste kasutamise tõttu olnud piiratud, samas kui mõne liikmesriigi parlamendid on asetatud teisejärgulisse rolli ja see võimaldab valitsustel võtta kiiresti kasutusele erakorralised meetmed ilma piisava kontrollita; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et enamikus liikmesriikides on parlamentaarne kontroll erandlike täidesaatvate volituste kasutamise tõttu olnud piiratud, samas kui mõne liikmesriigi parlamendid on asetatud teisejärgulisse rolli ja see võimaldab valitsustel võtta kiiresti kasutusele erakorralised meetmed ilma piisava kontrollita;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament, eelkõige kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning selle demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühm on pidevalt jälginud olukorda ELis alates 2020. aasta märtsist ning on pidanud sidusrühmadega korrapäraseid mõttevahetusi, nagu nähtub inimõiguste allkomisjoni töödokumendist COVID-19 mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (38); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament, eelkõige kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning selle demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühm on pidevalt jälginud olukorda ELis alates 2020. aasta märtsist ning on pidanud sidusrühmadega korrapäraseid mõttevahetusi, nagu nähtub inimõiguste allkomisjoni töödokumendist COVID-19 mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (38);

| Q. | arvestades, et ombudsmani institutsioonidel ja riiklikel inimõiguste institutsioonidel on oluline roll põhiõigustega seotud probleemide tuvastamisel ning kontrolli, järelevalve ja õiguskaitse tagamisel ning seega kodanike kaitsmisel seoses erakorraliste meetmetega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsmani institutsioonidel ja riiklikel inimõiguste institutsioonidel on oluline roll põhiõigustega seotud probleemide tuvastamisel ning kontrolli, järelevalve ja õiguskaitse tagamisel ning seega kodanike kaitsmisel seoses erakorraliste meetmetega;

| R. | arvestades, et liikumisvabadust on liikmesriikides piiratud kohustusliku või soovitatava eneseisolatsiooni ja mittehädavajaliku liikumise keelustamisega; arvestades, et enamik Schengeni alasse kuuluvaid liikmesriike on uuesti kasutusele võtnud sisepiiridel tehtava piirikontrolli või on enda piirid osaliselt või täielikult sulgenud või on sulgenud need teatud liiki reisijatele, sealhulgas ELi kodanikele ja nende pereliikmetele ning asjaomase riigi või mõne teise liikmesriigi territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele; arvestades, et nende meetmete kehtestamise ajal oli liikmesriikide ja liidu institutsioonide vaheline kooskõlastamine selgelt puudulik (39); arvestades, et mõned liikmesriigid on kehtestanud ebaseaduslikud ja diskrimineerivad piirangud, keelates muu ELi kodakondsusega elanikel riigi territooriumile siseneda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liikumisvabadust on liikmesriikides piiratud kohustusliku või soovitatava eneseisolatsiooni ja mittehädavajaliku liikumise keelustamisega; arvestades, et enamik Schengeni alasse kuuluvaid liikmesriike on uuesti kasutusele võtnud sisepiiridel tehtava piirikontrolli või on enda piirid osaliselt või täielikult sulgenud või on sulgenud need teatud liiki reisijatele, sealhulgas ELi kodanikele ja nende pereliikmetele ning asjaomase riigi või mõne teise liikmesriigi territooriumil elavatele kolmandate riikide kodanikele; arvestades, et nende meetmete kehtestamise ajal oli liikmesriikide ja liidu institutsioonide vaheline kooskõlastamine selgelt puudulik (39); arvestades, et mõned liikmesriigid on kehtestanud ebaseaduslikud ja diskrimineerivad piirangud, keelates muu ELi kodakondsusega elanikel riigi territooriumile siseneda;

| S. | arvestades, et kogunemis- ja ühinemisvabadus on demokraatia olulised nurgakivid; arvestades, et enamikus liikmesriikides piiravad praegu nende õiguste kasutamist vajalikud suhtlemisdistantsi hoidmise reeglid ja rahvatervisealased ettevaatusabinõud; arvestades, et mõned liikmesriigid on otsustanud lubada kogunemisi kooskõlas suhtlemisdistantsi hoidmise reeglitega, samas kui teised on kogunemised täielikult keelanud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on läbi vaadatud eriolukorraga mitteseotud vastuolulisi seadusi ja meetmeid, ilma et kodanikel oleks võimalik vabalt meelt avaldada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kogunemis- ja ühinemisvabadus on demokraatia olulised nurgakivid; arvestades, et enamikus liikmesriikides piiravad praegu nende õiguste kasutamist vajalikud suhtlemisdistantsi hoidmise reeglid ja rahvatervisealased ettevaatusabinõud; arvestades, et mõned liikmesriigid on otsustanud lubada kogunemisi kooskõlas suhtlemisdistantsi hoidmise reeglitega, samas kui teised on kogunemised täielikult keelanud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on läbi vaadatud eriolukorraga mitteseotud vastuolulisi seadusi ja meetmeid, ilma et kodanikel oleks võimalik vabalt meelt avaldada;

| T. | arvestades, et mõnes liikmesriigis on sõnavabadust piiratud desinformatsiooni vastu võitlemise ettekäändel; arvestades, et pärast kriitiliste mõtete avaldamist sotsiaalmeedias on inimesi vahistatud hirmu õhutamise või inimeste tervise ohtu seadmise ettekäändega; arvestades, et koroonaviiruse pandeemiaga on kaasnenud valeandmete ja eksitava teabe laine, valeuudised, tarbijapettused, küberkuritegevus ja vandenõuteooriad ning välismaiste jõudude või isegi liikmesriikide ametiasutuste suunatud desinformatsiooni levitamise kampaaniad, mis kujutavad endast suurt potentsiaalset ohtu ELi kodanikele, nende tervisele ja nende usaldusele avalike institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mõnes liikmesriigis on sõnavabadust piiratud desinformatsiooni vastu võitlemise ettekäändel; arvestades, et pärast kriitiliste mõtete avaldamist sotsiaalmeedias on inimesi vahistatud hirmu õhutamise või inimeste tervise ohtu seadmise ettekäändega; arvestades, et koroonaviiruse pandeemiaga on kaasnenud valeandmete ja eksitava teabe laine, valeuudised, tarbijapettused, küberkuritegevus ja vandenõuteooriad ning välismaiste jõudude või isegi liikmesriikide ametiasutuste suunatud desinformatsiooni levitamise kampaaniad, mis kujutavad endast suurt potentsiaalset ohtu ELi kodanikele, nende tervisele ja nende usaldusele avalike institutsioonide vastu;

| U. | arvestades, et õiguskaitseasutused on viimastel kuudel märganud internetis jagatava laste seksuaalset ärakasutamist kujutava materjali hulga suurenemist kogu maailmas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et õiguskaitseasutused on viimastel kuudel märganud internetis jagatava laste seksuaalset ärakasutamist kujutava materjali hulga suurenemist kogu maailmas;

| V. | arvestades, et raske ja organiseeritud kuritegevus kasutab ära pandeemia tõttu muutuvaid asjaolusid; arvestades, et tunnustada tuleb Europoli olulist rolli COVID-19 pandeemia mõju jälgimisel raskele ja organiseeritud kuritegevusele ning terrorismile ELis pandeemia algusest peale; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et raske ja organiseeritud kuritegevus kasutab ära pandeemia tõttu muutuvaid asjaolusid; arvestades, et tunnustada tuleb Europoli olulist rolli COVID-19 pandeemia mõju jälgimisel raskele ja organiseeritud kuritegevusele ning terrorismile ELis pandeemia algusest peale;

| W. | arvestades, et meedial on oluline roll kontrollis ja järelevalves ning ta on kodanike peamine teabeallikas; arvestades, et meediavabadus on sattunud surve alla, kuna otseülekandena toimuvad pressikonverentsid on tühistatud ilma alternatiivideta ning mõned liikmesriigid on piiranud juurdepääsu rahvatervisealasele teabele ja vabadust avaldada teavet rahvatervise poliitika kohta; arvestades, et on palju teateid selle kohta, et valitsused eiravad meediaväljaannete küsimusi või lükkavad neid tagasi; arvestades, et ajakirjanikke ja meediatöötajaid tuleb meeleavalduste ja protestide kajastamisel kaitsta; arvestades, et mõned liikmesriigid on teabele juurdepääsu piiranud, pikendades või peatades ametiasutuste puhul teabepäringutele vastamise tähtaegu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et meedial on oluline roll kontrollis ja järelevalves ning ta on kodanike peamine teabeallikas; arvestades, et meediavabadus on sattunud surve alla, kuna otseülekandena toimuvad pressikonverentsid on tühistatud ilma alternatiivideta ning mõned liikmesriigid on piiranud juurdepääsu rahvatervisealasele teabele ja vabadust avaldada teavet rahvatervise poliitika kohta; arvestades, et on palju teateid selle kohta, et valitsused eiravad meediaväljaannete küsimusi või lükkavad neid tagasi; arvestades, et ajakirjanikke ja meediatöötajaid tuleb meeleavalduste ja protestide kajastamisel kaitsta; arvestades, et mõned liikmesriigid on teabele juurdepääsu piiranud, pikendades või peatades ametiasutuste puhul teabepäringutele vastamise tähtaegu;

| X. | arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama rikkumisest teatajate kaitse COVID-19 kriisi ajal ja pärast seda, kuna rikkumistest teatamine on osutunud võimsaks vahendiks avalikku huvi kahjustava tegevuse vastu võitlemisel ja selle ennetamisel (40); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liikmesriigid peaksid tagama rikkumisest teatajate kaitse COVID-19 kriisi ajal ja pärast seda, kuna rikkumistest teatamine on osutunud võimsaks vahendiks avalikku huvi kahjustava tegevuse vastu võitlemisel ja selle ennetamisel (40);

| Y. | arvestades, et mõned liikmesriigid on kasutanud piirangute jõustamiseks ebaproportsionaalselt repressiivseid meetmeid, nagu liikumispiirangute ja karantiinireeglite rikkumise kriminaliseerimine, mis tähendab suuri trahve ja kannet karistusregistrisse (41); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõned liikmesriigid on kasutanud piirangute jõustamiseks ebaproportsionaalselt repressiivseid meetmeid, nagu liikumispiirangute ja karantiinireeglite rikkumise kriminaliseerimine, mis tähendab suuri trahve ja kannet karistusregistrisse (41);

| Z. | arvestades, et kohtusüsteem kannatab üldiste piirangute tõttu, kuna paljud kohtud on ajutiselt suletud või nende tegevust on vähendatud, mille tagajärjeks on mõnikord kohtuasjade kuhjumine ja pikem kohtuistungite ooteaeg; arvestades, et kahtlustatavate menetlusõigused ja õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on surve all, kuna juurdepääs advokaatidele on üldiste piirangute tõttu muutunud raskemaks ja kohtud kasutavad üha enam veebipõhiseid kohtuistungeid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kohtusüsteem kannatab üldiste piirangute tõttu, kuna paljud kohtud on ajutiselt suletud või nende tegevust on vähendatud, mille tagajärjeks on mõnikord kohtuasjade kuhjumine ja pikem kohtuistungite ooteaeg; arvestades, et kahtlustatavate menetlusõigused ja õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on surve all, kuna juurdepääs advokaatidele on üldiste piirangute tõttu muutunud raskemaks ja kohtud kasutavad üha enam veebipõhiseid kohtuistungeid;

| AA. | arvestades, et pandeemia vastu võitlemise meetmed, mis piiravad õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, peaksid alati olema vajalikud, proportsionaalsed ja ajutised ning neil peaks olema kindel õiguslik alus; arvestades, et uutel tehnoloogiatel on olnud pandeemiavastases võitluses oluline roll, kuid samas on nendega kaasnenud olulisi uusi probleeme ja need on tekitanud muret; arvestades, et mõne liikmesriigi valitsused on kasutanud oma kodanike erakorraliseks jälgimiseks droone, politsei valveautosid koos kaameratega, asukohaandmete jälgimist telekommunikatsiooniteenuse osutajate, politsei ja sõjaväepatrullide abil ning kohustusliku karantiini jälgimist politsei poolt tehtud telefonikõnede või kohustusliku teatamisega rakenduse kaudu; arvestades, et mõned liikmesriigid on võtnud kasutusele kontaktide jälgimise rakendused, kuigi nende tõhususe osas puudub üksmeel ning alati ei kasutata kõige rohkem eraelu puutumatust säilitavat detsentraliseeritud süsteemi; arvestades, et mõnes liikmesriigis on avaliku ruumi taasavamisega kaasnenud andmete kogumine kohustuslike temperatuurikontrollide ja küsimustike abil ning kohustus jagada kontaktandmeid, kusjuures mõnikord ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et pandeemia vastu võitlemise meetmed, mis piiravad õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, peaksid alati olema vajalikud, proportsionaalsed ja ajutised ning neil peaks olema kindel õiguslik alus; arvestades, et uutel tehnoloogiatel on olnud pandeemiavastases võitluses oluline roll, kuid samas on nendega kaasnenud olulisi uusi probleeme ja need on tekitanud muret; arvestades, et mõne liikmesriigi valitsused on kasutanud oma kodanike erakorraliseks jälgimiseks droone, politsei valveautosid koos kaameratega, asukohaandmete jälgimist telekommunikatsiooniteenuse osutajate, politsei ja sõjaväepatrullide abil ning kohustusliku karantiini jälgimist politsei poolt tehtud telefonikõnede või kohustusliku teatamisega rakenduse kaudu; arvestades, et mõned liikmesriigid on võtnud kasutusele kontaktide jälgimise rakendused, kuigi nende tõhususe osas puudub üksmeel ning alati ei kasutata kõige rohkem eraelu puutumatust säilitavat detsentraliseeritud süsteemi; arvestades, et mõnes liikmesriigis on avaliku ruumi taasavamisega kaasnenud andmete kogumine kohustuslike temperatuurikontrollide ja küsimustike abil ning kohustus jagada kontaktandmeid, kusjuures mõnikord ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevaid kohustusi;

| AB. | arvestades, et liikumispiirangud ja piiride sulgemine on oluliselt mõjutanud juurdepääsu varjupaigamenetlustele; arvestades, et paljud liikmesriigid piirasid ajutiselt varjupaigataotluste menetlemist või isegi peatasid selle ning enamik peatas Dublini määruse kohase üleandmise, tagasisaatmise ja ümberasustamise; arvestades, et mõned liikmesriigid on kuulutanud oma sadamad ebaturvaliseks või ei lubanud otsingu- ja päästeoperatsioonide käigus päästetud migrantide maaletoimetamist, jättes nad määramata ajaks merele ja seades ohtu nende elu; arvestades, et enamik liikmesriike on nüüd neid toiminguid uuesti alustanud; arvestades, et mitu varjupaigataotlejate vastuvõtukeskust on teatatud COVID-19 puhangutest, mis seavad otseselt ohtu vähekaitstud rühmad, ning arvestades, et ELi välispiiridel asuvad ülerahvastatud laagrid kujutavad endast jätkuvalt erilist massilise puhangu ohtu, kuna seal ei saa kohaldada suhtlemisdistantsi hoidmise reegleid, samal ajal on ka peavari ning juurdepääs toidule, veele, sanitaarrajatistele ning vaimsele ja füüsilisele tervishoiule väga piiratud, sealhulgas COVID-19-ga nakatunute jaoks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et liikumispiirangud ja piiride sulgemine on oluliselt mõjutanud juurdepääsu varjupaigamenetlustele; arvestades, et paljud liikmesriigid piirasid ajutiselt varjupaigataotluste menetlemist või isegi peatasid selle ning enamik peatas Dublini määruse kohase üleandmise, tagasisaatmise ja ümberasustamise; arvestades, et mõned liikmesriigid on kuulutanud oma sadamad ebaturvaliseks või ei lubanud otsingu- ja päästeoperatsioonide käigus päästetud migrantide maaletoimetamist, jättes nad määramata ajaks merele ja seades ohtu nende elu; arvestades, et enamik liikmesriike on nüüd neid toiminguid uuesti alustanud; arvestades, et mitu varjupaigataotlejate vastuvõtukeskust on teatatud COVID-19 puhangutest, mis seavad otseselt ohtu vähekaitstud rühmad, ning arvestades, et ELi välispiiridel asuvad ülerahvastatud laagrid kujutavad endast jätkuvalt erilist massilise puhangu ohtu, kuna seal ei saa kohaldada suhtlemisdistantsi hoidmise reegleid, samal ajal on ka peavari ning juurdepääs toidule, veele, sanitaarrajatistele ning vaimsele ja füüsilisele tervishoiule väga piiratud, sealhulgas COVID-19-ga nakatunute jaoks;

| AC. | arvestades, et vanglates on eriti suur COVID-19 puhangute oht, kuna suhtlemisdistantsi ja sanitaarreeglite järgimist ei ole seal sageli võimalik tagada, ning sanitaarmeetmed on toonud kaasa vabas õhus viibimise aja piiramise ja külastamiskeelud, mis mõjutavad vangide õigust suhelda oma perekonnaga; arvestades, et pandeemia kestel on eriti suures ohus olnud vanglaametnike tervis; arvestades, et mõnes liikmesriigis on vabastatud mõned konkreetsed vangide kategooriad, et pandeemia ajal terviseriske vähendada; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vanglates on eriti suur COVID-19 puhangute oht, kuna suhtlemisdistantsi ja sanitaarreeglite järgimist ei ole seal sageli võimalik tagada, ning sanitaarmeetmed on toonud kaasa vabas õhus viibimise aja piiramise ja külastamiskeelud, mis mõjutavad vangide õigust suhelda oma perekonnaga; arvestades, et pandeemia kestel on eriti suures ohus olnud vanglaametnike tervis; arvestades, et mõnes liikmesriigis on vabastatud mõned konkreetsed vangide kategooriad, et pandeemia ajal terviseriske vähendada;

| AD. | arvestades, et COVID-19 piirangute maksmapanek peaks olema proportsionaalne ja mittediskrimineeriv, et vältida etnilistesse vähemustesse ja tõrjutud rühmadesse kuuluvate inimeste sihtmärgistamist; arvestades, et pandeemia mõjutab ebaproportsionaalselt tugevasti romasid, kusjuures kõige vähem kaitstud on sageli naised ja lapsed, eelkõige sotsiaalselt tõrjutud ja marginaliseeritud oludes elavad inimesed, kellel puudub juurdepääs joogiveele ja sanitaarteenustele, tingimustes, kus on peaaegu võimatu järgida suhtlemisdistantsi või rakendada rangeid hügieenimeetmeid; arvestades, et mitmest liikmesriigist on teateid rassismi ja ksenofoobia juhtumitest, mille puhul on diskrimineeritud teatava tausta või kodakondsusega inimesi; arvestades, et Aasia päritolu inimesed ja romad on olnud vaenukõne ja rünnakute sihtmärgiks; arvestades, et mõnes liikmesriigis on mõned poliitikud kasutanud meedias avaldatud teateid roma päritolu võõrtöötajate massilise tagasipöördumise kohta riikidest, kus COVID-19 nakatumise määr on kõrge, et õhutada hirmu viiruse leviku pärast, tugevdades sellega negatiivseid hoiakuid ja stereotüüpe; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et COVID-19 piirangute maksmapanek peaks olema proportsionaalne ja mittediskrimineeriv, et vältida etnilistesse vähemustesse ja tõrjutud rühmadesse kuuluvate inimeste sihtmärgistamist; arvestades, et pandeemia mõjutab ebaproportsionaalselt tugevasti romasid, kusjuures kõige vähem kaitstud on sageli naised ja lapsed, eelkõige sotsiaalselt tõrjutud ja marginaliseeritud oludes elavad inimesed, kellel puudub juurdepääs joogiveele ja sanitaarteenustele, tingimustes, kus on peaaegu võimatu järgida suhtlemisdistantsi või rakendada rangeid hügieenimeetmeid; arvestades, et mitmest liikmesriigist on teateid rassismi ja ksenofoobia juhtumitest, mille puhul on diskrimineeritud teatava tausta või kodakondsusega inimesi; arvestades, et Aasia päritolu inimesed ja romad on olnud vaenukõne ja rünnakute sihtmärgiks; arvestades, et mõnes liikmesriigis on mõned poliitikud kasutanud meedias avaldatud teateid roma päritolu võõrtöötajate massilise tagasipöördumise kohta riikidest, kus COVID-19 nakatumise määr on kõrge, et õhutada hirmu viiruse leviku pärast, tugevdades sellega negatiivseid hoiakuid ja stereotüüpe;

| AE. | arvestades, et lapsi ähvardab sulgemismeetmete tõttu teistega võrreldes suurem sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse oht ning üha suureneb ka väärkohtlemisest, vägivallast, ekspluateerimisest ja vaesusest tulenev laste põhiõiguste rikkumise oht; arvestades, et paljudes liikmesriikides on sulgemismeetmete tõttu sagenenud koduvägivald; arvestades, et naised ja tütarlapsed (42) ning lapsed ja LGBTI+ inimesed on piirangute ajal teistest rohkem ohustatud, kuna nad võivad pikaks ajaks sattuda väärkohtlejate meelevalda ning jääda ilma sotsiaalsest ja institutsioonilisest toetusest; arvestades, et ühenduse toetust nendele vähekaitstud rühmadele on pandeemiavastaste meetmetega seoses tugevasti piiratud; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et lapsi ähvardab sulgemismeetmete tõttu teistega võrreldes suurem sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse oht ning üha suureneb ka väärkohtlemisest, vägivallast, ekspluateerimisest ja vaesusest tulenev laste põhiõiguste rikkumise oht; arvestades, et paljudes liikmesriikides on sulgemismeetmete tõttu sagenenud koduvägivald; arvestades, et naised ja tütarlapsed (42) ning lapsed ja LGBTI+ inimesed on piirangute ajal teistest rohkem ohustatud, kuna nad võivad pikaks ajaks sattuda väärkohtlejate meelevalda ning jääda ilma sotsiaalsest ja institutsioonilisest toetusest; arvestades, et ühenduse toetust nendele vähekaitstud rühmadele on pandeemiavastaste meetmetega seoses tugevasti piiratud;

| AF. | arvestades, et inimeste võrdne õigus tervishoiule, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35, on COVID-19 leviku peatamiseks võetud meetmete tõttu potentsiaalselt ohus, eelkõige kaitsetumas olukorras olevate inimrühmade puhul, nagu eakad ja krooniliselt haiged inimesed, puuetega inimesed, LGBTI+ inimesed, lapsed, vanemad, rasedad naised, kodutud, kõik migrandid, sealhulgas dokumentideta migrandid, varjupaigataotlejad, pagulased ning etnilised ja muud vähemused; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning sellega seonduvate õiguste alased teenused on tervishoiukriisi ajal kahju kannatanud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on rangelt piiratud juurdepääsu reproduktiivtervisele ja reproduktiivtervisega seotud õigustele, sealhulgas abordiõigusele, mille tulemuseks on de facto keeld, mis on sundinud meeleavaldajaid keset pandeemiat tänavatele meelt avaldama minema; arvestades, et raviminappus, ressursside kõrvalejuhtimine muude terviseprobleemide lahendamiselt ja teatavate raviviiside, sealhulgas katseklaasiviljastuse ja soo korrigeerimise protseduuride järsk katkestamine võivad ohtu seada teiste haiguste all kannatavad patsiendid (43); arvestades, et surmajuhtumid, isoleeritus, lisasurve töö- ja eraelu tasakaalule, mida kogevad lapsevanemad ja eesliinitöötajad, sissetuleku kaotus ja hirm põhjustavad vaimse tervise probleeme või süvendavad olemasolevaid, millega suureneb nõudlus vaimse tervishoiu teenuste järele ja tekib pakiline vajadus suurendada nende teenuste rahastamist; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et inimeste võrdne õigus tervishoiule, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35, on COVID-19 leviku peatamiseks võetud meetmete tõttu potentsiaalselt ohus, eelkõige kaitsetumas olukorras olevate inimrühmade puhul, nagu eakad ja krooniliselt haiged inimesed, puuetega inimesed, LGBTI+ inimesed, lapsed, vanemad, rasedad naised, kodutud, kõik migrandid, sealhulgas dokumentideta migrandid, varjupaigataotlejad, pagulased ning etnilised ja muud vähemused; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning sellega seonduvate õiguste alased teenused on tervishoiukriisi ajal kahju kannatanud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on rangelt piiratud juurdepääsu reproduktiivtervisele ja reproduktiivtervisega seotud õigustele, sealhulgas abordiõigusele, mille tulemuseks on de facto keeld, mis on sundinud meeleavaldajaid keset pandeemiat tänavatele meelt avaldama minema; arvestades, et raviminappus, ressursside kõrvalejuhtimine muude terviseprobleemide lahendamiselt ja teatavate raviviiside, sealhulgas katseklaasiviljastuse ja soo korrigeerimise protseduuride järsk katkestamine võivad ohtu seada teiste haiguste all kannatavad patsiendid (43); arvestades, et surmajuhtumid, isoleeritus, lisasurve töö- ja eraelu tasakaalule, mida kogevad lapsevanemad ja eesliinitöötajad, sissetuleku kaotus ja hirm põhjustavad vaimse tervise probleeme või süvendavad olemasolevaid, millega suureneb nõudlus vaimse tervishoiu teenuste järele ja tekib pakiline vajadus suurendada nende teenuste rahastamist;

| AG. | arvestades, et paljudes liikmesriikides lükati tervishoiukriisi esimeses etapis kehtestatud sulgemismeetmete tõttu edasi valimised (44) (ja ka üks rahvahääletus (45)); arvestades, et pärast pandeemia teise etapi algust on taas valimisi toimunud; arvestades, et valimiste korraldamine või edasilükkamine on kaalutlemist nõudev delikaatne küsimus, mille kohta Veneetsia komisjon on välja töötanud oma seisukohad ja suunised (46); arvestades, et üldised, vabad, salajased ja otsesed valimised on võimalikud ainult siis, kui on tagatud avatud ja õiglane valimiskampaania, väljendusvabadus, meediavabadus ning poliitilistel eesmärkidel kogunemis- ja ühinemisvabadus; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et paljudes liikmesriikides lükati tervishoiukriisi esimeses etapis kehtestatud sulgemismeetmete tõttu edasi valimised (44) (ja ka üks rahvahääletus (45)); arvestades, et pärast pandeemia teise etapi algust on taas valimisi toimunud; arvestades, et valimiste korraldamine või edasilükkamine on kaalutlemist nõudev delikaatne küsimus, mille kohta Veneetsia komisjon on välja töötanud oma seisukohad ja suunised (46); arvestades, et üldised, vabad, salajased ja otsesed valimised on võimalikud ainult siis, kui on tagatud avatud ja õiglane valimiskampaania, väljendusvabadus, meediavabadus ning poliitilistel eesmärkidel kogunemis- ja ühinemisvabadus;

| AH. | arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevad aluslepingute sätted ei saa mõjutada liikmesriikide nende kohustuste täitmist, mis on seotud avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitsmisega ELi lepingu artiklis 2 nimetatud liidu väärtuste – demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste raames; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevad aluslepingute sätted ei saa mõjutada liikmesriikide nende kohustuste täitmist, mis on seotud avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitsmisega ELi lepingu artiklis 2 nimetatud liidu väärtuste – demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste raames;

| AI. | arvestades, et vastavalt aluslepingutele reguleeritakse liidu pädevuse piire pädevuse andmise põhimõttest lähtudes ning liidu pädevuse kasutamine rajaneb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et vastavalt aluslepingutele reguleeritakse liidu pädevuse piire pädevuse andmise põhimõttest lähtudes ning liidu pädevuse kasutamine rajaneb subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel;

| 1. | tuletab meelde, et isegi üldise erakorralise seisukorra puhul tuleb järgida õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste aluspõhimõtted ning et kõigi erakorraliste meetmete, erandite ja piirangute suhtes kehtivad kolm üldtingimust: vajalikkus, proportsionaalsus kitsas tähenduses ja ajutisus – tingimused, mida on korrapäraselt kohaldatud ja tõlgendatud Euroopa Inimõiguste Kohtu, Euroopa Liidu Kohtu ning liikmesriikide konstitutsioonikohtute (ja muude kohtute) kohtupraktikas (47); |
| --- | --- |

1.

| 2. | on kindlalt seisukohal, et kriisile reageerimine on üldiselt näidanud riikide demokraatlike süsteemide tugevust ja vastupidavust; rõhutab, et erakorraliste meetmetega peaks kaasnema tihedam suhtlus valitsuste ja parlamentide vahel; nõuab intensiivsema dialoogi pidamist sidusrühmadega, sealhulgas kodanike, kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooniga, et saavutada ulatuslik toetus erakorralistele meetmetele ja tagada nende võimalikult tõhus rakendamine, vältides samal ajal repressiivseid meetmeid ja kindlustades ajakirjanikele takistamatu juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles tagama, et selliste meetmete vastuvõtmisel, hindamisel või läbivaatamisel, mis võivad piirata demokraatlike institutsioonide toimimist, õigusriiki või põhiõigusi, järgitaks selliste rahvusvaheliste organite nagu ÜRO ja Euroopa Nõukogu, sealhulgas Veneetsia komisjoni soovitusi ning Euroopa Komisjoni aruannet õigusriigi olukorra kohta ELis; kordab oma üleskutset liikmesriikidele: mitte kuritarvitada erakorralisi volitusi selliste õigusaktide vastuvõtmiseks, mis ei ole seotud COVID-19 tervisealase hädaolukorra eesmärkidega, ja mitte minna mööda parlamentaarsest järelevalvest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub liikmesriikidel






  — | kaaluda eriolukorra lõpetamist või muul moel selle mõju piiramist demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele; |
| --- | --- | --- |

4.

—

kaaluda eriolukorra lõpetamist või muul moel selle mõju piiramist demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele;

| — | hinnata oma õiguses kehtivaid põhiseaduslikke ja institutsioonilisi norme Veneetsia komisjoni soovituste valguses, näiteks minnes tavalistel õigusaktidel põhinevalt de facto eriolukorralt üle de jure põhiseaduslikule eriolukorrale, tagades seeläbi hädaolukorras paremini demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järgimise (48); määratleda eraldi seadusandlikus aktis selgesõnaliselt seadusandliku võimu volituste täidesaatvale võimule delegeerimise eesmärgid, sisu ja ulatus, kui de facto eriolukord säilitatakse; |
| --- | --- |

—

hinnata oma õiguses kehtivaid põhiseaduslikke ja institutsioonilisi norme Veneetsia komisjoni soovituste valguses, näiteks minnes tavalistel õigusaktidel põhinevalt de facto eriolukorralt üle de jure põhiseaduslikule eriolukorrale, tagades seeläbi hädaolukorras paremini demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järgimise (48); määratleda eraldi seadusandlikus aktis selgesõnaliselt seadusandliku võimu volituste täidesaatvale võimule delegeerimise eesmärgid, sisu ja ulatus, kui de facto eriolukord säilitatakse;

| — | tagada, et ühelt poolt eriolukorra väljakuulutamise ja võimaliku pikendamise ning teiselt poolt erakorraliste volituste aktiveerimise ja kohaldamise üle tehakse tõhusat parlamentaarset ja kohtulikku kontrolli nii sise- kui ka välistasandil, ning tagada, et parlamentidel on õigus erakorraline seisukord lõpetada (49); |
| --- | --- |

—

tagada, et ühelt poolt eriolukorra väljakuulutamise ja võimaliku pikendamise ning teiselt poolt erakorraliste volituste aktiveerimise ja kohaldamise üle tehakse tõhusat parlamentaarset ja kohtulikku kontrolli nii sise- kui ka välistasandil, ning tagada, et parlamentidel on õigus erakorraline seisukord lõpetada (49);

| — | tagada, et kui seadusandlikud volitused antakse üle täitevvõimule, peavad täitevvõimu välja antud õigusaktid hiljem saama parlamendi heakskiidu ja nende mõju lõpeb, kui neid ei ole teatava aja jooksul heaks kiidetud (50); tegeleda kiirmenetluses vastu võetud ja eriolukorra õigusaktide ülemäärase kasutamise probleemiga, millele juhtis tähelepanu ka komisjon oma 2020. aasta aruandes õigusriigi kohta (COM(2020)0580); |
| --- | --- |

—

tagada, et kui seadusandlikud volitused antakse üle täitevvõimule, peavad täitevvõimu välja antud õigusaktid hiljem saama parlamendi heakskiidu ja nende mõju lõpeb, kui neid ei ole teatava aja jooksul heaks kiidetud (50); tegeleda kiirmenetluses vastu võetud ja eriolukorra õigusaktide ülemäärase kasutamise probleemiga, millele juhtis tähelepanu ka komisjon oma 2020. aasta aruandes õigusriigi kohta (COM(2020)0580);

| — | uurida, kuidas parlamentidele paremini tagada keskne roll kriisi- ja hädaolukordades, eelkõige olukorra jälgimisel ja kontrollimisel riigi tasandil; |
| --- | --- |

—

uurida, kuidas parlamentidele paremini tagada keskne roll kriisi- ja hädaolukordades, eelkõige olukorra jälgimisel ja kontrollimisel riigi tasandil;

| — | kaaluda Veneetsia komisjoni seisukohta, et parlamendid peavad pidama täiskogu istungeid ning et nad ei tohiks lubada liikmeid ajutiselt asendada ega vähendada nende kohalviibimist (isegi kui seda tehakse proportsionaalselt) (51); |
| --- | --- |

—

kaaluda Veneetsia komisjoni seisukohta, et parlamendid peavad pidama täiskogu istungeid ning et nad ei tohiks lubada liikmeid ajutiselt asendada ega vähendada nende kohalviibimist (isegi kui seda tehakse proportsionaalselt) (51);

| — | uurida Veneetsia komisjoni seisukohti valimiste kohta ja uurida võimalust kasutada – eelkõige pandeemia korral – kaughääletamise meetodeid, nagu kirja teel hääletamine, internetihääletamine, mobiilsed valimiskastid ja volikirja alusel hääletamine, aga ka eelhääletamist; |
| --- | --- |

—

uurida Veneetsia komisjoni seisukohti valimiste kohta ja uurida võimalust kasutada – eelkõige pandeemia korral – kaughääletamise meetodeid, nagu kirja teel hääletamine, internetihääletamine, mobiilsed valimiskastid ja volikirja alusel hääletamine, aga ka eelhääletamist;

| 5. | kutsub liikmesriike üles võtma COVID-19-ga seotud meetmeid rakendades asjakohaselt arvesse täitemeetmete proportsionaalsust; kinnitab, et COVID-19-ga seotud meetmete rakendamisel tuleb austada ELi põhiõigusi ja õigusriiki, ning on seisukohal, et sellega seoses on väga oluline inimesi võrdselt kohelda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles liikumisvabaduse uute piirangute kehtestamist kaaludes hindama liikumisvabadust piiravaid meetmeid, mida nad on juba rakendanud, ning tegutsema äärmiselt vaoshoitult ja tagama ELi õiguse, eelkõige Schengeni piirieeskirjade ja vaba liikumise direktiivi täieliku järgimise; tuletab meelde, et Schengeni piirieeskirjade kohaselt tuleks juhul, kui sisepiirikontroll kehtestatakse viivitamatu meetmena, liidu tasandil jälgida, kas sisepiirikontroll ja selle pikendamine on vajalik; kutsub komisjoni sellega seoses üles jälgima Schengeni acquis’ kohaldamist ja eelkõige hindama liikmesriikide poolt juba võetud meetmeid, samuti liikmesriikide esitatud teadete õigeaegsust ja kvaliteeti, jälgima tähelepanelikult muutusi ning vajaduse korral tuletama liikmesriikidele meelde nende õiguslikke kohustusi ja võtma vastu arvamusi; kutsub komisjoni üles kasutama oma õigust nõuda liikmesriikidelt lisateavet; palub komisjonil paremini teavitada Euroopa Parlamenti sellest, kuidas ta kasutab aluslepingutega talle antud õigusi; tuletab meelde, kui oluline on jätkata Schengeni ala integreerimist komisjoni hinnangutest ja soovitustest lähtuvalt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles austama õigust perekonnaelule, eriti nende perekondade puhul, kelle liikmed elavad ja töötavad eri liikmesriikides ja kaugemal, ning lubama piiranguid üksnes siis, kui need on rangelt vajalikud ja proportsionaalsed; kutsub liikmesriike üles võimaldama COVID-19-ga seotud meetmete tõttu eraldatud paaride ja perekondade taasühinemist, olenemata nende perekonnaseisust, ning hoiduma neile tarbetult kõrgete tõendamisnõuete kehtestamisest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles piirama kogunemisvabadust ainult siis, kui see on tingimata vajalik ja põhjendatud kohaliku epidemioloogilise olukorraga ja kui see on proportsionaalne, ning mitte keelama meeleavaldusi, et heaks kiita vastuolulisi, sealhulgas COVID-19-ga mitteseotud meetmeid, mis nõuaksid asjakohast avalikku ja demokraatlikku arutelu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab kindlalt, et liikmesriigid hoiduksid võtmast meetmeid, millel on suur mõju põhiõigustele, näiteks naiste seksuaal- ja reproduktiivõigustele, eriti olukorras, kus rahvatervisega seotud probleemid ei võimalda nõuetekohast demokraatlikku arutelu ja turvalisi meeleavaldusi, mistõttu meeleavaldajad on sunnitud oma õiguste kaitsmiseks enda tervise ja elu ohtu seadma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, millega tagada selle pandeemia ajal õigus haridusele; kutsub pandeemialainete kordumist silmas pidades liikmesriike üles kindlustama vahendid ja turvalise raamistiku, et tagada õppetöö säilimine ning igale õpilasele tegelik võimalus sellest osa saada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles austama õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele ning tagama, et kõik uued seire- ja jälgimismeetmed, mis on vastu võetud andmekaitseasutustega täiel määral konsulteerides, oleksid rangelt vajalikud ja proportsionaalsed, neil oleks kindel õiguslik alus, nende eesmärgid oleksid piiratud ja need oleksid ajutised; kutsub komisjoni üles neid meetmeid jälgima, võttes eelkõige arvesse oma 8. aprilli 2020. aasta soovitust (EL) 2020/518 liidu ühise meetmekogumi kohta, mis võimaldab kasutada tehnoloogiat ja andmeid COVID-19 kriisi vastu võitlemiseks ja kriisist väljumiseks, eelkõige seoses mobiilirakendustega ja anonüümitud liikuvusandmete kasutamisega (52); |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et parim viis desinformatsiooni vastu võitlemiseks on kaitsta õigust teabele ja väljendusvabadust ning need õigused tagada, toetades meedia pluralismi ja sõltumatut ajakirjandust; kutsub sellega seoses liikmesriike üles tagama meetmete vastuvõtmisel läbipaistvuse ning andma oma kodanikele igakülgset, ajakohast, täpset ja objektiivset teavet ja andmeid rahvatervise olukorra ja selle kontrollimiseks võetud meetmete kohta, võitlema desinformatsiooni vastu, mille eesmärk on diskrediteerida või moonutada teaduslikke teadmisi terviseriskide kohta, ning tagama, et valitsuse meetmed COVID-19 leviku vastases võitluses oleksid tasakaalustatud viisil põhjendatud ja väga hoolikalt kaalutud, nii et need ei avaldaks kriminaliseerimise või ebaproportsionaalsete sanktsioonide kasutamisega heidutavat mõju väljendusvabadusele ning ajakirjanikele, tervishoiutöötajatele ja teistele; rõhutab, et pandeemia on suurendanud migrantide häbimärgistamist ning suurendanud diskrimineerimisjuhtumite hulka, kuna olukorda on veelgi halvendanud väärinfo ja valeuudised (53), mis avaldub muu hulgas etnilistesse vähemustesse kuuluvate inimeste vastu suunatud rassistlikes ja ksenofoobsetes intsidentides ning vaenu õhutamises puuetega inimeste ja pagulaste vastu (54); rõhutab, et desinformatsioon on üha muunduv probleem, mis võib negatiivselt mõjutada demokraatlikke protsesse ja ühiskondlikke arutelusid kõigis poliitikavaldkondades, õõnestada kodanike usaldust demokraatia vastu ning pärssida Euroopa koostööd ja solidaarsust; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on juba asunud välja töötama võimalikke meetmeid oma erikomisjoni (välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas väärinfot käsitlev erikomisjon) kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub üles tunduvalt suurendama investeeringuid ELi strateegilise kommunikatsiooni võimekusse kooskõlas väärinfovastase tegevuskavaga, tõhustama koostööd ja koordineerimist liikmesriikidega ning kasutama täiel määral olemasolevaid mehhanisme, et hõlbustada strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas konkreetset koostööd liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | leiab, et ajakirjanike töö on COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete tõttu raskemaks muutunud, kuna muu hulgas piiratakse füüsilist juurdepääsu pressikonverentsidele, ametiasutused jätavad küsimustele vastamata või ei anna piisavaid vastuseid ning teabevabadusega seonduvatele päringutele vastamise ja dokumentide kättesaadavuse tähtaegu tühistatakse või lükatakse edasi; peab kahetsusväärseks, et kuigi kvaliteetset ajakirjandust on vaja rohkem kui kunagi varem, eriti arvestades selle rolli üha enam leviva desinformatsiooni vastases võitluses, kahjustab kriisi majanduslik mõju ka meediaväljaannete, eelkõige sõltumatu meedia ja ajakirjanike rahalist elujõulisust, seades veelgi enam ohtu meedia pluralismi ELis; peab murettekitavaks, et mõnes liikmesriigis ei ole reklaamide avaldamine ja meediale toetuste andmine läbipaistev ning mõnes liikmesriigis üha suurenev meediaomandi kontsentreerumine; rõhutab, et de facto või de jure eriolukorra ajal ei tohiks meediasektoris olulisi muudatusi teha; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles tagama kostjate õigused, sealhulgas takistamatu võimaluse kasutada kaitsjat, ning hindama veebipõhise ärakuulamise võimalust kui lahendust ja alternatiivi kohtuistungile või kahtlustatavate üleandmisele teistesse ELi liikmesriikidesse Euroopa vahistamismääruse alusel; kutsub liikmesriike üles tagama kõigi kohtumenetluse juhtpõhimõtete järgimise, kaasa arvatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; kutsub liikmesriike üles kaitsma kõigi vanglas viibivate isikute õigusi ja tervist, eelkõige nende õigust arstiabile, külastajatega kohtumisele, vabas õhus viibimise ajale ning haridus-, kutse- ja vaba aja tegevusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et enamik liikmesriike on uuesti alustanud varjupaigamenetlusi ja mõni liikmesriik on kasutanud uute taotluste väiksemat arvu viimasel ajal, et vähendada menetluses olevate taotluste kuhjumist; kutsub liikmesriike üles tagama varjupaigamenetluse kasutamise võimaluse täies ulatuses ja säilitama üksikisiku õiguse varjupaigale, nagu on sätestatud põhiõiguste hartas, ning viima ümberasustamismenetlusi ja inimväärseid tagasisaatmismenetlusi läbi, järgides täiel määral rahvusvahelist õigust; nõuab lisaks, et varjupaigataotlejatele tagataks või taastataks võimalikult kiiresti võimalus kasutada tõlkide ja tõlkijate abi; nõuab, et liikmesriigid tagaksid vastuvõtukeskustes kohased füüsilise ja vaimse tervishoiu keskused, võttes arvesse sealseid puudulikke sanitaartingimusi, kõrget riskikeskkonda ja pagulaste kaitsetust COVID-19 pandeemia suhtes; palub komisjonil ja liikmesriikidel koostada mõjus rahvatervisele keskenduv kava, et tulemuslikult tegeleda nende olukorraga, sealhulgas välispiiridel, tagades varjupaigaõiguse ja kindlustades pagulastele ja varjupaigataotlejatele asjakohased vastuvõtutingimused; tuletab meelde, et COVID-19 meetmed ei tohiks kunagi viia inimeste kinnipidamiseni; nõuab kiiret perekondade taasühinemist, Kreeka saartel asuvate laagrite viivitamatut evakueerimist ja varjupaigataotlejate ümberpaigutamist teistesse liikmesriikidesse, kusjuures eelisjärjekorras peaksid olema kõige kaitsetumad inimesed, saatjata alaealised ja lastega pered; kutsub liikmesriike üles võimaldama inimeste maaletulekut ja tagama maaletuleku toimumise kooskõlas rahvusvahelise ja liidu õigusega ainult ohutus kohas ning võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et pandeemia ajal on suurenenud diskrimineerimine ning teatavad rühmad on olnud vaenu õhutamise ja diskrimineerivate meetmete sihtmärgiks; kutsub liikmesriike üles võitlema vaenu õhutamise vastu ning lõpetama ja heastama diskrimineerivad meetmed; kutsub riigi ja eelkõige kohaliku tasandi ametivõime üles tõhustama pingutusi, et võidelda romavastasuse vastu, purustada negatiivsed stereotüübid ja kaasata roma taustaga inimesed vahetult pandeemiavastaste meetmete kindlaksmääramisse ja rakendamisse; kutsub liikmesriike üles jätkama pingutusi ka homofoobia ja transfoobia vastu võitlemiseks, kuna pandeemia on süvendanud diskrimineerimist ja ebavõrdset kohtlemist, mille ohvriks langevad LGBTI+ inimesed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub liikmesriikidel COVID-19 pandeemia ajal tulemuslikult tagada kõigile naistele ja tütarlastele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu kättesaadavus ja sellega seonduvad õigused ning kõik vajalikud tervishoiuteenused, eelkõige rasestumisvastaste vahendite, sealhulgas rasestumisvastaste hädaabivahendite kättesaadavus ning raseduse katkestamise võimalus; rõhutab, kui oluline on jätkata parimate tavade kasutamist ja leida uuenduslikke viise seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning sellega seonduvate õiguste alaste teenuste osutamiseks, kaasa arvatud telemeditsiin, veebikonsultatsioonid ja varajase meditsiinilise abordi võimalus kodus; kutsub komisjoni üles korraldama foorumeid parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide ja sidusrühmade vahel selles valdkonnas ning toetama meetmeid, mis tagavad liikmesriikides seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning sellega seonduvate õiguste kasutamise võimaluse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub liikmesriike üles kaasama vajaduse korral otsuste tegemisse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste valdkonna sõltumatuid eksperte; kutsub liikmesriike üles kasutama uute meetmete võtmisel paljude ekspertide ja sidusrühmade, sealhulgas inimõigustega tegelevate riiklike asutuste, ombudsmani institutsioonide ja kodanikuühiskonna teadmisi ning nendega eelnevalt konsulteerima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles toetama õigust vabadele ja õiglastele valimistele; tuletab meelde Veneetsia komisjoni soovitust, et valimisseaduste reformid tuleks praegusel ajal vastu võtta üksnes pärast laiapõhjalist arutelu ja laialdase konsensusega, mis oleks kuritarvituste vastane ning valimisprotsessi usaldusväärsust ja legitiimsust kindlustav garantii; rõhutab, et valijate toetuse pärast võistlevatel erakondadel peab olema võrdne õigus kampaaniat korraldada ning et eriolukorra ajal toimuvate valimiste õiglus võib kahtlusi tekitada (55); kutsub liikmesriike üles kaaluma valimiste edasilükkamise otsuste institutsioonilisi tagajärgi; rõhutab, et Veneetsia komisjoni hinnangul ei tohiks erireegleid valimiste edasilükkamise kohta vastu võtta täitevvõim ega ka parlament lihthäälteenamusega, vaid need tuleks sätestada põhiseaduses või alusseaduses, ning et valimiste edasilükkamise otsuse peaks eelistatavalt tegema parlament mõistliku aja jooksul enne valimisi, võimaluse korral enne ametliku kampaania algust (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub komisjonil lasta kiiresti teha COVID-19 pandeemia esimese laine ajal võetud meetmete sõltumatu ja põhjaliku hindamise, et saada kogemusi, jagada parimaid tavasid ja tõhustada koostööd ning tagada, et pandeemia järgmiste lainete ajal võetavad meetmed oleksid tõhusad, sihipärased, konkreetsest epidemioloogilisest olukorrast lähtudes hästi põhjendatud, rangelt vajalikud ja proportsionaalsed ning et vähendada nende mõju demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele; väljendab rahulolu selle üle, et esimene seesugune hinnang liikmesriikide COVID-19 meetmetele on lisatud komisjoni esimesse õigusriigi olukorda käsitlevasse aastaaruandesse; kutsub komisjoni ja nõukogu üles alustama läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mis käsitleb õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste tõhusa järelevalvemehhanismi loomist, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2020. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta, kuna selline mehhanism aitaks hoolikalt ja õiglaselt hinnata olukorda kõigis liikmesriikides ning aitaks paremini kaitsta õigusriiki ja liidu väärtusi erakorralistes olukordades, nagu praegune pandeemia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab oma üleskutset ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele: teha COVID-19 kriisist õiged järeldused ja tunduvalt tihendada koostööd tervishoiu valdkonnas, arvestades tohutut koormust, mida inimesed on pidanud taluma, püüdes selle pandeemia ajal ohjata oma füüsilist ja vaimset tervist, ning muu hulgas luua Euroopa terviseliit, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioonis ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (57); |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles jätkama võetud meetmete jälgimist, tõhustama tegevust liikmesriikide meetmete koordineerimisel, ennetavalt suunama ametiasutusi pandeemiaga tegelemisel kooskõlas demokraatliku õigusriigi ja põhiõigustega, võtma õiguslikke meetmeid ja kasutama vajaduse korral muid kättesaadavaid vahendeid ning kaaluma olemasolevaid võimalusi liidu põhiväärtuste järgimise tagamiseks, samuti võtma juhtrolli piiravate meetmete võimalikult kiire tühistamise tagamiseks; kutsub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles jätkuvalt aru andma COVID-19 meetmete mõjust põhiõigustele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Veneetsia komisjoni arvamused ja aruanded eriolukordade kohta, 16. aprill 2020, CDL-PI(2020)003.

(2)  „Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine eriolukorra ajal – arutlused“, (CDL-PI(2020)005rev).

(3)  Veneetsia komisjoni liikmesriikide eriolukordade vaatluskeskus.

(4)  Aruanne õigusriigi kohta (CDL-AD(2011)003rev).

(5)  Õigusriigi toimimise kontrollnimekiri (CDL-AD(2016)007).

(6)  Veneetsia komisjon, „Vahearuanne ELi liikmesriikides COVID-19 kriisi tagajärjel võetud meetmete ja nende mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele“, 8. oktoober 2020 (CDL-AD(2020)018).

(7)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, resolutsioon 2337 (2020).

(8)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, resolutsioon 2338 (2020).

(9)  International IDEA, Parliamentary Primer No. 1, 11. mai 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations

(10)  International IDEA, Technical Paper 1/2020, 26. märts 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11)  Vt näiteks Verfassungsblogi akadeemilisi artikleid COVID-19 ja eriolukordade kohta, Michael Meyer-Resende, The Rule of Law Stress Test: EU Member States’ Responses to COVID-19, koos tabeli ja kaardiga, Joelle Grogan, States of emergency; Fondation Robert Schuman, Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire Impacts of COVID-19 – The Global Access to Justice Survey: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxfordi rakendus COVID-19 vastaste meetmete jälgimiseks (OxCGRT), millega hinnatakse piiravate meetmete rangust; kodanikuvabaduste jälgimise vahend ICNL COVID-19 Civic Freedom Tracker; Grogan, Joelle & Weinberg, Nyasha (august 2020) Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies. RECONNECTi poliitikaülevaade; rahvusvaheline üleskutse „A Call to Defend Democracy“, avalik kiri.

(12)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(13)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(14)  Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Hispaania, Rootsi, Bulgaaria, Küpros, Eesti, Läti, Leedu ja Rumeenia:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

(15)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0175.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0176.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0205.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0240.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0225.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0251.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0264.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24)  Briefing No 27, Adjustment of Parliamentary Activity to COVID-19 Outbreak and the prospect of remote sessions and voting, märts 2020; Briefing No 28, Preventive and sanitary measures in Parliament, märts 2020; Briefing No 29, Emergency Laws and Legal measures against COVID-19, juuli 2020.

(25)  EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States (Belgium, France, Germany, Hungary, Italy, Poland, Spain), 4. mai 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States II (Bulgaria, Estonia, Latvia, Malta, Austria, Romania, and Slovenia), 13. mai 2020; EPRS, Tracking mobile devices to fight coronavirus, 2. aprill 2020; EPRS, Tackling the coronavirus outbreak: Impact on asylum-seekers in the EU, 22. aprill 2020; EPRS, The impact of coronavirus on Schengen borders, 27. aprill 2020; EPRS, The impact of coronavirus on media freedom, 8. mai 2020; EPRS, Coronavirus and elections in selected Member States, 17. juuni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, 7. juuli 2020; EPRS, Coronavirus and prisons in the EU: Member-State measures to reduce spread of the virus, 22. juuni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV, 7. juuli 2020.

(26)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 1 and Country research, 7. aprill 2020 Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights implications – Bulletin 2: With a focus on contact-tracing apps, and Country research, 28. mai 2020; Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental rights Implications – Bulletin 3: With a focus on older people and Country research, 30. juuni 2020; Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 4 focusing on racism, asylum and migration, disinformation, privacy and data protection, 30. juuli 2020; Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers – Bulletin 5, 29. september 2020.

(27)  10. juuli 2020. aasta raport LIBE/9/02808.

(28)  Veneetsia komisjoni arvamused ja aruanded eriolukordade kohta, CDL-PI(2020)003

(29)  De jure põhiseaduse kohane eriolukord, kevad 2020: Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Soome, Eesti, Ungari, Läti, Luksemburg, Rumeenia, Portugal ja Hispaania.

(30)  Saksamaa, Läti, Prantsusmaa, Itaalia ja Slovakkia.

(31)  De facto eriolukord, mis põhineb tavapärastel õigusaktidel: COVID-19 kriisi ajal ei ole de jure eriolukorda välja kuulutanud 13 liikmesriiki, sealhulgas: Austria, Belgia, Horvaatia, Küpros, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Sloveenia ja Rootsi ning Ühendkuningriik.

(32)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobri 2020. aasta vahearuanne Covid-19 kriisi tagajärjel ELi liikmesriikides võetud meetmete ja nende mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele (CDL-AD(2020)018), punkt 57.

(33)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_20_567

(34)  Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani ja Tšehhi Vabariik; Veneetsia komisjoni arvamusena esitatud vahearuanne ELi liikmesriikides COVID-19 kriisi tagajärjel võetud meetmete ja nende mõju kohta demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, arvamus nr 995/202 (CDL-AD(2020)018), punkt 46.

(35)  Horvaatia, Ungari; Veneetsia komisjoni vahearuanne, punkt 47.

(36)  Veneetsia komisjoni vahearuanne, punkt 48.

(37)  Veneetsia komisjoni vahearuanne, punkt 49.

(38)  10. juuli 2020. aasta raport LIBE/9/02808.

(39)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0175.

(40)  https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41)  10. juuli 2020. aasta raport LIBE/9/02808.

(42)  https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26083&LangID=E

(43)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, bülletään nr 1, lk 26.

(44)  Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania, Austria, Tšehhi Vabariik, Poola ja Läti (Riia linnavolikogu erakorralised valimised).

(45)  Itaalia.

(46)  Veneetsia komisjoni arvamused ja aruanded eriolukordade kohta, CDL-PI(2020)003.

(47)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punktid 19 ja 21.

(48)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punktid 29–31.

(49)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punktid 59–62.

(50)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punkt 63.

(51)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punkt 75.

(52)  ELT L 114, 14.4.2020, lk 7.

(53)  Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, COVID-19 Analytical Snapshot #19: Misinformation on migration & migrants, 20. aprill 2020.

(54)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights implications – bülletään nr 1, 8. aprill 2020.

(55)  Veneetsia komisjoni aruanne „Demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine hädaolukordades – arutlused“, 19. juuni 2020 (CDL-AD(2020)014), punkt 96.

(56)  Veneetsia komisjoni 8. oktoobril 2020 avaldatud vahearuanne (CDL-AD(2020)018), punktid 101, 114, 119, 122 ja 123.

(57)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0205.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 11. november 2020

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/50

---

P9_TA(2020)0290

Erandlike kaubandusmeetmete kehtestamine Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes ***I

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 415/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0135), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0135),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0099/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0099/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4.

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0175/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0175/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele |
| --- | --- |

2.

---

P9_TC1-COD(2020)0051

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/2172) lõplikule kujule).

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/51

---

P9_TA(2020)0294

ELi ja Senegali vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll ***

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

(Nõusolek)

(2021/C 415/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13484/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13484/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli (13483/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli (13483/2019),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 43 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0178/2019),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0180/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0180/2020),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Senegali Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0295.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/52

---

P9_TA(2020)0295

ELi ja Senegali vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli sõlmimise kohta (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

(2021/C 415/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13484/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13484/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelist säästva kalanduse partnerluslepingut, mis jõustus 20. novembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelist säästva kalanduse partnerluslepingut, mis jõustus 20. novembril 2014,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu protokolli tagasiulatuvat ja ettevaatavat hindamisaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu protokolli tagasiulatuvat ja ettevaatavat hindamisaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli (13483/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise protokolli (13483/2019),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0178/2019),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat käsitleva määruse (2) artikli 31 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist kalanduspoliitikat käsitleva määruse (2) artikli 31 lõiget 4,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (3),

| — | võttes arvesse Senegali riiklikku strateegiakava (2019–2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Senegali riiklikku strateegiakava (2019–2023),

| — | võttes arvesse Senegali keskkonnasäästlike töökohtade edendamise riiklikku strateegiat (2015–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Senegali keskkonnasäästlike töökohtade edendamise riiklikku strateegiat (2015–2020),

| — | võttes arvesse asjaolu, et Senegali vetes tegutseb üha rohkem Aasia riikide laevu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Senegali vetes tegutseb üha rohkem Aasia riikide laevu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0182/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0182/2020),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping jõustus 20. novembril 2014; arvestades, et lepingu rakendamise protokoll aegus 19. novembril 2019 ning uus protokoll parafeeriti 19. juulil 2019; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping jõustus 20. novembril 2014; arvestades, et lepingu rakendamise protokoll aegus 19. novembril 2019 ning uus protokoll parafeeriti 19. juulil 2019;

| B. | arvestades, et kõige hiljutisema protokolli (2014–2019) ettevaataval hindamisel järeldatakse, et see on üldiselt olnud mõjus vahend Senegali kalapüügipiirkonna kalavarude säästva kasutamise tagamisel, ning soovitatakse mõlema poole vajaduste rahuldamiseks protokolli uuendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõige hiljutisema protokolli (2014–2019) ettevaataval hindamisel järeldatakse, et see on üldiselt olnud mõjus vahend Senegali kalapüügipiirkonna kalavarude säästva kasutamise tagamisel, ning soovitatakse mõlema poole vajaduste rahuldamiseks protokolli uuendada;

| C. | arvestades, et viimase protokolli tulemuslikkus on tuunipüügi osas rahuldav, ning arvestades, et ühenduse laevad on jätnud siiski osa põhjalähedaste süvamereliikide püügivõimalustest kasutamata; arvestades, et senegali merluusi püük Senegali vetes moodustab vähem kui 10 % ühenduse püügist selles allpiirkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase protokolli tulemuslikkus on tuunipüügi osas rahuldav, ning arvestades, et ühenduse laevad on jätnud siiski osa põhjalähedaste süvamereliikide püügivõimalustest kasutamata; arvestades, et senegali merluusi püük Senegali vetes moodustab vähem kui 10 % ühenduse püügist selles allpiirkonnas;

| D. | arvestades, et senegali merluusi sihtliigina püüdva põhjalähedase süvamerepüügi areng ning senegali merluusi täiendav püük Senegali ja naaberriikide kalapüügipiirkondades on suurendanud püügisurvet selle liigi varudele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et senegali merluusi sihtliigina püüdva põhjalähedase süvamerepüügi areng ning senegali merluusi täiendav püük Senegali ja naaberriikide kalapüügipiirkondades on suurendanud püügisurvet selle liigi varudele;

| E. | arvestades, et liidu kalalaevad tegutsevad üksnes avamere püügipiirkondades, mistõttu nad puutuvad harva kokku Senegali väikesemahulise kalapüügi laevadega ning seetõttu on nende mõju selle sektori elatusvahenditele minimaalne; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu kalalaevad tegutsevad üksnes avamere püügipiirkondades, mistõttu nad puutuvad harva kokku Senegali väikesemahulise kalapüügi laevadega ning seetõttu on nende mõju selle sektori elatusvahenditele minimaalne;

| F. | arvestades, et uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku ning näeb liidu laevadele (28 tuunikülmutusseinerit, 10 ritvõngelaeva, 5 õngejadalaeva ja 2 traalerit) ette püügivõimalused ja võrdlustonnaaži, mis on tuunikala puhul 10 000 tonni aastas, ja senegali merluusi lubatud püügimahu 1 750 tonni aastas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku ning näeb liidu laevadele (28 tuunikülmutusseinerit, 10 ritvõngelaeva, 5 õngejadalaeva ja 2 traalerit) ette püügivõimalused ja võrdlustonnaaži, mis on tuunikala puhul 10 000 tonni aastas, ja senegali merluusi lubatud püügimahu 1 750 tonni aastas;

| G. | arvestades, et selle eest makstav rahaline hüvitis on 3 050 750 eurot aastas, mis jaguneb järgmiselt: 800 000 eurot aastas kalavarudele juurdepääsu eest, 900 000 eurot aastas valdkondliku poliitika elluviimiseks ja laevaomanike makstavad hinnangulised tasud 1 350 750 eurot aastas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selle eest makstav rahaline hüvitis on 3 050 750 eurot aastas, mis jaguneb järgmiselt: 800 000 eurot aastas kalavarudele juurdepääsu eest, 900 000 eurot aastas valdkondliku poliitika elluviimiseks ja laevaomanike makstavad hinnangulised tasud 1 350 750 eurot aastas;

| H. | arvestades, et uus protokoll pakub liidu laevadele kalapüügivõimalusi Senegali vetes, lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uus protokoll pakub liidu laevadele kalapüügivõimalusi Senegali vetes, lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi;

| I. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformi üks peatükk käsitleb välismõõdet ja selle eesmärk on edendada säästva kalapüügi põhimõtteid; arvestades, et kahepoolsete lepingutega luuakse stabiilne õigus-, majandus- ja keskkonnaalane raamistik ELi laevastiku juurdepääsuks kolmandate riikide vetele ning nähakse ette nn valdkondlik toetus, et tugevdada kohalikku haldussuutlikkust ja parandada kalavarude säästva majandamise standardeid partnerriigis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformi üks peatükk käsitleb välismõõdet ja selle eesmärk on edendada säästva kalapüügi põhimõtteid; arvestades, et kahepoolsete lepingutega luuakse stabiilne õigus-, majandus- ja keskkonnaalane raamistik ELi laevastiku juurdepääsuks kolmandate riikide vetele ning nähakse ette nn valdkondlik toetus, et tugevdada kohalikku haldussuutlikkust ja parandada kalavarude säästva majandamise standardeid partnerriigis;

| J. | arvestades, et vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artiklile 62 püüavad Euroopa kalalaevad ühise kalanduspoliitika raames ainult lubatud kogupüügi ülejääki; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artiklile 62 püüavad Euroopa kalalaevad ühise kalanduspoliitika raames ainult lubatud kogupüügi ülejääki;

| K. | arvestades, et Senegal on ratifitseerinud enamiku rahvusvahelise kalanduse juhtimist reguleerivaid rahvusvahelisi õigusakte ning on Senegali laevade püütavate kalavarude majandamiseks loodud asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostööpartner; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Senegal on ratifitseerinud enamiku rahvusvahelise kalanduse juhtimist reguleerivaid rahvusvahelisi õigusakte ning on Senegali laevade püütavate kalavarude majandamiseks loodud asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostööpartner;

| L. | arvestades, et Senegaliga sõlmitav kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll on osa ELi välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning selles võetakse eelkõige arvesse liidu eesmärke järgida demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi. |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Senegaliga sõlmitav kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll on osa ELi välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning selles võetakse eelkõige arvesse liidu eesmärke järgida demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

| M. | arvestades, et selle lepingu raames tuleks toetada ka ELi otsuseid järgida rahvusvahelisi lepinguid, eelkõige ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti eesmärki nr 14, ning et kõik sellised ELi meetmed nagu säästva kalanduse partnerlusleping peavad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et selle lepingu raames tuleks toetada ka ELi otsuseid järgida rahvusvahelisi lepinguid, eelkõige ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti eesmärki nr 14, ning et kõik sellised ELi meetmed nagu säästva kalanduse partnerlusleping peavad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit ja Senegal teevad koostööd Cotonou lepingu üldises raamistikus ning kalanduse rahalise toetamise meetmeid võetakse programmi PESCAO kaudu, eesmärgiga parandada kalandussektori juhtimist ning võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vastu, kusjuures aastateks 2018–2024 selleks eraldatud eelarve on 15 miljonit eurot; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit ja Senegal teevad koostööd Cotonou lepingu üldises raamistikus ning kalanduse rahalise toetamise meetmeid võetakse programmi PESCAO kaudu, eesmärgiga parandada kalandussektori juhtimist ning võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vastu, kusjuures aastateks 2018–2024 selleks eraldatud eelarve on 15 miljonit eurot;

| O. | arvestades, et lisaks loodusvarabaasi vaesestamisele ja loodusliku tootlikkuse alandamisele kahjustab ETR-kalapüük ka kalurite elatusvahendeid ja riigi tulusid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lisaks loodusvarabaasi vaesestamisele ja loodusliku tootlikkuse alandamisele kahjustab ETR-kalapüük ka kalurite elatusvahendeid ja riigi tulusid;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb protokolliga või selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel viivitamatult ja täielikult teavitada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb protokolliga või selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel viivitamatult ja täielikult teavitada;

| Q. | arvestades, et väikeste pelaagiliste liikide varusid kasutavad mitu Loode-Aafrika piirkonna naaberriiki, kellega ELil on kalandusalased partnerluslepingud, mis annavad juurdepääsu neile varudele; arvestades, et komisjon peaks soovitama Senegali ametivõimudel alustada naaberriikidega konsultatsioone teaduslikel nõuannetel põhinevate ühiste siduvate majandamiseeskirjade üle, et tagada säästev kalapüük, eriti väikeste pelaagiliste liikide puhul, olgugi et ELi ja Senegali vaheline leping ei võimalda nende püüki; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et väikeste pelaagiliste liikide varusid kasutavad mitu Loode-Aafrika piirkonna naaberriiki, kellega ELil on kalandusalased partnerluslepingud, mis annavad juurdepääsu neile varudele; arvestades, et komisjon peaks soovitama Senegali ametivõimudel alustada naaberriikidega konsultatsioone teaduslikel nõuannetel põhinevate ühiste siduvate majandamiseeskirjade üle, et tagada säästev kalapüük, eriti väikeste pelaagiliste liikide puhul, olgugi et ELi ja Senegali vaheline leping ei võimalda nende püüki;

| R. | arvestades, et Senegali riikliku strateegiakava (2019–2023) strateegilised eesmärgid hõlmavad kalavarude säästvat majandamist ja nende tootlikkuse tõstmist ning kalandussektori turulepääsu ja konkurentsivõime üldist suurendamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Senegali riikliku strateegiakava (2019–2023) strateegilised eesmärgid hõlmavad kalavarude säästvat majandamist ja nende tootlikkuse tõstmist ning kalandussektori turulepääsu ja konkurentsivõime üldist suurendamist;

| S. | arvestades, et kalandussektor annab tööd enam kui 600 000-le Senegali elanikule ehk umbes 17 %-le töötavast elanikkonnast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kalandussektor annab tööd enam kui 600 000-le Senegali elanikule ehk umbes 17 %-le töötavast elanikkonnast;

| 1. | kinnitab, et protokoll võimaldab jätkata Euroopa Liidu ja Senegali vahelist tihedat koostööd, et tagada Senegali vete kalavarude vastutustundlik kasutamine ning toetada Senegali pingutusi loodusvarade säästva majandamise arendamisel ja merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitsel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab ELi strateegiat säilitada piirkonnas kokkulepete võrgustik, et täiendada piirkondlikes kalandusorganisatsioonides võetavaid kalavarude kestlikkust toetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et hindamisaruande järelduste kohaselt vähendatakse uue protokolliga senegali merluusi püüki (2 000 tonnilt 1 750 tonnile aastas) ning suurendatakse valdkondlikuks toetuseks ette nähtud rahalist toetust (150 000 euro võrra) ja laevaomanike makstavaid hinnangulisi tasusid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks avameretraalerite senegali merluusi püügi võimaluste vähendamise kooskõlas Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusliku arvamusega, et alandada suremust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt selle üle, et protokollis võetakse arvesse kaaspüügina püütavaid ohustatud liike; rõhutab vajadust veelgi tõhustada meetmeid mereökosüsteemide kaitsmiseks; toonitab väljaõpetatud teadusvaatlejate keskset rolli kaaspüükide seires; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Senegali vete mere elusressursside seisundi parema seire tagamiseks sisaldab leping teaduskoostöö peatükki; võtab teadmiseks põhjalähedaste süvamere kalavarude kasutamise teaduslikul seirel esinevad raskused ning nõuab tungivalt, et hindamisel võetaks arvesse ka kolmandate riikide laevade püügisurvet teiste rannikuriikide (Mauritaania, Maroko, Guinea Bissau ja Gambia) vetes, kuna ELi laevade püügivõimalused Senegali vetes on suhteliselt piiratud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et Senegali vetes leiduvatele lubatud kogupüüki ületavatele varudele juurdepääsu tagamiseks on vaja teada üldist püügikoormust – mis hõlmaks ka Senegali ja kolmandate riikide laevu – , ning palub komisjonil tagada, et läbipaistvust käsitlevat artiklit kohaldataks kehtiva protokolli raames ning pädevates piirkondlikes kalandusorganisatsioonides toimuvatel aruteludel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks võimaluse vaadata läbi püügivõimalused ja lubada korraldada Senegali püügipiirkonnas katsepüüki; väljendab heameelt protokollis sätestatud jätkusuutlikkuse ja teaduslike soovituste järgimise tingimuste üle ning kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti, kui ühiskomitee peaks sellised muudatused heaks kiitma; väljendab heameelt selle üle, et protokolli on lisatud püükide jälgimine elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS, electronic reporting system) kaudu; palub komisjonil tagada süsteemi võimalikult kiire kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt uute tehniliste meetmete vastuvõtmise üle, millega vähendatakse kaitsealuste liikide (merelinnud, kilpkonnad, haid ja mereimetajad) juhupüüki, ning nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks kalapüügivahendite selektiivsuse suurendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmist kooskõlas piirkondlikest kalandusorganisatsioonidest tulenevate teaduslike soovituste ja õigusaktidega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et lepinguga luuakse õiguslik raamistik koostööks järelevalve ning ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas, ning väljendab heameelt selle üle, et Senegal ratifitseeris 2017. aastal ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppe, mis oli positiivne samm, arvestades Dakari sadama tähtsust eri kolmandate riikide lippude all sõitvate laevade poolt alampiirkonna mitmetes piirkondades püütud kalandustoodete lossimisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kiiduväärseks Senegali meremeeste töölevõtmist Euroopa Liidu laevadele ning rõhutab eelmise protokolli rakendamisel saavutatud häid tulemusi; väljendab heameelt selle üle, et Senegal on ratifitseerinud ILO konventsiooni C188 kalandustöö kohta, ning kutsub Senegali ametivõime üles selle sätteid rakendama; kutsub komisjoni üles hindama ühiskomitee koosolekutel korrapäraselt selle tõhusat rakendamist, eelkõige töö- ja töötasutingimusi, millele protokollis samuti osutatakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et liikmesriikidel võib siin olla oluline roll ja nad võivad aktiivselt osaleda suutlikkuse suurendamises ja koolitustegevuses; |
| --- | --- |

12.

| 13. | soovitab artiklis 5 sätestatud valdkondlike toetuseesmärkide saavutamiseks ja ilma et see piiraks muid tegevusi, järgmisi prioriteetseid ja strateegilisi meetmeid:






  — | parandada seiret, kontrolli ja järelevalvet kalapüügi seirekeskuse (Fisheries Monitoring Centre, FMC) kiire ajakohastamise kaudu, nimelt tuleb asjakohaseid tehnilisi tingimusi järgides ajakohastada Senegali kalastusvööndis asuvate laevade asukoha satelliitside (muu hulgas laevaseiresüsteemi) kaudu jälgimise tarkvara ning olla võimeline võtma vastu elektrooniliste püügipäevikute andmeid; |
| --- | --- | --- |

13.

—

parandada seiret, kontrolli ja järelevalvet kalapüügi seirekeskuse (Fisheries Monitoring Centre, FMC) kiire ajakohastamise kaudu, nimelt tuleb asjakohaseid tehnilisi tingimusi järgides ajakohastada Senegali kalastusvööndis asuvate laevade asukoha satelliitside (muu hulgas laevaseiresüsteemi) kaudu jälgimise tarkvara ning olla võimeline võtma vastu elektrooniliste püügipäevikute andmeid;

| — | toetada Senegali pingutusi ETR-kalapüügi tõkestamisel Dakari sadamat külastavate laevade seiremehhanismi abil; |
| --- | --- |

—

toetada Senegali pingutusi ETR-kalapüügi tõkestamisel Dakari sadamat külastavate laevade seiremehhanismi abil;

| — | arendada teadussuutlikkust ja teaduslike andmete kogumist, et Senegali ametiasutused saaksid teha otsuseid kalavarude parimate kättesaadavate teaduslike hinnangute alusel, ning kiiresti käivitada kavandatud okeanograafilised uuringud, et tõhustada põhjalähedaste süvamereliikide varude teaduslikku seiret ning teadmisi mere- ja rannikuökosüsteemidest; |
| --- | --- |

—

arendada teadussuutlikkust ja teaduslike andmete kogumist, et Senegali ametiasutused saaksid teha otsuseid kalavarude parimate kättesaadavate teaduslike hinnangute alusel, ning kiiresti käivitada kavandatud okeanograafilised uuringud, et tõhustada põhjalähedaste süvamereliikide varude teaduslikku seiret ning teadmisi mere- ja rannikuökosüsteemidest;

| — | toetada inimväärseid töötingimusi kõigi kalurite ja kalandusega seotud tegevuste puhul ja eelkõige naiste jaoks, arendada andmete kogumist sooliste erinevuste kindlakstegemiseks ning edendada naiste mõjuvõimu suurendamist ja parandada nende (liidri-)rolli kalandus- ja vesiviljelusorganisatsioonides; |
| --- | --- |

—

toetada inimväärseid töötingimusi kõigi kalurite ja kalandusega seotud tegevuste puhul ja eelkõige naiste jaoks, arendada andmete kogumist sooliste erinevuste kindlakstegemiseks ning edendada naiste mõjuvõimu suurendamist ja parandada nende (liidri-)rolli kalandus- ja vesiviljelusorganisatsioonides;

| — | toetada kalandustoodetele lisaväärtuse andmist sektori ettevõtjatele suunatud horisontaalse suutlikkuse suurendamise programmi kaudu; |
| --- | --- |

—

toetada kalandustoodetele lisaväärtuse andmist sektori ettevõtjatele suunatud horisontaalse suutlikkuse suurendamise programmi kaudu;

| — | toetada Senegali väikesemahulist rannapüüki ja rannikukogukondi, muu hulgas töökohtade loomist ja kalandusega seotud taristu arendamist, mis toetaks väikesemahulist kalapüüki ja hõlbustaks kalandussektori arengut; |
| --- | --- |

—

toetada Senegali väikesemahulist rannapüüki ja rannikukogukondi, muu hulgas töökohtade loomist ja kalandusega seotud taristu arendamist, mis toetaks väikesemahulist kalapüüki ja hõlbustaks kalandussektori arengut;

| — | luua teadusvaatlejate ja meremeeste jaoks põhi- ja kutseõppeprogrammid (püügitehnikate õpetamine, aga ka meresõiduohutus jne), pöörates erilist tähelepanu noorkalurite ja naiste koolitamisele – viimastel on keskne tähtsus turustamisel ja töötlemisel ning nende töö ja elatusvahendid sõltuvad kalandussektorist; |
| --- | --- |

—

luua teadusvaatlejate ja meremeeste jaoks põhi- ja kutseõppeprogrammid (püügitehnikate õpetamine, aga ka meresõiduohutus jne), pöörates erilist tähelepanu noorkalurite ja naiste koolitamisele – viimastel on keskne tähtsus turustamisel ja töötlemisel ning nende töö ja elatusvahendid sõltuvad kalandussektorist;

| — | Senegali poolt vastu võetud kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnapoliitika harta (2016–2023) raames korraldada koos partneritega, sealhulgas liiduga iga-aastane ühine läbivaatamine et tagada kavandatud valdkonnapoliitiliste reformide elluviimine; |
| --- | --- |

—

Senegali poolt vastu võetud kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnapoliitika harta (2016–2023) raames korraldada koos partneritega, sealhulgas liiduga iga-aastane ühine läbivaatamine et tagada kavandatud valdkonnapoliitiliste reformide elluviimine;

| — | tõhustada tegevust selleks, et valdkondliku toetuse rakendamine ei hilineks Senegali poole raskuste tõttu vahendite käsutamise haldusmehhanismide rakendamisel; |
| --- | --- |

—

tõhustada tegevust selleks, et valdkondliku toetuse rakendamine ei hilineks Senegali poole raskuste tõttu vahendite käsutamise haldusmehhanismide rakendamisel;

| — | tagada liidu rahastatavate meetmete parem nähtavus ning edendada kalurikogukondade ja kodanikuühiskonna arusaamist protokolli konkreetsest panusest sektori arengusse; |
| --- | --- |

—

tagada liidu rahastatavate meetmete parem nähtavus ning edendada kalurikogukondade ja kodanikuühiskonna arusaamist protokolli konkreetsest panusest sektori arengusse;

| — | tugevdada meetmeid, millega õhutatakse noori kalapüügiga tegelema; |
| --- | --- |

—

tugevdada meetmeid, millega õhutatakse noori kalapüügiga tegelema;

| 14. | kutsub komisjoni üles läbi viima üldist uuringut liidu kahepoolsete kalanduslepingute mõju kohta ning eelkõige selle kohta, millist kasu toovad valdkondlik toetus ja Euroopa laevastiku tegevus kolmandate riikide vetes kohalikule majandusele (säästva kalapüügi areng, kohalik tööhõive, taristu, edusammud sotsiaalvaldkonnas jne), rakendades seejuures kõigi Lääne-Aafrika riikide suhtes ühtset ja järjepidevat käsitlust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret selle pärast, et Lääne-Aafrika rannikule rajatakse üha uusi kalajahu- ja kalaõlitehaseid, mille tooraineks on Senegali ja naaberriikide vetest kolmandate (s.t mitte ELi) riikide laevade püütud väikesed pelaagilised liigid; kritiseerib siinkohal kestlikkuse osas ilmnevat vastuolu seoses kohalikele elanikele väärtuslike valguressursside võimaldamisega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et kui ressursside jätkusuutlikkuse tagamiseks kehtestatakse usaldusväärsetele teaduslikele nõuannetele tuginedes püügikeeld või püügipiirangud, tuleb eelkõige arvesse võtta kohaliku kalapüügi vajadusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustab ELi tasandil läbipaistvuse nimel tehtud jõupingutusi, kuna protokollid ja ühiste teaduskomiteede tekstid on nüüd kättesaadavad; rõhutab vajadust suurendada läbipaistvust ja rannikukogukondade ühenduste osalemist valdkondliku toetuse haldamisel; kutsub komisjoni üles avaldama regulaarselt valdkondliku toetuse kasutamise aruandeid ning edastama Euroopa Parlamendile ühiskomitee koosolekute järeldused ja tema iga-aastaste hindamiste tulemused; kutsub komisjoni üles hõlbustama Euroopa Parlamendi esindajate osalemist vaatlejatena ühiskomitee koosolekutel ning parandama Senegali kalurite organisatsioonide ja kalurikogukondade osalemist; rõhutab, et Senegali valitsus peab seoses teiste riikidega sõlmitud kalanduspartnerlustega tegutsema läbipaistvalt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab sidusrühmade osalemist rakenduskavade ettevalmistamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises, milleks tuleb kooskõlas Senegali õigusaktidega kohalikke kalurikogukondi kaasata ja nendega konsulteerida; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab merekaitsealade aruandluse selgemaks muutmist ja ühtlustamist ning kokkulepitud terviklikku majandamiskava, milles määratakse kindlaks ülesanded ja majandamistegevuse üldise koordineerimise eest vastutav organ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et sisemaariigid, nagu Mali, saavad Senegalist üle 40 % oma kalaimpordist ja sõltuvad Senegali kalaekspordist; märgib, et Senegali eksport aitab sisemaariike toiduga varustada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et rohkem kui viiendik Senegali ekspordist läheb sisemaariikidesse, eelkõige Malisse, Burkina Fasosse ja Nigerisse, ning aitab kaasa Aafrika mandri majandusintegratsioonile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Senegali Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0294.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

(3)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 93.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/57

---

P9_TA(2020)0296

ELi ja Seišellide vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (2020–2026) ***

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

(Nõusolek)

(2021/C 415/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05243/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05243/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu eelnõu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) (05246/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu eelnõu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) (05246/2020),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0073/2020),

| — | võttes arvesse oma 12. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni otsuse eelnõu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni otsuse eelnõu kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0185/2020),

| 1. | annab nõusoleku lepingu ja protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Seišelli Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0303.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/58

---

P9_TA(2020)0297

ELi ja Hiina vaheline leping geograafiliste tähiste alase koostöö ja nende tähiste kaitse kohta ***

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

(Nõusolek)

(2021/C 415/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08359/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08359/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08361/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08361/2020),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0298/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0298/2020),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0199/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0199/2020),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0298.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/59

---

P9_TA(2020)0298

ELi ja Hiina vaheline leping geograafiliste tähiste alase koostöö ja nende tähiste kaitse kohta (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu sõlmimise kohta (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

(2021/C 415/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08359/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08359/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08361/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vahelise geograafiliste tähiste alast koostööd ja nende tähiste kaitset käsitleva lepingu eelnõu (08361/2020),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõikele 3, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõikele 3, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2014. aasta teatist „Kaubandus, majanduskasv ja intellektuaalomand – Intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kolmandates riikides“ (COM(2014)0389),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise kohta kolmandates riikides (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise kohta kolmandates riikides (SWD(2019)0452),

| — | võttes arvesse 16. juulil 2018 toimunud ELi ja Hiina 20. tippkohtumisel ning 9. aprillil 2019 toimunud ELi ja Hiina 21. tippkohtumisel tehtud ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juulil 2018 toimunud ELi ja Hiina 20. tippkohtumisel ning 9. aprillil 2019 toimunud ELi ja Hiina 21. tippkohtumisel tehtud ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kaitse ja tagamise strateegia kohta kolmandates riikides (1),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (3), mis käsitleb otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (3), mis käsitleb otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle V jaotist liidu välistegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle V jaotist liidu välistegevuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91, 100, 168 ja 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91, 100, 168 ja 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0202/2020),

| A. | arvestades, et geograafiliste tähiste kaitse rahvusvahelisel tasandil on ELi kaubanduspoliitika põhielement; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et geograafiliste tähiste kaitse rahvusvahelisel tasandil on ELi kaubanduspoliitika põhielement;

| B. | arvestades, et EL on maailma suurim põllumajanduslike toiduainete eksportija ja saavutas 2019. aastal põllumajanduslike toiduainetega kauplemisel rekordilise 39 miljardi euro suuruse ülejäägi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on maailma suurim põllumajanduslike toiduainete eksportija ja saavutas 2019. aastal põllumajanduslike toiduainetega kauplemisel rekordilise 39 miljardi euro suuruse ülejäägi;

| C. | arvestades, et geograafilise tähisega toodete keskmine väärtus on kaks korda suurem kui ilma sellise kvaliteedimärgiseta toodete väärtus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et geograafilise tähisega toodete keskmine väärtus on kaks korda suurem kui ilma sellise kvaliteedimärgiseta toodete väärtus;

| D. | arvestades, et ELi põllumajanduslike toiduainete eksport Hiinasse on viimase kümne aasta jooksul tohutult kasvanud ja aastatel 2009–2019 on aastane kasvumäär olnud üle 20 %; arvestades, et see on muutnud ELi põllumajandusliku toidutööstuse 2009. aasta 1 miljardi euro suuruse kaubandusbilansi puudujäägi 2019. aastal enam kui 9 miljardi euro suuruseks ülejäägiks, tehes seeläbi Hiina ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordi kolmandaks sihtkohaks pärast Ühendkuningriiki ja USAd; arvestades, et eeldatavasti kasvab Hiina põllumajanduslike toiduainete import järgmisel aastakümnel veelgi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi põllumajanduslike toiduainete eksport Hiinasse on viimase kümne aasta jooksul tohutult kasvanud ja aastatel 2009–2019 on aastane kasvumäär olnud üle 20 %; arvestades, et see on muutnud ELi põllumajandusliku toidutööstuse 2009. aasta 1 miljardi euro suuruse kaubandusbilansi puudujäägi 2019. aastal enam kui 9 miljardi euro suuruseks ülejäägiks, tehes seeläbi Hiina ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordi kolmandaks sihtkohaks pärast Ühendkuningriiki ja USAd; arvestades, et eeldatavasti kasvab Hiina põllumajanduslike toiduainete import järgmisel aastakümnel veelgi;

| E. | arvestades, et ELi geograafiliste tähistega kaitstud toodete, mis hõlmavad veine, põllumajanduslikke toiduaineid ja piiritusjooke, ülemaailmne müügiväärtus on 74,76 miljardit eurot (4), mis moodustab 6,8 % ELi põllumajandusliku toidutööstuse müügist ja 15,4 % ELi põllumajandusliku toidutööstuse ekspordist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi geograafiliste tähistega kaitstud toodete, mis hõlmavad veine, põllumajanduslikke toiduaineid ja piiritusjooke, ülemaailmne müügiväärtus on 74,76 miljardit eurot (4), mis moodustab 6,8 % ELi põllumajandusliku toidutööstuse müügist ja 15,4 % ELi põllumajandusliku toidutööstuse ekspordist;

| F. | arvestades, et EL on ülemaailmselt tuntud oma oskusteabe ning väärtuslike ja kvaliteetsete põllumajanduslike toiduainete tootmise poolest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on ülemaailmselt tuntud oma oskusteabe ning väärtuslike ja kvaliteetsete põllumajanduslike toiduainete tootmise poolest;

| G. | arvestades, et kõiki imporditud põllumajanduslikke toiduaineid tuleb kontrollida ning need peavad vastama tervishoiu-, ohutus- ja loomade heaolu nõuetele, mida kohaldatakse ELi tootjate suhtes kogu põllumajandusliku toidutootmise tarneahelas, aidates seega suurendada nende väärtust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõiki imporditud põllumajanduslikke toiduaineid tuleb kontrollida ning need peavad vastama tervishoiu-, ohutus- ja loomade heaolu nõuetele, mida kohaldatakse ELi tootjate suhtes kogu põllumajandusliku toidutootmise tarneahelas, aidates seega suurendada nende väärtust ja kvaliteeti;

| H. | arvestades, et paljud ELi geograafilised tähised seisavad Hiinas silmitsi märkimisväärsete probleemidega, mis põhjustavad ELi tootjatele olulist majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud ELi geograafilised tähised seisavad Hiinas silmitsi märkimisväärsete probleemidega, mis põhjustavad ELi tootjatele olulist majanduslikku kahju;

| I. | arvestades, et leping tugineb ELi-Hiina geograafiliste tähiste alase koostöö katseprojekti raames aastatel 2007–2012 saadud kogemustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et leping tugineb ELi-Hiina geograafiliste tähiste alase koostöö katseprojekti raames aastatel 2007–2012 saadud kogemustele;

| J. | arvestades, et eeldatavasti tekib tulevikus oluline osa ülemaailmsest majanduskasvust väljaspool Euroopat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eeldatavasti tekib tulevikus oluline osa ülemaailmsest majanduskasvust väljaspool Euroopat;

| K. | arvestades et põllumajanduslike toiduainete tootjad ja eksportijad peavad tegutsema keerulises rahvusvahelises kaubanduskeskkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades et põllumajanduslike toiduainete tootjad ja eksportijad peavad tegutsema keerulises rahvusvahelises kaubanduskeskkonnas;

| L. | arvestades, et see leping on oluline geograafiliste tähiste ülemaailmse tunnustamise seisukohast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et see leping on oluline geograafiliste tähiste ülemaailmse tunnustamise seisukohast;

| M. | arvestades, et see leping on oluline esimene samm ja seda tuleks võimalikult kiiresti laiendada, et kaitsta paljusid ELi geograafilisi tähiseid, mis on endiselt välja jäetud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et see leping on oluline esimene samm ja seda tuleks võimalikult kiiresti laiendada, et kaitsta paljusid ELi geograafilisi tähiseid, mis on endiselt välja jäetud;

| N. | arvestades, et selle lepingu sõlmimine näitab, et EL ja Hiina on võimelised sõlmima kahepoolseid lepinguid, kui ühiseid huve võetakse hästi arvesse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et selle lepingu sõlmimine näitab, et EL ja Hiina on võimelised sõlmima kahepoolseid lepinguid, kui ühiseid huve võetakse hästi arvesse;

| 1. | pooldab ELi ja Hiina Rahvavabariigi vahelise geograafiliste tähiste alase koostöö ja kaitse lepingu sõlmimist; pooldab Euroopa geograafiliste tähiste kaitset Hiina turul; on seisukohal, et lepingu tulemuslik rakendamine on mõlema poole jaoks oluline usalduse suurendamine ja oluline signaal, et Hiina on valmis ELiga koostööd tegema; loodab, et edusamme tehakse ka muudes õiglase kaubandusega seotud koostöövaldkondades; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab ELi strateegiliste suhete tähtsust Hiinaga ning kutsub ELi liikmesriike ja institutsioone üles pöörduma Hiina poole ühehäälselt ja kooskõlastatud viisil; rõhutab, et kaubandus ja investeeringud peaksid põhinema eeskirjadel ja väärtustel, mille keskmes peaks olema mitmepoolne kaubandussüsteem; kutsub Hiinat üles etendama aktiivsemat rolli WTOs ja muudes mitmepoolsetes algatustes ning täitma täielikult oma WTOga seotud kohustusi, viies saavutatud majandusjõu vastavusse oma arengutasemega; rõhutab, et inimõiguste austamine on ELiga kaubandus- ja investeerimissuhetes osalemise eeltingimus, ning nõuab tungivalt, et Hiina täidaks rahvusvahelisi kohustusi ja kohustuks austama inimõigusi, pidades eelkõige silmas käimasolevaid läbirääkimisi kahepoolse investeerimislepingu üle; on sügavalt mures teadete pärast uiguuride ekspluateerimise ja kinnipidamise kohta Hiina tehastes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab rahaliste karistuste rakendamist ettevõtjate suhtes, kes ei austa geograafilisi tähiseid ja kes tegelevad geograafilise tähisega toodete võltsimisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et leping on positiivne signaal rahvusvahelisele üldsusele, sealhulgas mitmepoolsetele institutsioonidele; väljendab heameelt selle üle, et lepinguga kaitstud 100 Euroopa ja 100 Hiina geograafilise tähise loetelu kaitsetase on kõrge, minnes eelkõige toiduainete, aga ka veinide ja kangete alkohoolsete jookide puhul kaugemale WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga ette nähtud kaitse praegusest tasemest; võtab teadmiseks asjaolu, et nelja aasta jooksul pärast lepingu jõustumist on kavas kaitsta veel 175 ELi ja Hiina geograafilist tähist; märgib, et EL kaitseb rohkem kui 3 300 geograafilist tähist; kutsub komisjoni üles jätkama kiiresti selle lepingu laiendamist, et kaitsta lähiaastatel võimalikult paljusid kriteeriumidele vastavaid geograafilisi tähiseid, sealhulgas kalanduse ja vesiviljeluse geograafilisi tähiseid; kutsub lisaks komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt lepingu laiendamiseks peetavate läbirääkimiste edenemisest; tuletab meelde, et leping sõlmiti enne ELi aluslepingute kohaldamise lõppu Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ning et kokkulepitud loeteludes on kaheksa Ühendkuningriigi toodet; nõuab tungivalt, et komisjon konsulteeriks liikmesriikidega ja asendaks need tooted ELi liikmesriikidest pärit toodetega võimalikult kiiresti pärast üleminekuperioodi lõppu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt sätte üle, mis võimaldab kaitstud geograafilise tähisega toodete tootjatel esitada taotluse otse käesoleva lepinguga ette nähtud ühiskomiteele, kui nende toode ei ole kantud algselt kokkulepitud loeteludesse ning kui nende toode saab pärast lepingu jõustumist kaitse; palub praegustel ja võimalikel huviühmadel, sealhulgas ELi kalandus- ja vesiviljelussektoril, seda sätet uurida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et ELil on suur kaubandusbilansi puudujääk Hiinaga, kuid tuletab meelde, et põllumajanduslike toiduainete valdkonnas on ELil kaubandusbilansi ülejääk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, kui oluline on edendada ELi geograafiliste tähiste kaitse mudelit kui olulist vahendit registreeritud ELi toodete autentsuse ja ainulaadsete omaduste kaitsmiseks, mis on kasulik turundusvahend ärivõimaluste jaoks ja kultuuripärandi sümbol; tunnistab traditsiooniliste kvaliteetsete toiduainete rikkalikku Euroopa ja Hiina pärandit ning sellega seoses geograafiliste tähiste kaitse tähtsust; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Hiina valitsust üles pühenduma selle pärandi kaitsmisele ja tagama selle tunnustamise mõlemas ühiskonnas, et hõlbustada asjaomaste toodete tuvastamist ja päritolu kaitset ning edendada kultuurivahetust ja avatust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et hoolimata lepingust tulenevast kaitsest ei saa teatavaid ELi geograafilisi tähiseid Hiina toiduainete impordistandardite tõttu Hiinasse eksportida; palub komisjonil jätkata dialoogi Hiinaga, et tunnustada ELi toiduohutusstandardeid, mis on ühed maailma kõrgeimad; kutsub Hiinat üles kõrvaldama põhjendamatud tõkked ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordilt, tagama üldistes kaubandussuhetes vastastikkuse ning järgima, parandama, rangelt rakendama ja jõustama sanitaar- ja fütosanitaarstandardeid, et vältida kõlvatut konkurentsi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Hiinat üles toetama ka olemasolevat mitmepoolset geograafiliste tähiste kaitse raamistikku, ühinedes Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) Lissaboni kokkuleppe ja Genfi redaktsiooniga, mis kehtivad alates 26. veebruarist 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab geograafiliste tähiste tähtsust intellektuaalomandi õiguste laiemas raamistikus ja toodete võltsimise vastu tehtavates jõupingutustes; rõhutab, et leping peab tagama toodete intellektuaalomandi õiguste täieliku kaitse, et kaitsta kohaliku keskkonna, sealhulgas infrastruktuuri, tööhõive ja bioloogilise mitmekesisuse väärtust ja kvaliteeti, parandada regionaalarengut ning edendada jälgitavust, läbipaistvust ja tarbijate teavitamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunneb sellega seoses heameelt intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevate uute Hiina õigusaktide vastuvõtmise üle; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult lepingu rakendamist ja palub leping kiirelt ratifitseerida; kutsub lisaks komisjoni üles jätkama koostööd Hiinaga, et teha edusamme ambitsioonikama lepingu rakendamiseks intellektuaalomandi õiguste valdkonnas, eesmärgiga laiendada ELi kaitstud geograafiliste tähiste loetelu; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks geograafiliste tähiste registreerimise protsessi Hiinas; palub komisjonil jätkata ELi ettevõtete toetamist intellektuaalomandi õiguste kasutajatoe kaudu; rõhutab lisaväärtust, mida annab nõuetekohase järelevalve ja jõustamise alane koostöö selliste asutustega nagu Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist käsitleva viimase aruande kohaselt on üle 80 % ELis 2018. ja 2019. aastal konfiskeeritud võltsitud ja piraatkaupadest pärit Hiinast, mis tähendab ELi liikmesriikidele ligikaudu 60 miljardi euro suurust kahju; rõhutab, kui oluline on jätkuvalt range kontroll ja testimine kõigi imporditud toodete puhul, et avastada võltsitud ja pettusega seotud toiduaineid; tuletab seetõttu meelde vajadust tiheda ja tõhusa tollikoostöö järele ELi ja Hiina vahel, et tagada aus konkurents suurenenud kaubavoogude kontekstis ja vahendina võitluses võltsitud kaupade vastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui oluline on lepingu sätete tõhus rakendamine ja nõuetekohane jõustamine turul; kordab, et Euroopa Parlament on kindlalt otsustanud jälgida ja kontrollida lepingu nõuetekohast kohaldamist; kutsub sellega seoses komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti igal aastal lepingu rakendamisest alates esimesest aastast pärast selle jõustumist; väljendab heameelt uue kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku ametisse nimetamise üle ja rõhutab tema otsustavat rolli kõnealuse lepingu täitmise jälgimisel ja parandamisel; kutsub kaubandusvaldkonna juhtivat järelevalveametnikku üles viivitamata reageerima, kui lepingut ei rakendata nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb muret mõju pärast, mida 14. veebruaril 2020 jõustunud Ameerika Ühendriikide ja Hiina vaheline majandus- ja kaubandusleping (nn USA ja Hiina esimese etapi kaubandusleping) võib avaldada ELi ja Hiina vahelisele geograafiliste tähiste lepingule, ning rõhutab, et seda tuleb rakendada mittediskrimineerival viisil, täielikus kooskõlas WTO eeskirjadega ning ilma, et see kahjustaks ELi ja Hiina geograafiliste tähiste lepingus võetud kohustuste täitmist; rõhutab, et EL peab tähelepanelikult jälgima ka teise 175 ELi geograafilise tähise loetelu rakendamist, pidades silmas võimalikke kattumisi USA ja Hiina esimese etapi kaubanduslepinguga; loodab, et Euroopa eksportijad saavad kohe kasu kaubandust hõlbustavatest meetmetest põllumajandusliku toidutööstuse sektoris; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab sügavat muret paljude tõkete pärast, millega ELi ettevõtjad ja põllumajandustootjad Hiina turule pääsemisel ja seal tegutsemisel Hiina riigi juhitava süsteemi tõttu kokku puutuvad; on arvamusel, et ELi ja Hiina ettevõtjate vaheline aus konkurents tooks kaasa rohkem võimalusi ja suurema innovatsiooni, ja nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostööd Hiina ametiasutustega nende tõkete kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et juba pikka aega on olnud vajadus võrdsete tingimuste järele ELi ja Hiina vahel kaubanduse ja investeeringute valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu vastastikkusele turulepääsu, riigihangete ja finantsteenuste valdkonnas; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled teeksid selles osas konstruktiivset koostööd, et viia ellu turupõhiseid reforme ja teha sisulisi edusamme, eelkõige seoses käimasolevate läbirääkimistega kahepoolse investeerimislepingu üle, aga ka seoses ettevõtete sotsiaalse vastutuse, kestliku arengu eesmärkide saavutamise ja kliimamuutuste vastase võitlusega kooskõlas Pariisi kokkuleppega; kordab oma üleskutset Hiinale liikuda edasi WTO ambitsioonika reformiga, sealhulgas tööstussubsiidiume käsitlevate põhjalike eeskirjadega; kordab oma muret Hiina riigiettevõtete turgu moonutavate tavade, sunniviisilise tehnosiirde ja andmete lokaliseerimise, tööstuse ülevõimsuse ja sellega seotud ekspordi dumpingu ning muude ebaausate kaubandustavade pärast; kordab vajadust parandada kahe- ja mitmepoolset koostööd kestliku arengu ja õiglase kaubandussüsteemi nimel, edendades samal ajal sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, mis põhinevad rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute austamisel ja rakendamisel; on mures Hiina kehvade tulemuste pärast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi valdkonnas; juhib tähelepanu läbipaistvuse puudumisele laevade ja kalalaevastike registreerimisel kogu maailmas ning rõhutab, et Hiina toetused selles valdkonnas tekitavad ELi kalandussektorile kõlvatut konkurentsi; kutsub Hiinat üles tegema kõik endast oleneva, et tugevdada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi õigusraamistikku ja jõustada seda rangemalt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et ELi ja Hiina ulatusliku investeerimislepingu üle peetavatel läbirääkimistel on vaja teha märkimisväärseid ja ambitsioonikaid edusamme, et lahendada praegune turu asümmeetria; rõhutab, kui oluline on lisada kaubandust ja säästvat arengut käsitlev ambitsioonikas peatükk, et kaitsta inimõigusi, sealhulgas tööõiguse põhireegleid, edendada kestlikku arengut ja võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas Pariisi kokkuleppega; rõhutab, et kõige alus on võrdsete tingimuste, vastastikkuse ja mittediskrimineeriva kohtlemise tagamine asjaomastele osapooltele ja nende äriringkondadele, kodanikele ja kodanikuühiskonnale; nõuab tungivalt, et osapooled suurendaksid läbipaistvust ja kehtestaksid parlamentaarse mõõtme ka lepingu rakendamise osas; toonitab, et ELi riigihangete turg on avatud Hiina ettevõtetele, sealhulgas riigiettevõtetele, samas kui Euroopa ettevõtetel on Hiina turgudel hankevõimalustele juurdepääsul sageli raskusi; kutsub komisjoni ja Hiinat üles tugevdama ELi ja Hiina koostööd keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ELi kaubandussuhted nõuavad harmoonilisi piirkondlikke suhteid Hiina ja tema naaberriikide vahel ning Hiina sõbralikku kooseksisteerimist kõigi territooriumidega, millel on Euroopaga olnud erisuhted; rõhutab, et Hiina poolne varasemate rahvusvaheliste kohustuste täielik austamine piirkonnas sillutab teed selle lepingu nõuetekohasele rakendamisele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja Hiina Rahvakongressile. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 18.

(2)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 103.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0297.

(4)  2020. aasta aprillis avaldatud komisjoni uuring https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/IP_20_683

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/64

---

P9_TA(2020)0299

Ühine käibemaksusüsteem ning maksukohustuslaste registreerimine Põhja-Iirimaal *

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksukohustuslaste registreerimisega Põhja-Iirimaal (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2021/C 415/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0360), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0360),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0279/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0279/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0200/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0200/2020),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/65

---

P9_TA(2020)0300

Läänemere idaosa tursa püügipiirangute kehtestamine, andmete kogumine ja kontrollimeetmed Läänemerel ning Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiv lõpetamine ***I

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses Läänemere idaosa tursa püügivõimsuse piirangute kehtestamise, andmete kogumise ja kontrollimeetmetega Läänemerel ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 415/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0564), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0564),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0161/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0161/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. jaanuari 2020. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. septembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. septembri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4.

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0093/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0093/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 106, 31.3.2020, lk 10.

---

P9_TC1-COD(2019)0246

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses püügivõimsuse vähendamisega Läänemeres ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa, Läänemere lääneosa tursa ja Läänemere lääneosa räime püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/1781) lõplikule kujule).

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/66

---

P9_TA(2020)0301

Avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamine ***I

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 415/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0620), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2019)0620),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 149, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0117/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 149, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0117/2019),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. oktoobri 2019. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. oktoobri 2019. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0128/2020),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TCI-COD (2019)0188

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. novembril 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2020/..., millega muudetakse otsust nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2020/1782) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 12. november 2020

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/67

---

P9_TA(2020)0302

Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti kohta (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

(2021/C 415/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2020)0443), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta muudetud ettepanekut, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2020)0443),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (5), ja oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (5), ja oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni 2021. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni 2021. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (6),

| — | võttes arvesse oma 14. mai 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2021 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. mai 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2021 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 27. juulil 2020. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti (COM(2020)0300) (edaspidi „eelarveprojekt“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 27. juulil 2020. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti (COM(2020)0300) (edaspidi „eelarveprojekt“),

| — | võttes arvesse 28. septembril 2020. aastal vastu võetud ja 1. oktoobril 2020. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti kohta (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. septembril 2020. aastal vastu võetud ja 1. oktoobril 2020. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarve projekti kohta (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 94, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 94,

| — | võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaomaste komisjonide arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0206/2020),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | tuletab meelde, et 2021. aasta peaks olema uue mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamise esimene aasta; peab kahetsusväärseks, et kuna mitmeaastase finantsraamistiku / omavahendite üle peetavad läbirääkimised, milleks parlament on olnud valmis alates 2018. aasta novembrist, kuid mida ei saanud alustada enne Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järelduste vastuvõtmist, on viibinud ja COVID-19 puhangu tõttu ei ole 2021. aasta eelarve menetlemisel saadud tugevale ja ammendavale mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppele seni tugineda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et komisjon esitas 2021. aasta eelarveprojekti, mis põhineb tema enda ettepanekutel mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mida ajakohastati 2020. aasta mais, kuid nõukogu piirdus oma lugemise puhul (välja arvatud rubriigis 7) sellega, et tegi Euroopa Ülemkogu järelduste põhjal vaid arvutused, jäädes ootama kirjalikku muutmisettepanekut, millega komisjon ajakohastab pärast mitmeaastast finantsraamistikku / omavahendeid käsitleva poliitilise kokkuleppe saavutamist oma ettepanekut; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks eelarveprojekti käsitleva nõukogu seisukoha, sealhulgas selle, kui tähtsaks peab nõukogu kirjalikku muutmisettepanekut; nõustub nõukoguga kirjaliku muutmisettepaneku osas, kuid soovib samas esitada lugemise tulemusel teksti, milles mitmeaastase finantsraamistiku / omavahenditega ja 2021. aasta eelarvega seotud Euroopa Parlamendi prioriteedid on kooskõlastatud; märgib, et selline lähenemisviis on ajendatud ka piiratud ajast, mis pärast kirjaliku muutmisettepaneku esitamist menetlemiseks jääb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament rõhutas oma eespool nimetatud 19. juuni 2020. aasta resolutsioonis 2021. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, et 2021. aasta eelarve peamine eesmärk peaks olema leevendada COVID-19 puhangu mõju ja toetada Euroopa rohelisel kokkuleppel ja digiüleminekul rajanevat taastumist, et edendada õiglast, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, kvaliteetsete töökohtade loomist ja oma pikaajalist eesmärki, milleks on sotsiaal-majanduslik lähenemine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab ELi majanduse taastamise kava kiiduväärseks; rõhutab aga, et selgelt tuleb sätestada, milline roll on eelarvepädevatel institutsioonidel iga-aastases eelarvemenetluses sihtotstarbelise välistulu ja eelkõige taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) heakskiitmisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde oma seisukohta, et 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse meetmete integreerimise sihtväärtused peavad olema kõrgemad kui parlamendi vaheraportis ette nähtud kulumäärad; seab seetõttu eesmärgiks saavutada 2021. aastaks bioloogilise mitmekesisuse kulutuste vähemalt 10 % ja kliimaküsimuste süvalaiendamise kulutuste vähemalt 30 % osakaalu; kordab oma nõudmist töötada välja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kontseptsioon, milles võetakse kokku soospetsiifiline teave eesmärkide, sisendite, väljundite ja tulemuste kohta, sealhulgas soolise võrdõiguslikkusega seotud rahastamiskohustused ning soolise võrdõiguslikkuse kulutuste jälgimise ja aruandluse metoodika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile kehtestada selged rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid nii kliima kui ka bioloogilise mitmekesisusega seotud kulude uue range ja tervikliku metoodika jaoks raammääruste vormis, millega tagatakse, et nende kulueesmärkide saavutamisse panustamisel võetakse arvesse ainult neid projekte, mis vastavad määruse (EL) 2020/852 (9) alusel välja töötatud asjakohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, vajaduse korral koos nendele vastavate parandusmeetmetega ning määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 osutatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ täieliku rakendamisega, et tagada, et liit täidab oma Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi ning järgib oma nõudmist, et järk-järgult kaotataks fossiilkütuste kaudsed toetused ja keelataks otsetoetused kogu liidu eelarves; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on otsustanud, et 15 juhtprogrammi puhul, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi 23. juuli 2020. aasta resolutsioonis Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (10) (programm „Euroopa horisont“, programm „InvestEU“, programm „Erasmus+“, lastegarantii, õiglase ülemineku fond, programm „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu, programm LIFE, programm „EL tervise heaks“, integreeritud piirihalduse fond, programm „Loov Euroopa“, õiguste ja väärtuste programm, Euroopa Kaitsefond, naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (NDICI), humanitaarabi ning asjaomased ELi ametid ja Euroopa Prokuratuur), suurendab ta assigneeringuid summani, mis on esitatud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas 14. novembri 2018. aasta vaheraportis; on peale selle otsustanud, et ta tugineb oma lugemisel mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradele, mille komisjon kavandas eelarveprojektis; on seisukohal, et kui juhtprogrammide assigneeringuid suurendatakse, tuleks samavõrra tõsta ka mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ülemmäära; on otsustanud suurendada parlamendi prioriteetidele eraldatavaid assigneeringuid muu hulgas sellistes valdkondades nagu kliimamuutused, energeetika, digi- ja transpordisüsteemide omavaheline ühendamine, kosmos, VKEd, turism, julgeolek, ränne, põhiõigused ja välistegevus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiidab nõukogu poolt rubriikides 1, 2a ja 3 suurendatud summad heaks, välja arvatud eelarveridadel, mille assigneeringutena on parlament otsustanud ette näha suurema summa; kiidab peale selle heaks, et vastupidavuse teemavaldkond viiakse rubriigist 5 alamrubriiki 2b; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kinnitab oma varasemaid lubadusi kasutada täielikult ära finantsmääruse artikli 15 lõikes 3 sätestatud võimalust taaskasutada kulukohustustest vabastatud assigneeringuid teadusprojektide jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et eelarve tuleb liigendada üksikasjalikumalt, sest siis saaksid eelarvepädevad institutsioonid iga-aastases eelarvemenetluses täita oma otsustusfunktsiooni täiel määral ja teha eelarve täitmise üle rubriikides 2b, 4 ja 6 kontrolli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on otsustanud, et kõikidel eelarveridadel, mille summasid nõukogu lugemisel kärbiti või ei suurendatud, tuleb assigneeringud üldjuhul taastada eelarveprojekti summas, välja arvatud rubriigis 7; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et liidu ametitele tuleb eraldada piisavad rahalised vahendid ja inimressursid, et ametid saaksid täita oma volitusi ja ülesandeid ning tulla COVID-19 puhangu tagajärgedega optimaalselt toime; rõhutab asjaolu, et ametite töö tulemuslikkuse suurendamiseks, eriti kui teatavaid poliitilisi eesmärke ühtlustatakse, tuleb ametite tegevust korrektselt koordineerida ja luua nende vahel koostoime, et avaliku sektori raha saaks kasutada õiglaselt ja tõhusalt; nõuab kindlalt, et komisjon tagaks oma peadirektoraatides personali optimaalse eraldamise, mille puhul võetakse arvesse kiireloomulisi vajadusi ja pikaajalisi prioriteete, mis on seotud COVID-19 kriisile ja eelkõige Euroopa rohelisele kokkuleppele reageerimisega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et eelarvemenetluse jaoks ajakohastatud pragmaatiline ajakava ei võimalda jõuda võimalikus teises eelarveprojekti ettepanekus õigel ajal kokkuleppele; peab seetõttu väga oluliseks, et ammendava kokkuleppe saavutamiseks kasutataks kogu eelarvega seotud lepitusmenetluse perioodi täielikult ära; |
| --- | --- |

14.

| 15. | määrab 2021. aasta eelarve (kõik jaod) kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 181 762 377 716 eurot, mis on eelarveprojektiga võrreldes 15 016 195 740 euro võrra suurem; on otsustanud ühtlasi teha kulukohustuste assigneeringutena kättesaadavaks 1 631 420 001 eurot, mis saadakse, kui assigneeringud vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 kulukohustustest vabastatakse; tuletab siiski meelde, et seda summat tuleks kohandada pärast kirjaliku muutmisettepaneku avaldamist ning läbirääkimistel ja lepitusmenetluses edusammude tegemise korral; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et oma eespool nimetatud 16. septembri 2020. aasta seadusandlikus resolutsioonis esitatu kohaselt tuleks 2021. aasta eelarve rahastamiseks kehtestada alates 2021. aastast uued omavahendite kategooriad ning kõik uutest omavahenditest laekuvad summad, mis ületavad summat, mida on asjaomasel aastal vaja taasterahastuga „NextGenerationEU“ seotud tagasimaksekohustuste täitmiseks, peaksid jääma liidu eelarvesse üldtuluna ja neid tuleks kasutada eelkõige selleks, et suurendada alates 2021. aastast ELi 15 juhtprogrammile mõeldud eraldisi, ning sellega koos tuleb samavõrra tõsta ka mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

16.

Rubriik 1

| 17. | toonitab, et programmil „Euroopa horisont“ on väga suur Euroopa lisaväärtus, ning rõhutab programmi tähtsust niisuguste Euroopa teadusuuringute oluliste valdkondade jaoks, mis on hädavajalikud Euroopa rohelise kokkuleppe tulemuslikkuse saavutamiseks ning millega aidatakse minna 2050. aastaks üle kliimaneutraalsele majandusele ja ühiskonnale ning toetada digiüleminekut, mis on liidu tulevase heaolu jaoks ülioluline; rõhutab samuti, et COVID-19 puhangu tõttu on selgunud, et tuleb investeerida terviseuuringutesse; teeb seetõttu ettepaneku programmi „Euroopa horisont“ assigneeringuid märkimisväärselt suurendada, mis on kooskõlas parlamendi pikaajalise seisukohaga, mille kohaselt peaks kogueelarve olema mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivuse ajal 120 miljardit eurot; on ühtlasi seisukohal, et kogu summa, mis kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jooksul kulukohustustest vabastatakse, tuleks kooskõlas finantsmääruse artikli 15 lõikega 3 teha kättesaadavaks selleks, et toetada kliima- ja digiüleminekut ning terviseuuringuid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et vähktõvevastane võitlus peaks olema liidu prioriteet ja et sellealaseid jõupingutusi tuleb märkimisväärselt suurendada; rõhutab asjaolu, et vähiuuringud moodustavad selle võitluse olulise samba; rõhutab, et selle valdkonna teadusuuringuid tuleb viivitamata tõhustada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et liidu 2021. aasta eelarves tagataks, et programmi „InvestEU“ rahastataks piisavalt ja et see täidaks nii oma pikaajalisi eesmärke ning aitaks kaasa Euroopa pikaajalise konkurentsivõime taastamisele, suurendades investeerimissuutlikkust, et toetada kestlikku taristut, teadusuuringuid, innovatsiooni, digitaliseerimist, VKEsid ja sotsiaalseid investeeringuid, kui ka oma uut lühiajalist eesmärki toetada strateegiliste kestlike investeeringute kaudu majanduse kestlikku taastamist; märgib sügava kahetsusega, et Euroopa Ülemkogu lükkas tagasi komisjoni ettepaneku maksevõime toetamise rahastamisvahendi kohta; toetab eelarverida, mille Euroopa Parlament nägi ette maksevõime toetamise rahastamisvahendit käsitleva ettevalmistava töö käigus, et paigutada maksevõime toetamise rahastamisvahendile ette nähtud vahendid ümber programmi „InvestEU“, et neid saaksid kasutada liikmesriikides asuvad ja liidus tegutsevad äriühingud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab Euroopa ühendamise rahastu üliolulist rolli suure jõudlusega üleeuroopalise võrgu ja liikmesriikidevahelise ühendatuse arendamise edendamisel, eelkõige nende liikmesriikide puhul, kes toetavad kestlikku ja piiriülest liikuvust ning transpordi ümbersuunamist, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 60 %, toetada energia- ja transpordiprojekte üleminekul kliimaneutraalsele ja varustuskindlusega majandusele, võttes arvesse Euroopa saarepiirkondade ja äärealade erilist olukorda, ning rõhutada digiülemineku vajalikkust, sealhulgas töötajate oskuste täiendamise ja ümberõppe vajadust liidus; teeb seetõttu ettepaneku assigneeringuid oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et COVID-19 kriis on näidanud, et digitaliseerimine on majanduse igapäevases toimimises järjest tähtsam; tunnistab, et programm „Digitaalne Euroopa“ on vajalik digiülemineku kujundamiseks ja toetamiseks; teeb ettepaneku eraldada suuremad assigneeringud, kui parlament kavandas mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas vaheraportis, et võtta arvesse pandeemia tõttu ilmnenud vajadusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde Euroopa kosmoseprogrammi põhjapaneva tähtsusega väärtust, eelkõige Copernicuse ja Galileo programmi panust Euroopa rohelisse kokkuleppesse, ning nõuab sellest tulenevalt assigneeringute sihipärast suurendamist tagamaks, et programmide raames saaks toetada liidu keskkonnaeesmärkide saavutamist; rõhutab, kui tähtis on Euroopa kosmosetööstuse sõltumatus ülemaailmses konkurentsis, ning rõhutab nende programmide lisaväärtust töökohtade loomisele, konkurentsivõimele ja VKEde arengule; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et rohkem raha tuleb eraldada ka muudele kõnealuse rubriigi tähtsatele prioriteetidele; nõuab muu hulgas, et oluliselt suurendataks summat, mis on ette nähtud VKEde eesmärkidele, arvestades, et VKEd moodustavad liidu majanduse nurgakivi ja neil on oluline roll väga kvaliteetsete investeeringute tegemisel ja töökohtade loomisel kõigis liikmesriikides, muu hulgas selleks, et toetada ja suurendada naiste osalemist VKEdes ja nende juurdepääsu turgudele, ning tugevdab kosmose teemavaldkonna peamisi programme; tuletab meelde, et liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisele kaasaaitamisel on oluline roll liidu ametitel; nõuab seetõttu, et Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametile (ENISA), Euroopa Liidu Raudteeametile (ERA), Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA), liidu kosmoseprogrammile ja elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametile (BEREC) eraldataks nende ülesannetele ja vastutusaladele vastavalt piisavad rahalised vahendid ja personal; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab oma nõudmist toetada VKEsid, eelkõige turismi-, loome- ja transpordisektoris, et suurendada nende suutlikkust taastuda COVID-19 puhangu tagajärgedest; kordab lisaks Euroopa Parlamendi 2018. aasta vaheraportist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 (11) kohta tulenevat nõudmist luua uus eraldiseisev eelarverida, et võtta arvesse turismisektorit, mis on ülimalt oluline kogu liidu majanduse, konkurentsivõime, tööhõive (see tagab liidus 23 miljonit otsest ja kaudset töökohta, eriti noorte jaoks) ja sotsiaalse arengu jaoks, mida on COVID-19 kriis eriti rängalt tabanud ning kus on nõudlus kiiresti ja järsult vähenenud ning töökohtade kaotus suurenenud, mis seab paljud Euroopa VKEd ohtu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole teinud ettepanekut luua praegust olukorda arvesse võttes eraldiseisev eelarverida turismi jaoks; nõuab selle sektori, eelkõige VKEde kiiret otsest ja kaudset toetamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suurendab seetõttu rubriigi 1 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 6 313 980 774 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), millest 5 996 664 225 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; teeb selles rubriigis kulukohustuste assigneeringutena peale selle kättesaadavaks 1 631 420 001 eurot, mis saadakse, kui assigneeringud kulukohustustest vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 vabastatakse; |
| --- | --- |

26.

Alamrubriik 2a

| 27. | on otsustanud võtta alamrubriigis 2a üle nõukogu lugemise tulemused; |
| --- | --- |

27.

Alamrubriik 2b

| 28. | rõhutab, et programmile „EL tervise heaks“ tuleb kiiremas korras eraldada lisavahendeid, et aidata eelkõige täita COVID-19 kriisi ajal kindlaks tehtud suuri struktuurseid vajadusi, st määrata kindlaks peamised tegevusvaldkonnad, nagu riiklike tervishoiusüsteemide parandamine, tervisealase ebavõrdsuse vähendamine, ravimite ja muude kriisiga seotud toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine, et tagada kättesaadavate ja ohutute seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste teenuste pidev ja õigeaegne osutamine ning tugevdada muu hulgas liidu vähktõvevastast võitlust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab programmi „Erasmus+“ tähtsust olulise juhtprogrammina ja ühe edukaima liidu programmina, mille kaudu tehakse strateegilisi investeeringuid liidu ja selle kodanike tulevikku; tuletab meelde, et kui programmi „Erasmus+“ piisavalt ei rahastata, seaks see ohtu noortele uute võimaluste loomise jätkumise ja nende tööalase konkurentsivõime suurendamise ning programmi suutlikkuse täita oma uusi eesmärke ning ülesannet muutuda kaasavamaks ja keskkonnahoidlikumaks; on seetõttu otsustanud programmi „Erasmus+“ rahastamist märkimisväärselt suurendada, mis on kooskõlas parlamendi seisukohaga, et selle assigneeringuid tuleks kolmekordistada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde, et kultuuri- ja loomesektor on üks neist sektoritest, mida COVID-19 puhang on tabanud kõige rängemini, ning nõuab asjakohaseid lahendusi ja piisavat rahastamist, et vähendada jätkuvalt sektoris tekkivat suurt kahju, mis on tingitud COVID-19 kriisi ajal ürituste toimumise kohtade ettenägematutest sulgemistest; teeb seetõttu ettepaneku programmi „Loov Euroopa“ asjakohaste eelarveridade assigneeringuid märkimisväärselt suurendada, et toetada kriisist mõjutatud sektoreid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et programmi „Erasmus+“ eri komponentide ja allprogrammide kaudu rahasummade eraldamine peab olema läbipaistvam, ning taastab seetõttu programmi varasema liigenduse, ning rõhutab, et rahasummade eraldamine peab läbipaistvam olema ka kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi raames, ja loob selleks liidu väärtuste tegevussuuna jaoks uue eelarverea; kordab, et palub komisjonil suurendada multimeediategevusele eraldatud eelarve kasutamisel läbipaistvust eelkõige sellega, et meetmetega seoses luuakse mitu uut eelarverida; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on otsustanud luua uue eelarverea 07 06 04 „kaitsta ja edendada liidu väärtusi“, et rahastamisel keskendutaks rohkem demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse toetamisele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab komisjoni prognoosi, et COVID-19 puhangust taastumisel muutub äärmusliku vaesuse ja eelkõige laste vaesuse vastu võitlemine lähiaastatel veelgi tähtsamaks; rõhutab seetõttu, et Euroopa lastegarantii jaoks tuleb luua ESF+ alla eraldi eelarverida, millele eraldatakse 2021. aastaks üks miljard eurot; tuletab meelde, kui oluline on, et Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) oleks piisav, eriti seoses COVID-19 puhanguga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et COVID-19 kriis mõjutab ebaproportsionaalselt naisi, süstemaatiliselt soo alusel diskrimineeritavaid inimrühmi ja muid vähekaitstud rühmi, ning nõuab tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni tegevussuuna tugevdamist, et toetada programme ja koolitusi, mille eesmärk on edendada nende osalemist tööturul ja vähendada tööturul nende ebakindlust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmil on otsustav roll aluslepingutes ja ELi põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ja väärtuste kaitsmisel ja edendamisel, ning nõuab kindlalt, et igale tegevussuunale ja eelkõige naistevastase vägivalla vastu võitlemist käsitlevale Daphne tegevussuunale ning kodanike kaasatust ja osalemist liidu elus edendavale tegevussuunale eraldataks lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui oluline on õigusprogramm selleks, et aidata kaasa õigusriigil, vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhineva Euroopa õigusruumi edasiarendamisele, ning on otsustanud kõnealuse programmi assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab kultuuri, loovuse ja kaasava ühiskonna teemavaldkonna assigneeringute suurendamist, et integreerida sooline perspektiiv paremini igasse programmi ning toetada ja edendada liidus tehtavaid soouuringuid ja sooalaseid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringuid tuleb suurendada, et anda otsustav panus sellesse, et Küprosel teadmata kadunud isikutega tegelev komisjon saaks oma tööd jätkata ja tõhustada, ning toetada kaht kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, edendades seega kahe kogukonna vahel usaldust ja leppimist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab väga kahetsusväärseks, et komisjon ei ole ikka veel vastanud parlamendi nõudmisele vaadata multimeediameetmete eelarverida, eelkõige seoses Euronewsi raamlepinguga, põhjalikult läbi; on otsustanud paigutada selle eelarveassigneeringu reservi, kuni komisjon on kontrollikoja tõstatatud küsimustele vastanud; märgib siiski, et kontrollikoda ei ole osutanud ühelegi puudusele, mis oleks seotud kehtivast raamistikust tulenevate lepinguliste aruandluskohustuste täitmisega Euronewsi poolt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde selle rubriigi raames tegutsevate detsentraliseeritud asutuste olulist rolli; nõuab, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile (FRA) eraldataks tema ülesannete täitmiseks piisavad rahalised ja inimressursid, võttes arvesse lisaprojekte, mis on kindlaks määratud ameti sidusrühmadega konsulteerimise käigus; palub eraldada Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudile (EIGE) ja Euroopa Tööjõuametile (ELA) piisavad eelarvevahendid, võttes arvesse nende ülesannete asjakohasust ja ELA eeldatavat rolli tööjõu õiglase liikuvuse tagamisel COVID-19 kriisi kontekstis; nõuab lisaks, et Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametile (Eurojust), Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele (ECDC) ja Euroopa Ravimiametile (EMA) nähtaks oluliste lisaprioriteetide jaoks ette piisavad rahalised vahendid ja personal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on otsustanud suurendada sihipäraselt Euroopa Prokuratuuri assigneeringuid, et see organ saaks alustada oma ülesannete täitmist viivitamata ja kooskõlas nõuetega, mis on seatud selle volituste täitmisele; on veendunud, et Euroopa Prokuratuuri olemus eeldab tugevamat sõltumatuse tagatist ning seetõttu peaks selle eelarve kuuluma rubriiki 7, sest Euroopa Prokuratuur on pigem sõltumatu üksus kui ametilaadne asutus; rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri asutamisega ei tohi kaasneda Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) nõuetekohase toimimise suutlikkuse vähenemine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | lükkab tagasi komisjoni ettepaneku sotsiaalpoliitika eesmärkidega seotud eri eelarveread liita; on veendunud, et eraldi eelarveread, nagu see oli varem, tagaksid iga põhivaldkonna jaoks vajaliku läbipaistvuse ja vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on otsustanud paigutada eelarverea 06 04 01 (Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud) ümber 17. peatükki, sest kõiki taasterahastuga „NextGenerationEU“ seotud kulude katmiseks vajalikke rahasummasid tuleks arvestada väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suurendab alamrubriigi 2b kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 5 894 270 074 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), millest 6 041 509 293 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; |
| --- | --- |

44.

Rubriik 3

| 45. | tuletab meelde, et Euroopa taasterahastut käsitlevas seisukohas kärpis Euroopa Ülemkogu õiglase ülemineku fondile ette nähtud toetuse summat, mis oli ette nähtud komisjoni ettepanekus; väljendab muret selle pärast, et need kärped kahjustavad tõsiselt majanduse taastamiseks tehtavaid pingutusi; kordab, et õiglase ülemineku fond on Euroopa rohelise kokkuleppe oluline ja asendamatu osa; teeb seetõttu ettepaneku suurendada selle juhtprogrammi kulukohustuste assigneeringuid 2021. aastal 500 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kuna üldine prioriteet on võidelda kliimamuutuste vastu ja hoida ära bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, suurendab oluliselt (237 miljoni euro võrra) peamiselt programmiga LIFE seotud eelarveridade kulukohustuste assigneeringuid; märgib, et suurendamise eesmärk on aidata kaasa peamiste eesmärkide saavutamisele, nagu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, ringmajandus ja elukvaliteet, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine ning üleminek puhtale energiale; loodab, et komisjon tagab nende lisavahendite tulemuslikuks kasutamiseks vajaliku suutlikkuse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et COVID-19 puhang on tabanud paljusid põllumajandussektoreid rängalt, ning toetab seetõttu Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) turutoetusmeetmete eelarveridadele sihtotstarbelise lisasumma eraldamist, mille eesmärk on leevendada puhangu tagajärjel tekkinud kriisi mõju, eelkõige mahepõllumajandusettevõtetele ja väikepõllumajandustootjatele; loodab, et kirjalikus muutmisettepanekus kohandatakse EAGFi assigneeringute summat veelgi, võttes arvesse 2021. aastal eeldatavasti kasutada olevat sihtotstarbelist tulu ja muid tegureid, nagu COVID-19 puhangu mõju põllumajandussektoritele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et assigneeringuid, eriti ühise põllumajanduspoliitika assigneeringuid, ei tohi kasutada surmavas härjavõitluses kasutatavate pullide tõuaretuse või kasvatuse toetamiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et liidu äärepoolseimates piirkondades on eriti keeruline sotsiaal-majanduslik olukord, millele lisandub COVID-19 kriisi mõju; teeb seda arvestades ettepaneku eraldada POSEI programmi hõlmavale eelarvereale lisasumma, et säilitada äärepoolseimates piirkondades põllumajanduslik tegevus ning jätkata sinna toiduainete ja põllumajandustoodete tarnimist, mille jaoks on vaja piisavalt vahendeid; rõhutab ühtlasi, kui oluline on võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eripära ja piiranguid liidu programmide ja fondide kavandamisel mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 ja taasterahastus „NextGenerationEU“; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suurendab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi assigneeringuid 19,6 miljoni euro võrra; tunnistab, et 2021. aasta on kalandussektori jaoks tähtis aasta, sest korraga tuleb kohaneda Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ning tulla toime COVID-19 kriisi ja Brexitiga seotud riskidega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et oluline on tagada piisavad rahalised vahendid kalandussektoris andmete kogumiseks, haldamiseks, kasutamiseks ja vahetamiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kavatseb toetada Euroopa Keskkonnaametit (EEA) täiendavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega, võttes arvesse, et ametilt oodatakse olulist rolli rohelise kokkuleppega seotud meetmete toetamisel, jälgides liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegiat, ringmajandust, kliimamuutustega kohanemist ja nullsaastet käsitlevaid algatusi ning andes nende kohta aru; |
| --- | --- |

52.

| 53. | suurendab rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 867 937 490 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), millest 739 100 000 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; |
| --- | --- |

53.

Rubriik 4

| 54. | suurendab eraldisi, mis on ette nähtud parlamendi prioriteetidele rände- ja piirihaldusvaldkonnas (tähtsaimad on integreeritud piirihalduse fond ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond); soovib samal ajal muuta eelarvet läbipaistvamaks, st võtta eelarvestruktuuris arvesse mõlema fondi erieesmärke, et eelarvepädevad institutsioonid saaksid kulusid paremini jälgida; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et tingimata tuleb investeerida kõigi rände-, varjupaiga- ja piirihaldusvaldkonnas tegutsevate ametite piisavasse rahastamisse ja töötajate arvu; nõuab lisatöötajate andmist Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile (EASO), sest see on vajalik ameti välioperatsioonide nõuetekohaseks läbiviimiseks, koolituse arendamiseks, analüüsitööks ja juhtimisraamistiku rakendamiseks, ning nõuab lisatöötajate andmist ka Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametile (eu-LISA); nõuab lisaraha ja täiendavate töötajate eraldamist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile (Frontex); |
| --- | --- |

55.

| 56. | peab äärmiselt murettekitavaks, et Vahemerel hukkub endiselt inimesi; on arvamusel, et otsingu- ja päästeoperatsioonide puhul on vaja pikaajalisemat lähenemisviisi, kuna neid ei saa jätta üksnes valitsusväliste osalejate hooleks; on seisukohal, et komisjon peaks esitama seadusandliku ettepaneku otsingu- ja päästetegevuse fondi loomiseks, et toetada otsingu- ja päästemissioone Vahemerel; teeb seetõttu ettepaneku luua selle fondi jaoks uus eelarverida, et soodustada inimelude päästmist ja näidata üles liikmesriikidevahelist solidaarsust otsingu- ja päästeoperatsioonide teostamisel kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja põhiõigustega, sealhulgas õigusega elule ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega; |
| --- | --- |

56.

| 57. | suurendab rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 710 251 000 euro võrra, millest 500 251 000 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; |
| --- | --- |

57.

Rubriik 5

| 58. | rõhutab liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise tähtsust; rõhutab, et kaitseküsimustes tuleb Euroopa tasandi koostööd tõhustada, sest selle tulemusel ei suurene mitte ainult Euroopa ja selle kodanike julgeolek, vaid vähenevad ka kulud; nõuab, et Euroopa Kaitsefondile eraldataks rohkem raha, et igati edendada innovaatilise ja konkurentsivõimelise kaitsetööstuse baasi, mis aitab kaasa liidu hädavajalikule strateegilisele autonoomiale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab sõjaväelisele liikuvusele suurema summa eraldamist, et aidata liikmesriikidel tegutseda kiiremini ja tõhusamini; märgib, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide toetamiseks on vaja piisavalt rahalisi vahendeid, sealhulgas selliste meetmete abil nagu kahesuguse kasutusega transporditaristu rahastamine ning diplomaatilise kontrolli ja tollieeskirjade lihtsustamine; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde, et julgeoleku ja õiguskaitse valdkonnas tegutsevatel detsentraliseeritud asutustel, eelkõige Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskusel (EMCDDA) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametil (Europol), on oluline roll liidu jaoks tähtsas terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, ning teeb ettepaneku assigneeringuid sihipäraselt suurendada, et võimaldada neil oma ülesandeid nõuetekohaselt täita; |
| --- | --- |

60.

| 61. | suurendab rubriigi 5 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 372 320 760 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), millest 312 829 132 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; |
| --- | --- |

61.

Rubriik 6

| 62. | rõhutab, et ajal, mil välispoliitikaprobleemid ja rahvusvaheliste suhete küsimused muutuvad üha olulisemaks ja on rahvusvahelises poliitikas tähtsaimal kohal, tuleb liidu eelarve välismõõdet asjakohaselt rahastada ning valmistuda viivitamata tegutsema nii praeguste ja esilekerkivate probleemide kui ka tulevaste katsumuste korral; märgib, et suurem osa välistegevuse kuludest on mõeldud NDICI-le, mille üle käivad endiselt institutsioonidevahelised seadusandlikud läbirääkimised; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab kahetsusväärseks, et uues liigenduses, mille komisjon on välistegevuse jaoks kavandanud, on võrreldes eelmise liigendusega palju vähem üksikasju, mis vähendab läbipaistvust, prognoositavust, vastutust ja kontrolli ning piirab eelarvepädevate institutsioonide suutlikkust teha poliitilisi prioriteete kajastavaid otsuseid; rõhutab seetõttu, et eelarvet tuleb rohkem liigendada, et kõige olulisematele toetusesaajatele, poliitikavaldkondadele ja allpiirkondadele oleks ette nähtud spetsiaalsed eelarveread, sest nii on eelarve selgem ja loetavam; teeb seetõttu ettepaneku NDICI liigendust muuta, et kohandada seda uute instrumentidega ja lisada rohkem üksikasju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab, et kooskõlas oma esimese lugemise seisukohaga, mis NDICI suhtes võeti, eraldataks kõigile NDICI geograafilistele ja temaatilistele programmidele suuremad assigneeringud; kordab oma seisukohta, et NDICI temaatilisi programme tuleks tugevdada, et liit saaks neis prioriteetsetes valdkondades säilitada mõjusa rolli; rõhutab, et tema seisukoht NDICI jaoks eraldatud vahendite kohta on täielikult vastavuses summadega, mis on kindlaks määratud NDICId puudutavas parlamendi esimese lugemise seisukohas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | teeb ettepaneku luua Liibüa konflikti rahumeelse lahendamise toetamiseks spetsiaalne eelarverida „Toetus Liibüa poliitilisele protsessile“; |
| --- | --- |

65.

| 66. | juhib tähelepanu sellele, et liidu ida- ja lõunanaabruses on püsivaid probleeme, mistõttu tuleks asjaomaseid eelarvevahendeid suurendada, ning et ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas tuleb mandaadi täitmiseks eraldada rohkem rahalisi vahendeid, sest Palestiina põgenike vajadused aina kasvavad ning samuti on tähtis investeerida piirkonna stabiilsusesse ja arengusse; tuletab meelde, et ELi ja Aafrika vahel tuleb arendada stabiilseid suhteid ja teha tihedat koostööd, ning peab vajalikuks kõnealuse mandri arenguks piisavate rahaliste vahendite eraldamist, mis aitaks muu hulgas leevendada sundrände algpõhjuseid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et tervishoiu, kvaliteetsete kaug- ja kaasava õppe programmide ning kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise ning elurikkuse, toitumise, kestliku põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonnas tuleb arengukoostööd kiiresti tõhustada, sest COVID-19 kriisi tõttu suureneb nälga kannatavate inimeste arv maailmas veelgi; juhib tähelepanu asjaolule, et sellega seoses on väga tähtis toetada institutsioonide loomist ja tugevdamist ning haridust, et suurendada oskustööjõu hulka; kinnitab, et inimestele, planeedile, heaolule ja partnerlusele tuleb tingimata eraldada palju suurem summa kui eelarveprojektis üleilmsete probleemide eelarvereal ette nähtud; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab vajadust Lääne-Balkanit arukalt rahastada, võttes arvesse ühinemisprotsessi ning nii liidu kui ka kandidaatriikide ees seisvaid arvukaid probleeme; peab oluliseks, et IPA III uues liigenduses oleksid Lääne-Balkani ja Türgi jaoks eraldi eelarveread, sest Türgile antav liidu toetus on väga delikaatne teema; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mõistab hukka asjaolu, et Türgi rikub pidevalt rahvusvahelist ja liidu õigust ning liidu põhimõtteid ja väärtusi; nõuab, et Türgi poliitiliste reformide rahastamine keskenduks üksnes dialoogi edendamisele ning kodanikuühiskonna, valitsusväliste osalejate ja inimestevaheliste kontaktide toetamisele, kuni riik ei tee edusamme demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste valdkonnas; mõistab teravalt hukka Türgi korduvad provokatsioonid ning Kreeka ja Küprose suveräänsuse rikkumise; |
| --- | --- |

69.

| 70. | on seisukohal, et eriti praeguses COVID-19 kriisi olukorras ja Euroopa Ülemkogu kahetsusväärse otsuse tõttu loobuda taasterahastu „NextGenerationEU“ välissambast, tuleb humanitaarabipeatüki assigneeringuid suurendada ning võtta solidaarsus- ja hädaabireservi sise- ja väliskasutuse väljatõrjumise vastu kaitsemeetmeid; rõhutab vajadust tagada ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitleva algatuse pidev rahastamine, sest Euroopa solidaarsuskorpuse programmi üle peetavad läbirääkimised võivad jõuda ummikseisu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab Valgevene hiljutiste murettekitavate sündmuste pärast, et liit pakuks Euroopa välisteenistuse ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kaudu abi ja looks uue Valgevene eriesindaja ametikoha, et toetada võimu rahumeelset üleminekut kooskõlas ÜRO või OSCE juhitava dialoogiga, mis põhineb inimõiguste kaitsel ja Valgevene rahva tahtel; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et küberturvalisuse ja libauudiste levikuga seotud ohtude tõttu tuleb neid küsimusi liidu eelarves rohkem arvesse võtta ja neile lahendusi otsida horisontaalsel tasandil, st nii peakorteris kui ka kogu maailmas asuvates liidu delegatsioonides; peab seetõttu vajalikuks tugevdada välistegevusega seotud strateegilisele kommunikatsioonile pühendatud eelarveridu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | suurendab rubriigi 5 assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 698 781 256 euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), millest 583 041 792 eurot on ette nähtud juhtprogrammidele; |
| --- | --- |

73.

Rubriik 7

| 74. | on otsustanud, et parlament ei tühista selles etapis kärpeid, mille nõukogu rubriigis 7 tegi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon ei ole ikka veel vastanud parlamendi nõudmisele anda talle täielik juurdepääs lepingutele ja COVID-19 vaktsiinidega seotud lepingut puudutavale teabele, mis on seotud paranduseelarve projektiga nr 8/2020; nõuab, et komisjon annaks eelarvepädevatele institutsioonidele juurdepääsu COVID-19 vaktsiinidega seotud lepingule enne 2020. aasta lõppu; |
| --- | --- |

75.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 76. | tuletab meelde, et katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed on tähtsad vahendid, mille abil kujundada poliitilisi prioriteete ning esitada uusi algatusi, millest võivad saada liidu püsimeetmed ja -programmid; võtab pärast kõigi esitatud ettepanekute hoolikat analüüsi vastu katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tasakaalustatud paketi, mis kajastab parlamendi poliitilisi prioriteete; palub komisjonil hakata katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid tihedas koostöös liikmetega kiiresti ellu viima ning anda nende tulemuslikkuse ja kohapeal saavutatud tulemuste kohta tagasisidet; |
| --- | --- |

76.

Maksed

| 77. | rõhutab, et 2021. aasta eelarves tuleb näha ette piisav maksete assigneeringute tase, milles võetakse arvesse 2020. aasta lõpuks täitmata jäävate kulukohustuste mahtu, et hoida ära mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) täitmata nõuete kuhjumine ja võtta COVID-19 kriisiga seotud kulude katmiseks kasutusele rahasummad, mis on tegelikult ette nähtud hilisemaks perioodiks; märgib, et aastate 2014–2020 programmitöö perioodil eelarve täitmisel tekkinud viivituste tõttu tasaarveldatakse enamik asjaomaseid makseid 2021. ja 2022. aastal; toonitab liikmesriikide prognooside suuremat täpsust, mida tuleb 2021. aasta eelarves täielikult arvesse võtta; rõhutab seetõttu, et kogu mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) jaoks on vaja usaldusväärset maksekava, milles nähakse selle esimestel aastatel ette piisavad maksed ja võimalus kanda kasutamata maksed üle järgmistesse aastatesse erivahendite abil, mida arvestatakse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäärasid; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde, et 2020. aastal võeti mitme programmi raames vastu mitu seadusandlikku meedet, mille eesmärk on lihtsustada raha kasutamist, vähendada bürokraatiat ja kiirendada raha tegelikku väljamaksmist, et tekitada suure majandussurutise ajal rahavoogu ja likviidsust; on seisukohal, et see tegutsemisviis oleks suures ja põhjendamatus ohus, kui selle toetuseks ei eraldataks 2021. aastal piisavas summas maksete assigneeringuid; nõuab seetõttu, et alates 2021. aasta eelarve vastuvõtmisest tehtaks kättesaadavaks piisavad vahendid; kavatseb teha kõik vajaliku, et maksete assigneeringuid 2021. aasta eelarve täitmise ajal kohandada; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab meelde oma 4. aprilli 2019. aasta seisukohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta (12), juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises; rõhutab, kui oluline on kehtestada mehhanism liidu eelarve kaitsmiseks juhul, kui Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi ähvardab süsteemne oht ja kaalul on liidu finantshuvid; rõhutab, et Euroopa Parlament ei kiida heaks kokkulepet sellise mehhanismi kohta, mis ei kaitse liidu eelarvet üldiste puuduste korral õigusriigi toimimises; |
| --- | --- |

79.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 80. | on üllatunud ja väga mures, et komisjon on kavandanud parlamendi eelarves kärpeid, millega on kahe institutsiooni hea koostöö traditsiooni jälle rikutud; taastab assigneeringud, mis määrati eelarvestuses kindlaks parlamendi 2021. aasta vajaduste hoolika ja vastutustundliku analüüsi alusel ja mille täiskogu võttis oma eespool nimetatud 14. mai 2020. aasta resolutsioonis vastu suure häälteenamusega; kohandab neid assigneeringute taastamise käigus, et võtta arvesse viie uue parlamendikomisjoni loomist; rõhutab, et 2021. aasta jooksul võib olla vaja 2021. aasta eelarvet muuta, et võtta arvesse COVID-19 kriisi arengut; |
| --- | --- |

80.

| 81. | võtab teadmiseks, et uue, aastate 2021–2027 finantsraamistiku üle peetakse praegu läbirääkimisi ja uuele rubriigile, s.o rubriigile 7 (Euroopa avalik haldus), eraldatav rahasumma ei ole veel teada; rõhutab, et parlament on töötajate arvu 5 % suuruse vähendamise eesmärgi täitnud ja on tegelikult kärpinud töötajate arvu kokku 6 %; rõhutab, et alates Lissaboni lepingu vastuvõtmisest on parlament pidanud toime tulema suurema hulga ülesannetega; märgib, et parlamendi eelmise koosseisu ametiajal saavutati koostoime ja muudeti prioriteete; rõhutab, et parlamendi töö sõltub tema poliitiliste, seadusandlike ja haldusülesannete täitmisest, milleks on vaja piisaval arvul töötajaid; on väga mures sellepärast, et paljude komisjonide sekretariaatides on suur ja pidev personalipuudus, kuigi sekretariaatide töökoormus on järsult suurenenud, ning kutsub juhatust ja peasekretäri üles pakkuma kiiresti lahendusi, kuidas tagada komisjonide sekretariaatides piisaval arvul töötajaid; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kordab, et järgmisel eelarveaastal on parlamendi prioriteet keskenduda eelarves parlamendi põhiülesannetele, milleks on õigusloome, tegutsemine eelarvepädeva institutsioonina, kodanike esindamine ja teiste institutsioonide töö kontrollimine, vahendite eraldamine kodanike kaasamise prioriteetsetele projektidele, keskkonnahoidlikkus, st ressursside suurem säästmine, juurdepääsetavus, soolise võrdõiguslikkuse täielik austamine, turvalisuse ja küberjulgeoleku suurendamine ning IT-arendus ja mitmeaastased kinnisvaraprojektid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kooskõlas parlamendi poolt vastu võetud eelarvestusega






  a) | peab kiiduväärseks meetmeid, mida parlament on COVID-19 puhangu tõttu võtnud (sh uute ajutiste töömeetodite ning parlamendiliikmetele ja töötajatele mõeldud COVID-19 testimiskeskuse loomine); kordab, et nõuab, et peasekretär hindaks, milline on nende meetmete rahaline mõju parlamendi 2020. ja 2021. aasta eelarvele, ning esitaks tulemuse parlamendi eelarvekomisjonile 2020. aasta novembris; palub peasekretäril töötada välja üksikasjalikud suunised, kuidas edaspidi vääramatu jõu juhtumiteks paremini valmistuda, et parlament saaks olukorras, kus tavapäraselt enam töötada ei ole võimalik, jätkata seadusandliku funktsiooni täitmist; |
| --- | --- | --- |

83.

a)

peab kiiduväärseks meetmeid, mida parlament on COVID-19 puhangu tõttu võtnud (sh uute ajutiste töömeetodite ning parlamendiliikmetele ja töötajatele mõeldud COVID-19 testimiskeskuse loomine); kordab, et nõuab, et peasekretär hindaks, milline on nende meetmete rahaline mõju parlamendi 2020. ja 2021. aasta eelarvele, ning esitaks tulemuse parlamendi eelarvekomisjonile 2020. aasta novembris; palub peasekretäril töötada välja üksikasjalikud suunised, kuidas edaspidi vääramatu jõu juhtumiteks paremini valmistuda, et parlament saaks olukorras, kus tavapäraselt enam töötada ei ole võimalik, jätkata seadusandliku funktsiooni täitmist;

| b) | kordab, et palub juhatusel koostada üksikasjaliku tegevuskava kaugeleulatuvate keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks ja oma CO2 jalajälje vähendamiseks, nagu on sätestatud juhatuse 16. detsembri 2019. aasta otsuses, ning esitada parlamendi eelarvekomisjonile iga-aastane tulemuste ülevaade; |
| --- | --- |

b)

kordab, et palub juhatusel koostada üksikasjaliku tegevuskava kaugeleulatuvate keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks ja oma CO2 jalajälje vähendamiseks, nagu on sätestatud juhatuse 16. detsembri 2019. aasta otsuses, ning esitada parlamendi eelarvekomisjonile iga-aastane tulemuste ülevaade;

| c) | tuletab meelde, et soovib lähetuskulud, mis parlamendiliikmete registreeritud assistentidel tekivad parlamendi kolme töökoha vahelistel lähetustel, ühtlustada ametnike ja muude teenistujate hüvitiste tasandil; nõuab veel kord, et delegatsioonide tööd ja väljaspool Euroopa Liitu toimuvaid lähetusi reguleerivad rakendussätted vaadataks läbi, et kaaluda, kas registreeritud assistendid võiksid teatavatel tingimustel parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel saata; |
| --- | --- |

c)

tuletab meelde, et soovib lähetuskulud, mis parlamendiliikmete registreeritud assistentidel tekivad parlamendi kolme töökoha vahelistel lähetustel, ühtlustada ametnike ja muude teenistujate hüvitiste tasandil; nõuab veel kord, et delegatsioonide tööd ja väljaspool Euroopa Liitu toimuvaid lähetusi reguleerivad rakendussätted vaadataks läbi, et kaaluda, kas registreeritud assistendid võiksid teatavatel tingimustel parlamendiliikmeid parlamendi ametlikes delegatsioonides ja ametlikel lähetustel saata;

| d) | kordab oma nõudmist, et juhatus looks parlamendiliikmetele rohelistel nädalatel kohalolekuks täieliku paindlikkuse; |
| --- | --- |

d)

kordab oma nõudmist, et juhatus looks parlamendiliikmetele rohelistel nädalatel kohalolekuks täieliku paindlikkuse;

| e) | rõhutab, et parlamendi eelarvekomisjon peab teadlike otsuste tegemiseks saama kogu parlamendi eelarvet puudutava teabe õigel ajal ja arusaadaval kujul; kordab tungivalt, et nõuab






  — | üksikasjalikku analüüsi ja põhjendust kulude ja kokkuhoiu kohta, mida tekitab Ühendkuningriigi väljaastumine liidust, kusjuures konkreetsed numbrid tuleb parlamendi eelarvekomisjonile edastada 2020. aasta novembris; |
| --- | --- | --- |

e)

rõhutab, et parlamendi eelarvekomisjon peab teadlike otsuste tegemiseks saama kogu parlamendi eelarvet puudutava teabe õigel ajal ja arusaadaval kujul; kordab tungivalt, et nõuab

—

üksikasjalikku analüüsi ja põhjendust kulude ja kokkuhoiu kohta, mida tekitab Ühendkuningriigi väljaastumine liidust, kusjuures konkreetsed numbrid tuleb parlamendi eelarvekomisjonile edastada 2020. aasta novembris;

| — | uute Euroopa Elamuskeskuste loomise kulude üksikasjalikku jaotust 2021. aastal, kusjuures see peaks kajastama COVID-19 puhangu võimalikku mõju kohaliku turu uurimise võimalustele ja Euroopa Elamuskeskuste kasutuselevõtmisele; |
| --- | --- |

—

uute Euroopa Elamuskeskuste loomise kulude üksikasjalikku jaotust 2021. aastal, kusjuures see peaks kajastama COVID-19 puhangu võimalikku mõju kohaliku turu uurimise võimalustele ja Euroopa Elamuskeskuste kasutuselevõtmisele;

| — | uue külastajate strateegia ja nelja-aastase teavituskampaania kulude üksikasjalikku ülevaadet ning enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi ja nende ajal toimunud kommunikatsioonikampaania põhjalikku hindamist; on arvamusel, et kõik uued teavitamismeetmed peaksid põhinema selle hindamise objektiivsel ja faktilisel analüüsil; |
| --- | --- |

—

uue külastajate strateegia ja nelja-aastase teavituskampaania kulude üksikasjalikku ülevaadet ning enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi ja nende ajal toimunud kommunikatsioonikampaania põhjalikku hindamist; on arvamusel, et kõik uued teavitamismeetmed peaksid põhinema selle hindamise objektiivsel ja faktilisel analüüsil;

| — | üksikasjalikku ja põhjalikku analüüsi diplomaatilise esinduse kulude kohta väljaspool Euroopa Liitu, täpsemalt Indoneesias (Jakarta), Etioopias (Addis Abeba) ja Ameerika Ühendriikides (New York); |
| --- | --- |

—

üksikasjalikku ja põhjalikku analüüsi diplomaatilise esinduse kulude kohta väljaspool Euroopa Liitu, täpsemalt Indoneesias (Jakarta), Etioopias (Addis Abeba) ja Ameerika Ühendriikides (New York);

| — | lisaüksikasju Konrad Adenaueri hoone läänetiiva ehituse projektijuhtimise kulude kohta; |
| --- | --- |

—

lisaüksikasju Konrad Adenaueri hoone läänetiiva ehituse projektijuhtimise kulude kohta;

| — | ülevaadet kõigis kolmes töökohas asuvatest teistest praegu üüritavatest parlamendi hoonetest, mis jäävad 2021. aastal kasutusse, ning energiakulude üksikasjalikku prognoosi; nõuab sellega seoses energia keskkonnasõbralikku säästmist; |
| --- | --- |

—

ülevaadet kõigis kolmes töökohas asuvatest teistest praegu üüritavatest parlamendi hoonetest, mis jäävad 2021. aastal kasutusse, ning energiakulude üksikasjalikku prognoosi; nõuab sellega seoses energia keskkonnasõbralikku säästmist;

| — | analüüsi selle kohta, kuidas mõjutaks inimressursse ning eriti kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlkijaid ja tõlke sellise vahendi kasutuselevõtt, mis suudaks parlamendis toimuvaid mitmekeelseid arutelusid reaalajas transkribeerida ja tõlkida; |
| --- | --- |

—

analüüsi selle kohta, kuidas mõjutaks inimressursse ning eriti kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlkijaid ja tõlke sellise vahendi kasutuselevõtt, mis suudaks parlamendis toimuvaid mitmekeelseid arutelusid reaalajas transkribeerida ja tõlkida;

| — | kinnisvarapoliitika valdkonnas läbipaistvat otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

kinnisvarapoliitika valdkonnas läbipaistvat otsustusprotsessi;

| f) | palub, et kui 2020. aastal parlamendi poolt Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone renoveerimiseks või selle asemele uue ehitamiseks algatatud arhitektuurikonkurss on lõppenud, teeks juhatus teatavaks selle hoone tulevikku puudutava otsuse ja esitaks üksikasjaliku kulude jaotuse; tuletab meelde, et 2021. aasta eelarve sisaldab punkte Paul-Henri Spaaki hoone ehitustööde ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

f)

palub, et kui 2020. aastal parlamendi poolt Brüsselis asuva Paul-Henri Spaaki hoone renoveerimiseks või selle asemele uue ehitamiseks algatatud arhitektuurikonkurss on lõppenud, teeks juhatus teatavaks selle hoone tulevikku puudutava otsuse ja esitaks üksikasjaliku kulude jaotuse; tuletab meelde, et 2021. aasta eelarve sisaldab punkte Paul-Henri Spaaki hoone ehitustööde ettevalmistamiseks;

| g) | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta (13), 11. septembri 2018. aasta (14) ja 15. jaanuari 2019. aasta (15) resolutsioonides (milles käsitleti seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastast võitlust ELis ning meetmeid kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks) esitatud soovitusi; tunnustab peasekretäri võetud meetmeid, mille eesmärk on selliseid sündmusi ära hoida ja tõkestada; nõuab, et peasekretär esitaks lähituleviku programmi kohta kogu teabe; palub peasekretäril esitada juhatusele enne 2022. aasta eelarvestust hinnangu ahistamist käsitlevate uute menetluste kohta; on seisukohal, et töötajaid ja parlamendiliikmeid tuleks julgustada osalema koolitustel, et selliseid juhtumeid oleks parlamendis võimalikult vähe; |
| --- | --- |

g)

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta (13), 11. septembri 2018. aasta (14) ja 15. jaanuari 2019. aasta (15) resolutsioonides (milles käsitleti seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastast võitlust ELis ning meetmeid kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks) esitatud soovitusi; tunnustab peasekretäri võetud meetmeid, mille eesmärk on selliseid sündmusi ära hoida ja tõkestada; nõuab, et peasekretär esitaks lähituleviku programmi kohta kogu teabe; palub peasekretäril esitada juhatusele enne 2022. aasta eelarvestust hinnangu ahistamist käsitlevate uute menetluste kohta; on seisukohal, et töötajaid ja parlamendiliikmeid tuleks julgustada osalema koolitustel, et selliseid juhtumeid oleks parlamendis võimalikult vähe;

| h) | tuletab meelde, et juhatus nõuab, et peasekretär uuriks nii kiiresti kui juriidiliselt võimalik, kuidas tagada vabatahtliku pensionifondi püsiv rahastamine; |
| --- | --- |

h)

tuletab meelde, et juhatus nõuab, et peasekretär uuriks nii kiiresti kui juriidiliselt võimalik, kuidas tagada vabatahtliku pensionifondi püsiv rahastamine;

| i) | tuletab meelde, et palub peasekretäril kontrollida, et välised töövõtjad järgiksid Euroopa Parlamendi koristajate ja iseteenindusrestoranide töötajate puhul kõrgeimaid tööõigusnorme, eelkõige seoses COVID-19 kriisist tuleneva psühholoogilise surve ja töötingimustega; |
| --- | --- |

i)

tuletab meelde, et palub peasekretäril kontrollida, et välised töövõtjad järgiksid Euroopa Parlamendi koristajate ja iseteenindusrestoranide töötajate puhul kõrgeimaid tööõigusnorme, eelkõige seoses COVID-19 kriisist tuleneva psühholoogilise surve ja töötingimustega;

Muud jaod (IV–X jagu)

| 84. | märgib, et eelarveprojektis on üldjoontes võetud arvesse eelarve muude jagude alla kuuluvate eri institutsioonide eelarvestusi ja seega vastab see (mõningate eranditega) nende finantsvajadustele; on seisukohal, et seetõttu oleksid nõukogu soovitavad horisontaalsed ja süstemaatilised kärped asjaomaste institutsioonide tööle ja ühtlasi suurele panusele, mille nad annavad liidu toimimisse, väga kahjulikud; teeb sellega seoses ettepaneku taastada eelarveprojekti tase peaaegu kõikide asjaomaste institutsioonide puhul, sealhulgas Euroopa Kohtu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa välisteenistuse ametikohtade loetelu puhul; ei muuda kooskõlas härrasmeeste kokkuleppega nõukogu lugemise seisukohta nõukogu enda ega Euroopa Ülemkogu osas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | on seisukohal, et mõnel üksikul juhul ja institutsioonide eelarvestust arvesse võttes tuleb eelarverea assigneeringuid võrreldes eelarveprojekti summaga suurendada; teeb seetõttu ettepaneku






  a) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee eelarves mõne rea assigneeringuid võrreldes eelarveprojekti summaga suurendada, et assigneeringute tase vastaks eelarvestusele; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee eelarves mõne rea assigneeringuid võrreldes eelarveprojekti summaga suurendada, et assigneeringute tase vastaks eelarvestusele;

| b) | suurendada võrreldes eelarveprojekti summaga Euroopa välisteenistuse eelarves rea 2214 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“ ja rea 3001 „Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused“ assigneeringuid; |
| --- | --- |

b)

suurendada võrreldes eelarveprojekti summaga Euroopa välisteenistuse eelarves rea 2214 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“ ja rea 3001 „Koosseisuvälised töötajad ja sisseostetavad teenused“ assigneeringuid;

o

o o

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti kohta tehtud muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0166.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0123.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0220.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0206.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0349.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0417.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0331.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0010.

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/80

---

P9_TA(2020)0303

ELi ja Seišellide vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokoll (2020–2026) (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 12. novembri 2020. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli (2020–2026) liidu nimel sõlmimise kohta (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

(2021/C 415/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05243/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05243/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (05246/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelist säästva kalapüügi partnerluslepingut (05246/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendusprotokolli (2020–2026), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendusprotokolli (2020–2026),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 43, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0073/2020),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2020. aasta seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles käsitletakse arengupoliitika sidusust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles käsitletakse arengupoliitika sidusust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) artikli 31 lõiget 4 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) artikli 31 lõiget 4 (2),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ühiste eeskirjade kohta ühise kalanduspoliitika välismõõtme ja kalanduskokkulepete rakendamiseks (3),

| — | võttes arvesse 29. aprilli 2019. aasta aruannet „Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli järel- ja eelhindamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. aprilli 2019. aasta aruannet „Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendusprotokolli järel- ja eelhindamine“,

| — | võttes arvesse Seišellide sinise majanduse strateegilist poliitikaraamistikku ja tegevuskava: tuleviku kavandamine (2018–2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Seišellide sinise majanduse strateegilist poliitikaraamistikku ja tegevuskava: tuleviku kavandamine (2018–2030),

| — | võttes arvesse India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee 2015. aasta novembri 18. istungjärgu aruannet, eelkõige selle soovitust kulduim-tuuni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee 2015. aasta novembri 18. istungjärgu aruannet, eelkõige selle soovitust kulduim-tuuni kohta,

| — | võttes arvesse India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee 2018. aasta detsembri 21. istungjärgu aruannet, eelkõige selle hinnangut India ookeani kalavarude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee 2018. aasta detsembri 21. istungjärgu aruannet, eelkõige selle hinnangut India ookeani kalavarude kohta,

| — | võttes arvesse 21.–26. oktoobril 2019 Hispaanias Donostia-San Sebastianis toimunud India Ookeani Tuunikomisjoni troopikatuunide töörühma 21. istungjärgu aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–26. oktoobril 2019 Hispaanias Donostia-San Sebastianis toimunud India Ookeani Tuunikomisjoni troopikatuunide töörühma 21. istungjärgu aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0184/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0184/2020),

| A. | arvestades, et komisjon ja Seišellide valitsus on pidanud läbirääkimisi uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerlusleping) üle kuueaastaseks perioodiks koos selle rakendusprotokolliga; arvestades, et Seišellidega sõlmitud säästva kalapüügi partnerlusleping on liidu jaoks kõige olulisem tuunipüügileping, kuna sellega antakse kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohaste resolutsioonidega juurdepääs Seišellide vetele 40 seinerile, 8 triivõngejadaga kalapüügilaevale ja abilaevadele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon ja Seišellide valitsus on pidanud läbirääkimisi uue säästva kalapüügi partnerluslepingu (ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerlusleping) üle kuueaastaseks perioodiks koos selle rakendusprotokolliga; arvestades, et Seišellidega sõlmitud säästva kalapüügi partnerlusleping on liidu jaoks kõige olulisem tuunipüügileping, kuna sellega antakse kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohaste resolutsioonidega juurdepääs Seišellide vetele 40 seinerile, 8 triivõngejadaga kalapüügilaevale ja abilaevadele;

| B. | arvestades, et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerluslepingu üldine eesmärk on edendada säästvat kalapüüki ja kehtestada õigusnormid, mis reguleerivad liidu kalalaevade juurdepääsu Seišellide kalapüügipiirkonnale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerluslepingu üldine eesmärk on edendada säästvat kalapüüki ja kehtestada õigusnormid, mis reguleerivad liidu kalalaevade juurdepääsu Seišellide kalapüügipiirkonnale;

| C. | arvestades, et uue protokolliga antakse ELi laevadele Seišellide kalapüügipiirkonnas kalapüügivõimalused ning juurdepääs sobivale osale mere elusressursside ülejäägist vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ning India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidele ja soovitustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uue protokolliga antakse ELi laevadele Seišellide kalapüügipiirkonnas kalapüügivõimalused ning juurdepääs sobivale osale mere elusressursside ülejäägist vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ning India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidele ja soovitustele;

| D. | arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingu raames on üldiselt toetatud ja tuleks ka edaspidi toetada ELi kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, eelkõige ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, eriti eesmärkidest 14 ja 10; arvestades, et kõik ELi meetmed, sealhulgas säästva kalapüügi partnerluslepingu sõlmimine, peavad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingu raames on üldiselt toetatud ja tuleks ka edaspidi toetada ELi kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest, eelkõige ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, eriti eesmärkidest 14 ja 10; arvestades, et kõik ELi meetmed, sealhulgas säästva kalapüügi partnerluslepingu sõlmimine, peavad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama;

| E. | arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingud kuuluvad maailma kõige läbipaistvamate ja säästvamate kalanduskokkulepete hulka ning pakuvad arenenud ja töökindlat õigusraamistikku ning edendavad kõrgeid sotsiaalseid, keskkonna- ja vastavusstandardeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingud kuuluvad maailma kõige läbipaistvamate ja säästvamate kalanduskokkulepete hulka ning pakuvad arenenud ja töökindlat õigusraamistikku ning edendavad kõrgeid sotsiaalseid, keskkonna- ja vastavusstandardeid;

| F. | arvestades, et lepinguga edendatakse ELi ja Seišellide vahelist majandus-, finants- ja teaduskoostööd, et saavutada säästev kalandus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lepinguga edendatakse ELi ja Seišellide vahelist majandus-, finants- ja teaduskoostööd, et saavutada säästev kalandus;

| G. | arvestades, et kui EL ei kalasta kolmanda riigi majandusvööndis, kasutavad lubatud kogupüügi ülejääki teised laevastikud, millel on sageli madalamad sotsiaalsed või keskkonnasäästlikkuse standardid ning mille odavad ja jätkusuutmatud tooted jõuavad ELi turule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui EL ei kalasta kolmanda riigi majandusvööndis, kasutavad lubatud kogupüügi ülejääki teised laevastikud, millel on sageli madalamad sotsiaalsed või keskkonnasäästlikkuse standardid ning mille odavad ja jätkusuutmatud tooted jõuavad ELi turule;

| H. | arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte eri laevastike vahel, kes püüavad kala selle kolmanda riigi vetes, kellega EL on sõlminud lepingu, on aluspõhimõte, mis aitab kaasa säästvale kalapüügile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte eri laevastike vahel, kes püüavad kala selle kolmanda riigi vetes, kellega EL on sõlminud lepingu, on aluspõhimõte, mis aitab kaasa säästvale kalapüügile;

| I. | arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, kestliku arengu toetamine kõigis selle mõõtmetes, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, kestliku arengu toetamine kõigis selle mõõtmetes, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil);

| J. | arvestades, et partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi edendada Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelist koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja India ookeanis; arvestades, et lisaks aitab see koostöö edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi edendada Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelist koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Seišellide kalapüügipiirkonnas ja India ookeanis; arvestades, et lisaks aitab see koostöö edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris;

| K. | arvestades, et protokolli uuendamine aitaks tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et protokolli uuendamine aitaks tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist;

| L. | arvestades, et Seišellid on India ookeani tuunipüügi operatiiv- ja logistikakeskus, ning arvestades, et on oluline, et EL säilitaks õigusakti, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd olulise ookeanide majandamises osalejaga allpiirkondlikul tasandil, arvestades tema jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust; arvestades, et suhete tugevdamine Seišellidega on samuti vajalik liitude loomiseks India Ookeani Tuunikomisjoni raames; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Seišellid on India ookeani tuunipüügi operatiiv- ja logistikakeskus, ning arvestades, et on oluline, et EL säilitaks õigusakti, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd olulise ookeanide majandamises osalejaga allpiirkondlikul tasandil, arvestades tema jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust; arvestades, et suhete tugevdamine Seišellidega on samuti vajalik liitude loomiseks India Ookeani Tuunikomisjoni raames;

| M. | arvestades, et Seišellid saavad sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis pakub mitmeaastaseid rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Seišellid saavad sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis pakub mitmeaastaseid rahastamisvõimalusi;

| N. | arvestades, et kalandussektor, sealhulgas tuunipüük ja kõnealuse lepingu kohased ELi alused, on Seišellide majanduse jaoks väga oluline, kuna see on keskse tähtsusega riigi majandusarengu, töökohtade loomise ja toiduga kindlustatuse seisukohast, ning arvestades, et jätkusuutlikud kalavarud on riigi pikaajalise stabiilsuse võti; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kalandussektor, sealhulgas tuunipüük ja kõnealuse lepingu kohased ELi alused, on Seišellide majanduse jaoks väga oluline, kuna see on keskse tähtsusega riigi majandusarengu, töökohtade loomise ja toiduga kindlustatuse seisukohast, ning arvestades, et jätkusuutlikud kalavarud on riigi pikaajalise stabiilsuse võti;

| O. | arvestades, et säästva kalapüügi partnerlusleping on üldiselt aidanud kaasa Seišellide kalandussektori säästvale arengule, ja peaks seda ka edaspidi tegema, eelkõige väikesemahulise kalapüügi puhul, et tagada riigi elanikkonnale pikaajaline toiduga kindlustatus ja sõltumatus toiduainetega varustamisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et säästva kalapüügi partnerlusleping on üldiselt aidanud kaasa Seišellide kalandussektori säästvale arengule, ja peaks seda ka edaspidi tegema, eelkõige väikesemahulise kalapüügi puhul, et tagada riigi elanikkonnale pikaajaline toiduga kindlustatus ja sõltumatus toiduainetega varustamisel;

| P. | arvestades, kui oluline on, et säästva kalapüügi partnerlusleping aitaks parandada töötingimusi kalandussektoris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, kui oluline on, et säästva kalapüügi partnerlusleping aitaks parandada töötingimusi kalandussektoris;

| Q. | arvestades, et eelmise lepingu üldine kasutusmäär oli triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 7 % ja tuunipüügiseinerite puhul 69 %, mis tähendab, et loa sai keskmiselt 27 ELi seinerit, kuid loa oleks võinud saada kuni 40 laeva; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eelmise lepingu üldine kasutusmäär oli triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 7 % ja tuunipüügiseinerite puhul 69 %, mis tähendab, et loa sai keskmiselt 27 ELi seinerit, kuid loa oleks võinud saada kuni 40 laeva;

| R. | arvestades, et lepingu alusel tegutsevad ELi tuunipüügilaevad lossisid ajavahemikul 2014–2017 ligikaudu 22 % oma piirkondlikust tuunipüügi saagist India ookeani tuunikonservitehases (rahvusvahelise turuhinnaga); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lepingu alusel tegutsevad ELi tuunipüügilaevad lossisid ajavahemikul 2014–2017 ligikaudu 22 % oma piirkondlikust tuunipüügi saagist India ookeani tuunikonservitehases (rahvusvahelise turuhinnaga);

| S. | arvestades, et säästva kalanduse saavutamise üks peamisi eeltingimusi on juurdepääs täpsetele ja usaldusväärsetele andmetele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et säästva kalanduse saavutamise üks peamisi eeltingimusi on juurdepääs täpsetele ja usaldusväärsetele andmetele;

| T. | arvestades, et India Ookeani Tuunikomisjoni teostatud kalavarude hindamised näitavad, et vööttuuni ja suursilm-tuuni püütakse jätkusuutlikul tasemel, kuid kulduim-tuuni varusid püütakse üle ja nende suhtes kohaldatakse piirkonnas ülemäärast püügikoormust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et India Ookeani Tuunikomisjoni teostatud kalavarude hindamised näitavad, et vööttuuni ja suursilm-tuuni püütakse jätkusuutlikul tasemel, kuid kulduim-tuuni varusid püütakse üle ja nende suhtes kohaldatakse piirkonnas ülemäärast püügikoormust;

| U. | arvestades, et kliimamuutustel on India ookeani erinevatele tuunipopulatsioonidele eeldatavasti negatiivne mõju; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kliimamuutustel on India ookeani erinevatele tuunipopulatsioonidele eeldatavasti negatiivne mõju;

| V. | arvestades, et 2015. aastal soovitas India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee vähendada kulduim-tuuni püüki 20 %, kuid seda soovitust ei täidetud piisavalt; arvestades, et teaduskomitee kordas 2018. aastal oma soovitust vähendada kulduim-tuuni püüki, et võimaldada biomassi taastumist kestlikule tasemele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2015. aastal soovitas India Ookeani Tuunikomisjoni teaduskomitee vähendada kulduim-tuuni püüki 20 %, kuid seda soovitust ei täidetud piisavalt; arvestades, et teaduskomitee kordas 2018. aastal oma soovitust vähendada kulduim-tuuni püüki, et võimaldada biomassi taastumist kestlikule tasemele;

| W. | arvestades, et Seišellide sinise majanduse strateegilises poliitikaraamistikus 2018–2030 toonitatakse riigi prioriteete toiduga kindlustatuse, erialase koolituse, merekaitsealade ja piirkondlike partnerluste tugevdamise valdkonnas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Seišellide sinise majanduse strateegilises poliitikaraamistikus 2018–2030 toonitatakse riigi prioriteete toiduga kindlustatuse, erialase koolituse, merekaitsealade ja piirkondlike partnerluste tugevdamise valdkonnas;

| X. | arvestades, et võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu on üks peamisi säästva kalanduse saavutamise eeltingimusi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu on üks peamisi säästva kalanduse saavutamise eeltingimusi;

| Y. | arvestades, et liidu rahaline toetus Seišellidele säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel on 5,3 miljonit eurot aastas; sealhulgas 2,8 miljonit eurot valdkondlikuks toetuseks; arvestades, et ELi eelarve kogupanus kuue aasta jooksul on 31,8 miljonit eurot; arvestades, et eelmise protokolliga suurendati laevaomanike tasu iga püütud tuunitonni eest 55 eurolt 75 eurole, ning arvestades, et uues protokollis on ette nähtud tõus 80 eurolt tonni kohta 2020. aastal 85 eurole tonni kohta kuue aasta jooksul; arvestades, et laevaomanike kogupanus protokolli kogu kehtivusaja jooksul on hinnanguliselt 26,4 miljonit eurot; arvestades, et protokolli kehtivusaja jooksul on Euroopa Liidu rahaline toetus kokku 58,2 miljonit eurot ehk 9,7 miljonit eurot aastas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et liidu rahaline toetus Seišellidele säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel on 5,3 miljonit eurot aastas; sealhulgas 2,8 miljonit eurot valdkondlikuks toetuseks; arvestades, et ELi eelarve kogupanus kuue aasta jooksul on 31,8 miljonit eurot; arvestades, et eelmise protokolliga suurendati laevaomanike tasu iga püütud tuunitonni eest 55 eurolt 75 eurole, ning arvestades, et uues protokollis on ette nähtud tõus 80 eurolt tonni kohta 2020. aastal 85 eurole tonni kohta kuue aasta jooksul; arvestades, et laevaomanike kogupanus protokolli kogu kehtivusaja jooksul on hinnanguliselt 26,4 miljonit eurot; arvestades, et protokolli kehtivusaja jooksul on Euroopa Liidu rahaline toetus kokku 58,2 miljonit eurot ehk 9,7 miljonit eurot aastas;

| Z. | arvestades, et EL on alates 2018. aastast investeerinud Euroopa Investeerimispanga kaudu 17,5 miljonit eurot laenudesse ja toetustesse, et muuta ja laiendada Port Victoria sadamat, mis on Seišellide suurim kaubandussadam; arvestades, et need investeeringud on olnud kasulikud Seišellide majandusliku konkurentsivõime, töökohtade loomise ja kohaliku majanduse kõigi sektorite kestliku kasvu seisukohast; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et EL on alates 2018. aastast investeerinud Euroopa Investeerimispanga kaudu 17,5 miljonit eurot laenudesse ja toetustesse, et muuta ja laiendada Port Victoria sadamat, mis on Seišellide suurim kaubandussadam; arvestades, et need investeeringud on olnud kasulikud Seišellide majandusliku konkurentsivõime, töökohtade loomise ja kohaliku majanduse kõigi sektorite kestliku kasvu seisukohast;

| AA. | arvestades, et mitu Seišellide lipu all sõitvat laeva kuulub ELi kodanikele või äriühingutele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et mitu Seišellide lipu all sõitvat laeva kuulub ELi kodanikele või äriühingutele;

| AB. | arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle protokolli ja nende võimaliku uuendamisega seotud menetluste kõikidel etappidel viivitamata ja täielikult teavitada; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa Parlamenti tuleb säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle protokolli ja nende võimaliku uuendamisega seotud menetluste kõikidel etappidel viivitamata ja täielikult teavitada;

| 1. | rõhutab, et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerlusleping on ELi laevadele kalapüügivõimalusi pakkudes ja teaduskoostööd edendades üldiselt taganud, et ELi laevastiku püügitegevus vastab kestlikkuse eesmärkidele ja peaks ka edaspidi tagama, et see vastab keskkonnakaitse eesmärkidele ega kahjusta mere bioloogilist mitmekesisust, mis tähendab, et ELi laevad püüavad sobivat osa mere elusressursside ülejäägist, mis on arvutatud parimate kättesaadavate teaduslikult põhjendatud teadmiste ja nõuannete põhjal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab vajadust edendada teaduskoostööd ning vahetada bioloogilisi ja keskkonnaalaseid statistilisi andmeid, mis on vajalikud mere elusressursside majandamiseks ja kaitsmiseks, et nii liidu kui ka muud Seišellide vetes kalastavad kalalaevad saaksid tegutseda kooskõlas säästvuskriteeriumidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kalandussektor on Seišellide majanduse jaoks oluline sektor, ning riigi majandusarengu, tööhõive ja toiduga kindlustatuse seisukohast väga tähtis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, kui oluline on, et säästva kalapüügi partnerlusleping oleks täielikult kooskõlas kaitse- ja majandamismeetmetega, mis on võetud nende piirkondlike organisatsioonide, eelkõige India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonide ja soovituste alusel, kuhu Seišelli Vabariik kuulub, ning aitaks kaasa nende meetmete rakendamisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Seišellid ja EL kavatsevad tugevdada koostööd India Ookeani Tuunikomisjonis ning panustada selle resolutsioonidesse ja soovitustesse; ergutab komisjoni esitama ühiseid ettepanekuid järelevalve ja kontrolli tugevdamise kohta, samuti kliimamuutuste mõju kohta tuunipopulatsioonidele India ookeanis, sealhulgas teaduskoostöö edendamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerlusleping peaks jätkuvalt soodustama ELi ja Seišellide vahelist tihedamat majandus-, finants-, tehnilist ja teaduskoostööd säästva kalanduse ja kalavarude vastutustundliku kasutamise valdkonnas Seišellide kalapüügipiirkonnas, sealhulgas toetama kalapüügi kontrollimist, järelevalvet ja inspekteerimist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks asjaolu, et ei Seišellide kalandussektor ega selle väikesemahuline kalapüük ei olnud läbirääkimistesse piisavalt kaasatud; nõuab kohalike kogukondade ja kalanduse sidusrühmade osalemist ja nendega peetavat dialoogi parandamist nii palju kui võimalik, hoides neid kursis ja kaasates nad süstemaatiliselt säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamisse, selle protokolli ja tulevasse uuendamisse, tagamaks, et ELi ja Seišellide vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping ei kahjusta Seišellide kalandussektori huve ja arengut, ning vältimaks rannalähedase kalapüügiga seotud tegevuse katkemist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerluslepingu protokoll võib põhjustada püügivõimsuse kasvu, kusjuures lubatud seinerite arv jääb samaks ja õngejadalaevade arv kasvab, sest eelmise lepinguga ei kasutatud kõiki võimalusi, vaatamata teaduslikele soovitustele vähendada kulduim-tuuni püüki ja Seišellide kalurite liidu üleskutsetele vähendada piirkonnas püügikoormust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et rakendataks India Ookeani Tuunikomisjoni soovitatud meetmeid, eelkõige neid, mis käsitlevad kulduim-tuuni varude taastamist; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks koos Seišellide ametiasutustega kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoniga kõik vajalikud meetmed, et peatada kulduim-tuuni ülepüük ELi laevade poolt, sealhulgas kehtestades kulduim-tuuni püügi piirnormid ning tõhustades võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-)kalapüügi vastu; palub komisjonil ja Seišellide ametiasutustel edendada teiste lepinguosaliste seas selliste meetmete rakendamist kõigi Seišellide vetes tegutsevate laevastike poolt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust parandada selektiivsust, et oluliselt vähendada kõigi liikide ning eelkõige tundlike liikide ja noorkalade kaaspüüki ja soovimatut püüki, et tagada kalavarude pikaajaline kestlikkus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et protokolli nõue, mille kohaselt kohustuvad ELi tuunipüügiseinerid varustama tuunikonservitehaseid ja/või Seišellide kohalikku töötlevat tööstust, on täidetud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kiiduväärseks selliste meetmete kehtestamist, millega piiratakse abilaevade arvu ja peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada kahjulikku mõju noorkaladele ja mereprügi; väljendab heameelt kohustuse üle kasutada biolagunevaid peibutuspüügivahendeid, mis tuleb taaskasutada, kui need enam ei toimi; rõhutab, et neid meetmeid tuleks hoolikalt jälgida ja hinnata; on siiski seisukohal, et need meetmed ei ole piisavad, et piirata peibutuspüügivahendite kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja mereprügile, ja et nende kasutust tuleb kiiresti ja järsult vähendada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Seišellide ametiasutused kavandavad keskkonnajuhtimise ja mereökosüsteemide jälgimise eesmärgil spetsiaalse fondi loomist, millesse ELi seinerite omanikud panustavad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab plastijäätmete tekke vältimise ja kogumise meetmete tugevdamise tähtsust, et vähendada mereprügi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et Seišellid on viimastel aastatel loonud oma vetes merekaitsealasid; väljendab muret tõhusa juhtimise puudumise pärast; tuletab meelde, et neid tuleb hallata kooskõlas keskkonnakaitse eesmärkidega, ning hoiatab negatiivse mõju eest, mida võib neile kaitsealadele avaldada muu majandustegevuse, näiteks naftauuringute ja naftatootmise või meretranspordi võimaldamine; tuletab meelde nende alade järelevalve ja seire tähtsust, et omada parimaid teaduslikke teadmisi nende haldamise toetamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et täpsete ja usaldusväärsete andmete kogumine, nende vahetus ja töötlemine ning kalapüügi tõhus seire, järelevalve ja kontroll on võtmetähtsusega kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks pikas perspektiivis ning et ELi ja Seišellide säästva kalapüügi partnerlusleping peab tugevdama koostööd nendes valdkondades; väljendab heameelt võimaluse üle viia ELi laevade suhtes võimalikult kiiresti läbi riskipõhiseid ühiseid inspekteerimisprogramme, seire-, kontrolli- ja järelevalveprogramme ning üleminekut elektroonilisele aruandlussüsteemile (ERS), kui ühiskomitee on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust tugevdada ELi ja Seišellide koostööd ETR-kalapüügi vastases võitluses, sealhulgas Seišellide ametnike järelevalve- ja inspekteerimisalase koolitamise kaudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Seišellide valitsus kohustub avalikustama ja vahetama teavet mis tahes kokkulepete kohta, millega lubatakse välismaistel laevadel tema kalastusvööndis kala püüda, ning sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud kalapüügilubade arvu ja teatatud saagi kohta, kuna välisriikide kalalaevastikud püüavad praegu Seišellide vetes kala avaldamata kokkulepete alusel; kordab, kui oluline on, et Seišellide ametiasutused allkirjastaksid kalanduskokkulepped üksnes riikidega, kes on võtnud endale kohustuse ETR-kalapüügi vastu võidelda, ning laevastikega, kes järgivad rangeid säästvat kalapüüki käsitlevaid õigusnorme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et Seišellide ametiasutus kohustub mitte andma kõnealuses lepingus sätestatust soodsamaid tingimusi oma kalapüügipiirkonnas tegutsevatele muude välisriikide laevastikele, mille laevad on samade tehniliste näitajatega nagu kõnealuse lepingu ja selle rakendamise protokolliga hõlmatud laevad ja mis püüavad samu liike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi laevade ümberregistreerimine oleks kooskõlas määrusega (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist, sealhulgas edendades Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kohustuslikku numbrit, mis seotaks laevaga selle kogu kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab valdkondliku toetuse sihipärasema suunamise tähtsust, et rahastada meetmeid, mis tegelikult toetavad kohaliku kalandussektori ja eelkõige selle väikesemahulise kalapüügi sektori säästvat arengut ning aitavad kaasa tõhusale kalavarude majandamisele, pöörates erilist tähelepanu meeskonna ohutuse alasele koolitusele, seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning naiste ja noorte koolitamisele, tuginedes eelmise lepingu kohase valdkondliku toetuse positiivsetele aspektidele; nõuab, et avaldataks üksikasjalik loetelu projektidest, mida rahastatakse säästva kalapüügi partnerluslepingu alusel antavast valdkondlikust toetusest, ja nõuab paremat teavitamist programmitulemustest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lepinguosalised on kohustunud edendama majandus-, kaubandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud tegevustes ning ergutama inimressursside ja institutsioonide suutlikkuse suurendamist kalandussektoris, et parandada oskuste arendamist ja suurendada koolitussuutlikkust, et aidata kaasa säästvale püügitegevusele Seišellidel ja sinise majanduse arengule; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles tagama vajaliku järelevalve ELi laevaomanike poolt Seišellide ametiasutuste loodud fondi tehtud panuse üle, mille eesmärk on nende vetes asuvate mereökosüsteemide keskkonnajuhtimine ja jälgimine, sealhulgas ühiskomitees; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et hinnataks üksikasjalikult säästva kalapüügi partnerluslepingu mõju kohalikule majandusele seoses tööhõive, taristu arendamise ning sotsiaal- ja tööhõive tingimustega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et komisjon saadaks Euroopa Parlamendile ja teeks üldsusele kättesaadavaks säästva kalapüügi partnerluslepingu artikliga 12 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused ning iga-aastaste hindamiste tulemused; palub, et komisjon võimaldaks Euroopa Parlamendi esindajatel osaleda ühiskomitee koosolekutel, sealhulgas telekonverentsi kaudu, ning ergutaks Seišellide kalurikogukondade ja kaasatud sidusrühmade süstemaatilist osalust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil ja nõukogul oma volituste piires ning ELi lepingu artikli 13 lõike 2 ja ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 10 kohaselt teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult lepingu ja protokolli ning nende võimaliku uuendamisega seotud menetluse kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib komisjoni ja nõukogu tähelepanu asjaolule, et rahvusvaheliste lepingute jätkuv ajutine kohaldamine enne Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist ei ole kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe juhtpõhimõtetega, et see tava kahjustab kogu ELi demokraatia usaldusväärsust, ja nõuab seetõttu menetluse täiustamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, samuti liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Seišelli Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0296.

(2)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(3)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 93.

---

Reede, 13. november 2020

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/86

---

P9_TA(2020)0304

Liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ***I

Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 415/17)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 2 ja 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine, millega kehtestatakse soo arvessevõtu põhimõte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 2 ja 8 on sätestatud, et kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine, millega kehtestatakse soo arvessevõtu põhimõte.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 9
  ja
  168 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 35 tuleb kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 9
  ja
  168 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 35 tuleb kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| (2) | Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 9
  , 114,
  168
  ja 191
  ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 35 tuleb kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 9
  , 114,
  168
  ja 191
  ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 35 tuleb kogu liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja rakendamisel tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liit peab täiendama ja toetama liikmesriikide tervishoiupoliitikat, soodustama liikmesriikide koostööd ja edendama liikmesriikide programmide kooskõlastamist, võttes täielikult arvesse
  liikmesriikide
  vastutust oma tervishoiupoliitika määratlemisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liit peab täiendama ja toetama liikmesriikide tervishoiupoliitikat, soodustama liikmesriikide koostööd ja edendama liikmesriikide programmide kooskõlastamist, võttes täielikult arvesse
  liikmesriikide
  vastutust oma tervishoiupoliitika määratlemisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liit peab täiendama ja toetama liikmesriikide tervishoiupoliitikat, soodustama liikmesriikide koostööd
  , eelkõige piirialadel,
  ja edendama liikmesriikide programmide kooskõlastamist, võttes täielikult arvesse
  iga liikmesriigi
  vastutust oma tervishoiupoliitika määratlemisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel
  , haldamisel
  ja kättesaadavaks muutmisel. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liit peab täiendama ja toetama liikmesriikide tervishoiupoliitikat, soodustama liikmesriikide koostööd
  , eelkõige piirialadel,
  ja edendama liikmesriikide programmide kooskõlastamist, võttes täielikult arvesse
  iga liikmesriigi
  vastutust oma tervishoiupoliitika määratlemisel ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel
  , haldamisel
  ja kättesaadavaks muutmisel.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas
  uue koroonaviiruse (
  COVID-19) puhangu 11. märtsil 2020 ülemaailmseks pandeemiaks.
  See
  pandeemia
  on põhjustanud
  enneolematu üleilmse tervisekriisi, mis on kaasa toonud rängad sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja inimkannatused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas
  uue koroonaviiruse (
  COVID-19) puhangu 11. märtsil 2020 ülemaailmseks pandeemiaks.
  See
  pandeemia
  on põhjustanud
  enneolematu üleilmse tervisekriisi, mis on kaasa toonud rängad sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja inimkannatused.

| (5) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas
  haigusjuhtude järsu kasvu tõttu
  COVID-19
  (haiguse, mis tuleneb uues koroonaviirusest SARS-CoV-2
  )
  ja sellega seotud hingamisteede haiguse
  puhangu 11. märtsil 2020 ülemaailmseks pandeemiaks.
  COVID-19
  pandeemia
  ja täpsemini mõõdukate kuni raskete haigusjuhtude tõttu, mis vajavad keskmist ja intensiivset arstiabi, jõudsid mitmed tervishoiusüsteemid liidus ja väljaspool liitu murdepunkti, ning põhjustas
  enneolematu üleilmse tervisekriisi, mis on kaasa toonud rängad sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja inimkannatused
  , mis mõjutasid eelkõige kroonilisi haigusi põdevaid inimesi, põhjustades nii enneaegset surma kui ka kroonilisi haigusi ning tabades rängimalt kõige haavatavamaid, st patsiente, naisi, lapsi, hooldajaid ja eakaid. Kriisi tõsidus näitab ka seda, kui oluline on liidu tegevus ja piisav reageerimine nakkushaigustest tulenevatele ohtudele ning üldiselt liidu meetmete tugevdamine, et täiendada liikmesriikide poliitikat rahvatervise valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kuulutas
  haigusjuhtude järsu kasvu tõttu
  COVID-19
  (haiguse, mis tuleneb uues koroonaviirusest SARS-CoV-2
  )
  ja sellega seotud hingamisteede haiguse
  puhangu 11. märtsil 2020 ülemaailmseks pandeemiaks.
  COVID-19
  pandeemia
  ja täpsemini mõõdukate kuni raskete haigusjuhtude tõttu, mis vajavad keskmist ja intensiivset arstiabi, jõudsid mitmed tervishoiusüsteemid liidus ja väljaspool liitu murdepunkti, ning põhjustas
  enneolematu üleilmse tervisekriisi, mis on kaasa toonud rängad sotsiaal-majanduslikud tagajärjed ja inimkannatused
  , mis mõjutasid eelkõige kroonilisi haigusi põdevaid inimesi, põhjustades nii enneaegset surma kui ka kroonilisi haigusi ning tabades rängimalt kõige haavatavamaid, st patsiente, naisi, lapsi, hooldajaid ja eakaid. Kriisi tõsidus näitab ka seda, kui oluline on liidu tegevus ja piisav reageerimine nakkushaigustest tulenevatele ohtudele ning üldiselt liidu meetmete tugevdamine, et täiendada liikmesriikide poliitikat rahvatervise valdkonnas.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Tervishoiutöötajad, kes on olnud COVID-19 kriisi ajal hädavajalikud, on valdavalt naised, ning nad on kriisi ajal puutunud kokku suuremate terviseriskidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Tervishoiutöötajad, kes on olnud COVID-19 kriisi ajal hädavajalikud, on valdavalt naised, ning nad on kriisi ajal puutunud kokku suuremate terviseriskidega.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Võttes arvesse, et haiguste mõju meestel ja naistel võib olla erinev, nagu paistab COVID-19 puhul, kus meeste suremus on suurem, tuleks programmis uurida haiguse sellise käitumise põhjuseid, et edendada patoloogiat ja ravi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Võttes arvesse, et haiguste mõju meestel ja naistel võib olla erinev, nagu paistab COVID-19 puhul, kus meeste suremus on suurem, tuleks programmis uurida haiguse sellise käitumise põhjuseid, et edendada patoloogiat ja ravi.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kuigi liikmesriigid vastutavad oma tervishoiupoliitika eest ise, peaksid nad kaitsma rahvatervist Euroopa solidaarsuse vaimus (8). COVID-19 kriisist saadud kogemused on näidanud vajadust võtta liidu tasandil täiendavaid kindlakäelisi meetmeid, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd ja koordineerimist
  eesmärgiga tõhustada
  inimestel esinevate raskete haiguste
  piiriülese leviku
  ennetamist ja kontrolli, võidelda muude tõsiste piiriüleste terviseohtudega ning kaitsta inimeste tervist ja heaolu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kuigi liikmesriigid vastutavad oma tervishoiupoliitika eest ise, peaksid nad kaitsma rahvatervist Euroopa solidaarsuse vaimus (8). COVID-19 kriisist saadud kogemused on näidanud vajadust võtta liidu tasandil täiendavaid kindlakäelisi meetmeid, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd ja koordineerimist
  eesmärgiga tõhustada
  inimestel esinevate raskete haiguste
  piiriülese leviku
  ennetamist ja kontrolli, võidelda muude tõsiste piiriüleste terviseohtudega ning kaitsta inimeste tervist ja heaolu liidus.

| (6) | Kuigi liikmesriigid vastutavad oma tervishoiupoliitika eest ise, peaksid nad kaitsma rahvatervist Euroopa solidaarsuse vaimus (8). COVID-19 kriisist saadud kogemused on näidanud vajadust võtta liidu tasandil täiendavaid kindlakäelisi meetmeid, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd ja koordineerimist
  , eelkõige naabruses asuvate piirialade vahel, samuti ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel. Koordineerimine peaks täiustama
  inimestel esinevate raskete
  nakkuste ja
  haiguste
  piiriüleseks levikuks valmisolekut, selle
  ennetamist ja kontrolli,
  aitama töötada välja ja teha kättesaadavaks tooted haiguste ennetamiseks ja raviks,
  võidelda muude tõsiste piiriüleste terviseohtudega ning kaitsta
  ja parandada
  inimeste tervist ja heaolu liidus.
  Valmisolek on peamine tegur, mille abil parandada vastupanuvõimet tulevastele ohtudele, ning liikmesriigid peaksid oma vastutust tervishoiuteenuste osutamise eest arvestades viima läbi tervishoiusüsteemide stressitestid, et teha kindlaks nõrgad kohad ja kontrollida, kas need on võimalikuks tulevaseks tervishoiukriisiks valmis. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi liikmesriigid vastutavad oma tervishoiupoliitika eest ise, peaksid nad kaitsma rahvatervist Euroopa solidaarsuse vaimus (8). COVID-19 kriisist saadud kogemused on näidanud vajadust võtta liidu tasandil täiendavaid kindlakäelisi meetmeid, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd ja koordineerimist
  , eelkõige naabruses asuvate piirialade vahel, samuti ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmade vahel. Koordineerimine peaks täiustama
  inimestel esinevate raskete
  nakkuste ja
  haiguste
  piiriüleseks levikuks valmisolekut, selle
  ennetamist ja kontrolli,
  aitama töötada välja ja teha kättesaadavaks tooted haiguste ennetamiseks ja raviks,
  võidelda muude tõsiste piiriüleste terviseohtudega ning kaitsta
  ja parandada
  inimeste tervist ja heaolu liidus.
  Valmisolek on peamine tegur, mille abil parandada vastupanuvõimet tulevastele ohtudele, ning liikmesriigid peaksid oma vastutust tervishoiuteenuste osutamise eest arvestades viima läbi tervishoiusüsteemide stressitestid, et teha kindlaks nõrgad kohad ja kontrollida, kas need on võimalikuks tulevaseks tervishoiukriisiks valmis.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Kuigi liidu tegevus tervishoiu valdkonnas on piiratud, peaks liit järgima sidusat rahvatervise strateegiat, et reageerida olemasolevatele epideemiatele, võttes arvesse piirkondlikke ja riiklikke eripärasid, ning tal peaks olema suutlikkus tulla toime tulevaste murettekitavate olude ja terviseohtudega, nagu pandeemiad ja piiriülesed ohud, sealhulgas antimikroobikumiresistentsus, keskkonnatervis ja kliimamuutuste mõju tervisele. Liit peaks toetama liikmesriike tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel ja üldise tervisekindlustuse saavutamisel, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste osutamisel, tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelemisel, haavatavate rühmade, nagu laste, imikute ja emade hoolduse, elanikkonna vananemise, krooniliste haiguste ja haiguste ennetamise probleemidega tegelemisel, tervislike eluviiside edendamisel, ennetusteenuste osutamisel ja nende tervishoiusüsteemide ettevalmistamisel kujunemisjärgus tehnoloogiate jaoks, et saada täiel määral kasu digitaalsest revolutsioonist, püüdes samal ajal saavutada koostoimet muude asjaomaste liidu programmidega, nagu „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu ja liidu kosmoseprogramm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Kuigi liidu tegevus tervishoiu valdkonnas on piiratud, peaks liit järgima sidusat rahvatervise strateegiat, et reageerida olemasolevatele epideemiatele, võttes arvesse piirkondlikke ja riiklikke eripärasid, ning tal peaks olema suutlikkus tulla toime tulevaste murettekitavate olude ja terviseohtudega, nagu pandeemiad ja piiriülesed ohud, sealhulgas antimikroobikumiresistentsus, keskkonnatervis ja kliimamuutuste mõju tervisele. Liit peaks toetama liikmesriike tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel ja üldise tervisekindlustuse saavutamisel, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste osutamisel, tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelemisel, haavatavate rühmade, nagu laste, imikute ja emade hoolduse, elanikkonna vananemise, krooniliste haiguste ja haiguste ennetamise probleemidega tegelemisel, tervislike eluviiside edendamisel, ennetusteenuste osutamisel ja nende tervishoiusüsteemide ettevalmistamisel kujunemisjärgus tehnoloogiate jaoks, et saada täiel määral kasu digitaalsest revolutsioonist, püüdes samal ajal saavutada koostoimet muude asjaomaste liidu programmidega, nagu „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu ja liidu kosmoseprogramm.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Seepärast on asjakohane luua ajavahemikuks 2021–2027 uus liidu
  tervisevaldkonna
  tegevusprogramm „EL tervise heaks“ (edaspidi „programm“). Kooskõlas liidu tegevuse eesmärkidega ja tema pädevusega rahvatervise valdkonnas tuleks programmis keskenduda meetmetele, mille puhul liidu tasandil tehtaval koostööl on eelised ja selline koostöö on tõhusam, ning meetmetele, millel on mõju siseturule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Seepärast on asjakohane luua ajavahemikuks 2021–2027 uus liidu
  tervisevaldkonna
  tegevusprogramm „EL tervise heaks“ (edaspidi „programm“). Kooskõlas liidu tegevuse eesmärkidega ja tema pädevusega rahvatervise valdkonnas tuleks programmis keskenduda meetmetele, mille puhul liidu tasandil tehtaval koostööl on eelised ja selline koostöö on tõhusam, ning meetmetele, millel on mõju siseturule.

| (7) | Seepärast on asjakohane luua ajavahemikuks 2021–2027 uus liidu
  rahvatervisevaldkonna
  tegevusprogramm „EL tervise heaks“ (edaspidi „programm“). Kooskõlas liidu tegevuse eesmärkidega ja tema pädevusega rahvatervise valdkonnas tuleks programmis keskenduda meetmetele, mille puhul liidu
  ja piirkonna
  tasandil
  ning piiriüleselt
  tehtaval koostööl on eelised ja selline koostöö on tõhusam, ning meetmetele, millel on mõju siseturule.
  Tervisetulemuste parandamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi ning ELi poliitikakujundajad peaksid tagama, et põhimõtet „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ kohaldatakse kogu poliitikakujundamises. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane luua ajavahemikuks 2021–2027 uus liidu
  rahvatervisevaldkonna
  tegevusprogramm „EL tervise heaks“ (edaspidi „programm“). Kooskõlas liidu tegevuse eesmärkidega ja tema pädevusega rahvatervise valdkonnas tuleks programmis keskenduda meetmetele, mille puhul liidu
  ja piirkonna
  tasandil
  ning piiriüleselt
  tehtaval koostööl on eelised ja selline koostöö on tõhusam, ning meetmetele, millel on mõju siseturule.
  Tervisetulemuste parandamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi ning ELi poliitikakujundajad peaksid tagama, et põhimõtet „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ kohaldatakse kogu poliitikakujundamises.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Piiriüleste terviseohtude tõsiduse tõttu tuleks programmiga toetada koordineeritud rahvatervisealaseid meetmeid liidu tasandil, et tegeleda selliste ohtude eri aspektidega. Selleks et tugevdada liidu suutlikkust tervisekriisideks valmistuda, nendele reageerida ja neid ohjata, tuleks programmiga toetada meetmeid, mida võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (10) alusel loodud mehhanismide ja struktuuride ning muude liidu tasandil loodud asjakohaste mehhanismide ja struktuuride raames. See võiks hõlmata
  oluliste meditsiinitarvete strateegilise varu loomist ning
  kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamist, vaktsineerimise ja immuniseerimisega seotud ennetusmeetmeid
  ning
  tugevdatud seireprogramme. Sellega seoses tuleks programmiga edendada liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende seire ja ohjamise ning neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, pidades silmas terviseühtsuse
  põhimõtet
  . Programm peaks hõlbustama sellise integreeritud valdkondadevahelise riskiteavituse raamistiku loomist, mis töötab tervisekriisi kõigis etappides, st ennetamise, valmisoleku ja reageerimise etapis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Piiriüleste terviseohtude tõsiduse tõttu tuleks programmiga toetada koordineeritud rahvatervisealaseid meetmeid liidu tasandil, et tegeleda selliste ohtude eri aspektidega. Selleks et tugevdada liidu suutlikkust tervisekriisideks valmistuda, nendele reageerida ja neid ohjata, tuleks programmiga toetada meetmeid, mida võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (10) alusel loodud mehhanismide ja struktuuride ning muude liidu tasandil loodud asjakohaste mehhanismide ja struktuuride raames. See võiks hõlmata
  oluliste meditsiinitarvete strateegilise varu loomist ning
  kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamist, vaktsineerimise ja immuniseerimisega seotud ennetusmeetmeid
  ning
  tugevdatud seireprogramme. Sellega seoses tuleks programmiga edendada liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende seire ja ohjamise ning neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, pidades silmas terviseühtsuse
  põhimõtet
  . Programm peaks hõlbustama sellise integreeritud valdkondadevahelise riskiteavituse raamistiku loomist, mis töötab tervisekriisi kõigis etappides, st ennetamise, valmisoleku ja reageerimise etapis.

| (10) | Piiriüleste terviseohtude tõsiduse tõttu tuleks programmiga toetada koordineeritud rahvatervisealaseid meetmeid liidu tasandil
  ja naaberpiirkondade vahel
  , et tegeleda selliste ohtude eri aspektidega. Selleks et tugevdada liidu suutlikkust
  mis tahes tulevasteks
  tervisekriisideks valmistuda, nendele reageerida ja neid ohjata, tuleks programmiga toetada meetmeid, mida võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (10) alusel loodud mehhanismide ja struktuuride ning muude liidu tasandil loodud asjakohaste mehhanismide ja struktuuride raames. See võiks hõlmata kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamist, vaktsineerimise ja immuniseerimisega seotud ennetusmeetmeid, tugevdatud seireprogramme
  , terviseteavet ja platvorme parimate tavade jagamiseks
  . Sellega seoses tuleks programmiga edendada liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende seire ja ohjamise ning neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, pidades silmas terviseühtsuse
  ja „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ põhimõtteid
  . Programm peaks hõlbustama sellise integreeritud valdkondadevahelise riskiteavituse raamistiku loomist, mis töötab tervisekriisi kõigis etappides, st ennetamise, valmisoleku ja reageerimise etapis. |
| --- | --- |

(10)

Piiriüleste terviseohtude tõsiduse tõttu tuleks programmiga toetada koordineeritud rahvatervisealaseid meetmeid liidu tasandil
  ja naaberpiirkondade vahel
  , et tegeleda selliste ohtude eri aspektidega. Selleks et tugevdada liidu suutlikkust
  mis tahes tulevasteks
  tervisekriisideks valmistuda, nendele reageerida ja neid ohjata, tuleks programmiga toetada meetmeid, mida võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (10) alusel loodud mehhanismide ja struktuuride ning muude liidu tasandil loodud asjakohaste mehhanismide ja struktuuride raames. See võiks hõlmata kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamist, vaktsineerimise ja immuniseerimisega seotud ennetusmeetmeid, tugevdatud seireprogramme
  , terviseteavet ja platvorme parimate tavade jagamiseks
  . Sellega seoses tuleks programmiga edendada liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende seire ja ohjamise ning neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, pidades silmas terviseühtsuse
  ja „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ põhimõtteid
  . Programm peaks hõlbustama sellise integreeritud valdkondadevahelise riskiteavituse raamistiku loomist, mis töötab tervisekriisi kõigis etappides, st ennetamise, valmisoleku ja reageerimise etapis.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kuna tervisekriisi ajal
  võivad
  kiireloomulised
  tervisetehnoloogia hindamised ja kliinilised uuringud aidata kiiresti välja töötada meditsiinilisi vastumeetmeid,
  peaks toetama programmiga vastava tegevuse hõlbustamist.
  Komisjon on vastu võtnud ettepaneku (11) tervisetehnoloogia hindamise kohta, et toetada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liidu tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kuna tervisekriisi ajal
  võivad
  kiireloomulised
  tervisetehnoloogia hindamised ja kliinilised uuringud aidata kiiresti välja töötada meditsiinilisi vastumeetmeid,
  peaks toetama programmiga vastava tegevuse hõlbustamist.
  Komisjon on vastu võtnud ettepaneku (11) tervisetehnoloogia hindamise kohta, et toetada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liidu tasandil.

| (11) | Rahvatervise kriisi kontekstis
  võivad tervisetehnoloogia hindamised ja kliinilised uuringud aidata kiiresti välja töötada meditsiinilisi vastumeetmeid,
  neid kindlaks määrata ja kättesaadavaks teha.
  Komisjon on vastu võtnud ettepaneku (11) tervisetehnoloogia hindamise kohta, et toetada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liidu tasandil.
  Programmiga peaks toetama vastava tegevuse hõlbustamist. |
| --- | --- |

(11)

Rahvatervise kriisi kontekstis
  võivad tervisetehnoloogia hindamised ja kliinilised uuringud aidata kiiresti välja töötada meditsiinilisi vastumeetmeid,
  neid kindlaks määrata ja kättesaadavaks teha.
  Komisjon on vastu võtnud ettepaneku (11) tervisetehnoloogia hindamise kohta, et toetada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liidu tasandil.
  Programmiga peaks toetama vastava tegevuse hõlbustamist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Selleks et kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas
  vaimu-
  ja
  kroonilisi haigusi põdevaid
  inimesi, tuleks programmiga edendada ka meetmeid, mis käsitlevad tervisekriisi kõrvalmõjusid sellistesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Selleks et kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas
  vaimu-
  ja
  kroonilisi haigusi põdevaid
  inimesi, tuleks programmiga edendada ka meetmeid, mis käsitlevad tervisekriisi kõrvalmõjusid sellistesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele.

| (12) | Selleks et kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas
  vaimuhaigusi põdevaid, nakkuslike või mittenakkuslike haiguste
  ja
  krooniliste haigustega (nagu rasvumine, vähktõbi, diabeet, südame-veresoonkonna haigused ja neuroloogilised häired) elavaid või nendest kõige enam mõjutatud
  inimesi, tuleks programmiga edendada ka meetmeid, mis käsitlevad tervisekriisi kõrvalmõjusid sellistesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele.
  Oluliste tervishoiuteenuste, sealhulgas ennetamise jätkuvalt kõrgete standardite tagamiseks peaks programm eelkõige kriisi ja pandeemiate ajal soodustama üleminekut kättesaadavale ja taskukohasele telemeditsiinile, ravimite kodus manustamisele ning ennetus- ja enesehoolduskavade rakendamist, kus see on võimalik ja vajalik, tagades samas, et kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele ja riskirühma kuuluvatele patsientidele tagatakse juurdepääs tervishoiu- ja ennetusteenustele. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et kaitsta haavatavas olukorras olevaid inimesi, sealhulgas
  vaimuhaigusi põdevaid, nakkuslike või mittenakkuslike haiguste
  ja
  krooniliste haigustega (nagu rasvumine, vähktõbi, diabeet, südame-veresoonkonna haigused ja neuroloogilised häired) elavaid või nendest kõige enam mõjutatud
  inimesi, tuleks programmiga edendada ka meetmeid, mis käsitlevad tervisekriisi kõrvalmõjusid sellistesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele.
  Oluliste tervishoiuteenuste, sealhulgas ennetamise jätkuvalt kõrgete standardite tagamiseks peaks programm eelkõige kriisi ja pandeemiate ajal soodustama üleminekut kättesaadavale ja taskukohasele telemeditsiinile, ravimite kodus manustamisele ning ennetus- ja enesehoolduskavade rakendamist, kus see on võimalik ja vajalik, tagades samas, et kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele ja riskirühma kuuluvatele patsientidele tagatakse juurdepääs tervishoiu- ja ennetusteenustele.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | COVID-19 kriis on toonud esile palju probleeme seoses pandeemiate ajal liidus vajaminevate ravimite, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite varude tagamisega. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, millega
  edendatakse
  kriisi korral oluliste toodete tootmist, hankimist ja haldamist, ning tagada vastastikune täiendavus muude liidu vahenditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

COVID-19 kriis on toonud esile palju probleeme seoses pandeemiate ajal liidus vajaminevate ravimite, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite varude tagamisega. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, millega
  edendatakse
  kriisi korral oluliste toodete tootmist, hankimist ja haldamist, ning tagada vastastikune täiendavus muude liidu vahenditega.

| (13) | COVID-19 kriis on toonud esile palju probleeme
  , sealhulgas liidu sõltuvuse kolmandatest riikidest
  seoses pandeemiate ajal liidus vajaminevate
  keemiatööstuse toor- ja alusainete, toimeainete,
  ravimite, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite varude tagamisega. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, millega
  suurendatakse liidus ravimite ja meditsiiniseadmete tootmise, hankimise, haldamise ja turustamise turvalisust ning vähendatakse sõltuvust kolmandatest riikidest, soodustades tarneahelate mitmekesistamist, edendades
  kriisi korral oluliste toodete tootmist,
  ühist
  hankimist ja haldamist
  liidus
  , ning tagada vastastikune täiendavus muude liidu vahenditega
  , et vähendada nappuse ohtu, eelkõige tervisekriisi ajal
  . |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 kriis on toonud esile palju probleeme
  , sealhulgas liidu sõltuvuse kolmandatest riikidest
  seoses pandeemiate ajal liidus vajaminevate
  keemiatööstuse toor- ja alusainete, toimeainete,
  ravimite, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite varude tagamisega. Seepärast tuleks programmiga toetada meetmeid, millega
  suurendatakse liidus ravimite ja meditsiiniseadmete tootmise, hankimise, haldamise ja turustamise turvalisust ning vähendatakse sõltuvust kolmandatest riikidest, soodustades tarneahelate mitmekesistamist, edendades
  kriisi korral oluliste toodete tootmist,
  ühist
  hankimist ja haldamist
  liidus
  , ning tagada vastastikune täiendavus muude liidu vahenditega
  , et vähendada nappuse ohtu, eelkõige tervisekriisi ajal
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Selleks et vähendada tõsiste piiriüleste terviseohtude tagajärgi rahvatervisele, peaks programmi raames toetatavate meetmete puhul olema võimalik koordineerida tegevusi, mis tugevdavad liikmesriikide tervisesüsteemide koostalitlusvõimet ja sidusust võrdlusanalüüside, koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu ning tagavad nende suutlikkuse reageerida tervisealastele hädaolukordadele. See hõlmab hädaolukorra lahendamise planeerimist, valmisolekuõppusi ning tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate oskuste täiendamist ja mehhanismide loomist tõhusa seire ja vajadustest lähtuva kaupade ning teenuste jaotamise või eraldamise jaoks kriisiolukorras. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Selleks et vähendada tõsiste piiriüleste terviseohtude tagajärgi rahvatervisele, peaks programmi raames toetatavate meetmete puhul olema võimalik koordineerida tegevusi, mis tugevdavad liikmesriikide tervisesüsteemide koostalitlusvõimet ja sidusust võrdlusanalüüside, koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu ning tagavad nende suutlikkuse reageerida tervisealastele hädaolukordadele. See hõlmab hädaolukorra lahendamise planeerimist, valmisolekuõppusi ning tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate oskuste täiendamist ja mehhanismide loomist tõhusa seire ja vajadustest lähtuva kaupade ning teenuste jaotamise või eraldamise jaoks kriisiolukorras.

| (14) | Selleks et vähendada tõsiste piiriüleste terviseohtude tagajärgi rahvatervisele, peaks programmi raames toetatavate meetmete puhul olema võimalik koordineerida tegevusi, mis tugevdavad liikmesriikide tervisesüsteemide koostalitlusvõimet ja sidusust võrdlusanalüüside, koostöö ja parimate tavade vahetamise
  ja ka arvukamate ühismeetmete
  kaudu ning tagavad nende suutlikkuse reageerida tervisealastele hädaolukordadele. See hõlmab hädaolukorra lahendamise planeerimist, valmisolekuõppusi ning tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate oskuste täiendamist ja mehhanismide loomist tõhusa seire ja vajadustest lähtuva kaupade ning teenuste jaotamise või eraldamise jaoks kriisiolukorras
  , mis oleks eriti kasulik piiriüleselt
  . |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vähendada tõsiste piiriüleste terviseohtude tagajärgi rahvatervisele, peaks programmi raames toetatavate meetmete puhul olema võimalik koordineerida tegevusi, mis tugevdavad liikmesriikide tervisesüsteemide koostalitlusvõimet ja sidusust võrdlusanalüüside, koostöö ja parimate tavade vahetamise
  ja ka arvukamate ühismeetmete
  kaudu ning tagavad nende suutlikkuse reageerida tervisealastele hädaolukordadele. See hõlmab hädaolukorra lahendamise planeerimist, valmisolekuõppusi ning tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate oskuste täiendamist ja mehhanismide loomist tõhusa seire ja vajadustest lähtuva kaupade ning teenuste jaotamise või eraldamise jaoks kriisiolukorras
  , mis oleks eriti kasulik piiriüleselt
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Üldsusele mõeldud teabeportaali loomine võimaldaks liidul jagada kontrollitud teavet, saata Euroopa kodanikele hoiatusi ja võidelda väärinfo vastu. See võiks hõlmata mitmesuguseid teavitus- ja ennetuskampaaniaid ning noorte haridusprogramme. Seda portaali võiks kasutada ka koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ulatusliku vaktsineerimise edendamiseks Euroopa tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Üldsusele mõeldud teabeportaali loomine võimaldaks liidul jagada kontrollitud teavet, saata Euroopa kodanikele hoiatusi ja võidelda väärinfo vastu. See võiks hõlmata mitmesuguseid teavitus- ja ennetuskampaaniaid ning noorte haridusprogramme. Seda portaali võiks kasutada ka koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ulatusliku vaktsineerimise edendamiseks Euroopa tasandil.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | COVID-19 kriisist saadud kogemused on esile toonud üldise vajaduse toetada tervishoiusüsteemide struktuurset ümberkujundamist ja süsteemseid reforme kogu liidus, et parandada nende tõhusust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Selliste ümberkujundamiste ja reformide kontekstis peaks programm koostoimes programmiga „Digitaalne Euroopa“ edendama meetmeid, millega soodustatakse tervishoiuteenuste digitaliseerimist ja suurendatakse nende koostalitlusvõimet, aidatakse suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust haiguste ennetamise ja tervise edendamise valdkonnas, nende suutlikkust pakkuda uusi hooldusmudeleid ja integreeritud teenuseid alates kogukonna- ja esmatasandi tervishoiust kuni väga spetsialiseeritud teenusteni, mis põhinevad inimeste vajadustel, ning tagatakse rahvatervise valdkonnas tõhus töötajaskond, kellel on sobivad oskused, sealhulgas digioskused. Tervishoiu Euroopa andmeruumi arendamine annaks tervishoiusüsteemidele, teadlastele ja avaliku sektori asutustele vahendid tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35 sätestatud põhiõigust ennetavale tervishoiule ja ravile ning nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes (12) sätestatud Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, peaks programm toetama meetmeid, millega tagatakse tervishoiu üldine kättesaadavus ja kaasavus, mis tähendab, et kellelegi ei tehta tervishoiuteenustele juurdepääsul takistusi, ning meetmeid, millega tagatakse patsientide õiguste, sealhulgas nende isikuandmete kaitse õiguste nõuetekohane austamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

COVID-19 kriisist saadud kogemused on esile toonud üldise vajaduse toetada tervishoiusüsteemide struktuurset ümberkujundamist ja süsteemseid reforme kogu liidus, et parandada nende tõhusust, kättesaadavust ja vastupanuvõimet. Selliste ümberkujundamiste ja reformide kontekstis peaks programm koostoimes programmiga „Digitaalne Euroopa“ edendama meetmeid, millega soodustatakse tervishoiuteenuste digitaliseerimist ja suurendatakse nende koostalitlusvõimet, aidatakse suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust haiguste ennetamise ja tervise edendamise valdkonnas, nende suutlikkust pakkuda uusi hooldusmudeleid ja integreeritud teenuseid alates kogukonna- ja esmatasandi tervishoiust kuni väga spetsialiseeritud teenusteni, mis põhinevad inimeste vajadustel, ning tagatakse rahvatervise valdkonnas tõhus töötajaskond, kellel on sobivad oskused, sealhulgas digioskused. Tervishoiu Euroopa andmeruumi arendamine annaks tervishoiusüsteemidele, teadlastele ja avaliku sektori asutustele vahendid tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35 sätestatud põhiõigust ennetavale tervishoiule ja ravile ning nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes (12) sätestatud Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, peaks programm toetama meetmeid, millega tagatakse tervishoiu üldine kättesaadavus ja kaasavus, mis tähendab, et kellelegi ei tehta tervishoiuteenustele juurdepääsul takistusi, ning meetmeid, millega tagatakse patsientide õiguste, sealhulgas nende isikuandmete kaitse õiguste nõuetekohane austamine.

| (15) | COVID-19 kriisist saadud kogemused on esile toonud üldise vajaduse toetada tervishoiusüsteemide struktuurset ümberkujundamist ja süsteemseid reforme kogu liidus, et parandada nende tõhusust, kättesaadavust
  , kestlikkust
  ja vastupanuvõimet. Selliste ümberkujundamiste ja reformide kontekstis peaks programm koostoimes programmiga „Digitaalne Euroopa“ edendama meetmeid, millega soodustatakse tervishoiuteenuste digitaliseerimist ja suurendatakse nende koostalitlusvõimet, aidatakse suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust haiguste
  alg-, primaar-, sekundaar-, tertsiaar- ja kvaternaartasandi
  ennetamise ja tervise edendamise valdkonnas, nende suutlikkust pakkuda uusi
  tulemuspõhiseid
  hooldusmudeleid ja integreeritud teenuseid alates kogukonna- ja esmatasandi tervishoiust kuni väga spetsialiseeritud teenusteni, mis põhinevad inimeste vajadustel
  ning tõhustavad kodanike tervishoiualase kirjaoskuse ja digitaaltervisealase kirjaoskuse taset
  , ning tagatakse rahvatervise valdkonnas tõhus töötajaskond, kellel on sobivad oskused, sealhulgas digioskused
  , mida ajakohastatakse korrapäraselt vastavalt teaduse ja tehnika arengule, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/36/EÜ

   (11a)

  . Euroopa terviseprogrammi ja programmi „Digitaalne Euroopa“ koostoime peaks aitama kaasa e-tervise rakendamisele ja laiendamisele, vähendades tarbetut reisimist ja rahuldamata tervishoiuvajadusi
  . Tervishoiu Euroopa andmeruumi
  ja Euroopa


  elektroonilise terviseloo
  arendamine annaks tervishoiusüsteemidele, teadlastele ja avaliku sektori asutustele vahendid tervishoiuteenuste
  juurdepääsetavuse, taskukohasuse,
  kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks
  , suurendades patsientidele ja tervishoiutöötajatele kättesaadavate andmete hulka ning parandades seeläbi tervishoiuteenuste kvaliteeti ja patsientide liikumisvabadust kogu liidus
  . Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35 sätestatud põhiõigust ennetavale tervishoiule ja ravile ning nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes (12) sätestatud Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, peaks programm toetama meetmeid, millega tagatakse tervishoiu üldine kättesaadavus ja kaasavus, mis tähendab, et kellelegi ei tehta tervishoiuteenustele juurdepääsul takistusi, ning meetmeid, millega tagatakse patsientide õiguste, sealhulgas nende isikuandmete kaitse õiguste nõuetekohane austamine.
  Programm peaks toetama juurdepääsu isiklikele terviseandmetele ja nende jagamist, ilma et see piiraks isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist, ning suurendama patsientide digioskusi. |
| --- | --- |

(15)

COVID-19 kriisist saadud kogemused on esile toonud üldise vajaduse toetada tervishoiusüsteemide struktuurset ümberkujundamist ja süsteemseid reforme kogu liidus, et parandada nende tõhusust, kättesaadavust
  , kestlikkust
  ja vastupanuvõimet. Selliste ümberkujundamiste ja reformide kontekstis peaks programm koostoimes programmiga „Digitaalne Euroopa“ edendama meetmeid, millega soodustatakse tervishoiuteenuste digitaliseerimist ja suurendatakse nende koostalitlusvõimet, aidatakse suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust haiguste
  alg-, primaar-, sekundaar-, tertsiaar- ja kvaternaartasandi
  ennetamise ja tervise edendamise valdkonnas, nende suutlikkust pakkuda uusi
  tulemuspõhiseid
  hooldusmudeleid ja integreeritud teenuseid alates kogukonna- ja esmatasandi tervishoiust kuni väga spetsialiseeritud teenusteni, mis põhinevad inimeste vajadustel
  ning tõhustavad kodanike tervishoiualase kirjaoskuse ja digitaaltervisealase kirjaoskuse taset
  , ning tagatakse rahvatervise valdkonnas tõhus töötajaskond, kellel on sobivad oskused, sealhulgas digioskused
  , mida ajakohastatakse korrapäraselt vastavalt teaduse ja tehnika arengule, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2005/36/EÜ

   (11a)

  . Euroopa terviseprogrammi ja programmi „Digitaalne Euroopa“ koostoime peaks aitama kaasa e-tervise rakendamisele ja laiendamisele, vähendades tarbetut reisimist ja rahuldamata tervishoiuvajadusi
  . Tervishoiu Euroopa andmeruumi
  ja Euroopa


  elektroonilise terviseloo
  arendamine annaks tervishoiusüsteemidele, teadlastele ja avaliku sektori asutustele vahendid tervishoiuteenuste
  juurdepääsetavuse, taskukohasuse,
  kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks
  , suurendades patsientidele ja tervishoiutöötajatele kättesaadavate andmete hulka ning parandades seeläbi tervishoiuteenuste kvaliteeti ja patsientide liikumisvabadust kogu liidus
  . Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 35 sätestatud põhiõigust ennetavale tervishoiule ja ravile ning nõukogu 2. juuni 2006. aasta järeldustes (12) sätestatud Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiseid väärtusi ja põhimõtteid, peaks programm toetama meetmeid, millega tagatakse tervishoiu üldine kättesaadavus ja kaasavus, mis tähendab, et kellelegi ei tehta tervishoiuteenustele juurdepääsul takistusi, ning meetmeid, millega tagatakse patsientide õiguste, sealhulgas nende isikuandmete kaitse õiguste nõuetekohane austamine.
  Programm peaks toetama juurdepääsu isiklikele terviseandmetele ja nende jagamist, ilma et see piiraks isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist, ning suurendama patsientide digioskusi.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Sootundlikkust ning teadmisi tuleb parandada tervishoiutöötajate hariduses, ravimite ja ravimeetodite uurimises, diagnoosimises, ravis ja mõjus, et mõlemast soost paremini aru saada ja neid ravida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Sootundlikkust ning teadmisi tuleb parandada tervishoiutöötajate hariduses, ravimite ja ravimeetodite uurimises, diagnoosimises, ravis ja mõjus, et mõlemast soost paremini aru saada ja neid ravida.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | ELi toimimise lepingu artikli 153 kohaselt toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid, mis on seotud töökeskkonna parandamise ning töötajate tervise, ohutuse ja töötingimuste kaitsega. Oluline on võtta arvesse seda, kui palju aega töötajad oma töökohtadel veedavad, ja võimalikku terviseriski, millega nad võivad kokku puutuda, näiteks terviseohtlikud ained ja kantserogeenid ning korduvad liigutused, mis põhjustab suurt koormust seoses töövõimetuse ja kaotatud tööpäevade arvuga, mis omakorda mõjutab üksikisikut, perekonda ja ühiskonda. Programm peaks kajastama ka töötervishoiu tähtsust ning selle mõju tervishoiutöötajatele ja ühiskonnale. Komisjon peaks tegema liikmesriikidega koostööd, et koostada uued õigusaktid, millega täiustada töötajate tervisetingimusi, parandada nende töötingimusi, töö ja eraelu vahelist tasakaalu, edendada heaolu ja paremat vaimset tervist ning ennetada terviseprobleemide ja halva tervisejuhtimise tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

ELi toimimise lepingu artikli 153 kohaselt toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid, mis on seotud töökeskkonna parandamise ning töötajate tervise, ohutuse ja töötingimuste kaitsega. Oluline on võtta arvesse seda, kui palju aega töötajad oma töökohtadel veedavad, ja võimalikku terviseriski, millega nad võivad kokku puutuda, näiteks terviseohtlikud ained ja kantserogeenid ning korduvad liigutused, mis põhjustab suurt koormust seoses töövõimetuse ja kaotatud tööpäevade arvuga, mis omakorda mõjutab üksikisikut, perekonda ja ühiskonda. Programm peaks kajastama ka töötervishoiu tähtsust ning selle mõju tervishoiutöötajatele ja ühiskonnale. Komisjon peaks tegema liikmesriikidega koostööd, et koostada uued õigusaktid, millega täiustada töötajate tervisetingimusi, parandada nende töötingimusi, töö ja eraelu vahelist tasakaalu, edendada heaolu ja paremat vaimset tervist ning ennetada terviseprobleemide ja halva tervisejuhtimise tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15c) | Programm peaks hõlbustama EU-OSHA volituste läbivaatamist, et edendada tervislikke ja ohutuid töökohti kogu liidus ning toetada ameti tööohutuse ja töötervishoiu alast tegevust ja analüüsi. Komisjon peaks esitama liidu uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku aastateks 2021–2027 ning jätkama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ

   (12a)

  ajakohastamist. Programm peaks toetama ka meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada inimeste naasmist tööturule pärast pikaajalist haiguspuhkust ning kaasata tööjõu hulka paremini inimesi, kes on krooniliselt haiged või kellel on puue. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15c)

Programm peaks hõlbustama EU-OSHA volituste läbivaatamist, et edendada tervislikke ja ohutuid töökohti kogu liidus ning toetada ameti tööohutuse ja töötervishoiu alast tegevust ja analüüsi. Komisjon peaks esitama liidu uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku aastateks 2021–2027 ning jätkama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ

   (12a)

  ajakohastamist. Programm peaks toetama ka meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada inimeste naasmist tööturule pärast pikaajalist haiguspuhkust ning kaasata tööjõu hulka paremini inimesi, kes on krooniliselt haiged või kellel on puue.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kui
  aidata inimestel kauem säilitada tervislikku ja aktiivset eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda, mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele, elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet riigieelarvetele. Komisjon on võtnud enesele ülesandeks aidata liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärki, milleks on tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu (13). Seepärast tuleks programmiga toetada
  nende
  eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Kui
  aidata inimestel kauem säilitada tervislikku ja aktiivset eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda, mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele, elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet riigieelarvetele. Komisjon on võtnud enesele ülesandeks aidata liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärki, milleks on tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu (13). Seepärast tuleks programmiga toetada
  nende
  eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid.

| (16) | Tervis on investeering ja programmis peaks see idee olema kesksel kohal. Kui
  aidata inimestel kauem säilitada tervislikku ja aktiivset eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda,
  parandades nende tervisealast kirjaoskust,
  mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele
  , erinevustele tervises
  , elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet
  riiklikele tervishoiusüsteemidele ja
  riigieelarvetele.
  Programmiga tuleks samuti toetada meetmeid, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust tervishoiuteenuste osutamisel maapiirkondades ja kaugetes piirkondades, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, et saavutada kaasav majanduskasv.
  Komisjon on võtnud enesele ülesandeks aidata liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärki, milleks on tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu (13). Seepärast tuleks programmiga toetada
  kestliku arengu
  eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid
  ning seeläbi täiustada tervise sotsiaalseid determinante ja tõhustada liidu kodanike tervist
  . |
| --- | --- |

(16)

Tervis on investeering ja programmis peaks see idee olema kesksel kohal. Kui
  aidata inimestel kauem säilitada tervislikku ja aktiivset eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda,
  parandades nende tervisealast kirjaoskust,
  mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele
  , erinevustele tervises
  , elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet
  riiklikele tervishoiusüsteemidele ja
  riigieelarvetele.
  Programmiga tuleks samuti toetada meetmeid, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust tervishoiuteenuste osutamisel maapiirkondades ja kaugetes piirkondades, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, et saavutada kaasav majanduskasv.
  Komisjon on võtnud enesele ülesandeks aidata liikmesriikidel saavutada ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kestliku arengu 3. eesmärki, milleks on tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu (13). Seepärast tuleks programmiga toetada
  kestliku arengu
  eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid
  ning seeläbi täiustada tervise sotsiaalseid determinante ja tõhustada liidu kodanike tervist
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Mittenakkuslikud haigused tulenevad geneetiliste, füsioloogiliste,
  keskkonna-
  ja
  käitumistegurite
  kombinatsioonist. Sellised mittenakkuslikud haigused nagu südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi, kroonilised hingamisteede haigused ja
  diabeet
  on liidus peamised puuete, terviseprobleemide, tervisega seotud pensionile jäämise ja enneaegse surma põhjused ning nende sotsiaalne ja majanduslik mõju on märkimisväärne. Selleks et vähendada liidus mittenakkuslike haiguste mõju üksikisikutele ja ühiskonnale ning saavutada kestliku arengu 3. eesmärk (sihtmärk 3.4) vähendada mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegset suremust 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra, on väga oluline keskenduda sektorite ja poliitikavaldkondade üleselt ja integreeritud viisil ennetusele ning teha jõupingutusi tervishoiusüsteemide tugevdamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Mittenakkuslikud haigused tulenevad geneetiliste, füsioloogiliste,
  keskkonna-
  ja
  käitumistegurite
  kombinatsioonist. Sellised mittenakkuslikud haigused nagu südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi, kroonilised hingamisteede haigused ja
  diabeet
  on liidus peamised puuete, terviseprobleemide, tervisega seotud pensionile jäämise ja enneaegse surma põhjused ning nende sotsiaalne ja majanduslik mõju on märkimisväärne. Selleks et vähendada liidus mittenakkuslike haiguste mõju üksikisikutele ja ühiskonnale ning saavutada kestliku arengu 3. eesmärk (sihtmärk 3.4) vähendada mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegset suremust 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra, on väga oluline keskenduda sektorite ja poliitikavaldkondade üleselt ja integreeritud viisil ennetusele ning teha jõupingutusi tervishoiusüsteemide tugevdamiseks.

| (17) | Mittenakkuslikud haigused tulenevad geneetiliste
  tegurite ja tervise (
  füsioloogiliste,
  käitumuslike
  ja
  keskkonna) determinantide
  kombinatsioonist. Sellised mittenakkuslikud haigused nagu südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi,
  rasvumine,
  kroonilised hingamisteede haigused
  , diabeet, vaimuhaigused
  ja
  neuroloogilised häired
  on liidus peamised puuete, terviseprobleemide, tervisega seotud pensionile jäämise ja enneaegse surma põhjused
  . Mittenakkuslikud haigused moodustasid 2017. aastal liidus 87 % tervisekaotuse tõttu kaotatud eluaastatest
  ning nende
  tundmuslik,
  sotsiaalne ja majanduslik mõju on märkimisväärne. Selleks et vähendada liidus mittenakkuslike haiguste mõju üksikisikutele ja ühiskonnale ning saavutada kestliku arengu 3. eesmärk (
  eelkõige, aga mitte ainult
  sihtmärk 3.4) vähendada mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegset suremust 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra, on väga oluline keskenduda sektorite
  , erialade
  ja poliitikavaldkondade üleselt ja integreeritud viisil
  tervise edendamisele ja
  ennetusele
  , võttes arvesse enamike mittenakkuslike haiguste omavahelist seotust,
  ning teha jõupingutusi tervishoiusüsteemide tugevdamiseks
  ja asjakohaste ravimitega varustamiseks, samuti tugevdada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni rakendamist, et saavutada ennetatavate mittenakkuslike haiguste tõhus ja kestlik vähenemine. Programm peaks toetama meetmeid, mille eesmärk on integreerida vaimne tervis kõigisse valdkondadesse, sealhulgas töökeskkonda ja koolidesse, ning edendama meetmeid depressiooni ja enesetappude vastu võitlemiseks ja integreeriva vaimse tervishoiu rakendamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Mittenakkuslikud haigused tulenevad geneetiliste
  tegurite ja tervise (
  füsioloogiliste,
  käitumuslike
  ja
  keskkonna) determinantide
  kombinatsioonist. Sellised mittenakkuslikud haigused nagu südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi,
  rasvumine,
  kroonilised hingamisteede haigused
  , diabeet, vaimuhaigused
  ja
  neuroloogilised häired
  on liidus peamised puuete, terviseprobleemide, tervisega seotud pensionile jäämise ja enneaegse surma põhjused
  . Mittenakkuslikud haigused moodustasid 2017. aastal liidus 87 % tervisekaotuse tõttu kaotatud eluaastatest
  ning nende
  tundmuslik,
  sotsiaalne ja majanduslik mõju on märkimisväärne. Selleks et vähendada liidus mittenakkuslike haiguste mõju üksikisikutele ja ühiskonnale ning saavutada kestliku arengu 3. eesmärk (
  eelkõige, aga mitte ainult
  sihtmärk 3.4) vähendada mittenakkuslikest haigustest tingitud enneaegset suremust 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra, on väga oluline keskenduda sektorite
  , erialade
  ja poliitikavaldkondade üleselt ja integreeritud viisil
  tervise edendamisele ja
  ennetusele
  , võttes arvesse enamike mittenakkuslike haiguste omavahelist seotust,
  ning teha jõupingutusi tervishoiusüsteemide tugevdamiseks
  ja asjakohaste ravimitega varustamiseks, samuti tugevdada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni rakendamist, et saavutada ennetatavate mittenakkuslike haiguste tõhus ja kestlik vähenemine. Programm peaks toetama meetmeid, mille eesmärk on integreerida vaimne tervis kõigisse valdkondadesse, sealhulgas töökeskkonda ja koolidesse, ning edendama meetmeid depressiooni ja enesetappude vastu võitlemiseks ja integreeriva vaimse tervishoiu rakendamiseks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Seepärast
  peaks programm aitama kaasa haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele kogu inimese eluea jooksul ning käsitlema tervist ohustavaid tegureid, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine ja narkootikumide tarbimine. Samuti peaks programm aitama vähendada uimastitega seotud tervisekahjustusi, ebatervislikke toitumisharjumusi, ebapiisavat kehalist aktiivsust ja kokkupuudet saaste ja reostusega ning edendama tervislikke eluviise toetavat keskkonda, et täiendada liikmesriikide meetmeid nendes valdkondades. Seega peaks programm aitama saavutada ka Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Seepärast
  peaks programm aitama kaasa haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele kogu inimese eluea jooksul ning käsitlema tervist ohustavaid tegureid, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine ja narkootikumide tarbimine. Samuti peaks programm aitama vähendada uimastitega seotud tervisekahjustusi, ebatervislikke toitumisharjumusi, ebapiisavat kehalist aktiivsust ja kokkupuudet saaste ja reostusega ning edendama tervislikke eluviise toetavat keskkonda, et täiendada liikmesriikide meetmeid nendes valdkondades. Seega peaks programm aitama saavutada ka Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärke.

| (18) | Tervise edendamine ja ennetamine on ravist olulisel määral kulutõhusamad nii raha kui ka kvaliteetselt elatud eluaastate poolest, seepärast
  peaks programm aitama kaasa haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele kogu inimese eluea jooksul ning käsitlema
  tervise determinante, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine, ebatervislik toituine ning narkootikumide ja psühhoaktiivsete ainete tarbimine. Parima võimaliku tervisliku seisundi saavutamiseks peaks programm tegelema kõigi tervise determinantidega. Tervise edendamine, tervisekaitse ja haiguste ennetamine üksikisiku eluea jooksul tuleks seada programmi keskmesse, käsitledes tervist ja vaimset
  tervist ohustavaid tegureid, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine ja narkootikumide tarbimine
  ning muu sõltuvuskäitumine
  . Samuti peaks programm aitama vähendada uimastitega seotud tervisekahjustusi,
  rasvumist ja
  ebatervislikke toitumisharjumusi, ebapiisavat kehalist aktiivsust ja kokkupuudet saaste ja reostusega ning edendama tervislikke eluviise toetavat keskkonda, et täiendada liikmesriikide meetmeid nendes valdkondades. Seega peaks programm
  aitama kaasa inimese tervise kõrgetasemelisele kaitsele ja ennetustegevusele kogu inimese eluea jooksul, sealhulgas kehalise aktiivsuse, ravitoitumise ja tervisehariduse edendamise kaudu. Programm peaks samuti tugevdama ja toetama ELi tervisealaste õigusaktide rakendamist, sealhulgas keskkonnatervise valdkonnas, ning edendama lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades“. Programm peaks
  aitama saavutada ka Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia
  ning kestlikkust edendava kemikaalide strateegia
  eesmärke. |
| --- | --- |

(18)

Tervise edendamine ja ennetamine on ravist olulisel määral kulutõhusamad nii raha kui ka kvaliteetselt elatud eluaastate poolest, seepärast
  peaks programm aitama kaasa haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele kogu inimese eluea jooksul ning käsitlema
  tervise determinante, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine, ebatervislik toituine ning narkootikumide ja psühhoaktiivsete ainete tarbimine. Parima võimaliku tervisliku seisundi saavutamiseks peaks programm tegelema kõigi tervise determinantidega. Tervise edendamine, tervisekaitse ja haiguste ennetamine üksikisiku eluea jooksul tuleks seada programmi keskmesse, käsitledes tervist ja vaimset
  tervist ohustavaid tegureid, nagu tubaka ja sellega seotud toodete kasutamine ja kokkupuude neist eralduvate ainetega, alkoholi liigtarvitamine ja narkootikumide tarbimine
  ning muu sõltuvuskäitumine
  . Samuti peaks programm aitama vähendada uimastitega seotud tervisekahjustusi,
  rasvumist ja
  ebatervislikke toitumisharjumusi, ebapiisavat kehalist aktiivsust ja kokkupuudet saaste ja reostusega ning edendama tervislikke eluviise toetavat keskkonda, et täiendada liikmesriikide meetmeid nendes valdkondades. Seega peaks programm
  aitama kaasa inimese tervise kõrgetasemelisele kaitsele ja ennetustegevusele kogu inimese eluea jooksul, sealhulgas kehalise aktiivsuse, ravitoitumise ja tervisehariduse edendamise kaudu. Programm peaks samuti tugevdama ja toetama ELi tervisealaste õigusaktide rakendamist, sealhulgas keskkonnatervise valdkonnas, ning edendama lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades“. Programm peaks
  aitama saavutada ka Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia
  ning kestlikkust edendava kemikaalide strateegia
  eesmärke.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Programm peaks jätkama meetmete toetamist alkoholist põhjustatud kahju vähendamise ja ennetamise valdkonnas, pidades silmas liidu läbivaadatud alkoholistrateegiat. Programmi üheks prioriteediks peaks olema laste kaitsmine alkoholi eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Programm peaks jätkama meetmete toetamist alkoholist põhjustatud kahju vähendamise ja ennetamise valdkonnas, pidades silmas liidu läbivaadatud alkoholistrateegiat. Programmi üheks prioriteediks peaks olema laste kaitsmine alkoholi eest.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18b) | Krooniliste haiguste koormus on liidus endiselt märkimisväärne. Kroonilised haigused arenevad aeglaselt, on pikaajalised ja sageli ravimatud. Paljudel juhtudel seostatakse kroonilisi haigusi enam kui ühe kaasneva haigusega, mistõttu on nende ravi ja ohjamine veelgi raskem. Need haigused on põhjustanud suuri inimlikke kannatusi ja on suureks koormaks ka tervishoiusüsteemidele. Siiski saab paljusid kroonilisi haigusi, nagu südame-veresoonkonna haigused ja II tüüpi diabeet, tervislike elustiilivalikute abil vältida, samas kui teiste, näiteks neuroloogiliste haiguste väljakujunemist on võimalik varajase avastamise korral aeglustada või aidata patsientidel end paremini tunda ja kauem aktiivsena püsida. Seetõttu saavad liit ja liikmesriigid liikmesriikide koormust tuntavalt vähendada, tehes koostööd haiguste parema ja tõhusama ravi saavutamiseks, ning programm peaks toetama selle valdkonna meetmeid. Programm peaks toetama spetsiifiliste haiguste ennetamise ja ohjamise Euroopa suuniste väljatöötamist nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste, näiteks südame-veresoonkonna haiguste, neurodegeneratiivsete haiguste, hingamisteede haiguste ja diabeedi valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18b)

Krooniliste haiguste koormus on liidus endiselt märkimisväärne. Kroonilised haigused arenevad aeglaselt, on pikaajalised ja sageli ravimatud. Paljudel juhtudel seostatakse kroonilisi haigusi enam kui ühe kaasneva haigusega, mistõttu on nende ravi ja ohjamine veelgi raskem. Need haigused on põhjustanud suuri inimlikke kannatusi ja on suureks koormaks ka tervishoiusüsteemidele. Siiski saab paljusid kroonilisi haigusi, nagu südame-veresoonkonna haigused ja II tüüpi diabeet, tervislike elustiilivalikute abil vältida, samas kui teiste, näiteks neuroloogiliste haiguste väljakujunemist on võimalik varajase avastamise korral aeglustada või aidata patsientidel end paremini tunda ja kauem aktiivsena püsida. Seetõttu saavad liit ja liikmesriigid liikmesriikide koormust tuntavalt vähendada, tehes koostööd haiguste parema ja tõhusama ravi saavutamiseks, ning programm peaks toetama selle valdkonna meetmeid. Programm peaks toetama spetsiifiliste haiguste ennetamise ja ohjamise Euroopa suuniste väljatöötamist nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste, näiteks südame-veresoonkonna haiguste, neurodegeneratiivsete haiguste, hingamisteede haiguste ja diabeedi valdkonnas.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Vähktõbi on liikmesriikides südame-veresoonkonna haiguste järel teine peamine surma põhjus. See on ka üks mittenakkuslikest haigustest, millel on ühised riskitegurid ning mille ennetamisest ja tõrjest saaks kasu enamik kodanikke. 2020. aastal kuulutas komisjon välja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mis hõlmab
  kogu haigustsüklit alates ennetamisest
  ja
  varajasest diagnoosimisest kuni patsientide
  ja
  ellujäänute ravi ja elukvaliteedini
  . Neid meetmeid tuleks toetada programmist ja programmi „Euroopa horisont“ vähiuuringute missiooni raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Vähktõbi on liikmesriikides südame-veresoonkonna haiguste järel teine peamine surma põhjus. See on ka üks mittenakkuslikest haigustest, millel on ühised riskitegurid ning mille ennetamisest ja tõrjest saaks kasu enamik kodanikke. 2020. aastal kuulutas komisjon välja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mis hõlmab
  kogu haigustsüklit alates ennetamisest
  ja
  varajasest diagnoosimisest kuni patsientide
  ja
  ellujäänute ravi ja elukvaliteedini
  . Neid meetmeid tuleks toetada programmist ja programmi „Euroopa horisont“ vähiuuringute missiooni raames.

| (19) | Vähktõbi on liikmesriikides südame-veresoonkonna haiguste järel teine peamine surma põhjus.
  Vähktõbe põhjustavad paljud tegurid ja seetõttu on vaja uut ennetusparadigmat, mis käsitleks individuaalseid tervise determinante (geneetika, elustiil) ja laiemaid determinante (populatsioonid), mis on seotud kutsealaste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete kokkupuuteteguritega.
  See on ka üks mittenakkuslikest haigustest, millel on
  teiste haigustega
  ühised riskitegurid ning mille ennetamisest ja tõrjest saaks kasu enamik kodanikke.
  Kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus, ülekaalulisus, tubakas ja alkohol on teiste krooniliste haiguste, näiteks südame-veresoonkonnahaiguste riskitegurid. Seepärast tuleks vähiennetusprogramme ellu viia integreeritud kroonilise haiguse ennetamise programmi raames.
  2020. aastal kuulutas komisjon välja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mis hõlmab
  haigustsükli kõiki olulisi etappe: ennetamine, diagnoosimine, ravi, elu vähi üleelanuna, taasintegreerumine, palliatiivne ravi
  ja
  valuravi. Programm peaks edendama meetmeid, mis täiendavad Euroopa vähktõve kava
  ja
  parandavad seega vähihaigete elukvaliteeti
  . Neid meetmeid tuleks toetada programmist ja programmi „Euroopa horisont“ vähiuuringute missiooni raames
  , eelkõige algatustega, mis toetavad kava keskpikki ja pikaajalisi eesmärke ning käsitlevad vähktõve ühiseid riskitegureid ja koostoimet muude peamiste mittenakkuslike haigustega
  . |
| --- | --- |

(19)

Vähktõbi on liikmesriikides südame-veresoonkonna haiguste järel teine peamine surma põhjus.
  Vähktõbe põhjustavad paljud tegurid ja seetõttu on vaja uut ennetusparadigmat, mis käsitleks individuaalseid tervise determinante (geneetika, elustiil) ja laiemaid determinante (populatsioonid), mis on seotud kutsealaste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete kokkupuuteteguritega.
  See on ka üks mittenakkuslikest haigustest, millel on
  teiste haigustega
  ühised riskitegurid ning mille ennetamisest ja tõrjest saaks kasu enamik kodanikke.
  Kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus, ülekaalulisus, tubakas ja alkohol on teiste krooniliste haiguste, näiteks südame-veresoonkonnahaiguste riskitegurid. Seepärast tuleks vähiennetusprogramme ellu viia integreeritud kroonilise haiguse ennetamise programmi raames.
  2020. aastal kuulutas komisjon välja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mis hõlmab
  haigustsükli kõiki olulisi etappe: ennetamine, diagnoosimine, ravi, elu vähi üleelanuna, taasintegreerumine, palliatiivne ravi
  ja
  valuravi. Programm peaks edendama meetmeid, mis täiendavad Euroopa vähktõve kava
  ja
  parandavad seega vähihaigete elukvaliteeti
  . Neid meetmeid tuleks toetada programmist ja programmi „Euroopa horisont“ vähiuuringute missiooni raames
  , eelkõige algatustega, mis toetavad kava keskpikki ja pikaajalisi eesmärke ning käsitlevad vähktõve ühiseid riskitegureid ja koostoimet muude peamiste mittenakkuslike haigustega
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Programm toimib koostoimes ja vastastikuses täiendavuses muude ELi poliitikameetmete, programmide ja fondidega, näiteks meetmetega, mida viiakse ellu järgmise raames: programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rescEU reserv, erakorralise toetuse rahastamisvahend, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+, sh koostoime, mis on seotud miljonite ELi töötajate tervise ja ohutuse parema kaitsega), sealhulgas tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru (EaSI), InvestEU fond, ühtse turu programm, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, sealhulgas reformitoetusvahend, Erasmuse programm, Euroopa solidaarsuskorpus, tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) ning ELi välistegevuse vahendid, näiteks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (III). Vajaduse korral kehtestatakse ühised eeskirjad, et tagada rahastamisvahendite omavaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus ning samas meetmete spetsiifika arvessevõtmine. Samuti peetakse silmas meetmete, programmide ja rahastamisvahendite vastavust strateegilistele nõuetele, näiteks ERFi ja ESF+ rakendamistingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Programm toimib koostoimes ja vastastikuses täiendavuses muude ELi poliitikameetmete, programmide ja fondidega, näiteks meetmetega, mida viiakse ellu järgmise raames: programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rescEU reserv, erakorralise toetuse rahastamisvahend, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+, sh koostoime, mis on seotud miljonite ELi töötajate tervise ja ohutuse parema kaitsega), sealhulgas tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru (EaSI), InvestEU fond, ühtse turu programm, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, sealhulgas reformitoetusvahend, Erasmuse programm, Euroopa solidaarsuskorpus, tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) ning ELi välistegevuse vahendid, näiteks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (III). Vajaduse korral kehtestatakse ühised eeskirjad, et tagada rahastamisvahendite omavaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus ning samas meetmete spetsiifika arvessevõtmine. Samuti peetakse silmas meetmete, programmide ja rahastamisvahendite vastavust strateegilistele nõuetele, näiteks ERFi ja ESF+ rakendamistingimustele.

| (20) | Programm toimib koostoimes ja vastastikuses täiendavuses muude ELi poliitikameetmete, programmide ja fondidega, näiteks meetmetega, mida viiakse ellu järgmise raames: programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rescEU reserv, erakorralise toetuse rahastamisvahend, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+, sh koostoime, mis on seotud miljonite ELi töötajate tervise ja ohutuse parema kaitsega), sealhulgas tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru (EaSI), InvestEU fond, ühtse turu programm, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF),
  kaasa arvatud Interreg,
  taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, sealhulgas reformitoetusvahend, Erasmuse programm, Euroopa solidaarsuskorpus, tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) ning ELi välistegevuse vahendid, näiteks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (III). Vajaduse korral kehtestatakse ühised eeskirjad, et tagada rahastamisvahendite omavaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus ning samas meetmete spetsiifika arvessevõtmine
  , vältides rahastamise kattumist või dubleerimist
  . Samuti peetakse silmas meetmete, programmide ja rahastamisvahendite vastavust strateegilistele nõuetele, näiteks ERFi ja ESF+ rakendamistingimustele. |
| --- | --- |

(20)

Programm toimib koostoimes ja vastastikuses täiendavuses muude ELi poliitikameetmete, programmide ja fondidega, näiteks meetmetega, mida viiakse ellu järgmise raames: programm „Digitaalne Euroopa“, programm „Euroopa horisont“, liidu elanikkonnakaitse mehhanismi rescEU reserv, erakorralise toetuse rahastamisvahend, Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+, sh koostoime, mis on seotud miljonite ELi töötajate tervise ja ohutuse parema kaitsega), sealhulgas tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru (EaSI), InvestEU fond, ühtse turu programm, Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF),
  kaasa arvatud Interreg,
  taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, sealhulgas reformitoetusvahend, Erasmuse programm, Euroopa solidaarsuskorpus, tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) ning ELi välistegevuse vahendid, näiteks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (III). Vajaduse korral kehtestatakse ühised eeskirjad, et tagada rahastamisvahendite omavaheline kooskõla ja vastastikune täiendavus ning samas meetmete spetsiifika arvessevõtmine
  , vältides rahastamise kattumist või dubleerimist
  . Samuti peetakse silmas meetmete, programmide ja rahastamisvahendite vastavust strateegilistele nõuetele, näiteks ERFi ja ESF+ rakendamistingimustele.

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Programmiga tuleks aidata kaasa tervisekriisi puhul vajalike toodete – näiteks põhiravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete – reservi loomisele koostoimes ja vastastikuses täiendavuses rescEU reserviga, erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga ning muude liidu poliitikameetmete, programmide ja fondidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Programmiga tuleks aidata kaasa tervisekriisi puhul vajalike toodete – näiteks põhiravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete – reservi loomisele koostoimes ja vastastikuses täiendavuses rescEU reserviga, erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga ning muude liidu poliitikameetmete, programmide ja fondidega.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 tuleks siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu õigusaktidega tagada tervisekaitse kõrge tase. ELi toimimise lepingu artikli 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c alusel on välja töötatud oluline osa liidu õigustikust, millega tagatakse ravimite ja meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Arvestades kasvavat nõudlust tervishoiuteenuste järele, seisavad liikmesriikide tervishoiusüsteemid silmitsi probleemidega, mis on seotud ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja taskukohasusega. Selleks et tagada liidus parem rahvatervise kaitse ning patsientide ohutus ja võimestamine, on väga oluline, et patsientidel ja tervishoiusüsteemidel oleks juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiutoodetele ja et nad saaksid neist täit kasu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 tuleks siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu õigusaktidega tagada tervisekaitse kõrge tase. ELi toimimise lepingu artikli 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c alusel on välja töötatud oluline osa liidu õigustikust, millega tagatakse ravimite ja meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Arvestades kasvavat nõudlust tervishoiuteenuste järele, seisavad liikmesriikide tervishoiusüsteemid silmitsi probleemidega, mis on seotud ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja taskukohasusega. Selleks et tagada liidus parem rahvatervise kaitse ning patsientide ohutus ja võimestamine, on väga oluline, et patsientidel ja tervishoiusüsteemidel oleks juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiutoodetele ja et nad saaksid neist täit kasu.

| (21) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 tuleks siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu õigusaktidega tagada tervisekaitse kõrge tase. ELi toimimise lepingu artikli 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c alusel on välja töötatud oluline osa liidu õigustikust, millega tagatakse ravimite ja meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Arvestades kasvavat nõudlust tervishoiuteenuste järele, seisavad liikmesriikide tervishoiusüsteemid silmitsi probleemidega, mis on seotud ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja taskukohasusega. Selleks et tagada liidus parem rahvatervise kaitse ning patsientide ohutus ja võimestamine, on väga oluline, et patsientidel ja tervishoiusüsteemidel oleks juurdepääs
  kestlikele, tõhusatele, võrdsetele, taskukohastele ja
  kvaliteetsetele tervishoiutoodetele
  , sealhulgas piiriüleselt,
  ja et nad saaksid neist täit kasu
  läbipaistva, järjepideva, patsiendile suunatud meditsiinilise teabe põhjal
  . |
| --- | --- |

(21)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 tuleks siseturu loomist ja selle toimimist käsitlevate liidu õigusaktidega tagada tervisekaitse kõrge tase. ELi toimimise lepingu artikli 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c alusel on välja töötatud oluline osa liidu õigustikust, millega tagatakse ravimite ja meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid. Arvestades kasvavat nõudlust tervishoiuteenuste järele, seisavad liikmesriikide tervishoiusüsteemid silmitsi probleemidega, mis on seotud ravimite ja meditsiiniseadmete kättesaadavuse ja taskukohasusega. Selleks et tagada liidus parem rahvatervise kaitse ning patsientide ohutus ja võimestamine, on väga oluline, et patsientidel ja tervishoiusüsteemidel oleks juurdepääs
  kestlikele, tõhusatele, võrdsetele, taskukohastele ja
  kvaliteetsetele tervishoiutoodetele
  , sealhulgas piiriüleselt,
  ja et nad saaksid neist täit kasu
  läbipaistva, järjepideva, patsiendile suunatud meditsiinilise teabe põhjal
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Seepärast tuleks programmiga toetada
  meetmeid
  ,
  mille eesmärk on jälgida
  , kas esineb ravimite, meditsiiniseadmete ja muude tervishoiutoodete nappust, ning tagada nende toodete parem kättesaadavus ja suurem taskukohasus, piirates samal ajal nende tarneahelate sõltuvust kolmandatest riikidest. Rahuldamata ravivajadustele tähelepanu pööramiseks tuleks programmiga toetada
  kliinilisi uuringuid
  , et
  kiirendada uuenduslike
  ja
  tõhusate
  ravimite väljatöötamist, neile lubade andmist ja nende kättesaadavust, edendada stiimuleid antimikroobikumide
  väljatöötamiseks
  ning soodustada tervishoiutoodete digitaliseerimist ja platvorme ravimeid käsitleva teabe jälgimiseks ja kogumiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Seepärast tuleks programmiga toetada
  meetmeid
  ,
  mille eesmärk on jälgida
  , kas esineb ravimite, meditsiiniseadmete ja muude tervishoiutoodete nappust, ning tagada nende toodete parem kättesaadavus ja suurem taskukohasus, piirates samal ajal nende tarneahelate sõltuvust kolmandatest riikidest. Rahuldamata ravivajadustele tähelepanu pööramiseks tuleks programmiga toetada
  kliinilisi uuringuid
  , et
  kiirendada uuenduslike
  ja
  tõhusate
  ravimite väljatöötamist, neile lubade andmist ja nende kättesaadavust, edendada stiimuleid antimikroobikumide
  väljatöötamiseks
  ning soodustada tervishoiutoodete digitaliseerimist ja platvorme ravimeid käsitleva teabe jälgimiseks ja kogumiseks.

| (22) | Seepärast tuleks programmiga toetada
  jälgimise
  ,
  aruandmise ja teatamise Euroopa süsteemi väljatöötamist selgitamaks
  , kas esineb ravimite, meditsiiniseadmete
  , vaktsiinide, diagnostikavahendite
  ja muude tervishoiutoodete nappust,
  et vältida ühtse turu killustumist
  ning tagada nende toodete parem kättesaadavus ja suurem taskukohasus, piirates samal ajal nende tarneahelate sõltuvust kolmandatest riikidest.
  Programm peaks seetõttu soodustama ravimite ja meditsiiniseadmete tootmist liidus.
  Rahuldamata ravivajadustele tähelepanu pööramiseks tuleks programmiga toetada
  kliiniliste ja tegelike tõendite kogumist
  , et
  võimaldada tõhusate ravimite, sealhulgas analoogravimite
  ja
  sarnaste bioloogiliste
  ravimite
  , meditsiiniseadmete ja ravi
  väljatöötamist, neile lubade andmist ja nende kättesaadavust, edendada
  teadusuuringuid ja uute ravimite väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu antimikroobikumidele ja vaktsiinidele, et võidelda antimikroobikumiresistentsuse ja vaktsiinennetatavate haiguste vastu, edendada
  stiimuleid antimikroobikumide
  tootmisvõimuse suurendamiseks, personaalseks raviks ja vaktsineerimiseks
  ning soodustada tervishoiutoodete digitaliseerimist ja platvorme ravimeid käsitleva teabe jälgimiseks ja kogumiseks.
  Programm peaks samuti tugevdama otsustusprotsessi ravimite valdkonnas, võimaldades reguleerivatele asutustele ja tervisetehnoloogia hindamise organitele juurdepääsu tegelikele tervishoiuandmetele ja nende analüüsi. Programm peaks aitama tagada ka teadusuuringute tulemuste parima kasutamise ning hõlbustama terviseinnovatsiooni kasutuselevõttu, laiendamist ja kasutamist tervishoiusüsteemides ja kliinilises praktikas. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks programmiga toetada
  jälgimise
  ,
  aruandmise ja teatamise Euroopa süsteemi väljatöötamist selgitamaks
  , kas esineb ravimite, meditsiiniseadmete
  , vaktsiinide, diagnostikavahendite
  ja muude tervishoiutoodete nappust,
  et vältida ühtse turu killustumist
  ning tagada nende toodete parem kättesaadavus ja suurem taskukohasus, piirates samal ajal nende tarneahelate sõltuvust kolmandatest riikidest.
  Programm peaks seetõttu soodustama ravimite ja meditsiiniseadmete tootmist liidus.
  Rahuldamata ravivajadustele tähelepanu pööramiseks tuleks programmiga toetada
  kliiniliste ja tegelike tõendite kogumist
  , et
  võimaldada tõhusate ravimite, sealhulgas analoogravimite
  ja
  sarnaste bioloogiliste
  ravimite
  , meditsiiniseadmete ja ravi
  väljatöötamist, neile lubade andmist ja nende kättesaadavust, edendada
  teadusuuringuid ja uute ravimite väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu antimikroobikumidele ja vaktsiinidele, et võidelda antimikroobikumiresistentsuse ja vaktsiinennetatavate haiguste vastu, edendada
  stiimuleid antimikroobikumide
  tootmisvõimuse suurendamiseks, personaalseks raviks ja vaktsineerimiseks
  ning soodustada tervishoiutoodete digitaliseerimist ja platvorme ravimeid käsitleva teabe jälgimiseks ja kogumiseks.
  Programm peaks samuti tugevdama otsustusprotsessi ravimite valdkonnas, võimaldades reguleerivatele asutustele ja tervisetehnoloogia hindamise organitele juurdepääsu tegelikele tervishoiuandmetele ja nende analüüsi. Programm peaks aitama tagada ka teadusuuringute tulemuste parima kasutamise ning hõlbustama terviseinnovatsiooni kasutuselevõttu, laiendamist ja kasutamist tervishoiusüsteemides ja kliinilises praktikas.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Liidu tasandil tuleks sätestada mõistete „nappus“, „pinged“, „tarnehäired“, „varude lõppemine“ ja „üleliigsed varud“ ühtlustatud määratlus. Komisjon peaks tegema selliste ühtlustatud määratluste väljatöötamise nimel tihedat koostööd liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas patsientide organisatsioonidega. Komisjon peaks eelkõige tugevdama Euroopa Ravimiameti (EMA) ja ravimiametite juhtide ühise rakkerühma poolt 2019. aastal esitatud termini „nappus“ määratlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Liidu tasandil tuleks sätestada mõistete „nappus“, „pinged“, „tarnehäired“, „varude lõppemine“ ja „üleliigsed varud“ ühtlustatud määratlus. Komisjon peaks tegema selliste ühtlustatud määratluste väljatöötamise nimel tihedat koostööd liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas patsientide organisatsioonidega. Komisjon peaks eelkõige tugevdama Euroopa Ravimiameti (EMA) ja ravimiametite juhtide ühise rakkerühma poolt 2019. aastal esitatud termini „nappus“ määratlust.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Kuna ravimite ja eelkõige antimikroobikumide optimaalne kasutamine toob kasu üksikisikutele ja tervishoiusüsteemidele, tuleks programmiga edendada nende mõistlikku ja tõhusat kasutamist. Kooskõlas 2017. aasta juunis liikmesriikide taotlusel vastu võetud Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (14) ning võttes arvesse
  COVID 19-ga seotud sekundaarsete bakteriaalsete nakkustega seotud kogemusi
  , on väga oluline, et programmiga toetataks patsiendi ohutuse ja meditsiiniliste vigade ennetamise integreeritud poliitika raames meetmeid, mis on suunatud antimikroobikumide mõistlikule kasutamisele inimestel, loomadel ja põllukultuuridel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Kuna ravimite ja eelkõige antimikroobikumide optimaalne kasutamine toob kasu üksikisikutele ja tervishoiusüsteemidele, tuleks programmiga edendada nende mõistlikku ja tõhusat kasutamist. Kooskõlas 2017. aasta juunis liikmesriikide taotlusel vastu võetud Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (14) ning võttes arvesse
  COVID 19-ga seotud sekundaarsete bakteriaalsete nakkustega seotud kogemusi
  , on väga oluline, et programmiga toetataks patsiendi ohutuse ja meditsiiniliste vigade ennetamise integreeritud poliitika raames meetmeid, mis on suunatud antimikroobikumide mõistlikule kasutamisele inimestel, loomadel ja põllukultuuridel.

| (23) | Kuna ravimite ja eelkõige antimikroobikumide optimaalne kasutamine toob kasu üksikisikutele ja tervishoiusüsteemidele, tuleks programmiga edendada nende mõistlikku ja tõhusat kasutamist. Kooskõlas 2017. aasta juunis liikmesriikide taotlusel vastu võetud Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (14) ning võttes arvesse
  asjaolu, et antibiootikumiresistentsete bakterite tõttu tekkivad nakkused ja sepsis põhjustavad liidus väga arvukaid surmajuhtumeid
  , on väga oluline, et programmiga toetataks patsiendi ohutuse ja meditsiiniliste vigade ennetamise integreeritud poliitika raames meetmeid, mis on suunatud antimikroobikumide mõistlikule kasutamisele inimestel, loomadel ja põllukultuuridel
  , ja meetmeid, mis hõlmavad antibiootikumide kasutamist vältiva integreeriva ravi kasutamist
  .
  Programm peaks toetama antimikroobikumide kasutamise ja antimikroobikumiresistentsuse jälgimis- ja seireprogramme ning antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise kohalike, piirkondlike ja riiklike kavade rakendamist, mida toetavad tõenditel põhinevad strateegiad ja heade tavade jagamine liidus. |
| --- | --- |

(23)

Kuna ravimite ja eelkõige antimikroobikumide optimaalne kasutamine toob kasu üksikisikutele ja tervishoiusüsteemidele, tuleks programmiga edendada nende mõistlikku ja tõhusat kasutamist. Kooskõlas 2017. aasta juunis liikmesriikide taotlusel vastu võetud Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (14) ning võttes arvesse
  asjaolu, et antibiootikumiresistentsete bakterite tõttu tekkivad nakkused ja sepsis põhjustavad liidus väga arvukaid surmajuhtumeid
  , on väga oluline, et programmiga toetataks patsiendi ohutuse ja meditsiiniliste vigade ennetamise integreeritud poliitika raames meetmeid, mis on suunatud antimikroobikumide mõistlikule kasutamisele inimestel, loomadel ja põllukultuuridel
  , ja meetmeid, mis hõlmavad antibiootikumide kasutamist vältiva integreeriva ravi kasutamist
  .
  Programm peaks toetama antimikroobikumide kasutamise ja antimikroobikumiresistentsuse jälgimis- ja seireprogramme ning antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise kohalike, piirkondlike ja riiklike kavade rakendamist, mida toetavad tõenditel põhinevad strateegiad ja heade tavade jagamine liidus.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Kuna inimtervishoius kasutatavatest ja veterinaarravimitest tulenev
  keskkonnareostus
  on esilekerkiv keskkonnaprobleem, mis võib mõjutada inimeste tervist, tuleks programmiga edendada meetmeid, millega tugevdatakse ravimite tootmise, kasutamise ja kõrvaldamisega seotud keskkonnariskide hindamist ja asjakohast juhtimist kooskõlas Euroopa Liidu strateegilise lähenemisviisiga ravimitele keskkonnas (15). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Kuna inimtervishoius kasutatavatest ja veterinaarravimitest tulenev
  keskkonnareostus
  on esilekerkiv keskkonnaprobleem, mis võib mõjutada inimeste tervist, tuleks programmiga edendada meetmeid, millega tugevdatakse ravimite tootmise, kasutamise ja kõrvaldamisega seotud keskkonnariskide hindamist ja asjakohast juhtimist kooskõlas Euroopa Liidu strateegilise lähenemisviisiga ravimitele keskkonnas (15).

| (24) | Kuna inimtervishoius kasutatavatest ja veterinaarravimitest tulenev
  reostus
  on esilekerkiv keskkonnaprobleem, mis võib mõjutada inimeste tervist, tuleks programmiga edendada meetmeid, millega tugevdatakse ravimite tootmise, kasutamise ja kõrvaldamisega seotud keskkonnariskide hindamist ja asjakohast juhtimist kooskõlas Euroopa Liidu strateegilise lähenemisviisiga ravimitele keskkonnas (15). |
| --- | --- |

(24)

Kuna inimtervishoius kasutatavatest ja veterinaarravimitest tulenev
  reostus
  on esilekerkiv keskkonnaprobleem, mis võib mõjutada inimeste tervist, tuleks programmiga edendada meetmeid, millega tugevdatakse ravimite tootmise, kasutamise ja kõrvaldamisega seotud keskkonnariskide hindamist ja asjakohast juhtimist kooskõlas Euroopa Liidu strateegilise lähenemisviisiga ravimitele keskkonnas (15).

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  24
  ) | Liidu tervisealased õigusaktid mõjutavad vahetult rahvatervist, kodanike elu, tervishoiusüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet ning siseturu sujuvat toimimist. Meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat (ravimid, meditsiiniseadmed ja inimpäritoluga ained), tubakaalaseid õigusnorme, patsientide õigusi piiriülese tervishoiu puhul ning tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev reguleeriv raamistik on tervise kaitsmisel liidus väga tähtis. Programm peaks seega toetama liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist ning pakkuma kvaliteetseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, mis toetaksid poliitika kujundamist ja järelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  24
  )

Liidu tervisealased õigusaktid mõjutavad vahetult rahvatervist, kodanike elu, tervishoiusüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet ning siseturu sujuvat toimimist. Meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat (ravimid, meditsiiniseadmed ja inimpäritoluga ained), tubakaalaseid õigusnorme, patsientide õigusi piiriülese tervishoiu puhul ning tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev reguleeriv raamistik on tervise kaitsmisel liidus väga tähtis. Programm peaks seega toetama liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist ning pakkuma kvaliteetseid, võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid, mis toetaksid poliitika kujundamist ja järelevalvet.

| (
  25
  ) | Liidu tervisealased õigusaktid mõjutavad vahetult rahvatervist
  ja ohutust
  , kodanike elu, tervishoiusüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet ning siseturu sujuvat toimimist. Meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat (ravimid, meditsiiniseadmed ja inimpäritoluga ained), tubakaalaseid õigusnorme, patsientide õigusi piiriülese tervishoiu puhul ning tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev reguleeriv raamistik on tervise kaitsmisel liidus väga tähtis. Programm peaks seega toetama liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist ning pakkuma
  koos peamiste partneritega, nagu EMA ja ECDC,
  kvaliteetseid,
  kallutamata,
  võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid,
  sealhulgas täpselt määratletud ühtset metoodikat kasutades kogu Euroopas kohapeal kogutud tegelikke tervishoiuandmeid,
  mis toetaksid poliitika kujundamist ja järelevalvet
  , aitaksid seada eesmärke ja töötada välja vahendeid edusammude mõõtmiseks
  . |
| --- | --- |

(
  25
  )

Liidu tervisealased õigusaktid mõjutavad vahetult rahvatervist
  ja ohutust
  , kodanike elu, tervishoiusüsteemide tõhusust ja vastupanuvõimet ning siseturu sujuvat toimimist. Meditsiinitooteid ja -tehnoloogiat (ravimid, meditsiiniseadmed ja inimpäritoluga ained), tubakaalaseid õigusnorme, patsientide õigusi piiriülese tervishoiu puhul ning tõsiseid piiriüleseid terviseohte käsitlev reguleeriv raamistik on tervise kaitsmisel liidus väga tähtis. Programm peaks seega toetama liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist ning pakkuma
  koos peamiste partneritega, nagu EMA ja ECDC,
  kvaliteetseid,
  kallutamata,
  võrreldavaid ja usaldusväärseid andmeid,
  sealhulgas täpselt määratletud ühtset metoodikat kasutades kogu Euroopas kohapeal kogutud tegelikke tervishoiuandmeid,
  mis toetaksid poliitika kujundamist ja järelevalvet
  , aitaksid seada eesmärke ja töötada välja vahendeid edusammude mõõtmiseks
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  25
  ) | Piiriülene koostöö liikmesriikide vahel liikuvatele patsientidele tervishoiuteenuste osutamisel ning tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö ja Euroopa tugivõrgustikud on näited valdkondadest, kus liikmesriikide vaheline integreeritud tegevus on andnud suure lisaväärtuse ja näidanud potentsiaali tervishoiusüsteemide tõhususe ja seega tervise üldiseks edendamiseks.
  Seepärast
  peaks
  programmiga toetama meetmeid, mis võimaldavad
  integreeritud ja koordineeritud
  tööd, millega edendatakse
  ka sellist suure mõjuga tegevust, mille eesmärk on jagada olemasolevad ressursid
  elanikkonna
  ja piirkondade vahel kõige tõhusamalt, et nende mõju oleks võimalikult suur. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  25
  )

Piiriülene koostöö liikmesriikide vahel liikuvatele patsientidele tervishoiuteenuste osutamisel ning tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö ja Euroopa tugivõrgustikud on näited valdkondadest, kus liikmesriikide vaheline integreeritud tegevus on andnud suure lisaväärtuse ja näidanud potentsiaali tervishoiusüsteemide tõhususe ja seega tervise üldiseks edendamiseks.
  Seepärast
  peaks
  programmiga toetama meetmeid, mis võimaldavad
  integreeritud ja koordineeritud
  tööd, millega edendatakse
  ka sellist suure mõjuga tegevust, mille eesmärk on jagada olemasolevad ressursid
  elanikkonna
  ja piirkondade vahel kõige tõhusamalt, et nende mõju oleks võimalikult suur.

| (
  26
  ) | Piiriülene koostöö liikmesriikide vahel liikuvatele
  või piirialadel elavatele
  patsientidele tervishoiuteenuste osutamisel ning tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö ja Euroopa tugivõrgustikud on näited valdkondadest, kus liikmesriikide vaheline integreeritud tegevus on andnud suure lisaväärtuse ja näidanud potentsiaali tervishoiusüsteemide tõhususe ja seega tervise üldiseks edendamiseks.
  Seetõttu
  peaks
  programmi eesmärk olema tagada niisuguse
  integreeritud ja koordineeritud
  töö arendamine ja täielik rakendamine sellistes valdkondades nagu tervisetehnoloogia hindamine ja Euroopa tugivõrgustik. Selle tööga edendataks
  ka sellist suure mõjuga tegevust, mille eesmärk on jagada olemasolevad ressursid
  asjaomaste elanikkonnarühmade
  ja piirkondade vahel kõige tõhusamalt, et nende mõju oleks võimalikult suur. |
| --- | --- |

(
  26
  )

Piiriülene koostöö liikmesriikide vahel liikuvatele
  või piirialadel elavatele
  patsientidele tervishoiuteenuste osutamisel ning tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö ja Euroopa tugivõrgustikud on näited valdkondadest, kus liikmesriikide vaheline integreeritud tegevus on andnud suure lisaväärtuse ja näidanud potentsiaali tervishoiusüsteemide tõhususe ja seega tervise üldiseks edendamiseks.
  Seetõttu
  peaks
  programmi eesmärk olema tagada niisuguse
  integreeritud ja koordineeritud
  töö arendamine ja täielik rakendamine sellistes valdkondades nagu tervisetehnoloogia hindamine ja Euroopa tugivõrgustik. Selle tööga edendataks
  ka sellist suure mõjuga tegevust, mille eesmärk on jagada olemasolevad ressursid
  asjaomaste elanikkonnarühmade
  ja piirkondade vahel kõige tõhusamalt, et nende mõju oleks võimalikult suur.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Solidaarsus ja ühtsus on liidu põhimõtted ning programm peaks tagama, et liidul on piiriüleste terviseohtude vastu võitlemisel ühtne lähenemisviis. Rahvatervise ohtudele reageerimiseks peaks programm ELi toimimise lepingu artikli 168 alusel toetama ECDC koordineeritava ning tervisevoliniku ja kriisiohjevoliniku juhitava Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi loomist, mis oleks teiste ELi tervishoiuasutustega täielikult seotud. See mehhanism, millel on tugevdatud liidu kodanikukaitse mehhanismi raames oma meditsiiniressursid, tuleks ette valmistada pandeemiaolukorra lahendamise kavaga, et tagada koordineeritud reageerimine ja suutlikkus kiiresti tõhustada reageerimist tulevastele tervishoiukriisidele, tuginedes standardiseeritud teabele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Solidaarsus ja ühtsus on liidu põhimõtted ning programm peaks tagama, et liidul on piiriüleste terviseohtude vastu võitlemisel ühtne lähenemisviis. Rahvatervise ohtudele reageerimiseks peaks programm ELi toimimise lepingu artikli 168 alusel toetama ECDC koordineeritava ning tervisevoliniku ja kriisiohjevoliniku juhitava Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi loomist, mis oleks teiste ELi tervishoiuasutustega täielikult seotud. See mehhanism, millel on tugevdatud liidu kodanikukaitse mehhanismi raames oma meditsiiniressursid, tuleks ette valmistada pandeemiaolukorra lahendamise kavaga, et tagada koordineeritud reageerimine ja suutlikkus kiiresti tõhustada reageerimist tulevastele tervishoiukriisidele, tuginedes standardiseeritud teabele.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  26
  ) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu. Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike
  tegevuse laiendamist lisaks harvikhaigustele
  ka nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste
  (näiteks vähktõbi) valdkonnale
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  26
  )

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu. Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike
  tegevuse laiendamist lisaks harvikhaigustele
  ka nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste
  (näiteks vähktõbi) valdkonnale
  .

| (
  27
  ) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu.
  Euroopa tugivõrgustikud on murranguline platvorm, mis kujutab endast ainulaadset võimalust ning mille eesmärk on parandada teadmiste ja terviseandmete piiriülese uuendusliku kasutamise ja jagamise alusel diagnoosimist ja ravi harvik- või keerukaid haiguseid põdevate inimeste jaoks. Programm peaks seetõttu eraldama piisavalt vahendeid olemasolevate ja tulevaste Euroopa tugivõrgustike koordineerimise ja koostöö toetamiseks toetuste või muude sihtotstarbeliste vahendite abil. See peaks suurendama praegust rahastamist tagamaks, et Euroopa tugivõrgustikud täidavad oma ülesandega seatud eesmärke.
  Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa
  ka
  koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike
  tugevdamist, uute Euroopa tugivõrgustike loomise toetamist, et hõlmata nakkushaigused, keerukad rasedused ning haruldased ja keerukad vaimse tervise haigused. Euroopa tugivõrgustike tugevdamine võib täita võtmerolli liidu tasandil ühise äsja väljatöötatud sõeluuringute raamistiku vastuvõtmise toetamisel, alustades haiguste valikukriteeriumidest ja -mehhanismidest, eesmärgiga ületada sõeluuringute ulatuse olemasolevad erinevused kõigis liikmesriikides. Programmis peaks kaaluma
  ka
  tippkeskuste võrgustike arendamist
  nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste
  , sealhulgas vähktõve ja laste vähktõve, südame-veresoonkonna haiguste, krooniliste hingamisteede haiguste, diabeedi, vaimse tervise seisundite, neurodegeneratiivsete haiguste ja muude peamiste krooniliste haiguste valdkonnas ning tervisekriiside ohjamise valdkonnas
  . |
| --- | --- |

(
  27
  )

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL (16) kohaselt loodud Euroopa tugivõrgustikud on virtuaalsed võrgustikud, kuhu on kaasatud tervishoiuteenuste osutajad kogu Euroopas. Võrgustike eesmärk on hõlbustada eriravi ning teadmiste ja vahendite koondamist vajavaid keerukaid või harvikhaigusi ja seisundeid käsitlevat arutelu.
  Euroopa tugivõrgustikud on murranguline platvorm, mis kujutab endast ainulaadset võimalust ning mille eesmärk on parandada teadmiste ja terviseandmete piiriülese uuendusliku kasutamise ja jagamise alusel diagnoosimist ja ravi harvik- või keerukaid haiguseid põdevate inimeste jaoks. Programm peaks seetõttu eraldama piisavalt vahendeid olemasolevate ja tulevaste Euroopa tugivõrgustike koordineerimise ja koostöö toetamiseks toetuste või muude sihtotstarbeliste vahendite abil. See peaks suurendama praegust rahastamist tagamaks, et Euroopa tugivõrgustikud täidavad oma ülesandega seatud eesmärke.
  Kuna võrgustikud võivad parandada harva esineva seisundiga patsientide juurdepääsu diagnostikale ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning olla teabe levitamise, meditsiinikoolituse ja -uuringute keskusteks, peaks programm aitama kaasa
  ka
  koostöö tõhustamisele Euroopa tugivõrgustike ja muude riikidevaheliste võrgustike vahendusel. Programmis peaks kaaluma Euroopa tugivõrgustike
  tugevdamist, uute Euroopa tugivõrgustike loomise toetamist, et hõlmata nakkushaigused, keerukad rasedused ning haruldased ja keerukad vaimse tervise haigused. Euroopa tugivõrgustike tugevdamine võib täita võtmerolli liidu tasandil ühise äsja väljatöötatud sõeluuringute raamistiku vastuvõtmise toetamisel, alustades haiguste valikukriteeriumidest ja -mehhanismidest, eesmärgiga ületada sõeluuringute ulatuse olemasolevad erinevused kõigis liikmesriikides. Programmis peaks kaaluma
  ka
  tippkeskuste võrgustike arendamist
  nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste
  , sealhulgas vähktõve ja laste vähktõve, südame-veresoonkonna haiguste, krooniliste hingamisteede haiguste, diabeedi, vaimse tervise seisundite, neurodegeneratiivsete haiguste ja muude peamiste krooniliste haiguste valdkonnas ning tervisekriiside ohjamise valdkonnas
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Euroopa tugivõrgustikud seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega, mis on seotud nende rahalise jätkusuutlikkuse tagamisega ning suutlikkusega toimida tõhusalt riiklikes tervishoiusüsteemides ja nende vahel, nagu rõhutas Euroopa Kontrollikoda oma eriaruandes nr 7/2019: „ELi piiriülese tervishoiu meetmed“

   (16a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Euroopa tugivõrgustikud seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega, mis on seotud nende rahalise jätkusuutlikkuse tagamisega ning suutlikkusega toimida tõhusalt riiklikes tervishoiusüsteemides ja nende vahel, nagu rõhutas Euroopa Kontrollikoda oma eriaruandes nr 7/2019: „ELi piiriülese tervishoiu meetmed“

   (16a)

  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  29
  ) | Liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastatavate investeeringute lisaväärtuse ja mõju optimeerimiseks tuleks eelkõige saavutada liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muude liidu programmide koostoime, hõlmates ka programme, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Sellise koostoime maksimeerimiseks tuleks tagada olulised soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja mõne muu liidu programmi vahenditest tingimusel, et see ei ületa meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muu liidu programmi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  29
  )

Liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastatavate investeeringute lisaväärtuse ja mõju optimeerimiseks tuleks eelkõige saavutada liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muude liidu programmide koostoime, hõlmates ka programme, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Sellise koostoime maksimeerimiseks tuleks tagada olulised soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja mõne muu liidu programmi vahenditest tingimusel, et see ei ületa meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muu liidu programmi raames.

| (
  30
  ) | Liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastatavate investeeringute lisaväärtuse ja mõju optimeerimiseks tuleks eelkõige saavutada liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muude liidu programmide koostoime, hõlmates ka programme, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega
  , eelkõige Interregi programm, milles juba tegeletakse piiriülese koostööga tervishoiu valdkonnas ning mis aitab hõlbustada patsientide ja tervishoiutöötajate piiriülest liikuvust, ning arendada juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ühiste seadmete, jagatud teenuste ja ühisrajatiste kasutamise abil piiriülestes piirkondades
  . Sellise koostoime maksimeerimiseks
  ja dubleerimise vältimiseks
  tuleks tagada olulised soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja mõne muu liidu programmi vahenditest tingimusel, et see ei ületa meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muu liidu programmi raames
  , mis tagaks üksikasjaliku ja läbipaistva aruandluse
  . |
| --- | --- |

(
  30
  )

Liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastatavate investeeringute lisaväärtuse ja mõju optimeerimiseks tuleks eelkõige saavutada liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muude liidu programmide koostoime, hõlmates ka programme, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega
  , eelkõige Interregi programm, milles juba tegeletakse piiriülese koostööga tervishoiu valdkonnas ning mis aitab hõlbustada patsientide ja tervishoiutöötajate piiriülest liikuvust, ning arendada juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ühiste seadmete, jagatud teenuste ja ühisrajatiste kasutamise abil piiriülestes piirkondades
  . Sellise koostoime maksimeerimiseks
  ja dubleerimise vältimiseks
  tuleks tagada olulised soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja mõne muu liidu programmi vahenditest tingimusel, et see ei ületa meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased eeskirjad, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt liidu tervisevaldkonna tegevusprogrammi ja muu liidu programmi raames
  , mis tagaks üksikasjaliku ja läbipaistva aruandluse
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  30
  ) | Võttes arvesse programmiga hõlmatud eesmärkide ja meetmete eripära, on mõnel juhul vastavate meetmete rakendamiseks kõige paremad võimalused just liikmesriikide asjaomastel pädevatel asutustel. Neid liikmesriikide määratud asutusi tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks finantsmääruse artikli 195 tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt välja kuulutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  30
  )

Võttes arvesse programmiga hõlmatud eesmärkide ja meetmete eripära, on mõnel juhul vastavate meetmete rakendamiseks kõige paremad võimalused just liikmesriikide asjaomastel pädevatel asutustel. Neid liikmesriikide määratud asutusi tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks finantsmääruse artikli 195 tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt välja kuulutamata.

| (
  31
  ) | Võttes arvesse programmiga hõlmatud eesmärkide ja meetmete eripära, on mõnel juhul vastavate meetmete rakendamiseks kõige paremad võimalused just liikmesriikide asjaomastel pädevatel asutustel. Neid liikmesriikide määratud asutusi tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks finantsmääruse artikli 195 tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt välja kuulutamata.
  Programmist tehtavaid investeeringuid tuleks rakendada tihedas koostöös liikmesriikidega, eelkõige valdkondades, mis kuuluvad liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

(
  31
  )

Võttes arvesse programmiga hõlmatud eesmärkide ja meetmete eripära, on mõnel juhul vastavate meetmete rakendamiseks kõige paremad võimalused just liikmesriikide asjaomastel pädevatel asutustel. Neid liikmesriikide määratud asutusi tuleks seepärast lugeda kindlaksmääratud toetusesaajateks finantsmääruse artikli 195 tähenduses ja neile tuleks toetust anda ilma projektikonkurssi eelnevalt välja kuulutamata.
  Programmist tehtavaid investeeringuid tuleks rakendada tihedas koostöös liikmesriikidega, eelkõige valdkondades, mis kuuluvad liikmesriikide pädevusse.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Selleks et tagada iga eesmärgi täitmine liidu tasandil, peaks komisjon eelarvet suurendama ning esitama ettepaneku ECDC ja EMA volituste tugevdamiseks, kes juba täidavad oma tasandil mõningaid programmi „EL tervise heaks“ tervise-eesmärke, ning kellel peaks olema selle programmi rakendamisel suurem roll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Selleks et tagada iga eesmärgi täitmine liidu tasandil, peaks komisjon eelarvet suurendama ning esitama ettepaneku ECDC ja EMA volituste tugevdamiseks, kes juba täidavad oma tasandil mõningaid programmi „EL tervise heaks“ tervise-eesmärke, ning kellel peaks olema selle programmi rakendamisel suurem roll.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  32
  ) | Kuna ühiseks kokkulepitud väärtuseks on solidaarsus kvaliteetsete tervishoiuteenuste võrdse ja üleüldise kättesaadavuse tagamisel, olles liidu poliitika aluseks selles valdkonnas, ning kuna liidul on keskne roll kiirendada edasiminekut seoses ülemaailmsete terviseteemadega (19), peaks programmiga toetama liidu panust rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse tervisealgatustesse, mille eesmärk on parandada tervist, tegeleda ebavõrdsusega ja tõhustada kaitset ülemaailmsete terviseohtude vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  32
  )

Kuna ühiseks kokkulepitud väärtuseks on solidaarsus kvaliteetsete tervishoiuteenuste võrdse ja üleüldise kättesaadavuse tagamisel, olles liidu poliitika aluseks selles valdkonnas, ning kuna liidul on keskne roll kiirendada edasiminekut seoses ülemaailmsete terviseteemadega (19), peaks programmiga toetama liidu panust rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse tervisealgatustesse, mille eesmärk on parandada tervist, tegeleda ebavõrdsusega ja tõhustada kaitset ülemaailmsete terviseohtude vastu.

| (
  33
  ) | Kuna ühiseks kokkulepitud väärtuseks on solidaarsus kvaliteetsete tervishoiuteenuste
  ligipääsetava,
  võrdse ja üleüldise kättesaadavuse tagamisel
  , sealhulgas piiriüleselt
  , olles liidu poliitika aluseks selles valdkonnas, ning kuna liidul on keskne roll kiirendada edasiminekut seoses ülemaailmsete terviseteemadega (19), peaks programmiga toetama liidu panust rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse tervisealgatustesse, mille eesmärk on parandada tervist, tegeleda ebavõrdsusega ja tõhustada kaitset ülemaailmsete terviseohtude vastu. |
| --- | --- |

(
  33
  )

Kuna ühiseks kokkulepitud väärtuseks on solidaarsus kvaliteetsete tervishoiuteenuste
  ligipääsetava,
  võrdse ja üleüldise kättesaadavuse tagamisel
  , sealhulgas piiriüleselt
  , olles liidu poliitika aluseks selles valdkonnas, ning kuna liidul on keskne roll kiirendada edasiminekut seoses ülemaailmsete terviseteemadega (19), peaks programmiga toetama liidu panust rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse tervisealgatustesse, mille eesmärk on parandada tervist, tegeleda ebavõrdsusega ja tõhustada kaitset ülemaailmsete terviseohtude vastu.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  33
  ) | Selleks et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad, tuleks programmi rakendamisel arendada koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutused, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailmapank, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD). Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  33
  )

Selleks et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad, tuleks programmi rakendamisel arendada koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutused, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailmapank, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD). Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale.

| (
  34
  ) | Selleks et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad, tuleks programmi rakendamisel arendada koostööd
  liikmesriikide ja
  asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutused, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailmapank, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD). Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale. |
| --- | --- |

(
  34
  )

Selleks et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad, tuleks programmi rakendamisel arendada koostööd
  liikmesriikide ja
  asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutused, eelkõige Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailmapank, samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD). Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34a) | Programm peaks tagama kodanikuühiskonna, eelkõige patsientide ühenduste ja akadeemiliste ringkondade, eelkõige tervishoiutöötajate ühingute tugeva kaasamise, et tagada tasakaalustatud esindatus ja osalemine rahvatervise eesmärkide saavutamisel. Euroopa tervisevaldkonna organisatsioonid peaksid aitama programmi ellu viia ja hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34a)

Programm peaks tagama kodanikuühiskonna, eelkõige patsientide ühenduste ja akadeemiliste ringkondade, eelkõige tervishoiutöötajate ühingute tugeva kaasamise, et tagada tasakaalustatud esindatus ja osalemine rahvatervise eesmärkide saavutamisel. Euroopa tervisevaldkonna organisatsioonid peaksid aitama programmi ellu viia ja hinnata.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34b) | Programmis sisalduvate meetmete ühtse rakendamise saavutamiseks tuleks luua programmi „EL tervise heaks“ juhtrühm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34b)

Programmis sisalduvate meetmete ühtse rakendamise saavutamiseks tuleks luua programmi „EL tervise heaks“ juhtrühm.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39a) | Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel mõjutavad kliimamuutused selliseid tervist määratlevaid sotsiaalseid ja keskkonnategureid nagu puhas õhk ja joogivesi, piisav toit ja kindel eluase ning prognooside kohaselt sureb aastatel 2030–2050 igal aastal praegusest 250 000 inimest rohkem alatoitumise, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumarabanduse tagajärjel, kusjuures äärmuslikult kõrge õhutemperatuur põhjustab vahetult eelkõige eakate ja enamohustatud isikute surmajuhtumeid. Üleujutuste, kuumalainete, põua ja tulekahjude läbi mõjutavad kliimamuutused oluliselt inimeste tervist, põhjustades muuhulgas alatoitumust, südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigusi ning siirutajatega levivaid haigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39a)

Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel mõjutavad kliimamuutused selliseid tervist määratlevaid sotsiaalseid ja keskkonnategureid nagu puhas õhk ja joogivesi, piisav toit ja kindel eluase ning prognooside kohaselt sureb aastatel 2030–2050 igal aastal praegusest 250 000 inimest rohkem alatoitumise, malaaria, kõhulahtisuse ja kuumarabanduse tagajärjel, kusjuures äärmuslikult kõrge õhutemperatuur põhjustab vahetult eelkõige eakate ja enamohustatud isikute surmajuhtumeid. Üleujutuste, kuumalainete, põua ja tulekahjude läbi mõjutavad kliimamuutused oluliselt inimeste tervist, põhjustades muuhulgas alatoitumust, südame-veresoonkonna ja hingamisteede haigusi ning siirutajatega levivaid haigusi.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  39
  ) | Võttes arvesse, kui
  tähtis on
  võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas
  liidu
  kohustustega
  rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev programm integreerida kliimameetmeid liidu poliitikavaldkondadesse ja saavutada üldise eesmärgi –
  tagada 25
  % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi vahehindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  39
  )

Võttes arvesse, kui
  tähtis on
  võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas
  liidu
  kohustustega
  rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev programm integreerida kliimameetmeid liidu poliitikavaldkondadesse ja saavutada üldise eesmärgi –
  tagada 25
  % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi vahehindamisel.

| (
  40
  ) | Kuna
  tähtis on
  leevendada kliimamuutusi vastavalt
  liidu
  kohustustele
  rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev programm integreerida kliimameetmeid liidu poliitikavaldkondadesse ja saavutada üldise eesmärgi –
  suunata 30
  % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi vahehindamisel. |
| --- | --- |

(
  40
  )

Kuna
  tähtis on
  leevendada kliimamuutusi vastavalt
  liidu
  kohustustele
  rakendada Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, aitab käesolev programm integreerida kliimameetmeid liidu poliitikavaldkondadesse ja saavutada üldise eesmärgi –
  suunata 30
  % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi vahehindamisel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Tunnistades soolise võrdõiguslikkuse saavutamise tähtsust, peaks programm soodustama soolise võrdõiguslikkuse arvestamist liidu poliitikas. Selles tuleks sooküsimuste arvestamise ja sooteadliku eelarvestamise vahendeid kasutades tagada tervishoiukriiside lahendamine sootundlikul ja ümberkujundaval viisil ning tagada naiste ja tütarlaste spetsiifiliste tervisevajaduste rahuldamine tervishoiukriisi ajal ja selle järel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Tunnistades soolise võrdõiguslikkuse saavutamise tähtsust, peaks programm soodustama soolise võrdõiguslikkuse arvestamist liidu poliitikas. Selles tuleks sooküsimuste arvestamise ja sooteadliku eelarvestamise vahendeid kasutades tagada tervishoiukriiside lahendamine sootundlikul ja ümberkujundaval viisil ning tagada naiste ja tütarlaste spetsiifiliste tervisevajaduste rahuldamine tervishoiukriisi ajal ja selle järel.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (
  42
  ) | Võttes arvesse inimeste
  tervist ähvardavate piiriüleste ohtude laadi ja
  võimalikku ulatust,
  ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes piisaval määral inimesi liidus selliste ohtude eest kaitsta ega tõhustada kriisiennetust või kriisideks valmisolekut. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  võib
  liidu tasandil võtta meetmeid ka liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse huvides, liidus ravimite, meditsiiniseadmete ja muude
  kriisi
  korral oluliste toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse parendamiseks, innovatsiooni toetamiseks ning liikmesriikide integreeritud ja koordineeritud tegevuse ja parimate tavade rakendamise toetamiseks ning tervishoiu kättesaadavusel ilmneva
  ebavõrdsusega tegelemiseks
  kogu ELis viisil, mis tagab suurema tõhususe ja lisaväärtuse, mida ei oleks võimalik saavutada liikmesriigi tasandil, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide pädevust ja vastutust programmiga hõlmatud valdkondades. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(
  42
  )

Võttes arvesse inimeste
  tervist ähvardavate piiriüleste ohtude laadi ja
  võimalikku ulatust,
  ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes piisaval määral inimesi liidus selliste ohtude eest kaitsta ega tõhustada kriisiennetust või kriisideks valmisolekut. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  võib
  liidu tasandil võtta meetmeid ka liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse huvides, liidus ravimite, meditsiiniseadmete ja muude
  kriisi
  korral oluliste toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse parendamiseks, innovatsiooni toetamiseks ning liikmesriikide integreeritud ja koordineeritud tegevuse ja parimate tavade rakendamise toetamiseks ning tervishoiu kättesaadavusel ilmneva
  ebavõrdsusega tegelemiseks
  kogu ELis viisil, mis tagab suurema tõhususe ja lisaväärtuse, mida ei oleks võimalik saavutada liikmesriigi tasandil, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide pädevust ja vastutust programmiga hõlmatud valdkondades. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (
  43
  ) | Inimeste
  tervist ähvardavate piiriüleste ohtude laadi ja
  võimaliku ulatuse tõttu
  ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes piisaval määral inimesi liidus selliste ohtude eest kaitsta ega tõhustada kriisiennetust või kriisideks valmisolekut. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  tuleks
  liidu tasandil võtta meetmeid ka liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse huvides, liidus ravimite, meditsiiniseadmete ja muude
  tervisekriisi
  korral oluliste toodete
  ja teenuste olemasolu, kestlikkuse, sobivuse,
  kättesaadavuse
  , ohutuse
  ja taskukohasuse parendamiseks, innovatsiooni toetamiseks ning liikmesriikide
  ja nende piirkondade
  integreeritud ja koordineeritud tegevuse ja parimate tavade rakendamise toetamiseks ning tervishoiu kättesaadavusel ilmneva
  ebavõrdsuse ja ebaõigluse vähendamiseks
  kogu ELis viisil, mis tagab suurema tõhususe ja lisaväärtuse, mida ei oleks võimalik saavutada liikmesriigi tasandil, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide pädevust ja vastutust programmiga hõlmatud valdkondades. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(
  43
  )

Inimeste
  tervist ähvardavate piiriüleste ohtude laadi ja
  võimaliku ulatuse tõttu
  ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes piisaval määral inimesi liidus selliste ohtude eest kaitsta ega tõhustada kriisiennetust või kriisideks valmisolekut. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega
  tuleks
  liidu tasandil võtta meetmeid ka liikmesriikide jõupingutuste toetamiseks rahvatervise kõrgetasemelise kaitse huvides, liidus ravimite, meditsiiniseadmete ja muude
  tervisekriisi
  korral oluliste toodete
  ja teenuste olemasolu, kestlikkuse, sobivuse,
  kättesaadavuse
  , ohutuse
  ja taskukohasuse parendamiseks, innovatsiooni toetamiseks ning liikmesriikide
  ja nende piirkondade
  integreeritud ja koordineeritud tegevuse ja parimate tavade rakendamise toetamiseks ning tervishoiu kättesaadavusel ilmneva
  ebavõrdsuse ja ebaõigluse vähendamiseks
  kogu ELis viisil, mis tagab suurema tõhususe ja lisaväärtuse, mida ei oleks võimalik saavutada liikmesriigi tasandil, võttes samal ajal arvesse liikmesriikide pädevust ja vastutust programmiga hõlmatud valdkondades. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | „tervisekriis“ – mis tahes kriis või ohujuhtum, mis tuleneb inimeste, loomade, taimede, toidu või keskkonnaga seotud ohust, millel on tervisemõõde ja mis nõuab ametiasutuste kiiret tegutsemist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

„tervisekriis“ – mis tahes kriis või ohujuhtum, mis tuleneb inimeste, loomade, taimede, toidu või keskkonnaga seotud ohust, millel on tervisemõõde ja mis nõuab ametiasutuste kiiret tegutsemist;

| 3) | „tervisekriis“ – mis tahes kriis või ohujuhtum, mis tuleneb inimeste, loomade, taimede, toidu või keskkonnaga seotud
  ning keemilise, bioloogilise, radioloogilise või tuumaalase päritoluga või keskkonnast või tundmatust allikast lähtuvast
  ohust, millel on tervisemõõde ja mis nõuab ametiasutuste kiiret tegutsemist; |
| --- | --- |

3)

„tervisekriis“ – mis tahes kriis või ohujuhtum, mis tuleneb inimeste, loomade, taimede, toidu või keskkonnaga seotud
  ning keemilise, bioloogilise, radioloogilise või tuumaalase päritoluga või keskkonnast või tundmatust allikast lähtuvast
  ohust, millel on tervisemõõde ja mis nõuab ametiasutuste kiiret tegutsemist;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | „kriisi korral olulised tooted“ – tooted ja ained, mis on tervisekriisi puhul vajalikud haiguse ja selle tagajärgede ennetamiseks, diagnoosimiseks või
  raviks
  , ning mille hulka kuuluvad muu hulgas: ravimid, sealhulgas vaktsiinid, ja nende vaheained, ravimite toimeained ja toorained; meditsiiniseadmed; haigla- ja meditsiinivarustus (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid); isikukaitsevahendid; desinfektsioonivahendid ja nende vahetooted ning nende tootmiseks vajalikud toorained; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

„kriisi korral olulised tooted“ – tooted ja ained, mis on tervisekriisi puhul vajalikud haiguse ja selle tagajärgede ennetamiseks, diagnoosimiseks või
  raviks
  , ning mille hulka kuuluvad muu hulgas: ravimid, sealhulgas vaktsiinid, ja nende vaheained, ravimite toimeained ja toorained; meditsiiniseadmed; haigla- ja meditsiinivarustus (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid); isikukaitsevahendid; desinfektsioonivahendid ja nende vahetooted ning nende tootmiseks vajalikud toorained;

| 4) | „kriisi korral olulised tooted“ – tooted
  , vahendid
  ja ained, mis on tervisekriisi puhul vajalikud haiguse ja selle tagajärgede ennetamiseks, diagnoosimiseks või
  ravimiseks ning haiguste ja nakkuste seireks ja epidemioloogiliseks järelevalveks
  , ning mille hulka kuuluvad muu hulgas: ravimid, sealhulgas vaktsiinid, ja nende vaheained, ravimite toimeained ja toorained; meditsiiniseadmed; haigla- ja meditsiinivarustus (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid); isikukaitsevahendid; desinfektsioonivahendid ja nende vahetooted ning nende tootmiseks vajalikud toorained; |
| --- | --- |

4)

„kriisi korral olulised tooted“ – tooted
  , vahendid
  ja ained, mis on tervisekriisi puhul vajalikud haiguse ja selle tagajärgede ennetamiseks, diagnoosimiseks või
  ravimiseks ning haiguste ja nakkuste seireks ja epidemioloogiliseks järelevalveks
  , ning mille hulka kuuluvad muu hulgas: ravimid, sealhulgas vaktsiinid, ja nende vaheained, ravimite toimeained ja toorained; meditsiiniseadmed; haigla- ja meditsiinivarustus (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid); isikukaitsevahendid; desinfektsioonivahendid ja nende vahetooted ning nende tootmiseks vajalikud toorained;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | „terviseühtsuse põhimõte“ – lähenemisviis,
  milles
  tunnistatakse
  , et
  inimeste ja loomade
  tervis on omavahel seotud
  , et haigused võivad
  kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi ning seetõttu tuleb haigustega võidelda mõlemal juhul ning et keskkond seob inimesi ja loomi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

„terviseühtsuse põhimõte“ – lähenemisviis,
  milles
  tunnistatakse
  , et
  inimeste ja loomade
  tervis on omavahel seotud
  , et haigused võivad
  kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi ning seetõttu tuleb haigustega võidelda mõlemal juhul ning et keskkond seob inimesi ja loomi
  ;

| 5) | „terviseühtsuse põhimõte“ – lähenemisviis,
  mille puhul
  tunnistatakse inimeste ja loomade
  maailma ja keskkonna omavahelist seotust ja seda
  , et haigused võivad
  ühest nimetatud sfäärist teise üle kanduda, mistõttu nende tõrje peab olema tervikliku iseloomuga
  ; |
| --- | --- |

5)

„terviseühtsuse põhimõte“ – lähenemisviis,
  mille puhul
  tunnistatakse inimeste ja loomade
  maailma ja keskkonna omavahelist seotust ja seda
  , et haigused võivad
  ühest nimetatud sfäärist teise üle kanduda, mistõttu nende tõrje peab olema tervikliku iseloomuga
  ;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9) | „tõsine piiriülene terviseoht“ – bioloogiline, keemiline, keskkonnaalane või teadmata päritolu eluohtlik või muidu tõsine oht, mis levib või kätkeb märkimisväärset levimise ohtu
  üle liikmesriikide piiride
  ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9)

„tõsine piiriülene terviseoht“ – bioloogiline, keemiline, keskkonnaalane või teadmata päritolu eluohtlik või muidu tõsine oht, mis levib või kätkeb märkimisväärset levimise ohtu
  üle liikmesriikide piiride
  ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase;

| 9) | „tõsine piiriülene terviseoht“ – bioloogiline, keemiline,
  radioloogiline, tuuma-,
  keskkonnaalane või teadmata päritolu eluohtlik või muidu tõsine oht, mis levib
  üle liikmesriikide piiride
  või kätkeb märkimisväärset
  sellise
  levimise ohtu ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase; |
| --- | --- |

9)

„tõsine piiriülene terviseoht“ – bioloogiline, keemiline,
  radioloogiline, tuuma-,
  keskkonnaalane või teadmata päritolu eluohtlik või muidu tõsine oht, mis levib
  üle liikmesriikide piiride
  või kätkeb märkimisväärset
  sellise
  levimise ohtu ning mille puhul võib olla vajalik koordineerimine liidu tasandil, et tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ – elanikkonna tervise ja tervisealase võrdsuse parandamisele suunatud, valdkonnast sõltumatu lähenemisviis avaliku poliitika väljatöötamisele, rakendamisele ja läbivaatamisele, mille puhul võetakse arvesse otsuste tervisemõju, püütakse saavutada koostoimet ning vältida sellisest poliitikast tulenevat kahjulikku tervisemõju; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9a)

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | „tervist mõjutavad tegurid“ – rida isiku tervislikku seisundit mõjutavaid tegureid, näiteks käitumuslikud, bioloogilised, sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnategurid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9b)

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmil on võimaluse korral
  terviseühtsuse põhimõtet
  silmas pidades järgmised üldeesmärgid: | Programmil on
  terviseühtsuse põhimõtet ja
  võimaluse korral
  käsitlust „tervis kõikides poliitikavaldkondades“
  silmas pidades järgmised üldeesmärgid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Programmil on võimaluse korral
  terviseühtsuse põhimõtet
  silmas pidades järgmised üldeesmärgid:

Programmil on
  terviseühtsuse põhimõtet ja
  võimaluse korral
  käsitlust „tervis kõikides poliitikavaldkondades“
  silmas pidades järgmised üldeesmärgid:

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | inimeste kaitsmine
  liidus
  tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1)

inimeste kaitsmine
  liidus
  tõsiste piiriüleste terviseohtude puhul
  ;

| 1) | parandada ja tugevdada
  liidus
  inimeste tervist, milleks tuleb toetada terviseedendust ja haiguste ennetamist, vähendada tervisealast ebavõrdsust ning tagada tervishoiu võrdne ja täielik kättesaadavus
  ; |
| --- | --- |

1)

parandada ja tugevdada
  liidus
  inimeste tervist, milleks tuleb toetada terviseedendust ja haiguste ennetamist, vähendada tervisealast ebavõrdsust ning tagada tervishoiu võrdne ja täielik kättesaadavus
  ;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | kaitsta inimesi liidus tõsiste piiriüleste terviseohtude eest; toetada liikmesriikides ja liikmesriikidevaheliselt koordineerimist ning tervisekriisideks valmisoleku arendamist ja rakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a)

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | ravimite
  ,
  meditsiiniseadmete
  ja
  muude kriisi korral oluliste toodete kättesaadavuse parandamine liidus
  ,
  nende taskukohasuse soodustamine
  ja innovatsiooni
  toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2)

ravimite
  ,
  meditsiiniseadmete
  ja
  muude kriisi korral oluliste toodete kättesaadavuse parandamine liidus
  ,
  nende taskukohasuse soodustamine
  ja innovatsiooni
  toetamine;

| 2) | toetada praegusi ja tulevasi liidu õigusakte ja poliitikat
  ,
  et muu hulgas taastada ravimialane sõltumatus
  ja
  lahendada ravimite nappuse probleem, parandada liidus tervishoiu ja teenuste olemasolu
  ,
  kättesaadavust ja taskukohasust ning toetada teadusuuringuid
  ja innovatsiooni
  , samuti tervise ja tervishoiu arengut, dubleerimata seejuures muude programmide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ raames tehtavat
  ; |
| --- | --- |

2)

toetada praegusi ja tulevasi liidu õigusakte ja poliitikat
  ,
  et muu hulgas taastada ravimialane sõltumatus
  ja
  lahendada ravimite nappuse probleem, parandada liidus tervishoiu ja teenuste olemasolu
  ,
  kättesaadavust ja taskukohasust ning toetada teadusuuringuid
  ja innovatsiooni
  , samuti tervise ja tervishoiu arengut, dubleerimata seejuures muude programmide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ raames tehtavat
  ;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | tervishoiusüsteemide tugevdamine
  ja
  tervishoiutöötajate toetamine
  ,
  kasutades selleks
  muu hulgas
  digitaliseerimist
  ning liikmesriikide
  integreeritumat
  ja
  koordineeritumat tegevust
  , parimate tavade püsivat
  rakendamist
  ja andmete
  jagamist
  ,
  eesmärgiga
  tõsta rahvatervise üldist taset. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

tervishoiusüsteemide tugevdamine
  ja
  tervishoiutöötajate toetamine
  ,
  kasutades selleks
  muu hulgas
  digitaliseerimist
  ning liikmesriikide
  integreeritumat
  ja
  koordineeritumat tegevust
  , parimate tavade püsivat
  rakendamist
  ja andmete
  jagamist
  ,
  eesmärgiga
  tõsta rahvatervise üldist taset.

| 3) | tugevdada tervishoiusüsteeme, nende kestlikkust
  ja
  toetada tervishoiutöötajaid
  , muu hulgas
  digipöörde
  ning liikmesriikide
  integreerituma
  ja
  koordineerituma tegevusega nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil
  , parimate tavade püsiva
  rakendamisega ning võrreldavate
  ja
  koostalitlusvõimeliste
  andmete
  jagamisega
  ,
  kusjuures eesmärk on
  tõsta rahvatervise üldist taset
  ja tervisealast teadlikkust ning muuta tervishoiusüsteemid vastupidavamaks ja reageerimisvõimelisemaks
  . |
| --- | --- |

3)

tugevdada tervishoiusüsteeme, nende kestlikkust
  ja
  toetada tervishoiutöötajaid
  , muu hulgas
  digipöörde
  ning liikmesriikide
  integreerituma
  ja
  koordineerituma tegevusega nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil
  , parimate tavade püsiva
  rakendamisega ning võrreldavate
  ja
  koostalitlusvõimeliste
  andmete
  jagamisega
  ,
  kusjuures eesmärk on
  tõsta rahvatervise üldist taset
  ja tervisealast teadlikkust ning muuta tervishoiusüsteemid vastupidavamaks ja reageerimisvõimelisemaks
  .

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklis 3 nimetatud üldeesmärkide täitmiseks
  püstitatakse
  järgmised erieesmärgid
  , pidades võimalusel silmas terviseühtsuse põhimõtet
  : | Terviseühtsuse põhimõtet ja võimaluse korral käsitlust „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ silmas pidades püstitatakse
  artiklis 3 nimetatud üldeesmärkide täitmiseks järgmised erieesmärgid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artiklis 3 nimetatud üldeesmärkide täitmiseks
  püstitatakse
  järgmised erieesmärgid
  , pidades võimalusel silmas terviseühtsuse põhimõtet
  :

Terviseühtsuse põhimõtet ja võimaluse korral käsitlust „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ silmas pidades püstitatakse
  artiklis 3 nimetatud üldeesmärkide täitmiseks järgmised erieesmärgid:

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | liidu suutlikkuse tugevdamine tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile reageerimiseks ning tervisekriiside ohjamiseks,
  kasutades selleks muu hulgas erakorralise
  arstiabi osutamise, andmete kogumise ja
  seire alast koordineerimist
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1)

liidu suutlikkuse tugevdamine tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile reageerimiseks ning tervisekriiside ohjamiseks,
  kasutades selleks muu hulgas erakorralise
  arstiabi osutamise, andmete kogumise ja
  seire alast koordineerimist
  ;

| 1) | liidu suutlikkuse tugevdamine tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile
  kiireks
  reageerimiseks ning tervisekriiside ohjamiseks,
  sealhulgas erakorralise arstiabi suutlikkuse koordineerimise,
  arstiabi osutamise
  ja kasutamise
  , andmete kogumise ja
  järelevalve kaudu ning riikide tervishoiusüsteemide stressitestimise koordineerimise ja kvaliteetse tervishoiu standardite väljatöötamise abil
  ; |
| --- | --- |

1)

liidu suutlikkuse tugevdamine tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile
  kiireks
  reageerimiseks ning tervisekriiside ohjamiseks,
  sealhulgas erakorralise arstiabi suutlikkuse koordineerimise,
  arstiabi osutamise
  ja kasutamise
  , andmete kogumise ja
  järelevalve kaudu ning riikide tervishoiusüsteemide stressitestimise koordineerimise ja kvaliteetse tervishoiu standardite väljatöötamise abil
  ;

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | liidus kriisi korral oluliste toodete reservide või varude ning
  kriisiolukorras
  mobiliseeritavate
  meditsiini-, tervishoiu- ja
  tugitöötajate reservi tagamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2)

liidus kriisi korral oluliste toodete reservide või varude ning
  kriisiolukorras
  mobiliseeritavate
  meditsiini-, tervishoiu- ja
  tugitöötajate reservi tagamine
  ;

| 2) | selliste meetmete toetamine koostoimes muude liidu vahendite, programmide ja fondidega, mis võimaldavad
  kriisiolukorras
  mobiliseerida
  meditsiini-, tervishoiu- ja
  tugitöötajaid, näiteks Euroopa meditsiinikorpuse töötajaid, sealhulgas parandades töötajate koolitust ja ajakohastades nende teadmisi, ning meetmete toetamine, mis aitavad kaasa tervisekriisi puhul vajalike toodete, näiteks põhiravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete kättesaadavusele kriisi ajal liidus
  ; |
| --- | --- |

2)

selliste meetmete toetamine koostoimes muude liidu vahendite, programmide ja fondidega, mis võimaldavad
  kriisiolukorras
  mobiliseerida
  meditsiini-, tervishoiu- ja
  tugitöötajaid, näiteks Euroopa meditsiinikorpuse töötajaid, sealhulgas parandades töötajate koolitust ja ajakohastades nende teadmisi, ning meetmete toetamine, mis aitavad kaasa tervisekriisi puhul vajalike toodete, näiteks põhiravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete kättesaadavusele kriisi ajal liidus
  ;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | selliste meetmete toetamine
  ,
  millega tagatakse kriisi korral oluliste toodete ja
  muude vajalike
  tervishoiutarvete piisav kättesaadavus
  ,
  juurdepääsetavus
  ja taskukohasus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

selliste meetmete toetamine
  ,
  millega tagatakse kriisi korral oluliste toodete ja
  muude vajalike
  tervishoiutarvete piisav kättesaadavus
  ,
  juurdepääsetavus
  ja taskukohasus;

| 3) | Euroopa ravimituru tugevdamine
  ,
  et kestlikul moel tagada ravimite, e-tervise lahenduste, meditsiiniseadmete ning
  muude
  tervishoiuks
  vajalike
  varude ja kriisiaegadel tarvilike meditsiinitoodete olemasolu
  ,
  kättesaadavus
  ja taskukohasus; |
| --- | --- |

3)

Euroopa ravimituru tugevdamine
  ,
  et kestlikul moel tagada ravimite, e-tervise lahenduste, meditsiiniseadmete ning
  muude
  tervishoiuks
  vajalike
  varude ja kriisiaegadel tarvilike meditsiinitoodete olemasolu
  ,
  kättesaadavus
  ja taskukohasus;

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse, kättesaadavuse,
  jätkusuutlikkuse
  ja vastupidavuse
  tõhustamine
  ,
  toetades sealhulgas digitaliseerimist
  ,
  digivahendite ja -teenuste kasutuselevõttu, süsteemseid reforme
  , uute ravimudelite rakendamist ja
  üldist tervisekindlustust
  , ning
  tegelemine tervisealase ebavõrdsusega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse, kättesaadavuse,
  jätkusuutlikkuse
  ja vastupidavuse
  tõhustamine
  ,
  toetades sealhulgas digitaliseerimist
  ,
  digivahendite ja -teenuste kasutuselevõttu, süsteemseid reforme
  , uute ravimudelite rakendamist ja
  üldist tervisekindlustust
  , ning
  tegelemine tervisealase ebavõrdsusega
  ;

| 4) | tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse, kättesaadavuse,
  kestlikkuse
  ja vastupidavuse
  suurendamine
  ,
  milleks tuleb muu hulgas toetada digipööret
  ,
  sealhulgas tervishoiu Euroopa andmeruumi süsteemsete reformide kavandamist ja läbiviimist
  , uute ravimudelite rakendamist
  , kvaliteetsete, kestlike, taskukohaste
  ja
  inim- ja tulemuskesksete tervishoiuteenuste ja seonduvate teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamist, üleminekut üldisele tervisekindlustusele, mis hõlmab juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ja seonduvatele õigustele
  , ning
  ebavõrdsuse ja ebaõigluse vähendamine tervishoius
  ; |
| --- | --- |

4)

tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse, kättesaadavuse,
  kestlikkuse
  ja vastupidavuse
  suurendamine
  ,
  milleks tuleb muu hulgas toetada digipööret
  ,
  sealhulgas tervishoiu Euroopa andmeruumi süsteemsete reformide kavandamist ja läbiviimist
  , uute ravimudelite rakendamist
  , kvaliteetsete, kestlike, taskukohaste
  ja
  inim- ja tulemuskesksete tervishoiuteenuste ja seonduvate teenuste võrdse ja õigeaegse kättesaadavuse parandamist, üleminekut üldisele tervisekindlustusele, mis hõlmab juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ja seonduvatele õigustele
  , ning
  ebavõrdsuse ja ebaõigluse vähendamine tervishoius
  ;

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | liidu innovatsiooniökosüsteemi tugevdamine, et tagada järgmise põlvkonna ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete väljatöötamine ja kasutuselevõtt, eesmärgiga lahendada üha kasvavad tervishoiuprobleemid ja rahuldada tekkivaid ootusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a)

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | selliste meetmete toetamine, mille eesmärk on tugevdada tervishoiusüsteemi suutlikkust haiguste
  ennetamise
  ja
  tervise edendamise valdkonnas
  ,
  tugevdada patsientide õigusi ja piiriülest tervishoidu
  ,
  ning meditsiini-
  ja
  tervishoiutöötajate tipptaseme edendamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

selliste meetmete toetamine, mille eesmärk on tugevdada tervishoiusüsteemi suutlikkust haiguste
  ennetamise
  ja
  tervise edendamise valdkonnas
  ,
  tugevdada patsientide õigusi ja piiriülest tervishoidu
  ,
  ning meditsiini-
  ja
  tervishoiutöötajate tipptaseme edendamine
  ;

| 5) | selliste meetmete toetamine, mille eesmärk on tugevdada tervishoiusüsteemi suutlikkust haiguste
  ennetamisel, sõeluuringute tegemisel
  ja
  varajasel diagnoosimisel, edendada tervist
  ,
  käsitleda tervist mõjutavaid tegureid ning parandada tervisealast teadlikkust
  ,
  patsientide õigusi
  ja
  ohutust ning piiriülest tervishoidu
  ; |
| --- | --- |

5)

selliste meetmete toetamine, mille eesmärk on tugevdada tervishoiusüsteemi suutlikkust haiguste
  ennetamisel, sõeluuringute tegemisel
  ja
  varajasel diagnoosimisel, edendada tervist
  ,
  käsitleda tervist mõjutavaid tegureid ning parandada tervisealast teadlikkust
  ,
  patsientide õigusi
  ja
  ohutust ning piiriülest tervishoidu
  ;

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6) | mittenakkuslike haiguste, eelkõige vähktõve seire, ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6)

mittenakkuslike haiguste, eelkõige vähktõve seire, ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse toetamine;

| 6) | mittenakkuslike haiguste, eelkõige vähktõve seire, ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse
  ning neurodegeneratiivsete häirete ja muude ajuhaiguste varajase diagnoosimise
  toetamine; |
| --- | --- |

6)

mittenakkuslike haiguste, eelkõige vähktõve seire, ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse
  ning neurodegeneratiivsete häirete ja muude ajuhaiguste varajase diagnoosimise
  toetamine;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | liidu vähktõvevastase võitluse tõhustamine koostoimes Euroopa vähktõvevastase võitluse kavaga, toetades muu hulgas vähktõve, sealhulgas pediaatrilise vähi seire, ennetamise, varajase diagnoosimise, ravi ja hoolduse meetmeid ning Euroopa Vähiinstituudi loomist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a)

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b) | nakkushaiguste ja terviseohtude tõrje tõhustamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6b)

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6c) | vaktsiinikõhkluse / vaktsiinivastasuse (vaccine hesitancy) probleemiga tegelemine ning vaktsiinvälditavate haiguste, sealhulgas vähi likvideerimiseks tehtava töö toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6c)

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7) | ravimite, eelkõige antimikroobikumide mõistliku ja tõhusa kasutamise
  ning
  ravimite
  ja meditsiiniseadmete
  keskkonnasõbralikuma tootmise ja kõrvaldamise
  edendamine
  ja toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7)

ravimite, eelkõige antimikroobikumide mõistliku ja tõhusa kasutamise
  ning
  ravimite
  ja meditsiiniseadmete
  keskkonnasõbralikuma tootmise ja kõrvaldamise
  edendamine
  ja toetamine;

| 7) | ravimite, eelkõige antimikroobikumide
  teadliku,
  mõistliku ja tõhusa kasutamise
  , keskkonda olemuslikult vähem kahjustavate
  ravimite
  väljatöötamise, ravimite
  keskkonnasõbralikuma tootmise
  ning ravimite
  ja
  meditsiiniseadmete keskkonnateadliku
  kõrvaldamise
  tõhustamine
  ja toetamine; |
| --- | --- |

7)

ravimite, eelkõige antimikroobikumide
  teadliku,
  mõistliku ja tõhusa kasutamise
  , keskkonda olemuslikult vähem kahjustavate
  ravimite
  väljatöötamise, ravimite
  keskkonnasõbralikuma tootmise
  ning ravimite
  ja
  meditsiiniseadmete keskkonnateadliku
  kõrvaldamise
  tõhustamine
  ja toetamine;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8) | liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja jõustamise
  toetamine ning
  kvaliteetsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete esitamine, et toetada poliitika kujundamist ja järelevalvet, ning
  poliitika
  tervisemõju hindamise kasutamise edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8)

liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja jõustamise
  toetamine ning
  kvaliteetsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete esitamine, et toetada poliitika kujundamist ja järelevalvet, ning
  poliitika
  tervisemõju hindamise kasutamise edendamine;

| 8) | liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja jõustamise
  ja vajaduse korral nende muutmise toetamine;
  kvaliteetsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete esitamine, et toetada poliitika kujundamist ja järelevalvet
  ; ravitegevuse toetamine ja uute tervishoiualaste vajaduste rahuldamine;
  ning
  liidu teiste tegevuspoliitikate
  tervisemõju hindamise kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

8)

liidu tervisealaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja jõustamise
  ja vajaduse korral nende muutmise toetamine;
  kvaliteetsete, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete esitamine, et toetada poliitika kujundamist ja järelevalvet
  ; ravitegevuse toetamine ja uute tervishoiualaste vajaduste rahuldamine;
  ning
  liidu teiste tegevuspoliitikate
  tervisemõju hindamise kasutamise edendamine;

Muudatusettepanekud 246 ja 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9) | liikmesriikide ja eelkõige nende tervishoiusüsteemide vahelise integreeritud tegevuse toetamine
  , sealhulgas suure mõjuga ennetustegevuse rakendamine ning
  võrgustike laiendamine Euroopa tugivõrgustike ja muude
  riikidevaheliste
  võrgustike
  vahendusel
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9)

liikmesriikide ja eelkõige nende tervishoiusüsteemide vahelise integreeritud tegevuse toetamine
  , sealhulgas suure mõjuga ennetustegevuse rakendamine ning
  võrgustike laiendamine Euroopa tugivõrgustike ja muude
  riikidevaheliste
  võrgustike
  vahendusel
  ;

| 9) | liikmesriikide ja eelkõige nende tervishoiusüsteemide vahelise integreeritud tegevuse toetamine
  ; toetus selliste tervisetehnoloogiate kindlakstegemisele, mis peavad läbima liidu hindamise;
  võrgustike
  (sh võrgustik Orphanet) tugevdamine ja
  laiendamine Euroopa tugivõrgustike
  vahendusel; pädevusvõrgustike loomine
  ja
  rakendamine laialt levinud nakkuslike ja mittenakkuslike haiguste raviks ning
  muude
  rahvusvaheliste
  võrgustike
  loomine täielikus koostoimes programmiga „Euroopa horisont“ ja selle missioonide ja partnerlustega; püüe suurendada hõlmatud patsientide ning haiguste ja terviseprobleemide vastaste meetmete hulka ja ulatust
  ; |
| --- | --- |

9)

liikmesriikide ja eelkõige nende tervishoiusüsteemide vahelise integreeritud tegevuse toetamine
  ; toetus selliste tervisetehnoloogiate kindlakstegemisele, mis peavad läbima liidu hindamise;
  võrgustike
  (sh võrgustik Orphanet) tugevdamine ja
  laiendamine Euroopa tugivõrgustike
  vahendusel; pädevusvõrgustike loomine
  ja
  rakendamine laialt levinud nakkuslike ja mittenakkuslike haiguste raviks ning
  muude
  rahvusvaheliste
  võrgustike
  loomine täielikus koostoimes programmiga „Euroopa horisont“ ja selle missioonide ja partnerlustega; püüe suurendada hõlmatud patsientide ning haiguste ja terviseprobleemide vastaste meetmete hulka ja ulatust
  ;

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10) | liidu poolt rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse
  tervisealgatustesse
  antava panuse toetamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10)

liidu poolt rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse
  tervisealgatustesse
  antava panuse toetamine.

| 10) | liidu poolt rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse
  tervisealastesse kohustustesse ja algatustesse, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja õiguste kättesaadavus,
  antava panuse toetamine. |
| --- | --- |

10)

liidu poolt rahvusvahelistesse ja ülemaailmsetesse
  tervisealastesse kohustustesse ja algatustesse, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja õiguste kättesaadavus,
  antava panuse toetamine.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades
  1 946 614 000
  eurot. | 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades
  10 398 000 000
  eurot
  (püsivhindades 9 370 000 000 eurot)
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades
  1 946 614 000
  eurot.

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades
  10 398 000 000
  eurot
  (püsivhindades 9 370 000 000 eurot)
  .

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks. | 2.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks.
  Kaudsete meetmetega seotud halduskulud ei või ületada 5 % programmi raames ette nähtud kogusummast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

2.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiasüsteemide jaoks.
  Kaudsete meetmetega seotud halduskulud ei või ületada 5 % programmi raames ette nähtud kogusummast.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | välja jäetud |
| Rahastamine Euroopa Liidu taasterahastu abil | |
| [Euroopa Liidu taasterahastu] määruse artiklis 2 osutatud meetmeid rakendatakse programmi raames kuni 8 451 000 000 euro suuruses summas (jooksevhindades), millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis iii, vastavalt artikli 5 lõigetele 4 ja 8. | |
| Need summad moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 21 lõikele 5. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

Artikkel 6

välja jäetud

välja jäetud

Rahastamine Euroopa Liidu taasterahastu abil

Rahastamine Euroopa Liidu taasterahastu abil

[Euroopa Liidu taasterahastu] määruse artiklis 2 osutatud meetmeid rakendatakse programmi raames kuni 8 451 000 000 euro suuruses summas (jooksevhindades), millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis iii, vastavalt artikli 5 lõigetele 4 ja 8.

[Euroopa Liidu taasterahastu] määruse artiklis 2 osutatud meetmeid rakendatakse programmi raames kuni 8 451 000 000 euro suuruses summas (jooksevhindades), millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis iii, vastavalt artikli 5 lõigetele 4 ja 8.

Need summad moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 21 lõikele 5.

Need summad moodustavad sihtotstarbelise välistulu vastavalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 21 lõikele 5.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Kõigi assotsieerunud riikide osamaksed lisatakse programmi asjakohastesse osadesse. Komisjon annab nõukogule ja Euroopa Parlamendile iga-aastase eelarvemenetluse käigus aru programmi iga osa kogueelarvest, märkides ära kõik assotsieerunud riigid ning nende kõigi osamaksed ja rahaliste vahendite bilansid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Kõigi assotsieerunud riikide osamaksed lisatakse programmi asjakohastesse osadesse. Komisjon annab nõukogule ja Euroopa Parlamendile iga-aastase eelarvemenetluse käigus aru programmi iga osa kogueelarvest, märkides ära kõik assotsieerunud riigid ning nende kõigi osamaksed ja rahaliste vahendite bilansid.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Programmi
  rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt määrusele (EL, Euratom) 2018/1046 või eelarve kaudse täitmise korras koostöös määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. | 1.   
  Teiste liidu tasandi rahastamisprogrammidega kattumise ja nende dubleerimise vältimiseks
  rakendatakse
  programmi
  eelarve otsese täitmise korras vastavalt määrusele (EL, Euratom) 2018/1046 või eelarve kaudse täitmise korras koostöös määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Programmi
  rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt määrusele (EL, Euratom) 2018/1046 või eelarve kaudse täitmise korras koostöös määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega.

1.   
  Teiste liidu tasandi rahastamisprogrammidega kattumise ja nende dubleerimise vältimiseks
  rakendatakse
  programmi
  eelarve otsese täitmise korras vastavalt määrusele (EL, Euratom) 2018/1046 või eelarve kaudse täitmise korras koostöös määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Programmist võib eraldada rahalisi vahendeid ükskõik millises määruse (EL, Euratom) 2018/1046 kohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena. | 2.   Programmist võib eraldada rahalisi vahendeid ükskõik millises määruse (EL, Euratom) 2018/1046 kohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena.
  Komisjon püüab saavutada kogu liidus mõjusa ja tasakaalustatud geograafilise katvuse, muu hulgas aidates liikmesriikidel tänu nende suutlikkuse suurendamisele projektide kvaliteeti parandada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Programmist võib eraldada rahalisi vahendeid ükskõik millises määruse (EL, Euratom) 2018/1046 kohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena.

2.   Programmist võib eraldada rahalisi vahendeid ükskõik millises määruse (EL, Euratom) 2018/1046 kohases vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena.
  Komisjon püüab saavutada kogu liidus mõjusa ja tasakaalustatud geograafilise katvuse, muu hulgas aidates liikmesriikidel tänu nende suutlikkuse suurendamisele projektide kvaliteeti parandada.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon hõlbustab programmi järjepidevat rakendamist ja püüab seejuures selle haldamist maksimaalselt lihtsustada. Komisjon ja liikmesriigid soodustavad oma pädevuste raames koostoimet ja tagavad programmi tulemusliku kooskõlastamise muude ELi programmide ja fondidega. |
| | Sel eesmärgil nad: |
| | a) | tagavad nii kavandamise kui ka elluviimise ajal eri vahendite vastastikuse täiendavuse, koostoime, sidususe ja järjepidevuse liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon hõlbustab programmi järjepidevat rakendamist ja püüab seejuures selle haldamist maksimaalselt lihtsustada. Komisjon ja liikmesriigid soodustavad oma pädevuste raames koostoimet ja tagavad programmi tulemusliku kooskõlastamise muude ELi programmide ja fondidega.

Sel eesmärgil nad:

Sel eesmärgil nad:

a)

a)

tagavad nii kavandamise kui ka elluviimise ajal eri vahendite vastastikuse täiendavuse, koostoime, sidususe ja järjepidevuse liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega;

tagavad nii kavandamise kui ka elluviimise ajal eri vahendite vastastikuse täiendavuse, koostoime, sidususe ja järjepidevuse liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega;

| b) | optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd; |
| --- | --- |

b)

b)

optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd;

optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd;

| c) | tagavad tiheda koostöö isikute vahel, kes vastutavad liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil käesoleva vahendi raames sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

c)

c)

tagavad tiheda koostöö isikute vahel, kes vastutavad liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil käesoleva vahendi raames sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest.

tagavad tiheda koostöö isikute vahel, kes vastutavad liidu, riiklikul ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil käesoleva vahendi raames sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisjon arendab programmi rakendamisel koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD), et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Komisjon arendab programmi rakendamisel koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜRO ja selle spetsialiseeritud asutuste, eelkõige Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), samuti Euroopa Nõukogu ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD), et liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmed oleksid võimalikult tulemuslikud ja tõhusad.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4 c (uus)

Artikkel 8 – lõige 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Komisjon konsulteerib programmi rakendamise kõigis etappides tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma või muudesse asjaomastesse komisjoni eksperdirühmadesse kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega ning sidusrühmadega, eelkõige tervishoiusektori kutseorganisatsioonide ja selles valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.
     
  Komisjon konsulteerib programmi rakendamise kõigis etappides tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma või muudesse asjaomastesse komisjoni eksperdirühmadesse kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega ning sidusrühmadega, eelkõige tervishoiusektori kutseorganisatsioonide ja selles valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Toetuse andmise kriteeriumid |
| | Toetuse andmise kriteeriumid määratletakse artiklis 18 osutatud tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes kohaldataval määral arvesse järgmisi elemente: |
| | a) | kooskõla artiklis 4 sätestatud erieesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Artikkel 9a

Toetuse andmise kriteeriumid

Toetuse andmise kriteeriumid

Toetuse andmise kriteeriumid määratletakse artiklis 18 osutatud tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes kohaldataval määral arvesse järgmisi elemente:

Toetuse andmise kriteeriumid määratletakse artiklis 18 osutatud tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes kohaldataval määral arvesse järgmisi elemente:

a)

a)

kooskõla artiklis 4 sätestatud erieesmärkidega;

kooskõla artiklis 4 sätestatud erieesmärkidega;

| b) | tervishoiusüsteemi kättesaadavuse ja taskukohasuse soodustamine; |
| --- | --- |

b)

b)

tervishoiusüsteemi kättesaadavuse ja taskukohasuse soodustamine;

tervishoiusüsteemi kättesaadavuse ja taskukohasuse soodustamine;

| c) | piiriülene mõõde; |
| --- | --- |

c)

c)

piiriülene mõõde;

piiriülene mõõde;

| d) | digitaliseerimise soodustamine; |
| --- | --- |

d)

d)

digitaliseerimise soodustamine;

digitaliseerimise soodustamine;

| e) | sotsiaalne mõju (kasu ja kulud); |
| --- | --- |

e)

e)

sotsiaalne mõju (kasu ja kulud);

sotsiaalne mõju (kasu ja kulud);

| f) | kooskõla I lisa sätetega; |
| --- | --- |

f)

f)

kooskõla I lisa sätetega;

kooskõla I lisa sätetega;

| g) | haiguste, eriti vähi ennetamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

g)

g)

haiguste, eriti vähi ennetamisele kaasaaitamine;

haiguste, eriti vähi ennetamisele kaasaaitamine;

| h) | ravimite kättesaadavuse edendamine; |
| --- | --- |

h)

h)

ravimite kättesaadavuse edendamine;

ravimite kättesaadavuse edendamine;

| i) | meetme küpsus projekti arendamisel; |
| --- | --- |

i)

i)

meetme küpsus projekti arendamisel;

meetme küpsus projekti arendamisel;

| j) | kavandatava rakenduskava usaldusväärsus. |
| --- | --- |

j)

j)

kavandatava rakenduskava usaldusväärsus.

kavandatava rakenduskava usaldusväärsus.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 3 a (uus)

Artikkel 12 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Luuakse usaldusväärne ja tõhus mehhanism, et vältida rahastamise dubleerimist ning tagada tervisega seotud eesmärke taotlevate liidu eri programmide ja poliitikavaldkondade koostoime. Kõik andmed liidu eri programmidest ja fondidest rahastatavate toimingute ja meetmete kohta koondatakse selle mehhanismi alla. Mehhanism järgib läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid ning võimaldab tervisega seotud eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid paremini jälgida ja hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Luuakse usaldusväärne ja tõhus mehhanism, et vältida rahastamise dubleerimist ning tagada tervisega seotud eesmärke taotlevate liidu eri programmide ja poliitikavaldkondade koostoime. Kõik andmed liidu eri programmidest ja fondidest rahastatavate toimingute ja meetmete kohta koondatakse selle mehhanismi alla. Mehhanism järgib läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid ning võimaldab tervisega seotud eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid paremini jälgida ja hinnata.

Luuakse usaldusväärne ja tõhus mehhanism, et vältida rahastamise dubleerimist ning tagada tervisega seotud eesmärke taotlevate liidu eri programmide ja poliitikavaldkondade koostoime. Kõik andmed liidu eri programmidest ja fondidest rahastatavate toimingute ja meetmete kohta koondatakse selle mehhanismi alla. Mehhanism järgib läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtteid ning võimaldab tervisega seotud eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid paremini jälgida ja hinnata.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või rahvusvaheline organisatsioon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või rahvusvaheline organisatsioon;

| b) | juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või
  asjaomane
  rahvusvaheline organisatsioon
  , nagu avaliku sektori asutused, tervishoiuasutused, uurimisinstituudid, ülikoolid ja kõrgharidusasutused, patsientide liidud
  ; |
| --- | --- |

b)

juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või
  asjaomane
  rahvusvaheline organisatsioon
  , nagu avaliku sektori asutused, tervishoiuasutused, uurimisinstituudid, ülikoolid ja kõrgharidusasutused, patsientide liidud
  ;

asjaomane

, nagu avaliku sektori asutused, tervishoiuasutused, uurimisinstituudid, ülikoolid ja kõrgharidusasutused, patsientide liidud

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, peaksid oma osalemise kulud
  üldjuhul
  ise kandma. | 3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, peaksid oma osalemise kulud ise kandma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, peaksid oma osalemise kulud
  üldjuhul
  ise kandma.

3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, peaksid oma osalemise kulud ise kandma.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5

Artikkel 14 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Programmi raames võib anda ilma projektikonkurssi korraldamata otsetoetusi, et rahastada selge liidu
  lisaväärtusega meetmeid, mida
  kaasrahastavad pädevad asutused, kes vastutavad tervise eest liikmesriikides või programmiga ühinenud kolmandates riikides, rahvusvahelised tervishoiuorganisatsioonid või eraldi või võrgustikus tegutsevad avaliku sektori asutused ja valitsusvälised asutused, kelle kõnealused pädevad asutused on selleks volitanud. | 5.   Programmi raames võib anda ilma projektikonkurssi korraldamata otsetoetusi, et rahastada
  meetmeid, kui sellised toetused on nõuetekohaselt põhjendatud, kui meetmetel on
  selge liidu
  lisaväärtus ja neid
  kaasrahastavad
  kohalikud, piirkondlikud või riiklikud
  pädevad asutused, kes vastutavad tervise eest liikmesriikides või programmiga ühinenud kolmandates riikides, rahvusvahelised tervishoiuorganisatsioonid või
  Interregi programmid,
  eraldi või võrgustikus tegutsevad avaliku sektori asutused ja valitsusvälised asutused, kelle kõnealused pädevad asutused on selleks volitanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Programmi raames võib anda ilma projektikonkurssi korraldamata otsetoetusi, et rahastada selge liidu
  lisaväärtusega meetmeid, mida
  kaasrahastavad pädevad asutused, kes vastutavad tervise eest liikmesriikides või programmiga ühinenud kolmandates riikides, rahvusvahelised tervishoiuorganisatsioonid või eraldi või võrgustikus tegutsevad avaliku sektori asutused ja valitsusvälised asutused, kelle kõnealused pädevad asutused on selleks volitanud.

5.   Programmi raames võib anda ilma projektikonkurssi korraldamata otsetoetusi, et rahastada
  meetmeid, kui sellised toetused on nõuetekohaselt põhjendatud, kui meetmetel on
  selge liidu
  lisaväärtus ja neid
  kaasrahastavad
  kohalikud, piirkondlikud või riiklikud
  pädevad asutused, kes vastutavad tervise eest liikmesriikides või programmiga ühinenud kolmandates riikides, rahvusvahelised tervishoiuorganisatsioonid või
  Interregi programmid,
  eraldi või võrgustikus tegutsevad avaliku sektori asutused ja valitsusvälised asutused, kelle kõnealused pädevad asutused on selleks volitanud.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 6

Artikkel 14 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Euroopa tugivõrgustikele
  võib
  programmi raames
  anda
  otsetoetusi ilma projektikonkursita. Otsetoetusi võib anda ka muudele rahvusvahelistele võrgustikele, mis on loodud kooskõlas
  ELi eeskirjadega
  . | 6.   Euroopa tugivõrgustikele
  antakse
  programmi raames otsetoetusi ilma projektikonkursita
  lihtsustatud finants- ja tehnilise aruandluse süsteemi alusel
  . Otsetoetusi võib anda ka muudele rahvusvahelistele võrgustikele,
  sealhulgas Interregi programmidele,
  mis on loodud kooskõlas
  liidu õigusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Euroopa tugivõrgustikele
  võib
  programmi raames
  anda
  otsetoetusi ilma projektikonkursita. Otsetoetusi võib anda ka muudele rahvusvahelistele võrgustikele, mis on loodud kooskõlas
  ELi eeskirjadega
  .

6.   Euroopa tugivõrgustikele
  antakse
  programmi raames otsetoetusi ilma projektikonkursita
  lihtsustatud finants- ja tehnilise aruandluse süsteemi alusel
  . Otsetoetusi võib anda ka muudele rahvusvahelistele võrgustikele,
  sealhulgas Interregi programmidele,
  mis on loodud kooskõlas
  liidu õigusega
  .

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Piisav rahastamine tagatakse Euroopa tugivõrgustike piiriüleste tervishoiuteenuste mudeli konsolideerimiseks ja laiendamiseks, kindlustades mitmesuguste kliiniliste teenuste osutamise eri kanalite kaudu, sealhulgas veebipõhised teised arvamused ja spetsialisti nõuanded patsientidele ravi ja ohjamise kohta ning „veebipõhised ambulatoorsed“ kliinikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Piisav rahastamine tagatakse Euroopa tugivõrgustike piiriüleste tervishoiuteenuste mudeli konsolideerimiseks ja laiendamiseks, kindlustades mitmesuguste kliiniliste teenuste osutamise eri kanalite kaudu, sealhulgas veebipõhised teised arvamused ja spetsialisti nõuanded patsientidele ravi ja ohjamise kohta ning „veebipõhised ambulatoorsed“ kliinikud.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1

Artikkel 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon konsulteerib tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega programmi jaoks koostatud töökavade, selle prioriteetide ja strateegiliste suundade ning programmi rakendamise osas. | Komisjon konsulteerib tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega programmi jaoks koostatud
  iga-aastaste
  töökavade, selle prioriteetide ja strateegiliste suundade ning programmi rakendamise osas
  ja võimaliku koostoime osas liikmesriikide omavahenditega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon konsulteerib tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega programmi jaoks koostatud töökavade, selle prioriteetide ja strateegiliste suundade ning programmi rakendamise osas.

Komisjon konsulteerib tervise edendamise, haiguste ennetamise ja mittenakkuslike haiguste ravi juhtrühma kuuluvate liikmesriikide tervishoiuasutustega programmi jaoks koostatud
  iga-aastaste
  töökavade, selle prioriteetide ja strateegiliste suundade ning programmi rakendamise osas
  ja võimaliku koostoime osas liikmesriikide omavahenditega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus
  .

iga-aastaste

ja võimaliku koostoime osas liikmesriikide omavahenditega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon konsulteerib programmi „EL tervise heaks“ juhtrühmaga programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas ning võimaliku koostoime osas Euroopa fondidega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon konsulteerib programmi „EL tervise heaks“ juhtrühmaga programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas ning võimaliku koostoime osas Euroopa fondidega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus.

Komisjon konsulteerib programmi „EL tervise heaks“ juhtrühmaga programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas ning võimaliku koostoime osas Euroopa fondidega, et tagada meetmete pikaajaline tulemuslikkus ja kestlikkus.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 16 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon konsulteerib ka asjaomaste liidu detsentraliseeritud asutuste ja sidusrühmadega, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti patsientide organisatsioonide esindajatega programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon konsulteerib ka asjaomaste liidu detsentraliseeritud asutuste ja sidusrühmadega, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti patsientide organisatsioonide esindajatega programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas.

Komisjon konsulteerib ka asjaomaste liidu detsentraliseeritud asutuste ja sidusrühmadega, näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti patsientide organisatsioonide esindajatega programmi jaoks koostatud iga-aastaste töökavade ning programmi prioriteetide, strateegiliste suundade ja rakendamise osas.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1 c (uus)

Artikkel 16 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võtab iga-aastased töökavad vastu delegeeritud õigusaktidega. Need delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 24. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab iga-aastased töökavad vastu delegeeritud õigusaktidega. Need delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 24.

Komisjon võtab iga-aastased töökavad vastu delegeeritud õigusaktidega. Need delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 24.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 a (uus)

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16a |
| | Programmi „EL tervise heaks“ juhtrühma loomine |
| | 1.
     
  Komisjon loob programmi „EL tervise heaks“ juhtrühma (edaspidi „juhtrühm“). |
| | 2.
     
  Juhtrühm: |
| | i) | tagab sisendid tervikliku strateegia ja juhtimise vormis ning panustab programmi iga-aastastesse töökavadesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16a

Artikkel 16a

Programmi „EL tervise heaks“ juhtrühma loomine

Programmi „EL tervise heaks“ juhtrühma loomine

1.
     
  Komisjon loob programmi „EL tervise heaks“ juhtrühma (edaspidi „juhtrühm“).

2.
     
  Juhtrühm:

i)

i)

tagab sisendid tervikliku strateegia ja juhtimise vormis ning panustab programmi iga-aastastesse töökavadesse;

tagab sisendid tervikliku strateegia ja juhtimise vormis ning panustab programmi iga-aastastesse töökavadesse;

| ii) | töötab välja programmi ja teiste tervisemõõdet sisaldavate programmide vahelise koordineerimise, koostöö ja koostoime juhtimise kava; |
| --- | --- |

ii)

ii)

töötab välja programmi ja teiste tervisemõõdet sisaldavate programmide vahelise koordineerimise, koostöö ja koostoime juhtimise kava;

töötab välja programmi ja teiste tervisemõõdet sisaldavate programmide vahelise koordineerimise, koostöö ja koostoime juhtimise kava;

| iii) | tagab väärtustele suunatud tervishoiumeetmed, kestlikkuse, paremad tervishoiulahendused, edendab juurdepääsu tervishoiule ja vähendab tervisealast ebavõrdsust, edendab patsientide ja ühiskonna kaasatust. |
| --- | --- |

iii)

iii)

tagab väärtustele suunatud tervishoiumeetmed, kestlikkuse, paremad tervishoiulahendused, edendab juurdepääsu tervishoiule ja vähendab tervisealast ebavõrdsust, edendab patsientide ja ühiskonna kaasatust.

tagab väärtustele suunatud tervishoiumeetmed, kestlikkuse, paremad tervishoiulahendused, edendab juurdepääsu tervishoiule ja vähendab tervisealast ebavõrdsust, edendab patsientide ja ühiskonna kaasatust.

3.
     
  Juhtrühm on sõltumatu sidusrühmade rühm, kuhu kuuluvad rahvatervise valdkonna osalejad, näiteks Euroopa Parlamendi esindajad, sõltumatud tervishoiueksperdid ja patsientide esindajad.

4.
     
  Juhtrühma kuulub 20 kõrgetasemelist isikut, kelle puhul järgitakse geograafilise ja soolise tasakaalu põhimõtet ning kes esindavad erinevaid lõikes 3 osutatud valdkondi ja tegevusi.

5.
     
  Juhtrühma liikmed nimetab ametisse komisjon, konsulteerides Euroopa Parlamendiga, pärast avalikku kandidaatide esitamise üleskutset või osalemiskutset.

Liikmed nimetatakse artikli 1 teises lõigus osutatud ajavahemikuks. Komisjon nimetab juhtrühma liikmete seast ka esimehe.

6.
     
  Juhtrühm tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas, mis võimaldab korrapärast ja läbipaistvat arvamuste vahetust.

Koordineerimise, koostöö ja koostoime juhtimise kava aitab tagada kõigi olemasolevate tervishoiualaste finantsmehhanismide nähtavuse ja koordineerimise ning aitab juhtida koordineerimist ja koostööd.

Koordineerimise, koostöö ja koostoime juhtimise kava aitab tagada kõigi olemasolevate tervishoiualaste finantsmehhanismide nähtavuse ja koordineerimise ning aitab juhtida koordineerimist ja koostööd.

Komisjon võib juhtrühmaga konsulteerida ka muudes kui lõikes 2 osutatud küsimustes.

Komisjon võib juhtrühmaga konsulteerida ka muudes kui lõikes 2 osutatud küsimustes.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1

Artikkel 18 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi rakendatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. Tööprogrammides esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma. | Programmi rakendatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 110 osutatud
  iga-aastaste
  tööprogrammide kaudu. Tööprogrammides esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi rakendatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. Tööprogrammides esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma.

Programmi rakendatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 110 osutatud
  iga-aastaste
  tööprogrammide kaudu. Tööprogrammides esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma.

iga-aastaste

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 18 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tööprogrammid põhinevad soolise mõju hindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tööprogrammid põhinevad soolise mõju hindamisel.

Tööprogrammid põhinevad soolise mõju hindamisel.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklites 3 ja 4 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas. | 1.   Näitajad,
  sealhulgas programmi- ja meetmepõhised näitajad,
  mille abil antakse aru artiklites 3 ja 4 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklites 3 ja 4 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas.

1.   Näitajad,
  sealhulgas programmi- ja meetmepõhised näitajad,
  mille abil antakse aru artiklites 3 ja 4 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas.

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 19 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon jälgib pidevalt programmi haldamist ja rakendamist. Läbipaistvuse suurendamiseks avaldatakse pidevalt ajakohastatud andmed haldamise ja rakendamise kohta üldsusele hõlpsasti kättesaadaval viisil komisjoni veebisaidil. |
| | Eelkõige lisatakse samasse andmebaasi andmed rahastatud projektide kohta. Need andmed hõlmavad järgmist: |
| | a) | teave rahastamise liikide ja toetusesaajate liikide kohta, mis võimaldab rahaeraldisi läbipaistvalt jälgida; üksikasjalik ülevaade koostoimest muude liidu programmidega, sealhulgas liidu ametite rakendatavate meetmetega, mis võimaldab nõuetekohaselt analüüsida ellu viidavate eri tegevuste vastastikust täiendavust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon jälgib pidevalt programmi haldamist ja rakendamist. Läbipaistvuse suurendamiseks avaldatakse pidevalt ajakohastatud andmed haldamise ja rakendamise kohta üldsusele hõlpsasti kättesaadaval viisil komisjoni veebisaidil.

Eelkõige lisatakse samasse andmebaasi andmed rahastatud projektide kohta. Need andmed hõlmavad järgmist:

Eelkõige lisatakse samasse andmebaasi andmed rahastatud projektide kohta. Need andmed hõlmavad järgmist:

a)

a)

teave rahastamise liikide ja toetusesaajate liikide kohta, mis võimaldab rahaeraldisi läbipaistvalt jälgida; üksikasjalik ülevaade koostoimest muude liidu programmidega, sealhulgas liidu ametite rakendatavate meetmetega, mis võimaldab nõuetekohaselt analüüsida ellu viidavate eri tegevuste vastastikust täiendavust;

teave rahastamise liikide ja toetusesaajate liikide kohta, mis võimaldab rahaeraldisi läbipaistvalt jälgida; üksikasjalik ülevaade koostoimest muude liidu programmidega, sealhulgas liidu ametite rakendatavate meetmetega, mis võimaldab nõuetekohaselt analüüsida ellu viidavate eri tegevuste vastastikust täiendavust;

| b) | projekti tasandil eristatud kulutasemed, et võimaldada erianalüüsi, sealhulgas artiklis 13 ja I lisas määratletud sekkumisvaldkondade kaupa. |
| --- | --- |

b)

b)

projekti tasandil eristatud kulutasemed, et võimaldada erianalüüsi, sealhulgas artiklis 13 ja I lisas määratletud sekkumisvaldkondade kaupa.

projekti tasandil eristatud kulutasemed, et võimaldada erianalüüsi, sealhulgas artiklis 13 ja I lisas määratletud sekkumisvaldkondade kaupa.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajaid muuta ja täiendada. | 2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajaid
  , sealhulgas programmi- ja meetmepõhiseid näitajaid
  muuta ja täiendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajaid muuta ja täiendada.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajaid
  , sealhulgas programmi- ja meetmepõhiseid näitajaid
  muuta ja täiendada.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 19 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Näitajaid kogutakse, vajaduse korral soo alusel liigitatuna. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Näitajaid kogutakse, vajaduse korral soo alusel liigitatuna.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 3

Artikkel 19 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja (kui see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. | 3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt
  , ilma et see suurendaks toetusesaajate halduskoormust
  . Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja (kui see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja (kui see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt
  , ilma et see suurendaks toetusesaajate halduskoormust
  . Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja (kui see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 4

Artikkel 20 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon edastab
  hindamiste
  tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. | 4.   Komisjon
  avaldab,
  edastab
  ja esitab nii vahe- kui ka lõpphindamiste
  tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon edastab
  hindamiste
  tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4.   Komisjon
  avaldab,
  edastab
  ja esitab nii vahe- kui ka lõpphindamiste
  tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Programmi auditisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul. Auditieeskirjad peavad olema kogu programmi ulatuses selged, järjepidevad ja sidusad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi auditisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul. Auditieeskirjad peavad olema kogu programmi ulatuses selged, järjepidevad ja sidusad.

Programmi auditisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul. Auditieeskirjad peavad olema kogu programmi ulatuses selged, järjepidevad ja sidusad.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindava valimi finantsauditil. Sellist esindavat valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid reegleid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindava valimi finantsauditil. Sellist esindavat valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid reegleid.

Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindava valimi finantsauditil. Sellist esindavat valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid reegleid.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 c (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon või rahastamisasutus võib tugineda ühistele süsteemi läbivaatamistele toetusesaaja tasandil. Sellised ühised läbivaatamised on teatavat liiki toetusesaajate puhul vabatahtlikud ning koosnevad süsteemide ja protsesside auditist, mida täiendab tehingute audit, mille viib läbi pädev sõltumatu audiitor, kes on kvalifitseeritud läbi viima raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ

   (1a)

  . Komisjon või rahastamisasutus võib kasutada neid selle kontrollimiseks, kas üldjoontes on tagatud kulude usaldusväärne finantsjuhtimine, ning finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite ja järelauditite taseme uuesti läbivaatamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon või rahastamisasutus võib tugineda ühistele süsteemi läbivaatamistele toetusesaaja tasandil. Sellised ühised läbivaatamised on teatavat liiki toetusesaajate puhul vabatahtlikud ning koosnevad süsteemide ja protsesside auditist, mida täiendab tehingute audit, mille viib läbi pädev sõltumatu audiitor, kes on kvalifitseeritud läbi viima raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ

   (1a)

  . Komisjon või rahastamisasutus võib kasutada neid selle kontrollimiseks, kas üldjoontes on tagatud kulude usaldusväärne finantsjuhtimine, ning finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite ja järelauditite taseme uuesti läbivaatamiseks.

Komisjon või rahastamisasutus võib tugineda ühistele süsteemi läbivaatamistele toetusesaaja tasandil. Sellised ühised läbivaatamised on teatavat liiki toetusesaajate puhul vabatahtlikud ning koosnevad süsteemide ja protsesside auditist, mida täiendab tehingute audit, mille viib läbi pädev sõltumatu audiitor, kes on kvalifitseeritud läbi viima raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ

1a

. Komisjon või rahastamisasutus võib kasutada neid selle kontrollimiseks, kas üldjoontes on tagatud kulude usaldusväärne finantsjuhtimine, ning finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite ja järelauditite taseme uuesti läbivaatamiseks.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 d (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast lõppmakse tegemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast lõppmakse tegemist.

Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast lõppmakse tegemist.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 e (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon avaldab auditisuunised, et tagada auditimenetluste ja -reeglite usaldusväärne ja ühtne kohaldamine ja tõlgendamine kogu programmi kestuse jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon avaldab auditisuunised, et tagada auditimenetluste ja -reeglite usaldusväärne ja ühtne kohaldamine ja tõlgendamine kogu programmi kestuse jooksul.

Komisjon avaldab auditisuunised, et tagada auditimenetluste ja -reeglite usaldusväärne ja ühtne kohaldamine ja tõlgendamine kogu programmi kestuse jooksul.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

Artikkel 24 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 19 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kuni


  31
  .
  detsembrini 2028
  . | 2.   Artikli 19 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kolmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 19 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kuni


  31
  .
  detsembrini 2028
  .

2.   Artikli 19 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  kolmeks aastaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt a – alapunkt ii

I lisa – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | elutähtsasse tervishoiutaristusse
  , mis on oluline tervisekriiside korral, vahenditesse, struktuuridesse, protsessidesse, tootmis- ja laborisuutlikkusse, sealhulgas haiguspuhangute seire, modelleerimise, prognoosimise, ennetamise ja ohjamise vahenditesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

elutähtsasse tervishoiutaristusse
  , mis on oluline tervisekriiside korral, vahenditesse, struktuuridesse, protsessidesse, tootmis- ja laborisuutlikkusse, sealhulgas haiguspuhangute seire, modelleerimise, prognoosimise, ennetamise ja ohjamise vahenditesse.

elutähtsasse tervishoiutaristusse

| ii) | kooskõlastatud tegutsemisse
  , mis on oluline tervisekriiside korral, vahenditesse
  , mehhanismidesse
  , struktuuridesse, protsessidesse, tootmis- ja laborisuutlikkusse, sealhulgas haiguspuhangute seire, modelleerimise, prognoosimise, ennetamise ja ohjamise vahenditesse. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlastatud tegutsemisse
  , mis on oluline tervisekriiside korral, vahenditesse
  , mehhanismidesse
  , struktuuridesse, protsessidesse, tootmis- ja laborisuutlikkusse, sealhulgas haiguspuhangute seire, modelleerimise, prognoosimise, ennetamise ja ohjamise vahenditesse.

kooskõlastatud tegutsemisse

, mehhanismidesse

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt b

I lisa – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | Väljakujunenud liidu tasandi lisaväärtusega heade tavade ja uuenduslike lahenduste edasiandmine, kohandamine ja kasutuselevõtt liikmesriikide vahel ning riigipõhine kohandatud toetus kõige suuremate vajadustega riikidele või riikide rühmadele konkreetsete projektide rahastamise kaudu, sealhulgas mestimise, eksperdinõustamise ja vastastikuse toetamise raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

Väljakujunenud liidu tasandi lisaväärtusega heade tavade ja uuenduslike lahenduste edasiandmine, kohandamine ja kasutuselevõtt liikmesriikide vahel ning riigipõhine kohandatud toetus kõige suuremate vajadustega riikidele või riikide rühmadele konkreetsete projektide rahastamise kaudu, sealhulgas mestimise, eksperdinõustamise ja vastastikuse toetamise raames.

| b) | Väljakujunenud liidu tasandi lisaväärtusega heade tavade ja uuenduslike lahenduste edasiandmine, kohandamine ja kasutuselevõtt liikmesriikide
  või piirkondade
  vahel ning riigipõhine kohandatud toetus kõige suuremate vajadustega
  piirkondadele või
  riikidele
  või piirkondade
  või riikide rühmadele konkreetsete projektide rahastamise kaudu, sealhulgas mestimise, eksperdinõustamise ja vastastikuse toetamise raames. |
| --- | --- |

b)

Väljakujunenud liidu tasandi lisaväärtusega heade tavade ja uuenduslike lahenduste edasiandmine, kohandamine ja kasutuselevõtt liikmesriikide
  või piirkondade
  vahel ning riigipõhine kohandatud toetus kõige suuremate vajadustega
  piirkondadele või
  riikidele
  või piirkondade
  või riikide rühmadele konkreetsete projektide rahastamise kaudu, sealhulgas mestimise, eksperdinõustamise ja vastastikuse toetamise raames.

või piirkondade

piirkondadele või

või piirkondade

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt c – alapunkt i

I lisa – punkt c – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | küsitlused, uuringud, andmete kogumine ja
  statistika
  , metoodikad, liigitused, mikrosimulatsioonid, indikaatorid, teadmiste vahendamine ja võrdlusuuringud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

küsitlused, uuringud, andmete kogumine ja
  statistika
  , metoodikad, liigitused, mikrosimulatsioonid, indikaatorid, teadmiste vahendamine ja võrdlusuuringud;

statistika

| i) | küsitlused, uuringud,
  võrreldavate
  andmete
  ja statistika
  kogumine
  , sealhulgas vajaduse korral soo
  ja
  vanuse alusel liigitatud andmed
  , metoodikad, liigitused, mikrosimulatsioonid
  , prooviuuringud
  , indikaatorid, teadmiste vahendamine ja võrdlusuuringud; |
| --- | --- |

i)

küsitlused, uuringud,
  võrreldavate
  andmete
  ja statistika
  kogumine
  , sealhulgas vajaduse korral soo
  ja
  vanuse alusel liigitatud andmed
  , metoodikad, liigitused, mikrosimulatsioonid
  , prooviuuringud
  , indikaatorid, teadmiste vahendamine ja võrdlusuuringud;

võrreldavate

ja statistika

, sealhulgas vajaduse korral soo

vanuse alusel liigitatud andmed

, prooviuuringud

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt c – alapunkt iii

I lisa – punkt c – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | eksperdirühmad, kes annavad nõu, andmeid ja teavet, mis toetab tervishoiupoliitika väljatöötamist ja rakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

eksperdirühmad, kes annavad nõu, andmeid ja teavet, mis toetab tervishoiupoliitika väljatöötamist ja rakendamist;

| iii) | eksperdirühmad,
  sealhulgas vajaduse korral asjaomaste sidusrühmade esindajad,
  kes annavad nõu,
  hinnanguid,
  andmeid ja teavet, mis toetab tervishoiupoliitika väljatöötamist ja rakendamist
  , sealhulgas tervishoiupoliitika rakendamise järelhindamised
  ; |
| --- | --- |

iii)

eksperdirühmad,
  sealhulgas vajaduse korral asjaomaste sidusrühmade esindajad,
  kes annavad nõu,
  hinnanguid,
  andmeid ja teavet, mis toetab tervishoiupoliitika väljatöötamist ja rakendamist
  , sealhulgas tervishoiupoliitika rakendamise järelhindamised
  ;

sealhulgas vajaduse korral asjaomaste sidusrühmade esindajad,

hinnanguid,

, sealhulgas tervishoiupoliitika rakendamise järelhindamised

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt c – alapunkt iv

I lisa – punkt c – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | uuringud ja analüüsid ning teadusnõustamine poliitikakujundamise toetamiseks, samuti tarbijaohutuse teaduskomitee ning tervise-, keskkonna- ja uute riskide teaduskomitee toetamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

uuringud ja analüüsid ning teadusnõustamine poliitikakujundamise toetamiseks, samuti tarbijaohutuse teaduskomitee ning tervise-, keskkonna- ja uute riskide teaduskomitee toetamine.

| iv) | uuringud ja analüüsid
  , muude liidu poliitikameetmete süstemaatiline tervisemõju hindamine
  ning teadusnõustamine
  tõenduspõhise
  poliitikakujundamise toetamiseks, samuti tarbijaohutuse teaduskomitee ning tervise-, keskkonna- ja uute riskide teaduskomitee
  ning tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise eksperdirühma
  toetamine. |
| --- | --- |

iv)

uuringud ja analüüsid
  , muude liidu poliitikameetmete süstemaatiline tervisemõju hindamine
  ning teadusnõustamine
  tõenduspõhise
  poliitikakujundamise toetamiseks, samuti tarbijaohutuse teaduskomitee ning tervise-, keskkonna- ja uute riskide teaduskomitee
  ning tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise eksperdirühma
  toetamine.

, muude liidu poliitikameetmete süstemaatiline tervisemõju hindamine

tõenduspõhise

ning tervishoiusüsteemide tulemuslikkuse hindamise eksperdirühma

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – sissejuhatav osa

I lisa – punkt d – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | Liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete väljatöötamine
  ja
  rakendamine, eelkõige toetades: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

Liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete väljatöötamine
  ja
  rakendamine, eelkõige toetades:

ja

| d) | Liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete väljatöötamine, rakendamine
  ja hindamine
  , eelkõige toetades: |
| --- | --- |

d)

Liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete väljatöötamine, rakendamine
  ja hindamine
  , eelkõige toetades:

ja hindamine

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – alapunkt i

I lisa – punkt d – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete rakendamist, täitmise tagamist ja järelevalvet ning tehnilist abi
  õigusnõuete
  rakendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete rakendamist, täitmise tagamist ja järelevalvet ning tehnilist abi
  õigusnõuete
  rakendamiseks;

õigusnõuete

| i) | liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete rakendamist, täitmise tagamist ja järelevalvet
  , sealhulgas tervise edendamist,
  ning tehnilist abi
  õigus- ja tegevusnõuete täielikuks
  rakendamiseks
  liikmesriikides
  ; |
| --- | --- |

i)

liidu tervishoiualaste õigusaktide ja meetmete rakendamist, täitmise tagamist ja järelevalvet
  , sealhulgas tervise edendamist,
  ning tehnilist abi
  õigus- ja tegevusnõuete täielikuks
  rakendamiseks
  liikmesriikides
  ;

, sealhulgas tervise edendamist,

õigus- ja tegevusnõuete täielikuks

liikmesriikides

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – alapunkt iv

I lisa – punkt d – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | andmebaaside ja digivahendite väljatöötamist
  ja
  käitamist ning nende koostalitlusvõimet, sealhulgas vajaduse korral muu, näiteks kosmosepõhise seiretehnoloogiaga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

andmebaaside ja digivahendite väljatöötamist
  ja
  käitamist ning nende koostalitlusvõimet, sealhulgas vajaduse korral muu, näiteks kosmosepõhise seiretehnoloogiaga;

ja

| iv) | andmebaaside ja digivahendite väljatöötamist, käitamist
  ja hooldamist
  ning nende koostalitlusvõimet, sealhulgas
  juba loodud projektide puhul,
  vajaduse korral muu, näiteks kosmosepõhise
  ja tehisintellekti
  seiretehnoloogiaga; |
| --- | --- |

iv)

andmebaaside ja digivahendite väljatöötamist, käitamist
  ja hooldamist
  ning nende koostalitlusvõimet, sealhulgas
  juba loodud projektide puhul,
  vajaduse korral muu, näiteks kosmosepõhise
  ja tehisintellekti
  seiretehnoloogiaga;

ja hooldamist

juba loodud projektide puhul,

ja tehisintellekti

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – alapunkt v

I lisa – punkt d – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | auditeerimis- ja
  hindamistegevust
  kooskõlas liidu õigusaktidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

auditeerimis- ja
  hindamistegevust
  kooskõlas liidu õigusaktidega;

hindamistegevust

| v) | auditeerimis-
  , hindamis-
  ja
  inspekteerimistegevust
  kooskõlas liidu õigusaktidega; |
| --- | --- |

v)

auditeerimis-
  , hindamis-
  ja
  inspekteerimistegevust
  kooskõlas liidu õigusaktidega;

, hindamis-

inspekteerimistegevust

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – alapunkt x

I lisa – punkt d – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| x) | riiklikke kontaktpunkte, mille kaudu antakse juhiseid, teavet ja abi seoses liidu tervisealaste õigusaktide ja programmi rakendamisega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x)

riiklikke kontaktpunkte, mille kaudu antakse juhiseid, teavet ja abi seoses liidu tervisealaste õigusaktide ja programmi rakendamisega;

| x) | riiklikke kontaktpunkte, mille kaudu antakse juhiseid, teavet ja abi seoses liidu tervisealaste õigusaktide ja programmi
  edendamise ja
  rakendamisega; |
| --- | --- |

x)

riiklikke kontaktpunkte, mille kaudu antakse juhiseid, teavet ja abi seoses liidu tervisealaste õigusaktide ja programmi
  edendamise ja
  rakendamisega;

edendamise ja

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt d – alapunkt xi

I lisa – punkt d – alapunkt xi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| xi) | sidusrühmi, pidades silmas riikidevahelist koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xi)

sidusrühmi, pidades silmas riikidevahelist koostööd.

| xi) | sidusrühmi, pidades silmas riikidevahelist
  ja piirkondlikku
  koostööd. |
| --- | --- |

xi)

sidusrühmi, pidades silmas riikidevahelist
  ja piirkondlikku
  koostööd.

ja piirkondlikku

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt e

I lisa – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | Struktuursed varud ja kriisiks valmistumine: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

Struktuursed varud ja kriisiks valmistumine:

Struktuursed varud ja kriisiks valmistumine:

välja jäetud

välja jäetud

| | i) | kriisi korral oluliste toodete väljatöötamise, hankimise ja haldamise mehhanismi loomine ja toetamine; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

kriisi korral oluliste toodete väljatöötamise, hankimise ja haldamise mehhanismi loomine ja toetamine;

kriisi korral oluliste toodete väljatöötamise, hankimise ja haldamise mehhanismi loomine ja toetamine;

| ii) | kriisi korral oluliste toodete ELi reservi ja varude loomine ja haldamine vastastikuses täiendavuses muude liidu rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kriisi korral oluliste toodete ELi reservi ja varude loomine ja haldamine vastastikuses täiendavuses muude liidu rahastamisvahenditega;

kriisi korral oluliste toodete ELi reservi ja varude loomine ja haldamine vastastikuses täiendavuses muude liidu rahastamisvahenditega;

| iii) | niisuguste mehhanismide loomine ja toetamine, mis võimaldavad tõhusalt jälgida ja kasutamiseks määrata olemasolevaid ravivõimalusi (nt haiglate voodikohad ja intensiivravikohad), et jaotada tervisekriisi korral vajalikke kaupu ja teenuseid ning tagada ravimite, uuritavate ravimite ja meditsiiniseadmetega varustamine ja nende ohutu kasutamine; |
| --- | --- |

iii)

iii)

niisuguste mehhanismide loomine ja toetamine, mis võimaldavad tõhusalt jälgida ja kasutamiseks määrata olemasolevaid ravivõimalusi (nt haiglate voodikohad ja intensiivravikohad), et jaotada tervisekriisi korral vajalikke kaupu ja teenuseid ning tagada ravimite, uuritavate ravimite ja meditsiiniseadmetega varustamine ja nende ohutu kasutamine;

niisuguste mehhanismide loomine ja toetamine, mis võimaldavad tõhusalt jälgida ja kasutamiseks määrata olemasolevaid ravivõimalusi (nt haiglate voodikohad ja intensiivravikohad), et jaotada tervisekriisi korral vajalikke kaupu ja teenuseid ning tagada ravimite, uuritavate ravimite ja meditsiiniseadmetega varustamine ja nende ohutu kasutamine;

| iv) | tervisekriiside ennetamiseks ja ohjamiseks vajalike kaupade ja teenuste hanked ning meetmed, et tagada nende hädavajalike kaupade ja teenuste kättesaadavus; |
| --- | --- |

iv)

iv)

tervisekriiside ennetamiseks ja ohjamiseks vajalike kaupade ja teenuste hanked ning meetmed, et tagada nende hädavajalike kaupade ja teenuste kättesaadavus;

tervisekriiside ennetamiseks ja ohjamiseks vajalike kaupade ja teenuste hanked ning meetmed, et tagada nende hädavajalike kaupade ja teenuste kättesaadavus;

| v) | meditsiini- ja tervishoiutöötajate ja -ekspertide liidu reservi loomine ja toimimine ning mehhanismi loomine selliste töötajate ja ekspertide kasutamiseks vajaduse korral tervisekriisi ennetamiseks või sellele reageerimiseks kogu liidus; liidu tervisealaste hädaolukordade sellise meeskonna loomine ja toimimine, kes annab tervisekriisi korral komisjoni taotluse alusel eksperdinõu ja tehnilist abi. |
| --- | --- |

v)

v)

meditsiini- ja tervishoiutöötajate ja -ekspertide liidu reservi loomine ja toimimine ning mehhanismi loomine selliste töötajate ja ekspertide kasutamiseks vajaduse korral tervisekriisi ennetamiseks või sellele reageerimiseks kogu liidus; liidu tervisealaste hädaolukordade sellise meeskonna loomine ja toimimine, kes annab tervisekriisi korral komisjoni taotluse alusel eksperdinõu ja tehnilist abi.

meditsiini- ja tervishoiutöötajate ja -ekspertide liidu reservi loomine ja toimimine ning mehhanismi loomine selliste töötajate ja ekspertide kasutamiseks vajaduse korral tervisekriisi ennetamiseks või sellele reageerimiseks kogu liidus; liidu tervisealaste hädaolukordade sellise meeskonna loomine ja toimimine, kes annab tervisekriisi korral komisjoni taotluse alusel eksperdinõu ja tehnilist abi.

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt i

I lisa – punkt f – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | meetmed, millega edendatakse liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende ohjamise ja neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, ning meditsiini-, tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate täiendusõpet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

meetmed, millega edendatakse liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende ohjamise ja neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi, ning meditsiini-, tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate täiendusõpet;

| i) | meetmed, millega edendatakse liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende ohjamise ja neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas
  stressiteste,
  hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi,
  kvaliteetse tervishoiu standardite väljatöötamist
  ning meditsiini-, tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate täiendusõpet; |
| --- | --- |

i)

meetmed, millega edendatakse liidu, riikide, piirkondade ja kohaliku tasandi osalejate liidu- ja sektoriülest suutlikkust kriiside ennetamise, nendeks valmisoleku, nende ohjamise ja neile reageerimise valdkonnas, sealhulgas
  stressiteste,
  hädaolukorra lahendamise planeerimist ja valmisolekuõppusi,
  kvaliteetse tervishoiu standardite väljatöötamist
  ning meditsiini-, tervishoiu- ja rahvatervisetöötajate täiendusõpet;

stressiteste,

kvaliteetse tervishoiu standardite väljatöötamist

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt i a (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi loomine, et reageerida igat liiki terviseohtudele ja -kriisidele ning tugevdada tegevuse koordineerimist Euroopa tasandil; mehhanismi koordineerib Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus asjaomaste asutuste abiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi loomine, et reageerida igat liiki terviseohtudele ja -kriisidele ning tugevdada tegevuse koordineerimist Euroopa tasandil; mehhanismi koordineerib Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus asjaomaste asutuste abiga;

Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi loomine, et reageerida igat liiki terviseohtudele ja -kriisidele ning tugevdada tegevuse koordineerimist Euroopa tasandil; mehhanismi koordineerib Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus asjaomaste asutuste abiga;

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt i b (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt i b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib) | tervisekriisi puhul vajalike toodete reservi loomisele kaasa aitamine vastastikuses täiendavuses rescEU reserviga, erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga ning muude liidu vahendite, programmide ja fondidega, ning selliste toodete kättesaadavuse tagamine kriisi ajal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib)

ib)

tervisekriisi puhul vajalike toodete reservi loomisele kaasa aitamine vastastikuses täiendavuses rescEU reserviga, erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga ning muude liidu vahendite, programmide ja fondidega, ning selliste toodete kättesaadavuse tagamine kriisi ajal;

tervisekriisi puhul vajalike toodete reservi loomisele kaasa aitamine vastastikuses täiendavuses rescEU reserviga, erakorralise toetuse rahastamisvahendiga, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga ning muude liidu vahendite, programmide ja fondidega, ning selliste toodete kättesaadavuse tagamine kriisi ajal;

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt iii

I lisa – punkt f – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | meditsiiniliste vastumeetmete, sealhulgas oluliste kemikaalide ja toimeainete kiireloomulise tootmise ja/või hankimise toetamine ning tervisetehnoloogia erakorraliste hindamiste ja kliiniliste uuringutega seotud koostöö rahastamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

iii)

meditsiiniliste vastumeetmete, sealhulgas oluliste kemikaalide ja toimeainete kiireloomulise tootmise ja/või hankimise toetamine ning tervisetehnoloogia erakorraliste hindamiste ja kliiniliste uuringutega seotud koostöö rahastamine;

meditsiiniliste vastumeetmete, sealhulgas oluliste kemikaalide ja toimeainete kiireloomulise tootmise ja/või hankimise toetamine ning tervisetehnoloogia erakorraliste hindamiste ja kliiniliste uuringutega seotud koostöö rahastamine;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt iv

I lisa – punkt f – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | ennetusmeetmed haavatavate rühmade kaitsmiseks terviseohtude eest ning meetmed kriisidele reageerimiseks ja nende ohjamiseks vastavalt haavatavate rühmade vajadustele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

ennetusmeetmed haavatavate rühmade kaitsmiseks terviseohtude eest ning meetmed kriisidele reageerimiseks ja nende ohjamiseks vastavalt haavatavate rühmade vajadustele;

| iv) | ennetusmeetmed
  kõigi kodanike, eelkõige
  haavatavate rühmade kaitsmiseks terviseohtude eest ning meetmed kriisidele reageerimiseks ja nende ohjamiseks vastavalt haavatavate rühmade vajadustele
  , näiteks palliatiivset ja valuravi vajavatele kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele põhilise hoolduse tagamine
  ; |
| --- | --- |

iv)

ennetusmeetmed
  kõigi kodanike, eelkõige
  haavatavate rühmade kaitsmiseks terviseohtude eest ning meetmed kriisidele reageerimiseks ja nende ohjamiseks vastavalt haavatavate rühmade vajadustele
  , näiteks palliatiivset ja valuravi vajavatele kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele põhilise hoolduse tagamine
  ;

kõigi kodanike, eelkõige

, näiteks palliatiivset ja valuravi vajavatele kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele põhilise hoolduse tagamine

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt iv a (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva) | meetmed e-tervise toetamiseks, näiteks telemeditsiinile üleminek, ravimite kodus manustamine ning ennetus-/enesehoolduskavade rakendamine, kui see on võimalik ja asjakohane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva)

iva)

meetmed e-tervise toetamiseks, näiteks telemeditsiinile üleminek, ravimite kodus manustamine ning ennetus-/enesehoolduskavade rakendamine, kui see on võimalik ja asjakohane;

meetmed e-tervise toetamiseks, näiteks telemeditsiinile üleminek, ravimite kodus manustamine ning ennetus-/enesehoolduskavade rakendamine, kui see on võimalik ja asjakohane;

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt iv b (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt iv b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ivb) | meetmed piiriülese koostöö toetamiseks, et tagada kiire ravi kättesaadavus kõigile patsientidele kogu liidus, eelkõige harvikhaigust põdevatele patsientidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ivb)

ivb)

meetmed piiriülese koostöö toetamiseks, et tagada kiire ravi kättesaadavus kõigile patsientidele kogu liidus, eelkõige harvikhaigust põdevatele patsientidele;

meetmed piiriülese koostöö toetamiseks, et tagada kiire ravi kättesaadavus kõigile patsientidele kogu liidus, eelkõige harvikhaigust põdevatele patsientidele;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt v

I lisa – punkt f – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | meetmed, millega leevendatakse tervisekriisiga kaasnevaid tagajärgi tervisele, eelkõige tagajärgi, mis mõjutavad vaimset tervist, kroonilisi haigusi põdevaid patsiente ja teisi
  haavatavaid rühmi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

meetmed, millega leevendatakse tervisekriisiga kaasnevaid tagajärgi tervisele, eelkõige tagajärgi, mis mõjutavad vaimset tervist, kroonilisi haigusi põdevaid patsiente ja teisi
  haavatavaid rühmi
  ;

haavatavaid rühmi

| v) | meetmed, millega leevendatakse
  ja ohjatakse
  tervisekriisiga kaasnevaid tagajärgi tervisele, eelkõige tagajärgi, mis mõjutavad vaimset tervist, kroonilisi haigusi põdevaid patsiente ja teisi
  haavatavas olukorras inimesi, sealhulgas sõltuvushaiged, HIViga nakatunud ja AIDSi haigestunud ning tuberkuloosihaiged
  ; |
| --- | --- |

v)

meetmed, millega leevendatakse
  ja ohjatakse
  tervisekriisiga kaasnevaid tagajärgi tervisele, eelkõige tagajärgi, mis mõjutavad vaimset tervist, kroonilisi haigusi põdevaid patsiente ja teisi
  haavatavas olukorras inimesi, sealhulgas sõltuvushaiged, HIViga nakatunud ja AIDSi haigestunud ning tuberkuloosihaiged
  ;

ja ohjatakse

haavatavas olukorras inimesi, sealhulgas sõltuvushaiged, HIViga nakatunud ja AIDSi haigestunud ning tuberkuloosihaiged

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt viii a (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt viii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | viiia) | epidemioloogilise järelevalvega seotud toetusmeetmed, mis keskenduvad riiklikele tervishoiuüksustele ja aitavad hinnata kodanike tervist mõjutavaid tegureid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

viiia)

viiia)

epidemioloogilise järelevalvega seotud toetusmeetmed, mis keskenduvad riiklikele tervishoiuüksustele ja aitavad hinnata kodanike tervist mõjutavaid tegureid;

epidemioloogilise järelevalvega seotud toetusmeetmed, mis keskenduvad riiklikele tervishoiuüksustele ja aitavad hinnata kodanike tervist mõjutavaid tegureid;

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt f – alapunkt viii b (uus)

I lisa – punkt f – alapunkt viii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | viiib) | meetmed, millega tagatakse ravimite pidev kättesaadavus ning katkematu hooldus ja ravi, eelkõige kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

viiib)

viiib)

meetmed, millega tagatakse ravimite pidev kättesaadavus ning katkematu hooldus ja ravi, eelkõige kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele;

meetmed, millega tagatakse ravimite pidev kättesaadavus ning katkematu hooldus ja ravi, eelkõige kroonilisi haigusi põdevatele patsientidele;

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – sissejuhatav osa

I lisa – punkt g – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | Riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamine: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

Riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamine:

| g) | Riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamine
  , tervise edendamine ja kaitsmine ning haiguste ennetamine
  : |
| --- | --- |

g)

Riiklike tervishoiusüsteemide tugevdamine
  , tervise edendamine ja kaitsmine ning haiguste ennetamine
  :

, tervise edendamine ja kaitsmine ning haiguste ennetamine

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt i

I lisa – punkt g – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | teadmussiirde meetmete ja niisuguse liidu tasandi koostöö toetamine, millega aidatakse ellu viia riiklikke reforme, et parandada tulemuslikkust, ligipääsetavust, kestlikkust ja vastupidavust, ja lahendatakse eelkõige Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, tugevdatakse esmatasandi arstiabi ja raviteenuste lõimimist ning millega soovitakse saavutada üldine tervisekindlustus ja
  tervishoiuteenustele
  võrdne juurdepääs; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

teadmussiirde meetmete ja niisuguse liidu tasandi koostöö toetamine, millega aidatakse ellu viia riiklikke reforme, et parandada tulemuslikkust, ligipääsetavust, kestlikkust ja vastupidavust, ja lahendatakse eelkõige Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, tugevdatakse esmatasandi arstiabi ja raviteenuste lõimimist ning millega soovitakse saavutada üldine tervisekindlustus ja
  tervishoiuteenustele
  võrdne juurdepääs;

tervishoiuteenustele

| i) | teadmussiirde meetmete ja niisuguse liidu tasandi koostöö toetamine, millega aidatakse ellu viia riiklikke reforme, et parandada tulemuslikkust, ligipääsetavust, kestlikkust ja vastupidavust,
  ühendades olemasolevad liidu rahalised vahendid,
  ja lahendatakse eelkõige Euroopa poolaasta
  ja riigipõhiste tervisealaste soovituste
  raames kindlaks tehtud probleeme, tugevdatakse esmatasandi arstiabi ja raviteenuste lõimimist ning millega soovitakse saavutada üldine tervisekindlustus ja võrdne juurdepääs
  kvaliteetsetele tervishoiuteenustele
  ; |
| --- | --- |

i)

teadmussiirde meetmete ja niisuguse liidu tasandi koostöö toetamine, millega aidatakse ellu viia riiklikke reforme, et parandada tulemuslikkust, ligipääsetavust, kestlikkust ja vastupidavust,
  ühendades olemasolevad liidu rahalised vahendid,
  ja lahendatakse eelkõige Euroopa poolaasta
  ja riigipõhiste tervisealaste soovituste
  raames kindlaks tehtud probleeme, tugevdatakse esmatasandi arstiabi ja raviteenuste lõimimist ning millega soovitakse saavutada üldine tervisekindlustus ja võrdne juurdepääs
  kvaliteetsetele tervishoiuteenustele
  ;

ühendades olemasolevad liidu rahalised vahendid,

ja riigipõhiste tervisealaste soovituste

kvaliteetsetele tervishoiuteenustele

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt i a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | poliitika ja meetmete rakendamise toetamine, et vähendada tervisealast ebavõrdsust ja tervishoiuga seotud ebavõrdsust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

poliitika ja meetmete rakendamise toetamine, et vähendada tervisealast ebavõrdsust ja tervishoiuga seotud ebavõrdsust;

poliitika ja meetmete rakendamise toetamine, et vähendada tervisealast ebavõrdsust ja tervishoiuga seotud ebavõrdsust;

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt ii

I lisa – punkt g – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | meditsiini- ja tervishoiutöötajate
  koolitusprogrammid
  ning ajutise personalivahetuse
  programmid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

meditsiini- ja tervishoiutöötajate
  koolitusprogrammid
  ning ajutise personalivahetuse
  programmid
  ;

koolitusprogrammid

programmid

| ii) | koostoimes muude programmidega
  meditsiini- ja tervishoiutöötajate
  koolitus-, haridus- ja liikuvusprogrammide, sealhulgas veebipõhiste programmide
  ning ajutise personalivahetuse
  programmide toetamine eelkõige eesmärgiga parandada nende õppekavasid ja digioskusi
  ; |
| --- | --- |

ii)

koostoimes muude programmidega
  meditsiini- ja tervishoiutöötajate
  koolitus-, haridus- ja liikuvusprogrammide, sealhulgas veebipõhiste programmide
  ning ajutise personalivahetuse
  programmide toetamine eelkõige eesmärgiga parandada nende õppekavasid ja digioskusi
  ;

koostoimes muude programmidega

koolitus-, haridus- ja liikuvusprogrammide, sealhulgas veebipõhiste programmide

programmide toetamine eelkõige eesmärgiga parandada nende õppekavasid ja digioskusi

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt iii

I lisa – punkt g – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | tervishoiutöötajate geograafilise jaotumise parandamise
  ja nn meditsiiniliste kõrbete vältimise
  toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

tervishoiutöötajate geograafilise jaotumise parandamise
  ja nn meditsiiniliste kõrbete vältimise
  toetamine;

ja nn meditsiiniliste kõrbete vältimise

| iii) | koostoimes muude programmidega
  tervishoiutöötajate geograafilise jaotumise parandamise toetamine
  , tagades seejuures, et selline tööjõu jaotus on proportsionaalne ka kõnealuse piirkonna elanikkonnaga, vältides nn meditsiinilisi kõrbeid, ning töötajate hoidmise poliitika edendamine ja rakendamine
  ; |
| --- | --- |

iii)

koostoimes muude programmidega
  tervishoiutöötajate geograafilise jaotumise parandamise toetamine
  , tagades seejuures, et selline tööjõu jaotus on proportsionaalne ka kõnealuse piirkonna elanikkonnaga, vältides nn meditsiinilisi kõrbeid, ning töötajate hoidmise poliitika edendamine ja rakendamine
  ;

koostoimes muude programmidega

, tagades seejuures, et selline tööjõu jaotus on proportsionaalne ka kõnealuse piirkonna elanikkonnaga, vältides nn meditsiinilisi kõrbeid, ning töötajate hoidmise poliitika edendamine ja rakendamine

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt iv

I lisa – punkt g – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | liidu referentlaborite ja -keskuste
  ning
  tippkeskuste loomise
  ja
  koordineerimise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

liidu referentlaborite ja -keskuste
  ning
  tippkeskuste loomise
  ja
  koordineerimise toetamine;

ning

ja

| iv) | liidu referentlaborite ja -keskuste, tippkeskuste
  ning haigusspetsiifiliste ELi platvormide
  loomise, koordineerimise
  ja kasutuselevõtu
  toetamine
  parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel
  ; |
| --- | --- |

iv)

liidu referentlaborite ja -keskuste, tippkeskuste
  ning haigusspetsiifiliste ELi platvormide
  loomise, koordineerimise
  ja kasutuselevõtu
  toetamine
  parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel
  ;

ning haigusspetsiifiliste ELi platvormide

ja kasutuselevõtu

parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt v

I lisa – punkt g – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise korra (nt kriisiohjamine, antimikroobikumiresistentsus, vaktsineerimine) audit; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise korra (nt kriisiohjamine, antimikroobikumiresistentsus, vaktsineerimine) audit;

| v) | liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise korra (nt kriisiohjamine, antimikroobikumiresistentsus, vaktsineerimine)
  ning nende tervise edendamise ja haiguste ennetamise riiklike strateegiate või programmide rakendamise
  audit; |
| --- | --- |

v)

liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise korra (nt kriisiohjamine, antimikroobikumiresistentsus, vaktsineerimine)
  ning nende tervise edendamise ja haiguste ennetamise riiklike strateegiate või programmide rakendamise
  audit;

ning nende tervise edendamise ja haiguste ennetamise riiklike strateegiate või programmide rakendamise

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt viii a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt viii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | viiia) | liidu raamistiku ja sellega seotud koostalitlusvõimeliste digitaalsete töövahendite toetamine, et tugevdada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liikmesriikide vahel ja võrgustikes, sealhulgas võrgustikes, mis võimaldavad liikmesriikidel läbi viia ja vahetada õigeaegseid, usaldusväärseid ja kvaliteetseid kliinilisi ühishindamisi, teaduslikke ühiskonsultatsioone ja muid asjakohaseid tegevusi, et toetada otsustajaid tervisetehnoloogia hindamise alase koostöö tulemuste vahetamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

viiia)

viiia)

liidu raamistiku ja sellega seotud koostalitlusvõimeliste digitaalsete töövahendite toetamine, et tugevdada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liikmesriikide vahel ja võrgustikes, sealhulgas võrgustikes, mis võimaldavad liikmesriikidel läbi viia ja vahetada õigeaegseid, usaldusväärseid ja kvaliteetseid kliinilisi ühishindamisi, teaduslikke ühiskonsultatsioone ja muid asjakohaseid tegevusi, et toetada otsustajaid tervisetehnoloogia hindamise alase koostöö tulemuste vahetamisel;

liidu raamistiku ja sellega seotud koostalitlusvõimeliste digitaalsete töövahendite toetamine, et tugevdada tervisetehnoloogia hindamise alast koostööd liikmesriikide vahel ja võrgustikes, sealhulgas võrgustikes, mis võimaldavad liikmesriikidel läbi viia ja vahetada õigeaegseid, usaldusväärseid ja kvaliteetseid kliinilisi ühishindamisi, teaduslikke ühiskonsultatsioone ja muid asjakohaseid tegevusi, et toetada otsustajaid tervisetehnoloogia hindamise alase koostöö tulemuste vahetamisel;

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt ix

I lisa – punkt g – alapunkt ix

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ix) | selliste programmide loomise ja rakendamise toetamine, millega aidatakse liikmesriike nende tegevuses tervise edendamiseks ja haiguste paremaks ennetamiseks (nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste puhul); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ix)

selliste programmide loomise ja rakendamise toetamine, millega aidatakse liikmesriike nende tegevuses tervise edendamiseks ja haiguste paremaks ennetamiseks (nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste puhul);

| ix) | selliste
  riiklike ja Euroopa programmide, sealhulgas digitaalsete ja tõenduspõhiste
  programmide loomise ja rakendamise toetamine, millega aidatakse liikmesriike nende tegevuses tervise edendamiseks
  , tervisealase hariduse parandamiseks
  ja haiguste paremaks ennetamiseks (nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste puhul)
  tervishoiuüksustes ja kogukondades ning krooniliste haiguste peamiste riskitegurite leevendamiseks
  ; |
| --- | --- |

ix)

selliste
  riiklike ja Euroopa programmide, sealhulgas digitaalsete ja tõenduspõhiste
  programmide loomise ja rakendamise toetamine, millega aidatakse liikmesriike nende tegevuses tervise edendamiseks
  , tervisealase hariduse parandamiseks
  ja haiguste paremaks ennetamiseks (nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste puhul)
  tervishoiuüksustes ja kogukondades ning krooniliste haiguste peamiste riskitegurite leevendamiseks
  ;

riiklike ja Euroopa programmide, sealhulgas digitaalsete ja tõenduspõhiste

, tervisealase hariduse parandamiseks

tervishoiuüksustes ja kogukondades ning krooniliste haiguste peamiste riskitegurite leevendamiseks

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt ix a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt ix a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ixa) | haigusspetsiifiliste liidu platvormide loomise ja toimimise toetamine parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste, eelkõige krooniliste haiguste valdkonnas tippkeskuste võrgustike vormis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ixa)

ixa)

haigusspetsiifiliste liidu platvormide loomise ja toimimise toetamine parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste, eelkõige krooniliste haiguste valdkonnas tippkeskuste võrgustike vormis;

haigusspetsiifiliste liidu platvormide loomise ja toimimise toetamine parimate tavade vahetamiseks, võrdlemiseks ja võrdlusuuringute tegemiseks liikmesriikide vahel nakkushaiguste ja mittenakkuslike haiguste, eelkõige krooniliste haiguste valdkonnas tippkeskuste võrgustike vormis;

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt ix b (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt ix b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ixb) | nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste valdkonnas haiguste ennetamise ja ohjamise suuniste koostamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ixb)

ixb)

nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste valdkonnas haiguste ennetamise ja ohjamise suuniste koostamise toetamine;

nii nakkushaiguste kui ka mittenakkuslike haiguste valdkonnas haiguste ennetamise ja ohjamise suuniste koostamise toetamine;

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt x

I lisa – punkt g – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| x) | liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega luuakse tervislik ja ohutu linna-, töö- ja koolikeskkond, võimaldatakse teha tervislikke valikuid ja soodustatakse tervislikku toitumist, võttes arvesse
  haavatavate rühmade
  vajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x)

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega luuakse tervislik ja ohutu linna-, töö- ja koolikeskkond, võimaldatakse teha tervislikke valikuid ja soodustatakse tervislikku toitumist, võttes arvesse
  haavatavate rühmade
  vajadusi;

haavatavate rühmade

| x) | liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega luuakse tervislik ja ohutu linna-, töö- ja koolikeskkond,
  edendatakse vaimset tervist, tervisealast haridust,
  võimaldatakse teha tervislikke valikuid ja soodustatakse
  regulaarset kehalist aktiivsust ja
  tervislikku toitumist, võttes arvesse
  inimeste
  vajadusi
  igas eluetapis eesmärgiga edendada eluaegset tervist
  ; |
| --- | --- |

x)

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega luuakse tervislik ja ohutu linna-, töö- ja koolikeskkond,
  edendatakse vaimset tervist, tervisealast haridust,
  võimaldatakse teha tervislikke valikuid ja soodustatakse
  regulaarset kehalist aktiivsust ja
  tervislikku toitumist, võttes arvesse
  inimeste
  vajadusi
  igas eluetapis eesmärgiga edendada eluaegset tervist
  ;

edendatakse vaimset tervist, tervisealast haridust,

regulaarset kehalist aktiivsust ja

inimeste

igas eluetapis eesmärgiga edendada eluaegset tervist

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt x a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt x a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xa) | liikmesriikide selliste meetmete toetamine, mis tegelevad tervist mõjutavate teguritega, sealhulgas alkoholist põhjustatud kahju ja tubakatarbimise vähendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xa)

xa)

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, mis tegelevad tervist mõjutavate teguritega, sealhulgas alkoholist põhjustatud kahju ja tubakatarbimise vähendamine;

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, mis tegelevad tervist mõjutavate teguritega, sealhulgas alkoholist põhjustatud kahju ja tubakatarbimise vähendamine;

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt x b (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt x b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xb) | liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega tagatakse juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning seotud ravimitele, ning integreeritud ja valdkonnaüleste lähenemisviiside toetamine ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xb)

xb)

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega tagatakse juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning seotud ravimitele, ning integreeritud ja valdkonnaüleste lähenemisviiside toetamine ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse puhul;

liikmesriikide selliste meetmete toetamine, millega tagatakse juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning seotud ravimitele, ning integreeritud ja valdkonnaüleste lähenemisviiside toetamine ennetamise, diagnoosimise, ravi ja hoolduse puhul;

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt x c (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt x c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xc) | meetmed, millega edendatakse soolise vägivalla ohvritele pakutavat hooldust ja tuge; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xc)

xc)

meetmed, millega edendatakse soolise vägivalla ohvritele pakutavat hooldust ja tuge;

meetmed, millega edendatakse soolise vägivalla ohvritele pakutavat hooldust ja tuge;

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt x d (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt x d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xd) | meetmed, millega edendatakse puudega inimeste võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ja seotud vahenditele ning hooldusele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xd)

xd)

meetmed, millega edendatakse puudega inimeste võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ja seotud vahenditele ning hooldusele;

meetmed, millega edendatakse puudega inimeste võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ja seotud vahenditele ning hooldusele;

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt xi a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt xi a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xia) | liikmesriikide toetamine harvikhaiguste riiklike kavade läbivaatamisel, et kehtestada vajalik rahastamis- ja organisatsiooniline kord Euroopa tugivõrgustike süsteemi tõhusaks integreerimiseks riiklikesse tervishoiusüsteemidesse, toetades ka Euroopa tugivõrgustike süsteemi riikliku tasandiga sidumiseks vajalike poliitika, eeskirjade ja menetluste väljatöötamist ning rakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xia)

xia)

liikmesriikide toetamine harvikhaiguste riiklike kavade läbivaatamisel, et kehtestada vajalik rahastamis- ja organisatsiooniline kord Euroopa tugivõrgustike süsteemi tõhusaks integreerimiseks riiklikesse tervishoiusüsteemidesse, toetades ka Euroopa tugivõrgustike süsteemi riikliku tasandiga sidumiseks vajalike poliitika, eeskirjade ja menetluste väljatöötamist ning rakendamist;

liikmesriikide toetamine harvikhaiguste riiklike kavade läbivaatamisel, et kehtestada vajalik rahastamis- ja organisatsiooniline kord Euroopa tugivõrgustike süsteemi tõhusaks integreerimiseks riiklikesse tervishoiusüsteemidesse, toetades ka Euroopa tugivõrgustike süsteemi riikliku tasandiga sidumiseks vajalike poliitika, eeskirjade ja menetluste väljatöötamist ning rakendamist;

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt xi b (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt xi b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xib) | Euroopa tugivõrgustike süsteemi pideva hindamise, seire ja kvaliteedi parandamise rakendamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xib)

xib)

Euroopa tugivõrgustike süsteemi pideva hindamise, seire ja kvaliteedi parandamise rakendamise toetamine;

Euroopa tugivõrgustike süsteemi pideva hindamise, seire ja kvaliteedi parandamise rakendamise toetamine;

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt xi c (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt xi c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xic) | rahaliste vahendite eraldamine, et luua tõhusad ja alalised mehhanismid Euroopa tugivõrgustike koostööks, et tegeleda vähelevinud haigustest ja harvikhaigustest tulenevate multisüsteemsete vajadustega ning hõlbustada diagonaalset võrgustike loomist eri erialade ja valdkondade vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xic)

xic)

rahaliste vahendite eraldamine, et luua tõhusad ja alalised mehhanismid Euroopa tugivõrgustike koostööks, et tegeleda vähelevinud haigustest ja harvikhaigustest tulenevate multisüsteemsete vajadustega ning hõlbustada diagonaalset võrgustike loomist eri erialade ja valdkondade vahel;

rahaliste vahendite eraldamine, et luua tõhusad ja alalised mehhanismid Euroopa tugivõrgustike koostööks, et tegeleda vähelevinud haigustest ja harvikhaigustest tulenevate multisüsteemsete vajadustega ning hõlbustada diagonaalset võrgustike loomist eri erialade ja valdkondade vahel;

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt xi d (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt xi d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xid) | liikmesriikide toetamine nende harvikhaiguste eksperdikeskuste tugevdamisel, et suurendada riiklike tervishoiusüsteemide suutlikkust selliste haiguste diagnoosimisel, ravimisel ja ohjamisel ning tugevdada riikidevahelist koostööd harvikhaiguste alase kodifitseerimise, teabe ja teadmiste valdkonnas, eelkõige Orphaneti andmebaasi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xid)

xid)

liikmesriikide toetamine nende harvikhaiguste eksperdikeskuste tugevdamisel, et suurendada riiklike tervishoiusüsteemide suutlikkust selliste haiguste diagnoosimisel, ravimisel ja ohjamisel ning tugevdada riikidevahelist koostööd harvikhaiguste alase kodifitseerimise, teabe ja teadmiste valdkonnas, eelkõige Orphaneti andmebaasi;

liikmesriikide toetamine nende harvikhaiguste eksperdikeskuste tugevdamisel, et suurendada riiklike tervishoiusüsteemide suutlikkust selliste haiguste diagnoosimisel, ravimisel ja ohjamisel ning tugevdada riikidevahelist koostööd harvikhaiguste alase kodifitseerimise, teabe ja teadmiste valdkonnas, eelkõige Orphaneti andmebaasi;

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt g – alapunkt xii a (uus)

I lisa – punkt g – alapunkt xii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xiia) | liikmesriikidevahelise koostöö ja koordineerimise toetamine tipphaiglate Euroopa võrgustiku loomiseks, millega parandatakse harvikhaiguste piiriülest ravi ja suurendatakse ravi kättesaadavust kõigile liidu kodanikele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xiia)

xiia)

liikmesriikidevahelise koostöö ja koordineerimise toetamine tipphaiglate Euroopa võrgustiku loomiseks, millega parandatakse harvikhaiguste piiriülest ravi ja suurendatakse ravi kättesaadavust kõigile liidu kodanikele;

liikmesriikidevahelise koostöö ja koordineerimise toetamine tipphaiglate Euroopa võrgustiku loomiseks, millega parandatakse harvikhaiguste piiriülest ravi ja suurendatakse ravi kättesaadavust kõigile liidu kodanikele;

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – sissejuhatav osa

I lisa – punkt h – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | Vähktõvega seotud meetmed: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

Vähktõvega seotud meetmed:

| h) | Vähktõvega
  , sealhulgas laste vähktõvega
  seotud meetmed: |
| --- | --- |

h)

Vähktõvega
  , sealhulgas laste vähktõvega
  seotud meetmed:

, sealhulgas laste vähktõvega

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt i

I lisa – punkt h – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | liikmeriikide ja valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa vähitõrje reeglistikus antud soovituste edendamisel ja rakendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

liikmeriikide ja valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa vähitõrje reeglistikus antud soovituste edendamisel ja rakendamisel;

| i) | liikmeriikide
  , Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC)
  ja valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa vähitõrje reeglistikus antud soovituste edendamisel ja rakendamisel;
  Euroopa vähktõvevastase tegevuskava praeguse versiooni läbivaatamise ja pideva ajakohastamise toetamine; |
| --- | --- |

i)

liikmeriikide
  , Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC)
  ja valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa vähitõrje reeglistikus antud soovituste edendamisel ja rakendamisel;
  Euroopa vähktõvevastase tegevuskava praeguse versiooni läbivaatamise ja pideva ajakohastamise toetamine;

, Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC)

Euroopa vähktõvevastase tegevuskava praeguse versiooni läbivaatamise ja pideva ajakohastamise toetamine;

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt i a (uus)

I lisa – punkt h – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | Euroopa Vähiinstituudi loomise toetamine, mis pakuks platvormi Euroopa vähialaste tugivõrgustike rakendamiseks, kõikide osalevate riikide keskustes kogu liidus kliiniliste andmete kogumiseks ning akadeemiliste ja kliiniliste tipptasemel uurimisprogrammide prioriseerimiseks vähktõve, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

Euroopa Vähiinstituudi loomise toetamine, mis pakuks platvormi Euroopa vähialaste tugivõrgustike rakendamiseks, kõikide osalevate riikide keskustes kogu liidus kliiniliste andmete kogumiseks ning akadeemiliste ja kliiniliste tipptasemel uurimisprogrammide prioriseerimiseks vähktõve, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas;

Euroopa Vähiinstituudi loomise toetamine, mis pakuks platvormi Euroopa vähialaste tugivõrgustike rakendamiseks, kõikide osalevate riikide keskustes kogu liidus kliiniliste andmete kogumiseks ning akadeemiliste ja kliiniliste tipptasemel uurimisprogrammide prioriseerimiseks vähktõve, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas;

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt iii

I lisa – punkt h – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | vähktõve peamiste riskitegurite ennetamise programmide toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

vähktõve peamiste riskitegurite ennetamise programmide toetamine;

| iii) | selliste
  vähktõve peamiste riskitegurite ennetamise programmide toetamine
  , mis on osutunud tõhusaks ja põhinevad kindlatel tõenditel
  ; |
| --- | --- |

iii)

selliste
  vähktõve peamiste riskitegurite ennetamise programmide toetamine
  , mis on osutunud tõhusaks ja põhinevad kindlatel tõenditel
  ;

selliste

, mis on osutunud tõhusaks ja põhinevad kindlatel tõenditel

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt iv a (uus)

I lisa – punkt h – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva) | meetmed, millega toetatakse vähiregistrite rakendamist kõigis liikmesriikides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva)

iva)

meetmed, millega toetatakse vähiregistrite rakendamist kõigis liikmesriikides;

meetmed, millega toetatakse vähiregistrite rakendamist kõigis liikmesriikides;

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt v

I lisa – punkt h – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | vähiraviteenuste ja uuenduslike vähiravimite
  kättesaadavust toetavad meetmed
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

vähiraviteenuste ja uuenduslike vähiravimite
  kättesaadavust toetavad meetmed
  ;

kättesaadavust toetavad meetmed

| v) | meetmed, millega toetatakse poliitika, riiklike programmide ja suuniste rakendamist kooskõlas Euroopa vähktõvevastase võitluse kavaga, et vähendada ebavõrdsust ja tagada
  vähiraviteenuste
  , toetava
  ja
  palliatiivse ravi ning
  uuenduslike
  , kättesaadavate ja tõhusate sõeluuringute, ravi ja
  vähiravimite
  kättesaadavus kõigis liikmesriikides täielikus koostoimes programmiga „Euroopa horisont“ ning selle missioonide ja partnerlustega
  ; |
| --- | --- |

v)

meetmed, millega toetatakse poliitika, riiklike programmide ja suuniste rakendamist kooskõlas Euroopa vähktõvevastase võitluse kavaga, et vähendada ebavõrdsust ja tagada
  vähiraviteenuste
  , toetava
  ja
  palliatiivse ravi ning
  uuenduslike
  , kättesaadavate ja tõhusate sõeluuringute, ravi ja
  vähiravimite
  kättesaadavus kõigis liikmesriikides täielikus koostoimes programmiga „Euroopa horisont“ ning selle missioonide ja partnerlustega
  ;

meetmed, millega toetatakse poliitika, riiklike programmide ja suuniste rakendamist kooskõlas Euroopa vähktõvevastase võitluse kavaga, et vähendada ebavõrdsust ja tagada

, toetava

palliatiivse ravi ning

, kättesaadavate ja tõhusate sõeluuringute, ravi ja

kättesaadavus kõigis liikmesriikides täielikus koostoimes programmiga „Euroopa horisont“ ning selle missioonide ja partnerlustega

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt v a (uus)

I lisa – punkt h – alapunkt v a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | va) | meetmed, millega toetatakse laste pahaloomuliste kasvajate puhul uute ja uuenduslike ravimite ja raviviiside, sealhulgas toetava ja palliatiivse ravi võrdset ja õigeaegset kättesaadavust kogu Euroopas ning edendatakse selliste ravimite ja raviviiside lapsesõbralike annuste ja koostistena kättesaadavust ja taskukohasust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

va)

va)

meetmed, millega toetatakse laste pahaloomuliste kasvajate puhul uute ja uuenduslike ravimite ja raviviiside, sealhulgas toetava ja palliatiivse ravi võrdset ja õigeaegset kättesaadavust kogu Euroopas ning edendatakse selliste ravimite ja raviviiside lapsesõbralike annuste ja koostistena kättesaadavust ja taskukohasust;

meetmed, millega toetatakse laste pahaloomuliste kasvajate puhul uute ja uuenduslike ravimite ja raviviiside, sealhulgas toetava ja palliatiivse ravi võrdset ja õigeaegset kättesaadavust kogu Euroopas ning edendatakse selliste ravimite ja raviviiside lapsesõbralike annuste ja koostistena kättesaadavust ja taskukohasust;

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt v b (uus)

I lisa – punkt h – alapunkt v b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | vb) | meetmed, millega tegeletakse vähktõbe põdevate laste ja noorukite ning vähktõve üleelanute rahuldamata vajadustega eriprogrammide ja -kavade abil, millega antakse tegutsemisvõimalused Euroopa tugivõrgustikule, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vb)

vb)

meetmed, millega tegeletakse vähktõbe põdevate laste ja noorukite ning vähktõve üleelanute rahuldamata vajadustega eriprogrammide ja -kavade abil, millega antakse tegutsemisvõimalused Euroopa tugivõrgustikule, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas;

meetmed, millega tegeletakse vähktõbe põdevate laste ja noorukite ning vähktõve üleelanute rahuldamata vajadustega eriprogrammide ja -kavade abil, millega antakse tegutsemisvõimalused Euroopa tugivõrgustikule, sealhulgas laste vähktõve valdkonnas;

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt vii

I lisa – punkt h – alapunkt vii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| vii) | vähktõve ennetuse ja ravi, sealhulgas diagnoosimise kvaliteeti toetavad meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vii)

vähktõve ennetuse ja ravi, sealhulgas diagnoosimise kvaliteeti toetavad meetmed;

| vii) | vähktõve ennetuse ja ravi, sealhulgas diagnoosimise
  , järelravi ning toetava ja palliatiivse ravi
  kvaliteeti toetavad meetmed; |
| --- | --- |

vii)

vähktõve ennetuse ja ravi, sealhulgas diagnoosimise
  , järelravi ning toetava ja palliatiivse ravi
  kvaliteeti toetavad meetmed;

, järelravi ning toetava ja palliatiivse ravi

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt viii

I lisa – punkt h – alapunkt viii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| viii) | vähktõve üleelanute ja nende hooldajate elukvaliteeti toetavad meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

viii)

vähktõve üleelanute ja nende hooldajate elukvaliteeti toetavad meetmed;

| viii) | vähktõve üleelanute ja nende hooldajate elukvaliteeti toetavad meetmed
  , sealhulgas psühholoogilise toe pakkumine, valuravi ja tööalane taasintegreerimine
  ; |
| --- | --- |

viii)

vähktõve üleelanute ja nende hooldajate elukvaliteeti toetavad meetmed
  , sealhulgas psühholoogilise toe pakkumine, valuravi ja tööalane taasintegreerimine
  ;

, sealhulgas psühholoogilise toe pakkumine, valuravi ja tööalane taasintegreerimine

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt ix

I lisa – punkt h – alapunkt ix

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ix) | liidu tubakatoodete tarbimise piiramise poliitika ja õigusaktide rakendamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ix)

liidu tubakatoodete tarbimise piiramise poliitika ja õigusaktide rakendamise toetamine;

| ix) | liidu tubakatoodete tarbimise piiramise poliitika ja õigusaktide
  ning muude seotud ennetamise ja tervise edendamise valdkonna õigusaktide
  rakendamise toetamine
  , sealhulgas pidades silmas eesmärki vähendada alkoholist põhjustatud kahju
  ; |
| --- | --- |

ix)

liidu tubakatoodete tarbimise piiramise poliitika ja õigusaktide
  ning muude seotud ennetamise ja tervise edendamise valdkonna õigusaktide
  rakendamise toetamine
  , sealhulgas pidades silmas eesmärki vähendada alkoholist põhjustatud kahju
  ;

ning muude seotud ennetamise ja tervise edendamise valdkonna õigusaktide

, sealhulgas pidades silmas eesmärki vähendada alkoholist põhjustatud kahju

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt x

I lisa – punkt h – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| x) | erialadevahelise suutlikkuse arendamise ja täiskasvanuhariduse mehhanismide loomine ja toetamine vähiravi valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x)

erialadevahelise suutlikkuse arendamise ja täiskasvanuhariduse mehhanismide loomine ja toetamine vähiravi valdkonnas.

| x) | tervishoiutöötajate ja mitteamelike hooldajate
  erialadevahelise suutlikkuse arendamise ja täiskasvanuhariduse mehhanismide loomine ja toetamine vähiravi
  , sõeluuringute ja varajase diagnoosi
  valdkonnas
  , eriti laste vähktõve valdkonnas, et parandada ravi kvaliteeti; |
| --- | --- |

x)

tervishoiutöötajate ja mitteamelike hooldajate
  erialadevahelise suutlikkuse arendamise ja täiskasvanuhariduse mehhanismide loomine ja toetamine vähiravi
  , sõeluuringute ja varajase diagnoosi
  valdkonnas
  , eriti laste vähktõve valdkonnas, et parandada ravi kvaliteeti;

tervishoiutöötajate ja mitteamelike hooldajate

, sõeluuringute ja varajase diagnoosi

, eriti laste vähktõve valdkonnas, et parandada ravi kvaliteeti;

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt h – alapunkt x a (uus)

I lisa – punkt h – alapunkt x a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | xa) | meetmed, millega toetatakse integreerivat, kooskõlastatud, valdkonnaülest ja patsiendikeskset lähenemisviisi vähipatsientide ja vähktõve üleelanute puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

xa)

xa)

meetmed, millega toetatakse integreerivat, kooskõlastatud, valdkonnaülest ja patsiendikeskset lähenemisviisi vähipatsientide ja vähktõve üleelanute puhul;

meetmed, millega toetatakse integreerivat, kooskõlastatud, valdkonnaülest ja patsiendikeskset lähenemisviisi vähipatsientide ja vähktõve üleelanute puhul;

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt ii

I lisa – punkt i – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | toetusmeetmed vaktsiinikõhkluse vähendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

toetusmeetmed vaktsiinikõhkluse vähendamiseks;

| ii) | toetusmeetmed vaktsiinikõhkluse vähendamiseks
  , väärinfo vastu võitlemiseks ja immuniseerimise edendamiseks inimese kogu eluea jooksul
  ; |
| --- | --- |

ii)

toetusmeetmed vaktsiinikõhkluse vähendamiseks
  , väärinfo vastu võitlemiseks ja immuniseerimise edendamiseks inimese kogu eluea jooksul
  ;

, väärinfo vastu võitlemiseks ja immuniseerimise edendamiseks inimese kogu eluea jooksul

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt ii a (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia) | toetusvahendid ja platvormid tegelikes tingimustes saadud tõendusmaterjali kogumiseks vaktsiinide ohutuse, tõhususe ja mõju kohta pärast kasutamist, ilma et see piiraks usaldusväärsete tõendite kogumist heakskiidueelses etapis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia)

iia)

toetusvahendid ja platvormid tegelikes tingimustes saadud tõendusmaterjali kogumiseks vaktsiinide ohutuse, tõhususe ja mõju kohta pärast kasutamist, ilma et see piiraks usaldusväärsete tõendite kogumist heakskiidueelses etapis;

toetusvahendid ja platvormid tegelikes tingimustes saadud tõendusmaterjali kogumiseks vaktsiinide ohutuse, tõhususe ja mõju kohta pärast kasutamist, ilma et see piiraks usaldusväärsete tõendite kogumist heakskiidueelses etapis;

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt ii b (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt ii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iib) | toetusmeetmed vaktsiini abil ennetatavate haiguste väljajuurimiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iib)

iib)

toetusmeetmed vaktsiini abil ennetatavate haiguste väljajuurimiseks;

toetusmeetmed vaktsiini abil ennetatavate haiguste väljajuurimiseks;

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt iii

I lisa – punkt i – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | kliiniliste uuringute toetamine, et kiirendada uuenduslike, ohutute ja tõhusate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamist, neile lubade andmist ning nende kättesaadavust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

kliiniliste uuringute toetamine, et kiirendada uuenduslike, ohutute ja tõhusate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamist, neile lubade andmist ning nende kättesaadavust;

| iii) | kliiniliste uuringute
  ja tegelike andmete kasutamise
  toetamine
  , sealhulgas sellised, millega kaasneb suurem koordineerimine liidu tasandil ja Euroopa Ravimiametiga
  , et kiirendada uuenduslike, ohutute ja tõhusate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamist, neile lubade andmist ning nende kättesaadavust; |
| --- | --- |

iii)

kliiniliste uuringute
  ja tegelike andmete kasutamise
  toetamine
  , sealhulgas sellised, millega kaasneb suurem koordineerimine liidu tasandil ja Euroopa Ravimiametiga
  , et kiirendada uuenduslike, ohutute ja tõhusate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamist, neile lubade andmist ning nende kättesaadavust;

ja tegelike andmete kasutamise

, sealhulgas sellised, millega kaasneb suurem koordineerimine liidu tasandil ja Euroopa Ravimiametiga

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt iii a (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia) | toetusmeetmed, mille eesmärk on luua ja arendada välja Euroopa digitaalne mehhanism võimalikust nappusest paremaks teatamiseks ja selle paremaks jälgimiseks, luues ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete nappusega tegelemiseks liidu platvormi, mis põhineb ühel ühtlustatud ja koostalitlusvõimelisel andmekogumismudelil ja riiklikel nappusest teatamise süsteemidel, sealhulgas rakendades täielikult tõhusat liidu telemaatikataristut, mis ühendab andmed ravimite ja tarneahelate kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

toetusmeetmed, mille eesmärk on luua ja arendada välja Euroopa digitaalne mehhanism võimalikust nappusest paremaks teatamiseks ja selle paremaks jälgimiseks, luues ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete nappusega tegelemiseks liidu platvormi, mis põhineb ühel ühtlustatud ja koostalitlusvõimelisel andmekogumismudelil ja riiklikel nappusest teatamise süsteemidel, sealhulgas rakendades täielikult tõhusat liidu telemaatikataristut, mis ühendab andmed ravimite ja tarneahelate kohta;

toetusmeetmed, mille eesmärk on luua ja arendada välja Euroopa digitaalne mehhanism võimalikust nappusest paremaks teatamiseks ja selle paremaks jälgimiseks, luues ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete nappusega tegelemiseks liidu platvormi, mis põhineb ühel ühtlustatud ja koostalitlusvõimelisel andmekogumismudelil ja riiklikel nappusest teatamise süsteemidel, sealhulgas rakendades täielikult tõhusat liidu telemaatikataristut, mis ühendab andmed ravimite ja tarneahelate kohta;

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt iii b (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiib) | toetusmeetmed, mille eesmärk on ergutada oluliste ravimi toimeainete ja ravimite tootmise kasvu liidus, sealhulgas mitmekesistades toimeainete ja geneeriliste ravimite tarneahelatootmist liidus, et vähendada liikmesriikide sõltuvust teatavatest kolmandatest riikidest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiib)

iiib)

toetusmeetmed, mille eesmärk on ergutada oluliste ravimi toimeainete ja ravimite tootmise kasvu liidus, sealhulgas mitmekesistades toimeainete ja geneeriliste ravimite tarneahelatootmist liidus, et vähendada liikmesriikide sõltuvust teatavatest kolmandatest riikidest;

toetusmeetmed, mille eesmärk on ergutada oluliste ravimi toimeainete ja ravimite tootmise kasvu liidus, sealhulgas mitmekesistades toimeainete ja geneeriliste ravimite tarneahelatootmist liidus, et vähendada liikmesriikide sõltuvust teatavatest kolmandatest riikidest;

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt iv

I lisa – punkt i – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | toetusmeetmed, millega tagatakse liidus ravimite ja meditsiiniseadmete parem kättesaadavus ning aidatakse muuta need patsientide ja tervishoiusüsteemide jaoks taskukohasemaks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

toetusmeetmed, millega tagatakse liidus ravimite ja meditsiiniseadmete parem kättesaadavus ning aidatakse muuta need patsientide ja tervishoiusüsteemide jaoks taskukohasemaks;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt v

I lisa – punkt i – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v) | toetusmeetmed, millega soodustatakse uuenduslike
  toodete
  ja
  äriliselt vähem huvipakkuvate toodete, näiteks antimikroobikumide
  väljatöötamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

toetusmeetmed, millega soodustatakse uuenduslike
  toodete
  ja
  äriliselt vähem huvipakkuvate toodete, näiteks antimikroobikumide
  väljatöötamist;

toodete

äriliselt vähem huvipakkuvate toodete, näiteks antimikroobikumide

| v) | toetusmeetmed, millega soodustatakse uuenduslike
  ravimite
  ja
  vaktsiinide arendamist ja
  väljatöötamist
  , et lahendada kasvavaid tervishoiuprobleeme ja vastata patsientide vajadustele
  ; |
| --- | --- |

v)

toetusmeetmed, millega soodustatakse uuenduslike
  ravimite
  ja
  vaktsiinide arendamist ja
  väljatöötamist
  , et lahendada kasvavaid tervishoiuprobleeme ja vastata patsientide vajadustele
  ;

ravimite

vaktsiinide arendamist ja

, et lahendada kasvavaid tervishoiuprobleeme ja vastata patsientide vajadustele

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt v a (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt v a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | va) | toetusmeetmed, millega edendatakse innovatsiooni patendikaitseta ravimitele uue kasutusotstarbe andmisel, nende koostise muutmisel ja nende kombineerimisel, mis parandab tunduvalt patsientide, tervishoiutöötajate ja tervishoiusüsteemide olukorda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

va)

va)

toetusmeetmed, millega edendatakse innovatsiooni patendikaitseta ravimitele uue kasutusotstarbe andmisel, nende koostise muutmisel ja nende kombineerimisel, mis parandab tunduvalt patsientide, tervishoiutöötajate ja tervishoiusüsteemide olukorda;

toetusmeetmed, millega edendatakse innovatsiooni patendikaitseta ravimitele uue kasutusotstarbe andmisel, nende koostise muutmisel ja nende kombineerimisel, mis parandab tunduvalt patsientide, tervishoiutöötajate ja tervishoiusüsteemide olukorda;

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt v b (uus)

I lisa – punkt i – alapunkt v b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | vb) | meetmed antibiootikumidega seotud turutõrgete kõrvaldamiseks ja kestlike investeeringute ergutamiseks, et arendada ja töötada välja uusi antimikroobikume, harvikhaiguste ravimeid ja ravimeid nakkushaiguste vastu võitlemiseks, tagades seejuures võrdse juurdepääsu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vb)

vb)

meetmed antibiootikumidega seotud turutõrgete kõrvaldamiseks ja kestlike investeeringute ergutamiseks, et arendada ja töötada välja uusi antimikroobikume, harvikhaiguste ravimeid ja ravimeid nakkushaiguste vastu võitlemiseks, tagades seejuures võrdse juurdepääsu;

meetmed antibiootikumidega seotud turutõrgete kõrvaldamiseks ja kestlike investeeringute ergutamiseks, et arendada ja töötada välja uusi antimikroobikume, harvikhaiguste ravimeid ja ravimeid nakkushaiguste vastu võitlemiseks, tagades seejuures võrdse juurdepääsu;

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt vi

I lisa – punkt i – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| vi) | toetusmeetmed ravimite ja meditsiiniseadmete nappuse jälgimiseks
  haiglates
  ja
  jaemüügiapteekides
  , et nappus kõrvaldada ja suurendada varustuskindlust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vi)

toetusmeetmed ravimite ja meditsiiniseadmete nappuse jälgimiseks
  haiglates
  ja
  jaemüügiapteekides
  , et nappus kõrvaldada ja suurendada varustuskindlust;

haiglates

jaemüügiapteekides

| vi) | toetusmeetmed
  haiglates ja jaemüügiapteekides esineva
  ravimite ja meditsiiniseadmete nappuse jälgimiseks
  , ennetamiseks, haldamiseks
  ja
  sellest teatamiseks
  , et
  koguda teated nappuse kohta kesksesse andmebaasi, mis on koostalitlusvõimeline ravimeid käsitlevaid regulatiivseid andmeid sisaldavate andmebaasidega,
  nappus kõrvaldada ja suurendada varustuskindlust; |
| --- | --- |

vi)

toetusmeetmed
  haiglates ja jaemüügiapteekides esineva
  ravimite ja meditsiiniseadmete nappuse jälgimiseks
  , ennetamiseks, haldamiseks
  ja
  sellest teatamiseks
  , et
  koguda teated nappuse kohta kesksesse andmebaasi, mis on koostalitlusvõimeline ravimeid käsitlevaid regulatiivseid andmeid sisaldavate andmebaasidega,
  nappus kõrvaldada ja suurendada varustuskindlust;

haiglates ja jaemüügiapteekides esineva

, ennetamiseks, haldamiseks

sellest teatamiseks

koguda teated nappuse kohta kesksesse andmebaasi, mis on koostalitlusvõimeline ravimeid käsitlevaid regulatiivseid andmeid sisaldavate andmebaasidega,

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt viii

I lisa – punkt i – alapunkt viii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| viii) | meetmed
  ravimitega
  seotud keskkonnariski hindamise tugevdamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

viii)

meetmed
  ravimitega
  seotud keskkonnariski hindamise tugevdamiseks;

ravimitega

| viii) | meetmed
  ravimite ja meditsiiniseadmetega
  seotud keskkonnariski hindamise tugevdamiseks; |
| --- | --- |

viii)

meetmed
  ravimite ja meditsiiniseadmetega
  seotud keskkonnariski hindamise tugevdamiseks;

ravimite ja meditsiiniseadmetega

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt ix

I lisa – punkt i – alapunkt ix

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ix) | meetmed antimikroobikumide mõistliku kasutamise edendamiseks
  ja
  antimikroobikumide
  kõrvaldamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ix)

meetmed antimikroobikumide mõistliku kasutamise edendamiseks
  ja
  antimikroobikumide
  kõrvaldamiseks
  ;

ja

kõrvaldamiseks

| ix) | meetmed
  ravimite, eriti
  antimikroobikumide mõistliku kasutamise
  ja kõrvaldamise
  edendamiseks
  ning ravimite üldise kasutamise vähendamiseks, meetmed
  antimikroobikumide
  kasutamise järelevalve toetamiseks ja antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse toetamiseks
  ; |
| --- | --- |

ix)

meetmed
  ravimite, eriti
  antimikroobikumide mõistliku kasutamise
  ja kõrvaldamise
  edendamiseks
  ning ravimite üldise kasutamise vähendamiseks, meetmed
  antimikroobikumide
  kasutamise järelevalve toetamiseks ja antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse toetamiseks
  ;

ravimite, eriti

ja kõrvaldamise

ning ravimite üldise kasutamise vähendamiseks, meetmed

kasutamise järelevalve toetamiseks ja antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse toetamiseks

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt i – alapunkt x

I lisa – punkt i – alapunkt x

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| x) | toetusmeetmed ravimeid ja meditsiiniseadmeid käsitlevate rahvusvaheliste õigusnormide lähendamise soodustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x)

toetusmeetmed ravimeid ja meditsiiniseadmeid käsitlevate rahvusvaheliste õigusnormide lähendamise soodustamiseks.

| x) | toetusmeetmed ravimeid ja meditsiiniseadmeid käsitlevate rahvusvaheliste õigusnormide lähendamise
  ning ravimite ja meditsiiniseadmete usaldamise
  soodustamiseks
  ning liidupoolse regulatiivse järelevalve parandamiseks
  . |
| --- | --- |

x)

toetusmeetmed ravimeid ja meditsiiniseadmeid käsitlevate rahvusvaheliste õigusnormide lähendamise
  ning ravimite ja meditsiiniseadmete usaldamise
  soodustamiseks
  ning liidupoolse regulatiivse järelevalve parandamiseks
  .

ning ravimite ja meditsiiniseadmete usaldamise

ning liidupoolse regulatiivse järelevalve parandamiseks

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt i

I lisa – punkt j – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | väljakujunenud koostalitlusvõimeliste digiteenuste taristute kasutamise, käitamise ja hoolduse ning
  andmekvaliteedi
  tagamise protsesside toetamine andmete vahetamise, neile juurdepääsu, nende kasutamise ja taaskasutamise eesmärgil; piiriülese võrgustikutöö, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete, registrite ja muude andmebaaside kasutamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

väljakujunenud koostalitlusvõimeliste digiteenuste taristute kasutamise, käitamise ja hoolduse ning
  andmekvaliteedi
  tagamise protsesside toetamine andmete vahetamise, neile juurdepääsu, nende kasutamise ja taaskasutamise eesmärgil; piiriülese võrgustikutöö, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete, registrite ja muude andmebaaside kasutamise toetamine;

andmekvaliteedi

| i) | väljakujunenud koostalitlusvõimeliste digiteenuste taristute kasutamise, käitamise ja hoolduse ning
  andmete turvalisuse ja kvaliteedi
  tagamise protsesside toetamine andmete vahetamise, neile juurdepääsu, nende kasutamise ja taaskasutamise eesmärgil; piiriülese võrgustikutöö, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete, registrite ja muude andmebaaside
  täiustamise ja parema
  kasutamise toetamine; |
| --- | --- |

i)

väljakujunenud koostalitlusvõimeliste digiteenuste taristute kasutamise, käitamise ja hoolduse ning
  andmete turvalisuse ja kvaliteedi
  tagamise protsesside toetamine andmete vahetamise, neile juurdepääsu, nende kasutamise ja taaskasutamise eesmärgil; piiriülese võrgustikutöö, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete, registrite ja muude andmebaaside
  täiustamise ja parema
  kasutamise toetamine;

andmete turvalisuse ja kvaliteedi

täiustamise ja parema

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt i a (uus)

I lisa – punkt j – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | Euroopa elektrooniliste terviseandmete loomine ja nende rakendamise toetamine liikmesriikides, et suurendada e-tervise kasutamist ning parandada tervishoiusüsteemide kestlikkust ja vastupidavust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

Euroopa elektrooniliste terviseandmete loomine ja nende rakendamise toetamine liikmesriikides, et suurendada e-tervise kasutamist ning parandada tervishoiusüsteemide kestlikkust ja vastupidavust;

Euroopa elektrooniliste terviseandmete loomine ja nende rakendamise toetamine liikmesriikides, et suurendada e-tervise kasutamist ning parandada tervishoiusüsteemide kestlikkust ja vastupidavust;

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt i b (uus)

I lisa – punkt j – alapunkt i b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib) | liikmesriikide toetamine Euroopa tugivõrgustiku registrite täiustamisel, edasiarendamisel ja rakendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib)

ib)

liikmesriikide toetamine Euroopa tugivõrgustiku registrite täiustamisel, edasiarendamisel ja rakendamisel;

liikmesriikide toetamine Euroopa tugivõrgustiku registrite täiustamisel, edasiarendamisel ja rakendamisel;

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt ii

I lisa – punkt j – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | tervishoiu- ja tervisesüsteemide digitaliseerimise toetamine, sealhulgas võrdlusuuringute ja suutlikkuse suurendamise toetamine uuenduslike vahendite ja tehnoloogiate kasutusele võtmiseks; tervishoiutöötajate digioskuste
  täiendamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

tervishoiu- ja tervisesüsteemide digitaliseerimise toetamine, sealhulgas võrdlusuuringute ja suutlikkuse suurendamise toetamine uuenduslike vahendite ja tehnoloogiate kasutusele võtmiseks; tervishoiutöötajate digioskuste
  täiendamine
  ;

täiendamine

| ii) | tervishoiu- ja tervisesüsteemide digitaliseerimise toetamine, sealhulgas võrdlusuuringute ja suutlikkuse suurendamise toetamine uuenduslike vahendite ja tehnoloogiate kasutusele võtmiseks
  ning terviseandmete turvalise kasutamise ja taaskasutamise tugevdamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega
  ; tervishoiutöötajate
  ja kodanike
  digioskuste
  täiendamise toetamine ja elluviimine tõhustatud hariduse, koolituse ja (digitaalse) tervisealase hariduse meetmete abil
  ; |
| --- | --- |

ii)

tervishoiu- ja tervisesüsteemide digitaliseerimise toetamine, sealhulgas võrdlusuuringute ja suutlikkuse suurendamise toetamine uuenduslike vahendite ja tehnoloogiate kasutusele võtmiseks
  ning terviseandmete turvalise kasutamise ja taaskasutamise tugevdamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega
  ; tervishoiutöötajate
  ja kodanike
  digioskuste
  täiendamise toetamine ja elluviimine tõhustatud hariduse, koolituse ja (digitaalse) tervisealase hariduse meetmete abil
  ;

ning terviseandmete turvalise kasutamise ja taaskasutamise tugevdamine kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega

ja kodanike

täiendamise toetamine ja elluviimine tõhustatud hariduse, koolituse ja (digitaalse) tervisealase hariduse meetmete abil

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt iii

I lisa – punkt j – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | digivahendite ja -taristute kasutuselevõtu ja koostalitlusvõime toetamine liikmesriikides, nende vahel ning koostöös liidu institutsioonide ja organitega; asjakohaste juhtimisstruktuuride ning tervishoiu Euroopa andmeruumi osana kestlike ja koostalitlusvõimeliste liidu terviseteabesüsteemide väljatöötamine
  ning
  kodanike juurdepääsu
  tugevdamine
  oma terviseandmetele ja nende kontrollimise
  võimaluse parandamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

digivahendite ja -taristute kasutuselevõtu ja koostalitlusvõime toetamine liikmesriikides, nende vahel ning koostöös liidu institutsioonide ja organitega; asjakohaste juhtimisstruktuuride ning tervishoiu Euroopa andmeruumi osana kestlike ja koostalitlusvõimeliste liidu terviseteabesüsteemide väljatöötamine
  ning
  kodanike juurdepääsu
  tugevdamine
  oma terviseandmetele ja nende kontrollimise
  võimaluse parandamine
  ;

ning

tugevdamine

võimaluse parandamine

| iii) | digivahendite ja -taristute kasutuselevõtu ja koostalitlusvõime toetamine liikmesriikides, nende vahel ning koostöös liidu institutsioonide
  , asutuste
  ja organitega; asjakohaste juhtimisstruktuuride ning tervishoiu Euroopa andmeruumi osana kestlike ja koostalitlusvõimeliste liidu terviseteabesüsteemide väljatöötamine
  eesmärgiga võtta tervishoius turvaliselt ja tõhusalt kasutusele tehisintellekt, mis suurendaks ja hõlbustaks
  kodanike juurdepääsu oma terviseandmetele ja nende kontrollimise
  võimalust
  ;
  inimesekesksete digitaalse tervise ja terviseandmetega seotud praeguste edukate algatuste ja projektide kasutuselevõtu ja laiema rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

iii)

digivahendite ja -taristute kasutuselevõtu ja koostalitlusvõime toetamine liikmesriikides, nende vahel ning koostöös liidu institutsioonide
  , asutuste
  ja organitega; asjakohaste juhtimisstruktuuride ning tervishoiu Euroopa andmeruumi osana kestlike ja koostalitlusvõimeliste liidu terviseteabesüsteemide väljatöötamine
  eesmärgiga võtta tervishoius turvaliselt ja tõhusalt kasutusele tehisintellekt, mis suurendaks ja hõlbustaks
  kodanike juurdepääsu oma terviseandmetele ja nende kontrollimise
  võimalust
  ;
  inimesekesksete digitaalse tervise ja terviseandmetega seotud praeguste edukate algatuste ja projektide kasutuselevõtu ja laiema rakendamise toetamine;

, asutuste

eesmärgiga võtta tervishoius turvaliselt ja tõhusalt kasutusele tehisintellekt, mis suurendaks ja hõlbustaks

võimalust

inimesekesksete digitaalse tervise ja terviseandmetega seotud praeguste edukate algatuste ja projektide kasutuselevõtu ja laiema rakendamise toetamine;

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt j – alapunkt iv

I lisa – punkt j – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | telemeditsiini/kaugtervishoiu optimaalse kasutamise (sealhulgas kaugetes piirkondades satelliitside kaudu) toetamine, digitaalse organisatsiooniuuenduse soodustamine tervishoiuasutustes ning kodanike võimestamist ja isikukeskset hooldust toetavate digivahendite edendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

telemeditsiini/kaugtervishoiu optimaalse kasutamise (sealhulgas kaugetes piirkondades satelliitside kaudu) toetamine, digitaalse organisatsiooniuuenduse soodustamine tervishoiuasutustes ning kodanike võimestamist ja isikukeskset hooldust toetavate digivahendite edendamine.

| iv) | telemeditsiini/kaugtervishoiu
  kättesaadavuse ja
  optimaalse kasutamise (sealhulgas kaugetes piirkondades satelliitside kaudu) toetamine, digitaalse organisatsiooniuuenduse soodustamine tervishoiuasutustes ning kodanike võimestamist ja isikukeskset hooldust toetavate digivahendite edendamine
  ; patsientide ja hooldustöötajate kaasamise edendamine kasutajasõbralike, juurdepääsetavate, turvaliste ja tõhusate telemeditsiini/kaugtervishoiu ja muude digilahenduste ühiskavandamisse ja ühisarendamisse
  . |
| --- | --- |

iv)

telemeditsiini/kaugtervishoiu
  kättesaadavuse ja
  optimaalse kasutamise (sealhulgas kaugetes piirkondades satelliitside kaudu) toetamine, digitaalse organisatsiooniuuenduse soodustamine tervishoiuasutustes ning kodanike võimestamist ja isikukeskset hooldust toetavate digivahendite edendamine
  ; patsientide ja hooldustöötajate kaasamise edendamine kasutajasõbralike, juurdepääsetavate, turvaliste ja tõhusate telemeditsiini/kaugtervishoiu ja muude digilahenduste ühiskavandamisse ja ühisarendamisse
  .

kättesaadavuse ja

; patsientide ja hooldustöötajate kaasamise edendamine kasutajasõbralike, juurdepääsetavate, turvaliste ja tõhusate telemeditsiini/kaugtervishoiu ja muude digilahenduste ühiskavandamisse ja ühisarendamisse

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt k – alapunkt iii

I lisa – punkt k – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | teabevahetus, mille eesmärk on edendada haiguste ennetamist
  ja tervislikke eluviise
  koostöös kõigi asjaomaste osalejatega rahvusvahelisel, liidu
  ja
  riikide tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

teabevahetus, mille eesmärk on edendada haiguste ennetamist
  ja tervislikke eluviise
  koostöös kõigi asjaomaste osalejatega rahvusvahelisel, liidu
  ja
  riikide tasandil.

ja tervislikke eluviise

ja

| iii) | teabevahetus, mille eesmärk on edendada
  tervist, tervislikke eluviise ja
  haiguste ennetamist koostöös kõigi asjaomaste osalejatega rahvusvahelisel, liidu, riikide
  ja piirkondlikul
  tasandil; |
| --- | --- |

iii)

teabevahetus, mille eesmärk on edendada
  tervist, tervislikke eluviise ja
  haiguste ennetamist koostöös kõigi asjaomaste osalejatega rahvusvahelisel, liidu, riikide
  ja piirkondlikul
  tasandil;

tervist, tervislikke eluviise ja

ja piirkondlikul

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt k – alapunkt iii a (uus)

I lisa – punkt k – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia) | elanikkonnale, sihtrühmadele ja sidusrühmade juhitud projektidele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniad, sealhulgas väärinfo ennetamine ja selle vastu võitlemine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

elanikkonnale, sihtrühmadele ja sidusrühmade juhitud projektidele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniad, sealhulgas väärinfo ennetamine ja selle vastu võitlemine;

elanikkonnale, sihtrühmadele ja sidusrühmade juhitud projektidele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniad, sealhulgas väärinfo ennetamine ja selle vastu võitlemine;

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt k – alapunkt iii b (uus)

I lisa – punkt k – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiib) | teabevahetustegevus, mille eesmärk on võidelda ravimite, vaktsiinide, tervisetoodete, haiguste põhjuste ja raviga seotud väärinfo ja desinformatsiooni, nagu valeuudiste vastu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiib)

iiib)

teabevahetustegevus, mille eesmärk on võidelda ravimite, vaktsiinide, tervisetoodete, haiguste põhjuste ja raviga seotud väärinfo ja desinformatsiooni, nagu valeuudiste vastu;

teabevahetustegevus, mille eesmärk on võidelda ravimite, vaktsiinide, tervisetoodete, haiguste põhjuste ja raviga seotud väärinfo ja desinformatsiooni, nagu valeuudiste vastu;

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt k – alapunkt iii c (uus)

I lisa – punkt k – alapunkt iii c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiic) | teabevahetus kodanikega terviseriskide ja tervist mõjutavate tegurite teemal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiic)

iiic)

teabevahetus kodanikega terviseriskide ja tervist mõjutavate tegurite teemal;

teabevahetus kodanikega terviseriskide ja tervist mõjutavate tegurite teemal;

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt k – alapunkt iii d (uus)

I lisa – punkt k – alapunkt iii d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiid) | teabevahetus-, teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad verekomponentide, elundite, kudede ja rakkude annetamise kohta, millega juhitakse üldsuse tähelepanu annetamise tähtsusele solidaarsuse, tervishoiupoliitika ja terapeutilise kasu seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiid)

iiid)

teabevahetus-, teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad verekomponentide, elundite, kudede ja rakkude annetamise kohta, millega juhitakse üldsuse tähelepanu annetamise tähtsusele solidaarsuse, tervishoiupoliitika ja terapeutilise kasu seisukohast.

teabevahetus-, teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad verekomponentide, elundite, kudede ja rakkude annetamise kohta, millega juhitakse üldsuse tähelepanu annetamise tähtsusele solidaarsuse, tervishoiupoliitika ja terapeutilise kasu seisukohast.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – punkt I

II lisa – A osa – punkt I

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| I. | ELi ja liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise kavandamise kvaliteet ja täielikkus
  tõsiste
  piiriüleste terviseohtude korral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

I.

ELi ja liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise kavandamise kvaliteet ja täielikkus
  tõsiste
  piiriüleste terviseohtude korral.

tõsiste

| I. | ELi ja liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise kavandamise kvaliteet ja täielikkus
  suurte
  piiriüleste terviseohtude korral
  , sealhulgas vastupidavuse hindamise näitajad kogu liidus
  . |
| --- | --- |

I.

ELi ja liikmesriikide valmisoleku ja reageerimise kavandamise kvaliteet ja täielikkus
  suurte
  piiriüleste terviseohtude korral
  , sealhulgas vastupidavuse hindamise näitajad kogu liidus
  .

suurte

, sealhulgas vastupidavuse hindamise näitajad kogu liidus

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – punkt II

II lisa – A osa – punkt II

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II. | Tsentraliseeritud müügiloaga ravimite kättesaadavus täitmata vajaduste puhul (nt harvikravimite, uudsete ravimite, pediaatrias kasutatavate ravimite või vaktsiinide arv). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II.

Tsentraliseeritud müügiloaga ravimite kättesaadavus täitmata vajaduste puhul (nt harvikravimite, uudsete ravimite, pediaatrias kasutatavate ravimite või vaktsiinide arv).

| II. | Tsentraliseeritud müügiloaga ravimite
  ja meditsiiniseadmete
  kättesaadavus täitmata vajaduste puhul (nt
  olemasolevate ja uute
  harvikravimite, uudsete ravimite, pediaatrias kasutatavate ravimite või vaktsiinide arv). |
| --- | --- |

II.

Tsentraliseeritud müügiloaga ravimite
  ja meditsiiniseadmete
  kättesaadavus täitmata vajaduste puhul (nt
  olemasolevate ja uute
  harvikravimite, uudsete ravimite, pediaatrias kasutatavate ravimite või vaktsiinide arv).

ja meditsiiniseadmete

olemasolevate ja uute

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – punkt III

II lisa – A osa – punkt III

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| III. | Nende meetmete ja heade tavade arv igas liikmesriigis, mis aitavad otseselt kaasa
  kestliku arengu eesmärgi 3.4
  saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

III.

Nende meetmete ja heade tavade arv igas liikmesriigis, mis aitavad otseselt kaasa
  kestliku arengu eesmärgi 3.4
  saavutamisele.

kestliku arengu eesmärgi 3.4

| III. | Nende meetmete ja heade tavade arv igas liikmesriigis, mis aitavad otseselt kaasa
  üldise tervisekindlustuse
  saavutamisele. |
| --- | --- |

III.

Nende meetmete ja heade tavade arv igas liikmesriigis, mis aitavad otseselt kaasa
  üldise tervisekindlustuse
  saavutamisele.

üldise tervisekindlustuse

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – punkt IV

II lisa – A osa – punkt IV

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| IV. | Heade tavade
  rakendamine ELi liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IV.

Heade tavade
  rakendamine ELi liikmesriikides.

Heade tavade

| IV. | Selliste terviseprogrammide
  rakendamine ELi liikmesriikides
  , mis edendavad tervist, ennetavad haigusi ja vähendavad tervisealast ebavõrdsust
  . |
| --- | --- |

IV.

Selliste terviseprogrammide
  rakendamine ELi liikmesriikides
  , mis edendavad tervist, ennetavad haigusi ja vähendavad tervisealast ebavõrdsust
  .

Selliste terviseprogrammide

, mis edendavad tervist, ennetavad haigusi ja vähendavad tervisealast ebavõrdsust

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – A osa – punkt IV a (uus)

II lisa – A osa – punkt IV a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | IVa. | Tervishoiu Euroopa andmeruumi rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IVa.

IVa.

Tervishoiu Euroopa andmeruumi rakendamine.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 1 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Oluliste rahvatervise vajaduste rahuldamiseks ravimite kiirendatud väljatöötamise ja hindamise uute menetluste arv, võttes vajaduse korral arvesse uudseid tehnoloogiaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Oluliste rahvatervise vajaduste rahuldamiseks ravimite kiirendatud väljatöötamise ja hindamise uute menetluste arv, võttes vajaduse korral arvesse uudseid tehnoloogiaid.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 1 b (uus)

II lisa – B osa – punkt 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b. | Nende liikmesriikide arv, kus on asjakohasel tasemel e-tervise taristu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.

1b.

Nende liikmesriikide arv, kus on asjakohasel tasemel e-tervise taristu.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 1 c (uus)

II lisa – B osa – punkt 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c. | Euroopa elektroonilised terviseandmed rakendanud liikmesriikide arv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.

1c.

Euroopa elektroonilised terviseandmed rakendanud liikmesriikide arv.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 1 d (uus)

II lisa – B osa – punkt 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d. | Liikmesriikide nende kodanike osakaal, kellel on juurdepääs oma andmetele tervishoiu Euroopa andmeruumis (liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d.

1d.

Liikmesriikide nende kodanike osakaal, kellel on juurdepääs oma andmetele tervishoiu Euroopa andmeruumis (liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 3

II lisa – B osa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Levitatud
  vaktsiinidooside arv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Levitatud
  vaktsiinidooside arv.

Levitatud

| 3. | Kättesaadavaks tehtud
  vaktsiinidooside arv
  (tüüpide ja liikmesriikide kaupa)
  . |
| --- | --- |

3.

Kättesaadavaks tehtud
  vaktsiinidooside arv
  (tüüpide ja liikmesriikide kaupa)
  .

Kättesaadavaks tehtud

(tüüpide ja liikmesriikide kaupa)

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 3 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | Vaktsineeritute tase (vanuse ja vaktsiini abil ennetatavate haiguste kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.

3a.

Vaktsineeritute tase (vanuse ja vaktsiini abil ennetatavate haiguste kaupa).

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 6

II lisa – B osa – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Vanusele standarditud 5-aastane elulemus
  emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi
  puhul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.

Vanusele standarditud 5-aastane elulemus
  emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi
  puhul.

emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi

| 6. | Vanusele standarditud 5-aastane elulemus
  vähktõve
  puhul
  (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa)
  . |
| --- | --- |

6.

Vanusele standarditud 5-aastane elulemus
  vähktõve
  puhul
  (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa)
  .

vähktõve

(liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa)

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 6 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a. | Vanusele standarditud 5-aastane elulemus laste vähktõve puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.

6a.

Vanusele standarditud 5-aastane elulemus laste vähktõve puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 6 b (uus)

II lisa – B osa – punkt 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b. | Sõeluuringute ulatus rinna-, emakakaela- ja kolorektaalvähi sõeluuringuprogrammide puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b.

6b.

Sõeluuringute ulatus rinna-, emakakaela- ja kolorektaalvähi sõeluuringuprogrammide puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7

II lisa – B osa – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi
  diagnoosimisel haigusastme kohta teavet esitavate vähiregistrite suhtarv ja liikmesriikide arv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.

Emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi
  diagnoosimisel haigusastme kohta teavet esitavate vähiregistrite suhtarv ja liikmesriikide arv.

Emakakaela-, rinna- ja kolorektaalvähi

| 7. | Vähi
  diagnoosimisel haigusastme kohta teavet esitavate vähiregistrite suhtarv ja liikmesriikide arv. |
| --- | --- |

7.

Vähi
  diagnoosimisel haigusastme kohta teavet esitavate vähiregistrite suhtarv ja liikmesriikide arv.

Vähi

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a. | Palliatiivsele ravile vastuvõtu ja tulemuste suhe vähktõve ja laste vähktõve puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.

7a.

Palliatiivsele ravile vastuvõtu ja tulemuste suhe vähktõve ja laste vähktõve puhul (liigi, vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 b (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7b. | Laste vähktõve registrite ja liikmesriikide suhe ning nende liikmesriikide arv, kes esitavad teavet laste vähktõve astme kohta diagnoosimisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7b.

7b.

Laste vähktõve registrite ja liikmesriikide suhe ning nende liikmesriikide arv, kes esitavad teavet laste vähktõve astme kohta diagnoosimisel.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 c (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7c. | Tähtsamate krooniliste haiguste levimus liikmesriigi kohta (haiguste, soo ja vanuse kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7c.

7c.

Tähtsamate krooniliste haiguste levimus liikmesriigi kohta (haiguste, soo ja vanuse kaupa).

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 d (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7d. | Vanusele standarditud suremus mittenakkuslikesse haigustesse (100 000 inimese kohta, haiguste kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7d.

7d.

Vanusele standarditud suremus mittenakkuslikesse haigustesse (100 000 inimese kohta, haiguste kaupa).

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 e (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7e. | HIVi/AIDSi patsientide osakaal, kellel on juurdepääs asjakohasele ravile (liikmesriikide, soo ja vanuse kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7e.

7e.

HIVi/AIDSi patsientide osakaal, kellel on juurdepääs asjakohasele ravile (liikmesriikide, soo ja vanuse kaupa).

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 7 f (uus)

II lisa – B osa – punkt 7 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7f. | Tuberkuloosipatsientide osakaal, kellel on juurdepääs asjakohasele ravile (liikmesriikide, soo ja vanuse kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7f.

7f.

Tuberkuloosipatsientide osakaal, kellel on juurdepääs asjakohasele ravile (liikmesriikide, soo ja vanuse kaupa).

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 8

II lisa – B osa – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Suitsetamise
  levik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.

Suitsetamise
  levik.

Suitsetamise

| 8. | Vanusele standarditud tubakatarbimise
  levik
  (soo kaupa)
  . |
| --- | --- |

8.

Vanusele standarditud tubakatarbimise
  levik
  (soo kaupa)
  .

Vanusele standarditud tubakatarbimise

(soo kaupa)

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 8 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a. | Alkoholi liigtarvitamise vanusepõhiselt standarditud levik, liigitatud soo ja vanuse alusel |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.

8a.

Alkoholi liigtarvitamise vanusepõhiselt standarditud levik, liigitatud soo ja vanuse alusel

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 9

II lisa – B osa – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Ravimite nappuse määr
  ühtsete kontaktpunktide võrgustikus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.

Ravimite nappuse määr
  ühtsete kontaktpunktide võrgustikus
  .

ühtsete kontaktpunktide võrgustikus

| 9. | Ravimite nappuse määr
  liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

9.

Ravimite nappuse määr
  liikmesriikides
  .

liikmesriikides

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 9 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a. | Meetmed, mille eesmärk on ergutada oluliste ravimi toimeainete ja ravimite tootmist ELis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a.

9a.

Meetmed, mille eesmärk on ergutada oluliste ravimi toimeainete ja ravimite tootmist ELis.

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 12 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a. | Antimikroobikumide kasutamine (ATC-tüübi ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a.

12a.

Antimikroobikumide kasutamine (ATC-tüübi ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 12 b (uus)

II lisa – B osa – punkt 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12b. | Tervishoiuteenustega seotud nakkuste põhjustatud suremus (vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12b.

12b.

Tervishoiuteenustega seotud nakkuste põhjustatud suremus (vanuse, soo ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 12 c (uus)

II lisa – B osa – punkt 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12c. | Alla 75-aastaste isikute välditav suremus, mille põhjuseks on südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi, diabeet, mittenakkuslikest haigustest tingitud summaarne tervisekadu ja kvaliteetselt elatud eluaastad, kroonilised hingamisteede haigused (soo ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12c.

12c.

Alla 75-aastaste isikute välditav suremus, mille põhjuseks on südame-veresoonkonna haigused, vähktõbi, diabeet, mittenakkuslikest haigustest tingitud summaarne tervisekadu ja kvaliteetselt elatud eluaastad, kroonilised hingamisteede haigused (soo ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 13

II lisa – B osa – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13. | Euroopa tugivõrgustikus osalevate
  haiglaüksuste
  arv ning Euroopa tugivõrgustike liikmete poolt diagnoositud ja ravitud patsientide arv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13.

Euroopa tugivõrgustikus osalevate
  haiglaüksuste
  arv ning Euroopa tugivõrgustike liikmete poolt diagnoositud ja ravitud patsientide arv.

haiglaüksuste

| 13. | Euroopa tugivõrgustikus osalevate
  tervishoiuüksuste
  arv ning Euroopa tugivõrgustike liikmete poolt diagnoositud ja ravitud patsientide arv. |
| --- | --- |

13.

Euroopa tugivõrgustikus osalevate
  tervishoiuüksuste
  arv ning Euroopa tugivõrgustike liikmete poolt diagnoositud ja ravitud patsientide arv.

tervishoiuüksuste

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 14 a (uus)

II lisa – B osa – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a. | Liidu poliitikameetmete tervisemõju hindamiste arv. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a.

14a.

Liidu poliitikameetmete tervisemõju hindamiste arv.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 14 b (uus)

II lisa – B osa – punkt 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14b. | Vanusele standarditud rasvumise levimus (soo, vanuse ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14b.

14b.

Vanusele standarditud rasvumise levimus (soo, vanuse ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 14 c (uus)

II lisa – B osa – punkt 14 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14c. | Emade suremus (vanuse ja liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14c.

14c.

Emade suremus (vanuse ja liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 14 d (uus)

II lisa – B osa – punkt 14 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14d. | Imikute suremus (liikmesriikide kaupa). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14d.

14d.

Imikute suremus (liikmesriikide kaupa).

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – B osa – punkt 14 e (uus)

II lisa – B osa – punkt 14 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14e. | Keskkonnareostusest tulenenud surmade vanusepõhiselt standarditud arv (100 000 inimese kohta), liigitatud soo ja vanuse alusel |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14e.

14e.

Keskkonnareostusest tulenenud surmade vanusepõhiselt standarditud arv (100 000 inimese kohta), liigitatud soo ja vanuse alusel

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0196/2020).

1

(8)  Komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale ja eurorühmale „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“ (COM(2020)0112).

8

(8)  Komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale ja eurorühmale „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“ (COM(2020)0112).

8

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

10

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

10

(11)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (COM(2018)005, 31.1.2018).

11

(11)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (COM(2018)0051, 31.1.2018).

11

(12)  Nõukogu järeldused ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (ELT C 146, 22.6.2006, lk 1).

12

(11a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

11a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

(12)  Nõukogu järeldused ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (ELT C 146, 22.6.2006, lk 1).

12

(12a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

12a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

(13)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“ (COM(2016)0739, 22.11.2016).

13

(13)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud. Euroopa tegevus jätkusuutlikkuse tagamiseks“ (COM(2016)0739, 22.11.2016).

13

(14)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (COM(2017)0339, 29.6.2017).

14

(14)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (COM(2017)0339, 29.6.2017).

14

(15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa Liidu strateegiline lähenemisviis ravimitele keskkonnas“ (COM(2019)0128, 11.3.2019).

15

(15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Euroopa Liidu strateegiline lähenemisviis ravimitele keskkonnas“ (COM(2019)0128, 11.3.2019).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

16

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

16

(16a)  

  ELT C 192, 7.6.2019, lk 5

16a

ELT C 192, 7.6.2019, lk 5

(19)  Nõukogu järeldused ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas, välisasjade nõukogu 3011. istung, Brüssel, 10. mai 2010.

19

(19)  Nõukogu järeldused ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas, välisasjade nõukogu 3011. istung, Brüssel, 10. mai 2010.

19

(20)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

20

(20)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

20

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

---

| 13.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/165

---

P9_TA(2020)0306

Programm „InvestEU“ ***I

Euroopa Parlamendi 13. novembril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse programm „InvestEU“ (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Muudatusettepanek 1

(2021/C 415/18)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse programm „InvestEU“

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 173 ja artikli 175 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia on suur
  sümmeetriline
  šokk maailma ja liidu majandusele
  , mis avaldab suurt asümmeetrilist sotsiaalset ja majanduslikku mõju kõigile liikmesriikidele ja piirkondadele
  . Selle tõkestamiseks vajalike meetmete tõttu on majandustegevus ELis oluliselt vähenenud.
  Komisjoni 2020. aasta suvise Euroopa majandusprognoosi
  kohaselt kahaneb ELi SKP 2020. aastal umbes
  8,3 %, mis on isegi rohkem kui eeldati komisjoni 2020. aasta kevadises Euroopa majandusprognoosis ja
  palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal
  , kusjuures teatavates sektorites on kahanemine sellestki suurem
  . Pandeemia puhkemine on näidanud üleilmsete tarneahelate omavahelist seotust ja toonud esile teatavad nõrgad kohad, näiteks strateegiliste tööstusharude liigse sõltuvuse piiratud arvust välistest tarneallikatest
  ning elutähtsate taristute puudumise
  . Sellised nõrgad kohad tuleb
  eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sealhulgas mikroettevõtjate huvides
  kõrvaldada, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja selle majanduse üldist vastupanuvõimet, jäädes samal ajal avatuks liidu normidele vastavale konkurentsile ja kaubavahetusele. Prognooside kohaselt vähenevad oluliselt ka investeeringud. Kuigi investeeringute suhe SKPsse paranes liidus enne pandeemiat, jäi see juba siis alla taseme, mida oleks võinud oodata tugeva elavnemise perioodil, ja ei olnud piisav, et kompenseerida 2009. aasta kriisile järgnenud aastatepikkust alainvesteerimist. Veelgi olulisem on, et praegune ja prognoositav investeeringute tase ei kata liidu struktuurset investeerimisvajadust pikaajalise majanduskasvu taastamiseks ja säilitamiseks tehnoloogiliste muutuste ja ülemaailmse konkurentsivõime seisukohast, sealhulgas investeeringuid innovatsiooni, oskustesse, taristusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd), ning vajadust tegeleda peamiste ühiskondlike probleemidega, nagu kestlikkus ja elanikkonna vananemine.
  Selleks et saavutada liidu poliitikaeesmärgid, sealhulgas need, mis sisalduvad komisjoni teatistes Euroopa rohelise kokkuleppe kohta 11. detsembril 2019, jätkusuutliku Euroopa investeerimiskava kohta 14. jaanuaril 2020, Euroopa uue tööstusstrateegia kohta 10. märtsil 2020 ning VKEde strateegia kohta jätkusuutliku ja digitaalse Euroopa jaoks 10. märtsil 2020, ning selleks et toetada majanduse kiiret, jätkusuutlikku, kaasavat, püsivat ja elujõulist taastumist, on vaja toetust turutõrgete kõrvaldamiseks
  ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade
  lahendamiseks ning investeerimispuudujäägi vähendamiseks sihtsektorites
  . |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia on suur
  sümmeetriline
  šokk maailma ja liidu majandusele
  , mis avaldab suurt asümmeetrilist sotsiaalset ja majanduslikku mõju kõigile liikmesriikidele ja piirkondadele
  . Selle tõkestamiseks vajalike meetmete tõttu on majandustegevus ELis oluliselt vähenenud.
  Komisjoni 2020. aasta suvise Euroopa majandusprognoosi
  kohaselt kahaneb ELi SKP 2020. aastal umbes
  8,3 %, mis on isegi rohkem kui eeldati komisjoni 2020. aasta kevadises Euroopa majandusprognoosis ja
  palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal
  , kusjuures teatavates sektorites on kahanemine sellestki suurem
  . Pandeemia puhkemine on näidanud üleilmsete tarneahelate omavahelist seotust ja toonud esile teatavad nõrgad kohad, näiteks strateegiliste tööstusharude liigse sõltuvuse piiratud arvust välistest tarneallikatest
  ning elutähtsate taristute puudumise
  . Sellised nõrgad kohad tuleb
  eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, sealhulgas mikroettevõtjate huvides
  kõrvaldada, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja selle majanduse üldist vastupanuvõimet, jäädes samal ajal avatuks liidu normidele vastavale konkurentsile ja kaubavahetusele. Prognooside kohaselt vähenevad oluliselt ka investeeringud. Kuigi investeeringute suhe SKPsse paranes liidus enne pandeemiat, jäi see juba siis alla taseme, mida oleks võinud oodata tugeva elavnemise perioodil, ja ei olnud piisav, et kompenseerida 2009. aasta kriisile järgnenud aastatepikkust alainvesteerimist. Veelgi olulisem on, et praegune ja prognoositav investeeringute tase ei kata liidu struktuurset investeerimisvajadust pikaajalise majanduskasvu taastamiseks ja säilitamiseks tehnoloogiliste muutuste ja ülemaailmse konkurentsivõime seisukohast, sealhulgas investeeringuid innovatsiooni, oskustesse, taristusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd), ning vajadust tegeleda peamiste ühiskondlike probleemidega, nagu kestlikkus ja elanikkonna vananemine.
  Selleks et saavutada liidu poliitikaeesmärgid, sealhulgas need, mis sisalduvad komisjoni teatistes Euroopa rohelise kokkuleppe kohta 11. detsembril 2019, jätkusuutliku Euroopa investeerimiskava kohta 14. jaanuaril 2020, Euroopa uue tööstusstrateegia kohta 10. märtsil 2020 ning VKEde strateegia kohta jätkusuutliku ja digitaalse Euroopa jaoks 10. märtsil 2020, ning selleks et toetada majanduse kiiret, jätkusuutlikku, kaasavat, püsivat ja elujõulist taastumist, on vaja toetust turutõrgete kõrvaldamiseks
  ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade
  lahendamiseks ning investeerimispuudujäägi vähendamiseks sihtsektorites
  .

| (2) | Hindamise tulemused osutavad, et 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus kasutatud mitmesuguste rahastamisvahendite vahel on tekkinud teatav kattuvus. Selline mitmekesisus on teinud olukorra keeruliseks ka vahendajatele ja lõplikele vahendite saajatele, kes on pidanud arvestama erinevate rahastamiskõlblikkus- ja aruandluseeskirjadega. Kooskõlastatud eeskirjade puudumine on takistanud liidu erinevate vahendite kombineerimist, kuigi selline kombineerimine oleks olnud kasulik projektidele, mis vajavad eri liiki rahastamist. Seepärast tuleks luua üksainus fond – InvestEU fond, mis toetub Euroopa investeerimiskava raames loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kogemustele, et pakkuda lõplikele vahendite saajatele tõhusamalt toimivat toetust, ühendades rahalise toetuse ja lihtsustades seda üheainsa eelarvelise tagatise skeemi raames ning seeläbi parandades liidu toetuse mõju, vähendades samal ajal liidu eelarve kulusid. |
| --- | --- |

(2)

Hindamise tulemused osutavad, et 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus kasutatud mitmesuguste rahastamisvahendite vahel on tekkinud teatav kattuvus. Selline mitmekesisus on teinud olukorra keeruliseks ka vahendajatele ja lõplikele vahendite saajatele, kes on pidanud arvestama erinevate rahastamiskõlblikkus- ja aruandluseeskirjadega. Kooskõlastatud eeskirjade puudumine on takistanud liidu erinevate vahendite kombineerimist, kuigi selline kombineerimine oleks olnud kasulik projektidele, mis vajavad eri liiki rahastamist. Seepärast tuleks luua üksainus fond – InvestEU fond, mis toetub Euroopa investeerimiskava raames loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kogemustele, et pakkuda lõplikele vahendite saajatele tõhusamalt toimivat toetust, ühendades rahalise toetuse ja lihtsustades seda üheainsa eelarvelise tagatise skeemi raames ning seeläbi parandades liidu toetuse mõju, vähendades samal ajal liidu eelarve kulusid.

| (3) | Viimastel aastatel on liit võtnud vastu ulatuslikud strateegiad
  ja dokumendid
  , et viia lõpule ühtse turu väljakujundamine ning stimuleerida kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist, nt aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“3. märtsil 2010, kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava 30. septembril 2015, Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava 22. mail 2018,
  digiõppe tegevuskava 2021–2027,
  paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“30. novembril 2016, ELi ringmajanduse loomise tegevuskava 2. detsembril 2015, Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia 20. juulil 2016, Euroopa kaitsealase tegevuskava 30. novembril 2016, teatise Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta 7. juunil 2017, ELi kosmosestrateegia 26. oktoobril 2016, institutsioonide ühise teadaande Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta 13. detsembril 2017,
  2050. aasta pikaajalise strateegia „Puhas planeet kõigi jaoks“28. novembril 2018,
  Euroopa rohelise kokkuleppe 11. detsembril 2019, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava 14. jaanuaril 2020, algatuse „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“14. jaanuaril 2020, Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia, andmestrateegia ja tehisintellekti teatise 19. veebruaril 2020,
  [määruse, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus)],
  Euroopa uue tööstusstrateegia 10. märtsil 2020, VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks 10. märtsil 2020
  , ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030 20. mail 2020, määruse (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 18. juunil 2020, energiasüsteemi integreerimise strateegia ja vesinikustrateegia 8. juulil 2020
  . InvestEU fond peaks kasutama ja tugevdama nende üksteist toetavate strateegiate sünergiat, toetades investeeringuid ja pakkudes juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

(3)

Viimastel aastatel on liit võtnud vastu ulatuslikud strateegiad
  ja dokumendid
  , et viia lõpule ühtse turu väljakujundamine ning stimuleerida kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist, nt aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“3. märtsil 2010, kapitaliturgude liidu loomise tegevuskava 30. septembril 2015, Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava 22. mail 2018,
  digiõppe tegevuskava 2021–2027,
  paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“30. novembril 2016, ELi ringmajanduse loomise tegevuskava 2. detsembril 2015, Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia 20. juulil 2016, Euroopa kaitsealase tegevuskava 30. novembril 2016, teatise Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta 7. juunil 2017, ELi kosmosestrateegia 26. oktoobril 2016, institutsioonide ühise teadaande Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta 13. detsembril 2017,
  2050. aasta pikaajalise strateegia „Puhas planeet kõigi jaoks“28. novembril 2018,
  Euroopa rohelise kokkuleppe 11. detsembril 2019, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava 14. jaanuaril 2020, algatuse „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“14. jaanuaril 2020, Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia, andmestrateegia ja tehisintellekti teatise 19. veebruaril 2020,
  [määruse, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimaseadus)],
  Euroopa uue tööstusstrateegia 10. märtsil 2020, VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks 10. märtsil 2020
  , ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030 20. mail 2020, määruse (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 18. juunil 2020, energiasüsteemi integreerimise strateegia ja vesinikustrateegia 8. juulil 2020
  . InvestEU fond peaks kasutama ja tugevdama nende üksteist toetavate strateegiate sünergiat, toetades investeeringuid ja pakkudes juurdepääsu rahastamisele.

| (4) | Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, mille alusel tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad, tehes seejuures vajaduse korral koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide või liidu (või mõlema) vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need strateegiad aitama kasutada liidu rahalisi vahendeid järjekindlalt ja maksimeerida sellise rahalise toetuse lisaväärtust, mis saadakse eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist ja programmist „InvestEU“. |
| --- | --- |

(4)

Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, mille alusel tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad, tehes seejuures vajaduse korral koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide või liidu (või mõlema) vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need strateegiad aitama kasutada liidu rahalisi vahendeid järjekindlalt ja maksimeerida sellise rahalise toetuse lisaväärtust, mis saadakse eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist ja programmist „InvestEU“.

| (5) | InvestEU fond peaks aitama parandada liidu konkurentsivõimet, sotsiaal-majanduslikku lähenemist ja ühtekuuluvust, sealhulgas innovatsiooni ja digitaliseerimise valdkonnas, ringmajanduse põhimõttele vastavat tõhusat ressursikasutust, liidu majanduskasvu kestlikkust ja kaasavust, sotsiaalset vastupanuvõimet ja kapitaliturgude liidu integratsiooni, sealhulgas selliste lahenduste abil, mis vähendavad kapitaliturgude killustatust ja mitmekesistavad rahastamisallikaid liidu ettevõtete jaoks. Selleks peaks InvestEU fond toetama projekte, mis on tehniliselt teostatavad ja majanduslikult tasuvad, pakkudes raamistikku võla-, riskijagamis-, omakapitali
  ja kvaasiomakapitali
  instrumentide
  (nagu hübriidlaen, allutatud võlainstrumendid või konverteeritav omakapital)
  kasutamiseks koos liidu eelarve tagatisega ja rakenduspartnerite rahalise osalusega, kui see on asjakohane. InvestEU fondi toetus peaks põhinema nõudlusel, kuid samal ajal keskenduma sellele, et tuua strateegilist ja pikaajalist kasu nendele liidu poliitika põhivaldkondadele, mida muidu ei rahastataks piisavalt või üldse, et aidata sel viisil kaasa liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisele. InvestEU fondist tuleks toetust anda paljudele eri sektoritele ja piirkondadele, kuid samal ajal tuleks vältida toetuste liigset koondumist ühte sektorisse või piirkonda ning
  edendada
  partnerüksusi
  ühendavaid projekte ja selliseid projekte, millega soodustatakse võrgustike, klastrite ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamist piirkondades üle kogu ELi
  . |
| --- | --- |

(5)

InvestEU fond peaks aitama parandada liidu konkurentsivõimet, sotsiaal-majanduslikku lähenemist ja ühtekuuluvust, sealhulgas innovatsiooni ja digitaliseerimise valdkonnas, ringmajanduse põhimõttele vastavat tõhusat ressursikasutust, liidu majanduskasvu kestlikkust ja kaasavust, sotsiaalset vastupanuvõimet ja kapitaliturgude liidu integratsiooni, sealhulgas selliste lahenduste abil, mis vähendavad kapitaliturgude killustatust ja mitmekesistavad rahastamisallikaid liidu ettevõtete jaoks. Selleks peaks InvestEU fond toetama projekte, mis on tehniliselt teostatavad ja majanduslikult tasuvad, pakkudes raamistikku võla-, riskijagamis-, omakapitali
  ja kvaasiomakapitali
  instrumentide
  (nagu hübriidlaen, allutatud võlainstrumendid või konverteeritav omakapital)
  kasutamiseks koos liidu eelarve tagatisega ja rakenduspartnerite rahalise osalusega, kui see on asjakohane. InvestEU fondi toetus peaks põhinema nõudlusel, kuid samal ajal keskenduma sellele, et tuua strateegilist ja pikaajalist kasu nendele liidu poliitika põhivaldkondadele, mida muidu ei rahastataks piisavalt või üldse, et aidata sel viisil kaasa liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisele. InvestEU fondist tuleks toetust anda paljudele eri sektoritele ja piirkondadele, kuid samal ajal tuleks vältida toetuste liigset koondumist ühte sektorisse või piirkonda ning
  edendada
  partnerüksusi
  ühendavaid projekte ja selliseid projekte, millega soodustatakse võrgustike, klastrite ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamist piirkondades üle kogu ELi
  .

| (6) | Kultuuri- ja loomesektor on olulised ja kiiresti kasvavad liidu sektorid,
  mis võivad etendada olulist rolli kestliku taastumise tagamisel, luues
  intellektuaalomandi ja individuaalse loovuse abil ▌nii majanduslikku kui ka kultuurilist väärtust.
  Siiski on
  COVID-19 puhangu
  alguses
  sotsiaalsetele kontaktidele
  ja ürituste korraldamisele
  kehtestatud piirangud
  pidevalt laienenud ja
  tekitanud nendele sektoritele
  ja nendes sektorites tegutsejatele
  märkimisväärset majanduslikku kahju
  , mis võib põhjustada pikaajalist struktuurilist kahju seoses juurdepääsuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1295/2013
   (4)

  alusel loodud kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendile või keerukamatele rahastamisvahenditele
  . Kuna nende sektorite vara on immateriaalne, on nendes tegutsevatel VKEdel ja organisatsioonidel lisaks keeruline saada erarahastamist, mida on väga vaja investeerimiseks, laienemiseks ja rahvusvahelisel tasandil konkureerimiseks. Programmiga „InvestEU“ tuleks jätkata kultuuri- ja loomesektori VKEde ja organisatsioonide jaoks rahastamisele juurdepääsu võimaluste parandamist. Kultuuri-, loome-, audiovisuaal- ja meediasektor on väga olulised meie kultuurilise mitmekesisuse ▌tagamiseks
  ning demokraatlike ja sidusate ühiskondade ülesehitamiseks
  digiajastul ning moodustavad lahutamatu osa meie sõltumatusest ja iseseisvusest; audiovisuaal- ja meediasisusse ja tehnoloogiasse tehtavatest strateegilistest investeeringutest sõltub
  nende sektorite konkurentsivõime ja pikaajaline suutlikkus toota ja piiriüleselt levitada kvaliteetset sisu
  laiemale publikule
  , austades pluralismi ja sõnavabadust
  . |
| --- | --- |

(6)

Kultuuri- ja loomesektor on olulised ja kiiresti kasvavad liidu sektorid,
  mis võivad etendada olulist rolli kestliku taastumise tagamisel, luues
  intellektuaalomandi ja individuaalse loovuse abil ▌nii majanduslikku kui ka kultuurilist väärtust.
  Siiski on
  COVID-19 puhangu
  alguses
  sotsiaalsetele kontaktidele
  ja ürituste korraldamisele
  kehtestatud piirangud
  pidevalt laienenud ja
  tekitanud nendele sektoritele
  ja nendes sektorites tegutsejatele
  märkimisväärset majanduslikku kahju
  , mis võib põhjustada pikaajalist struktuurilist kahju seoses juurdepääsuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1295/2013
   (4)

  alusel loodud kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendile või keerukamatele rahastamisvahenditele
  . Kuna nende sektorite vara on immateriaalne, on nendes tegutsevatel VKEdel ja organisatsioonidel lisaks keeruline saada erarahastamist, mida on väga vaja investeerimiseks, laienemiseks ja rahvusvahelisel tasandil konkureerimiseks. Programmiga „InvestEU“ tuleks jätkata kultuuri- ja loomesektori VKEde ja organisatsioonide jaoks rahastamisele juurdepääsu võimaluste parandamist. Kultuuri-, loome-, audiovisuaal- ja meediasektor on väga olulised meie kultuurilise mitmekesisuse ▌tagamiseks
  ning demokraatlike ja sidusate ühiskondade ülesehitamiseks
  digiajastul ning moodustavad lahutamatu osa meie sõltumatusest ja iseseisvusest; audiovisuaal- ja meediasisusse ja tehnoloogiasse tehtavatest strateegilistest investeeringutest sõltub
  nende sektorite konkurentsivõime ja pikaajaline suutlikkus toota ja piiriüleselt levitada kvaliteetset sisu
  laiemale publikule
  , austades pluralismi ja sõnavabadust
  .

| (7) | InvestEU fond peaks toetama investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, sealhulgas kultuuripärandisse, et soodustada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, investeeringuid ja tööhõivet ning aidata seega liidus kaasa heaolu parandamisele, sissetulekute õiglasemale jaotusele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. InvestEU fondist rahastatavad projektid peaksid vastama liidu keskkonna- ja sotsiaalnormidele, sealhulgas töötajate õigusi käsitlevatele normidele. InvestEU fondi kaudu võetavad meetmed peaksid täiendama muid liidu antavaid toetusi. |
| --- | --- |

(7)

InvestEU fond peaks toetama investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, sealhulgas kultuuripärandisse, et soodustada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, investeeringuid ja tööhõivet ning aidata seega liidus kaasa heaolu parandamisele, sissetulekute õiglasemale jaotusele ning majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. InvestEU fondist rahastatavad projektid peaksid vastama liidu keskkonna- ja sotsiaalnormidele, sealhulgas töötajate õigusi käsitlevatele normidele. InvestEU fondi kaudu võetavad meetmed peaksid täiendama muid liidu antavaid toetusi.

| (8) | Liit kiitis heaks eesmärgid, mis on sätestatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“), kestliku arengu eesmärkides ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppes (5) (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“), samuti Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus 2015–2030. Nende eesmärkide, sealhulgas liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamiseks tugevdatakse märkimisväärselt kestliku arengu edendamise meetmeid. Seepärast tuleks InvestEU fondi ülesehituses võimalikult palju arvesse võtta kestliku arengu põhimõtteid. |
| --- | --- |

(8)

Liit kiitis heaks eesmärgid, mis on sätestatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 (edaspidi „kestliku arengu tegevuskava 2030“), kestliku arengu eesmärkides ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppes (5) (edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“), samuti Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus 2015–2030. Nende eesmärkide, sealhulgas liidu keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamiseks tugevdatakse märkimisväärselt kestliku arengu edendamise meetmeid. Seepärast tuleks InvestEU fondi ülesehituses võimalikult palju arvesse võtta kestliku arengu põhimõtteid.

| (9) | Programm „InvestEU“ peaks aitama luua liidus kestliku rahastamissüsteemi, mis toetab erasektori kapitalivoogude ümbersuunamist kestlikesse investeeringutesse kooskõlas eesmärkidega, mille komisjon on esitanud oma 8. märtsi 2018. aasta teatises kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava kohta
  , 10. märtsi 2020. aasta teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta, 10. märtsi 2020. aasta teatises VKEde strateegia kohta kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks ning
  14. jaanuari 2020. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava kohta. |
| --- | --- |

(9)

Programm „InvestEU“ peaks aitama luua liidus kestliku rahastamissüsteemi, mis toetab erasektori kapitalivoogude ümbersuunamist kestlikesse investeeringutesse kooskõlas eesmärkidega, mille komisjon on esitanud oma 8. märtsi 2018. aasta teatises kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava kohta
  , 10. märtsi 2020. aasta teatises Euroopa uue tööstusstrateegia kohta, 10. märtsi 2020. aasta teatises VKEde strateegia kohta kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks ning
  14. jaanuari 2020. aasta teatises Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava kohta.

| (10) | Kajastades kliimamuutustega tegelemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kliimalepet ja saavutada kestva arengu eesmärgid, aitab programm „InvestEU“ integreerida kliimameetmeid liidu poliitikasse ja liikuda üldeesmärgi suunas eraldada liidu eelarvekulutustest
  vähemalt 30 %
  kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Programmi „InvestEU“ raames võetavad meetmed peaksid kliimaeesmärkidele panustama
  vähemalt
  30 % programmi kogu rahastamispaketist. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi „InvestEU“ ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. |
| --- | --- |

(10)

Kajastades kliimamuutustega tegelemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kliimalepet ja saavutada kestva arengu eesmärgid, aitab programm „InvestEU“ integreerida kliimameetmeid liidu poliitikasse ja liikuda üldeesmärgi suunas eraldada liidu eelarvekulutustest
  vähemalt 30 %
  kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Programmi „InvestEU“ raames võetavad meetmed peaksid kliimaeesmärkidele panustama
  vähemalt
  30 % programmi kogu rahastamispaketist. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi „InvestEU“ ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus.

| (11) | InvestEU fondi panust kliimaeesmärkide saavutamisse jälgitakse liidu kliimakulutuste seiresüsteemi kaudu, mille komisjon töötab välja koostöös võimalike rakenduspartneritega, kasutades sobival viisil kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks (6)], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik. Programm „InvestEU“ peaks aitama saavutada ka muid kestva arengu eesmärke. |
| --- | --- |

(11)

InvestEU fondi panust kliimaeesmärkide saavutamisse jälgitakse liidu kliimakulutuste seiresüsteemi kaudu, mille komisjon töötab välja koostöös võimalike rakenduspartneritega, kasutades sobival viisil kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks (6)], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik. Programm „InvestEU“ peaks aitama saavutada ka muid kestva arengu eesmärke.

| (12) | Vastavalt Maailma Majandusfoorumi 2018. aasta aruandele ülemaailmsete riskide kohta on kümme kõige suuremat maailmamajandust ähvardavat ohtu seotud keskkonnaga.
  Selliste
  ohtude hulka kuuluvad õhu, pinnase ning siseveekogude ja ookeanide saastumine, bioloogilise mitmekesisuse kadu ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ebaõnnestumine. Keskkonnakaitse põhimõtted on tugevalt lõimitud aluslepingutesse ja paljudesse liidu poliitikameetmetesse. Seepärast peaksid InvestEU fondiga seotud toimingud keskkonnaalaseid eesmärke edendama. Keskkonnakaitse ning sellega seotud ohtude ennetamine ja juhtimine tuleks integreerida investeeringute ettevalmistamisse ja rakendamisse. EL peaks jälgima ka bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste kontrolliga seotud kulutusi, et täita bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2016/2284 (8) tulenevaid aruandluskohustusi. Seepärast tuleks keskkonnasäästlikkuse eesmärkidele eraldatud investeeringuid jälgida, kasutades ühtset metoodikat kooskõlas metoodikaga, mis on välja töötatud liidu muude programmide raames kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste valdkonnas, et saaks hinnata investeeringute individuaalset ja kombineeritud mõju looduskapitali põhikomponentidele, sealhulgas õhule, veele, maale ja bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt Maailma Majandusfoorumi 2018. aasta aruandele ülemaailmsete riskide kohta on kümme kõige suuremat maailmamajandust ähvardavat ohtu seotud keskkonnaga.
  Selliste
  ohtude hulka kuuluvad õhu, pinnase ning siseveekogude ja ookeanide saastumine, bioloogilise mitmekesisuse kadu ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ebaõnnestumine. Keskkonnakaitse põhimõtted on tugevalt lõimitud aluslepingutesse ja paljudesse liidu poliitikameetmetesse. Seepärast peaksid InvestEU fondiga seotud toimingud keskkonnaalaseid eesmärke edendama. Keskkonnakaitse ning sellega seotud ohtude ennetamine ja juhtimine tuleks integreerida investeeringute ettevalmistamisse ja rakendamisse. EL peaks jälgima ka bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste kontrolliga seotud kulutusi, et täita bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2016/2284 (8) tulenevaid aruandluskohustusi. Seepärast tuleks keskkonnasäästlikkuse eesmärkidele eraldatud investeeringuid jälgida, kasutades ühtset metoodikat kooskõlas metoodikaga, mis on välja töötatud liidu muude programmide raames kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja õhusaaste valdkonnas, et saaks hinnata investeeringute individuaalset ja kombineeritud mõju looduskapitali põhikomponentidele, sealhulgas õhule, veele, maale ja bioloogilisele mitmekesisusele.

| (13) | Liidult suurt toetust saavate investeerimisprojektide puhul, eelkõige taristuvaldkonnas, peaks rakenduspartner hindama, kas projektil on keskkonna-, kliima- või sotsiaalne mõju. Sellise mõju olemasolu korral tuleks kontrollida investeerimisprojekti kestlikkust vastavalt suunistele, mille komisjon peaks välja töötama tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega. Nendes suunistes tuleks sobival viisil kasutada kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik, ja kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peaksid need suunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust, ning suunistes sätestatavast teatavast suurusest väiksemad projektid tuleks kestlikkuskontrolli alt välja jätta. Kui rakenduspartner jõuab järeldusele, et kestlikkuskontrolli ei ole vaja teha, peaks ta seda InvestEU fondi jaoks loodavale investeeringute komiteele põhjendama. Käesoleva määruse alusel ei tohiks rahastamiskõlblikud olla toimingud, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas. |
| --- | --- |

(13)

Liidult suurt toetust saavate investeerimisprojektide puhul, eelkõige taristuvaldkonnas, peaks rakenduspartner hindama, kas projektil on keskkonna-, kliima- või sotsiaalne mõju. Sellise mõju olemasolu korral tuleks kontrollida investeerimisprojekti kestlikkust vastavalt suunistele, mille komisjon peaks välja töötama tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega. Nendes suunistes tuleks sobival viisil kasutada kriteeriume, mis on kehtestatud [määrusega, millega luuakse raamistik jätkusuutlike investeeringute hõlbustamiseks], et määrata kindlaks, kas majandustegevus on keskkonnasäästlik, ja kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega peaksid need suunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust, ning suunistes sätestatavast teatavast suurusest väiksemad projektid tuleks kestlikkuskontrolli alt välja jätta. Kui rakenduspartner jõuab järeldusele, et kestlikkuskontrolli ei ole vaja teha, peaks ta seda InvestEU fondi jaoks loodavale investeeringute komiteele põhjendama. Käesoleva määruse alusel ei tohiks rahastamiskõlblikud olla toimingud, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas.

| (14) | Madal taristuinvesteeringute määr liidus finantskriisi ja
  seejärel uuesti
  COVID-19 kriisi ajal on pärssinud liidu suutlikkust soodustada kestlikku majanduskasvu
  , kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi
  , konkurentsivõimet
  , ülespoole suunatud elutingimuste
  lähenemist
  liidus ning takistanud töökohtade loomist
  .
  Samuti
  tekitab
  see
  ohu
  , et erinevused ja ebavõrdsus liikmesriikide sees ja nende vahel suurenevad, ning
  mõjutab piirkondade ▌arengut
  pikas perspektiivis, mõjudes negatiivselt lähenemisele ja ühtekuuluvusele liidus, mida on näha eelkõige digitaristu puhul
  .
  Väga oluline on toetada kõigis liidu maa- ja linnapiirkondades kiire ja ülikiire lairibaühenduse loomist, toetada digivaldkonna idufirmasid ja innovaatilisi VKEsid, et neil oleks lihtsam konkureerida ja kasvada, ning kiirendada digipööret kogu majanduses, et suurendada liidu majanduse pikaajalist konkurentsivõimet ja vastupidavust.
  Mahukad investeeringud liidu taristusse, eelkõige seoses omavaheliste ühenduste ja energiatõhususe ning Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomisega, on esmatähtsad, et saavutada liidu kestliku arengu eesmärgid, sealhulgas täita liidu võetud kohustused kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, ning energia- ja kliimaeesmärgid aastaks 2030. Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetada investeeringuid transpordi, energia (sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate ja muude ohutute ja kestlike vähesaastavate energiaallikate), keskkonnataristu, kliimameetmetega seotud taristu, meretaristu ja digitaristu valdkonnas. Programmis „InvestEU“ tuleks esmatähtsaks pidada valdkondi, millesse on investeeritud liiga vähe ja mis vajavad lisainvesteeringuid. Liidu rahalise toetuse mõju ja lisaväärtuse maksimeerimiseks on asjakohane edendada ühtlustatud investeerimisprotsessi, mis tagab projektide nähtavuse ja suurendab sünergilist toimet asjakohaste liidu transpordi-, energia- ja digivaldkonna programmide lõikes. Ohutuse ja julgeolekuga seotud riskide tõttu peaksid liidu toetust saavad investeerimisprojektid hõlmama taristu vastupidavuse, sealhulgas taristu hoolduse ja ohutusega seotud meetmeid ning tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis puudutavad kodanike kaitsmist avalikes kohtades. See peaks täiendama muude liidu fondide tööd, mis toetatavad avalikesse kohtadesse ning transpordi-, energia- ja muusse elutähtsasse taristusse tehtavate investeeringute julgeolekukomponente, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond. |
| --- | --- |

(14)

Madal taristuinvesteeringute määr liidus finantskriisi ja
  seejärel uuesti
  COVID-19 kriisi ajal on pärssinud liidu suutlikkust soodustada kestlikku majanduskasvu
  , kliimaneutraalsuse saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi
  , konkurentsivõimet
  , ülespoole suunatud elutingimuste
  lähenemist
  liidus ning takistanud töökohtade loomist
  .
  Samuti
  tekitab
  see
  ohu
  , et erinevused ja ebavõrdsus liikmesriikide sees ja nende vahel suurenevad, ning
  mõjutab piirkondade ▌arengut
  pikas perspektiivis, mõjudes negatiivselt lähenemisele ja ühtekuuluvusele liidus, mida on näha eelkõige digitaristu puhul
  .
  Väga oluline on toetada kõigis liidu maa- ja linnapiirkondades kiire ja ülikiire lairibaühenduse loomist, toetada digivaldkonna idufirmasid ja innovaatilisi VKEsid, et neil oleks lihtsam konkureerida ja kasvada, ning kiirendada digipööret kogu majanduses, et suurendada liidu majanduse pikaajalist konkurentsivõimet ja vastupidavust.
  Mahukad investeeringud liidu taristusse, eelkõige seoses omavaheliste ühenduste ja energiatõhususe ning Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomisega, on esmatähtsad, et saavutada liidu kestliku arengu eesmärgid, sealhulgas täita liidu võetud kohustused kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, ning energia- ja kliimaeesmärgid aastaks 2030. Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetada investeeringuid transpordi, energia (sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate ja muude ohutute ja kestlike vähesaastavate energiaallikate), keskkonnataristu, kliimameetmetega seotud taristu, meretaristu ja digitaristu valdkonnas. Programmis „InvestEU“ tuleks esmatähtsaks pidada valdkondi, millesse on investeeritud liiga vähe ja mis vajavad lisainvesteeringuid. Liidu rahalise toetuse mõju ja lisaväärtuse maksimeerimiseks on asjakohane edendada ühtlustatud investeerimisprotsessi, mis tagab projektide nähtavuse ja suurendab sünergilist toimet asjakohaste liidu transpordi-, energia- ja digivaldkonna programmide lõikes. Ohutuse ja julgeolekuga seotud riskide tõttu peaksid liidu toetust saavad investeerimisprojektid hõlmama taristu vastupidavuse, sealhulgas taristu hoolduse ja ohutusega seotud meetmeid ning tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis puudutavad kodanike kaitsmist avalikes kohtades. See peaks täiendama muude liidu fondide tööd, mis toetatavad avalikesse kohtadesse ning transpordi-, energia- ja muusse elutähtsasse taristusse tehtavate investeeringute julgeolekukomponente, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond.

| (15) | Programm „InvestEU“ peaks vajaduse korral kaasa aitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (9) ja juhtimismääruse (10) eesmärkide saavutamisele ning soodustama investeerimisotsustes energiatõhususe tähtsustamist. |
| --- | --- |

(15)

Programm „InvestEU“ peaks vajaduse korral kaasa aitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (9) ja juhtimismääruse (10) eesmärkide saavutamisele ning soodustama investeerimisotsustes energiatõhususe tähtsustamist.

| (16) | Tõeliselt mitmeliigiline transport annab võimaluse luua tõhus ja keskkonnasäästlik transpordivõrgustik, milles kasutatakse kõigi transpordiliikide potentsiaali maksimaalselt ära ja luuakse nende koostoime. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada mitmeliigilistesse transpordisõlmedesse tehtavaid investeeringuid, mis on oma märkimisväärsest majanduslikust potentsiaalist ja ärilisest tasuvusest hoolimata erainvestorite jaoks üsna riskantsed. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada ka intelligentsete transpordisüsteemide arendamist ja kasutuselevõttu. Programm „InvestEU“ peaks aitama tõhustada selliste tehnoloogiate väljatöötamiseks ja rakendamiseks tehtavaid pingutusi, mis aitavad suurendada sõidukite ja maanteetaristu ohutust. |
| --- | --- |

(16)

Tõeliselt mitmeliigiline transport annab võimaluse luua tõhus ja keskkonnasäästlik transpordivõrgustik, milles kasutatakse kõigi transpordiliikide potentsiaali maksimaalselt ära ja luuakse nende koostoime. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada mitmeliigilistesse transpordisõlmedesse tehtavaid investeeringuid, mis on oma märkimisväärsest majanduslikust potentsiaalist ja ärilisest tasuvusest hoolimata erainvestorite jaoks üsna riskantsed. Programmist „InvestEU“ tuleks toetada ka intelligentsete transpordisüsteemide arendamist ja kasutuselevõttu. Programm „InvestEU“ peaks aitama tõhustada selliste tehnoloogiate väljatöötamiseks ja rakendamiseks tehtavaid pingutusi, mis aitavad suurendada sõidukite ja maanteetaristu ohutust.

| (17) | Programmiga „InvestEU“ tuleks toetada merede ja ookeanidega seotud liidu poliitikameetmeid, arendades sinise majanduse projekte ja ettevõtteid ning kestliku sinise majanduse rahastamispõhimõtteid. See võib hõlmata meetmeid merendusettevõtluse ja -tööstuse vallas, innovaatilises ja konkurentsivõimelises meretööstuses, aga ka taastuvas mereenergias ja ringmajanduses. |
| --- | --- |

(17)

Programmiga „InvestEU“ tuleks toetada merede ja ookeanidega seotud liidu poliitikameetmeid, arendades sinise majanduse projekte ja ettevõtteid ning kestliku sinise majanduse rahastamispõhimõtteid. See võib hõlmata meetmeid merendusettevõtluse ja -tööstuse vallas, innovaatilises ja konkurentsivõimelises meretööstuses, aga ka taastuvas mereenergias ja ringmajanduses.

| (18) | Kuigi investeeringute üldine tase liidus enne COVID-19 kriisi kasvas, ei olnud investeeringud suurema riskiga valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, ikka veel piisavad ning prognoositakse, et nüüd on need kriisi tulemusena märkimisväärselt vähenenud.
  Teadusuuringutel ja innovatsioonil on oluline roll kriisist ülesaamisel, liidu vastupidavuse suurendamisel, et tulla toime tulevikuprobleemidega, ning liidu poliitika ja eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogiate väljatöötamisel. Seepärast on vaja saavutada eesmärk investeerida vähemalt 3 % liidu SKPst teadusuuringutesse ja innovatsiooni, nagu liikmesriigid Euroopa 2020. aasta strateegia raames kokku leppisid. InvestEU fond peaks aitama tõsta investeeringute ebapiisavat taset, aidates oluliselt suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni liikmesriikides, ning seeläbi saavutada üldeesmärki, milleks on vähemalt 3 % liidu SKPst. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja erasektor täiendama InvestEU fondi omaenda, teadusuuringutesse, arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimise tugevdatud meetmetega, et vältida
  teaduse ja innovatsiooni investeeringute
  nappust, mis
  kahjustab liidu tööstuse ja majanduse konkurentsivõimet ning tema kodanike elukvaliteeti. InvestEU fond peaks pakkuma asjakohaseid finantstooteid, et hõlmata innovatsioonitsükli eri etappe ja mitmesuguseid sidusrühmi ning eelkõige aidata lahendusi liidus äritasandil laiemalt juurutada ja kasutusele võtta, et muuta need maailmaturul konkurentsivõimeliseks ning edendada koostoimes programmiga „Euroopa horisont“, sealhulgas Euroopa Innovatsiooninõukoguga, liidu säästva tehnoloogia alast tipptaset ülemaailmsel tasandil. Seetõttu tuleks kõnealuse sihipärase toetuse andmisel tugineda kindlalt kogemustele, mis on saadud programmis „Horisont 2020“ kasutatud rahastamisvahenditega, nagu InnovFin – ELi rahastamisalgatus novaatoritele, tänu millele said innovaatilised ettevõtted lihtsama ja kiirema juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

(18)

Kuigi investeeringute üldine tase liidus enne COVID-19 kriisi kasvas, ei olnud investeeringud suurema riskiga valdkondades, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, ikka veel piisavad ning prognoositakse, et nüüd on need kriisi tulemusena märkimisväärselt vähenenud.
  Teadusuuringutel ja innovatsioonil on oluline roll kriisist ülesaamisel, liidu vastupidavuse suurendamisel, et tulla toime tulevikuprobleemidega, ning liidu poliitika ja eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogiate väljatöötamisel. Seepärast on vaja saavutada eesmärk investeerida vähemalt 3 % liidu SKPst teadusuuringutesse ja innovatsiooni, nagu liikmesriigid Euroopa 2020. aasta strateegia raames kokku leppisid. InvestEU fond peaks aitama tõsta investeeringute ebapiisavat taset, aidates oluliselt suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni liikmesriikides, ning seeläbi saavutada üldeesmärki, milleks on vähemalt 3 % liidu SKPst. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja erasektor täiendama InvestEU fondi omaenda, teadusuuringutesse, arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimise tugevdatud meetmetega, et vältida
  teaduse ja innovatsiooni investeeringute
  nappust, mis
  kahjustab liidu tööstuse ja majanduse konkurentsivõimet ning tema kodanike elukvaliteeti. InvestEU fond peaks pakkuma asjakohaseid finantstooteid, et hõlmata innovatsioonitsükli eri etappe ja mitmesuguseid sidusrühmi ning eelkõige aidata lahendusi liidus äritasandil laiemalt juurutada ja kasutusele võtta, et muuta need maailmaturul konkurentsivõimeliseks ning edendada koostoimes programmiga „Euroopa horisont“, sealhulgas Euroopa Innovatsiooninõukoguga, liidu säästva tehnoloogia alast tipptaset ülemaailmsel tasandil. Seetõttu tuleks kõnealuse sihipärase toetuse andmisel tugineda kindlalt kogemustele, mis on saadud programmis „Horisont 2020“ kasutatud rahastamisvahenditega, nagu InnovFin – ELi rahastamisalgatus novaatoritele, tänu millele said innovaatilised ettevõtted lihtsama ja kiirema juurdepääsu rahastamisele.

| (19) | Turism
  , sealhulgas majutus- ja toitlustussektor,
  on ▌liidu
  majanduse jaoks strateegilise tähtsusega valdkond
  , kus on COVID-19 pandeemia
  ning sotsiaalsete kontaktide piirangute ja piiride sulgemise
  tagajärjel toimunud eriti tõsine langus.
  Selline langus on eriti kahjulik VKEdele ja pereettevõtetele ning on põhjustanud ulatuslikku töötust, mis mõjutab eelkõige naisi, noori, hooajatöötajaid ja haavatavas olukorras olevaid isikuid, ning paljude ettevõtete sissetulekute suurt vähenemist.
  Programm „InvestEU“ peaks aitama tugevdada
  sektori ja
  selle
  väärtusahelate taastumist,
  pikaajalist konkurentsivõimet
  ja kestlikkust
  , toetades
  COVID-19 kriisile reageerimisel
  kestlikku, innovaatilist ja digiturismi soodustavaid meetmeid
  , sealhulgas innovaatilisi meetmeid sektori kliima- ja keskkonnajalajälje vähendamiseks
  .
  Turismi jätkusuutlik taastumine peaks aitama luua arvukalt alalisi, kohalikke ja kvaliteetseid töökohti, mis võimaldavad suurel määral turismist sõltuvatel ja oma majandusarenguga seotud spetsiifiliste probleemidega piirkondadel meelitada ligi investeeringuid, mis ei oleks võimalik ilma programmi „InvestEU“ mõjuvõimsuse ja selle suutlikkuseta meelitada ligi erainvestoreid tänu ELi tagatisele ja selle kaasamisefektile. |
| --- | --- |

(19)

Turism
  , sealhulgas majutus- ja toitlustussektor,
  on ▌liidu
  majanduse jaoks strateegilise tähtsusega valdkond
  , kus on COVID-19 pandeemia
  ning sotsiaalsete kontaktide piirangute ja piiride sulgemise
  tagajärjel toimunud eriti tõsine langus.
  Selline langus on eriti kahjulik VKEdele ja pereettevõtetele ning on põhjustanud ulatuslikku töötust, mis mõjutab eelkõige naisi, noori, hooajatöötajaid ja haavatavas olukorras olevaid isikuid, ning paljude ettevõtete sissetulekute suurt vähenemist.
  Programm „InvestEU“ peaks aitama tugevdada
  sektori ja
  selle
  väärtusahelate taastumist,
  pikaajalist konkurentsivõimet
  ja kestlikkust
  , toetades
  COVID-19 kriisile reageerimisel
  kestlikku, innovaatilist ja digiturismi soodustavaid meetmeid
  , sealhulgas innovaatilisi meetmeid sektori kliima- ja keskkonnajalajälje vähendamiseks
  .
  Turismi jätkusuutlik taastumine peaks aitama luua arvukalt alalisi, kohalikke ja kvaliteetseid töökohti, mis võimaldavad suurel määral turismist sõltuvatel ja oma majandusarenguga seotud spetsiifiliste probleemidega piirkondadel meelitada ligi investeeringuid, mis ei oleks võimalik ilma programmi „InvestEU“ mõjuvõimsuse ja selle suutlikkuseta meelitada ligi erainvestoreid tänu ELi tagatisele ja selle kaasamisefektile.

| (20) | Tuleb teha kiiresti märkimisväärseid jõupingutusi, et investeerida digipöördesse ja hoogustada seda ning tuua kasu kõikidele liidu kodanikele ja ettevõtetele. Tugevale digitaalse ühtse turu strateegia poliitikaraamistikule peaksid nüüd järgnema sama mahukad investeeringud, sealhulgas tehisintellekti, kooskõlas digitaalse Euroopa programmiga. |
| --- | --- |

(20)

Tuleb teha kiiresti märkimisväärseid jõupingutusi, et investeerida digipöördesse ja hoogustada seda ning tuua kasu kõikidele liidu kodanikele ja ettevõtetele. Tugevale digitaalse ühtse turu strateegia poliitikaraamistikule peaksid nüüd järgnema sama mahukad investeeringud, sealhulgas tehisintellekti, kooskõlas digitaalse Euroopa programmiga.

| (21) | VKEd moodustavad liidu ettevõtetest üle 99 % ning neil on märkimisväärne ja otsustava tähtsusega majanduslik väärtus. Siiski on neil raskusi rahastamise hankimisega, kuna nendega seotud riski peetakse suureks ja neil puuduvad piisavad tagatised. Täiendavad väljakutsed tulenevad VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete vajadusest säilitada konkurentsivõime ning tegeleda selleks digitaliseerimise, rahvusvahelistumise, ringmajanduspõhimõtetele ülemineku ja innovatsiooniga ning täiendada oma töötajate oskusi.
  VKEsid, eelkõige teenuste-, tootmis-, ehitus-, turismi-, kultuuri- ja loomesektorites tegutsevaid VKEsid on COVID-19 kriis tabanud eriti rängalt.
  Võrreldes suuremate ettevõtetega on rahastamisallikad VKEdele ja sotsiaalsetele ettevõtetele halvemini kättesaadavad, sest tavaliselt nad ei emiteeri võlakirju ning neil on börsidele või suurtele institutsionaalsetele investoritele vaid piiratud juurdepääs. VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad üha rohkem ka selliseid innovaatilisi lahendusi nagu kogu ettevõtte või selles osaluse omandamine töötajate poolt. Rahastamisele juurdepääs on veelgi keerulisem VKEde puhul, kelle tegevus keskendub immateriaalsele varale. Liidu VKEd tuginevad suuresti pankadele ja võlapõhisele rahastamisele panga arvelduskrediidi, pangalaenude või liisingu vormis. Eespool nimetatud väljakutsetega silmitsi seisvate VKEde toetamiseks tuleb lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele ja pakkuda neile mitmekesisemaid rahastamisallikaid, et suurendada nende võimet rahastada tegevuse alustamist, kasvu, innovatsiooni ja kestlikku arengut, tagada nende konkurentsivõime ja vastupanuvõime majandusšokkide suhtes, et muuta majandus ja finantssüsteem majanduslanguse ajal vastupidavamaks, ning säilitada nende võime luua töökohti ja sotsiaalset heaolu. Käesolev määrus täiendab ka algatusi, mida on juba tehtud kapitaliturgude liidu raames. Seetõttu peaks InvestEU fond tuginema ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmile (COSME) ja teistele tulemuslikele liidu programmidele, pakkuma äriühingutele kogu nende elutsükli jooksul käibekapitali ja investeeringuid, rahastama liisingutehinguid ja andma võimaluse keskenduda konkreetsetele sihipärasematele finantstoodetele. InvestEU peaks samuti kasutama maksimaalselt ära era- ja avaliku sektori fonde, nagu VKEde esmase avaliku pakkumise fond, et suunata VKEde toetamiseks strateegilise tähtsusega äriühingutesse rohkem era- ja avaliku sektori omakapitali. |
| --- | --- |

(21)

VKEd moodustavad liidu ettevõtetest üle 99 % ning neil on märkimisväärne ja otsustava tähtsusega majanduslik väärtus. Siiski on neil raskusi rahastamise hankimisega, kuna nendega seotud riski peetakse suureks ja neil puuduvad piisavad tagatised. Täiendavad väljakutsed tulenevad VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete vajadusest säilitada konkurentsivõime ning tegeleda selleks digitaliseerimise, rahvusvahelistumise, ringmajanduspõhimõtetele ülemineku ja innovatsiooniga ning täiendada oma töötajate oskusi.
  VKEsid, eelkõige teenuste-, tootmis-, ehitus-, turismi-, kultuuri- ja loomesektorites tegutsevaid VKEsid on COVID-19 kriis tabanud eriti rängalt.
  Võrreldes suuremate ettevõtetega on rahastamisallikad VKEdele ja sotsiaalsetele ettevõtetele halvemini kättesaadavad, sest tavaliselt nad ei emiteeri võlakirju ning neil on börsidele või suurtele institutsionaalsetele investoritele vaid piiratud juurdepääs. VKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad üha rohkem ka selliseid innovaatilisi lahendusi nagu kogu ettevõtte või selles osaluse omandamine töötajate poolt. Rahastamisele juurdepääs on veelgi keerulisem VKEde puhul, kelle tegevus keskendub immateriaalsele varale. Liidu VKEd tuginevad suuresti pankadele ja võlapõhisele rahastamisele panga arvelduskrediidi, pangalaenude või liisingu vormis. Eespool nimetatud väljakutsetega silmitsi seisvate VKEde toetamiseks tuleb lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele ja pakkuda neile mitmekesisemaid rahastamisallikaid, et suurendada nende võimet rahastada tegevuse alustamist, kasvu, innovatsiooni ja kestlikku arengut, tagada nende konkurentsivõime ja vastupanuvõime majandusšokkide suhtes, et muuta majandus ja finantssüsteem majanduslanguse ajal vastupidavamaks, ning säilitada nende võime luua töökohti ja sotsiaalset heaolu. Käesolev määrus täiendab ka algatusi, mida on juba tehtud kapitaliturgude liidu raames. Seetõttu peaks InvestEU fond tuginema ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmile (COSME) ja teistele tulemuslikele liidu programmidele, pakkuma äriühingutele kogu nende elutsükli jooksul käibekapitali ja investeeringuid, rahastama liisingutehinguid ja andma võimaluse keskenduda konkreetsetele sihipärasematele finantstoodetele. InvestEU peaks samuti kasutama maksimaalselt ära era- ja avaliku sektori fonde, nagu VKEde esmase avaliku pakkumise fond, et suunata VKEde toetamiseks strateegilise tähtsusega äriühingutesse rohkem era- ja avaliku sektori omakapitali.

| (22) | Nagu on märgitud komisjoni 26. aprilli 2017. aasta aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast käsitlevas teatises ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni liidu raamistikus ja 14. jaanuari 2020. aasta teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“, on kaasavama ja õiglasema liidu loomine liidu jaoks keskse tähtsusega ebavõrdsuse vähendamisel ja sotsiaalse kaasamise edendamisel Euroopas. Võimaluste ebavõrdsus mõjutab eelkõige juurdepääsu haridusele, koolitusele, kultuurile, tööhõivele, tervishoiule ja sotsiaalteenustele. Investeeringud sotsiaalvaldkonna, oskuste arendamise ja inimkapitaliga seotud majandusharudesse ning haavatavate elanikkonnarühmade ühiskonda integreerimisse võivad laiendada majanduslikke võimalusi, eriti juhul, kui neid koordineeritakse liidu tasandil.
  COVID-19 kriis on näidanud, et sellised investeeringud aitavad suurendada ühiskonna vastupanuvõimet kriisidele, ning on toonud esile märkimisväärse vajaduse investeerida sotsiaalsesse taristusse ning sotsiaalteenuste, tervishoiuteenuste, hariduse, hoolduse ja sotsiaalelamumajanduse valdkonna projektidesse.
  InvestEU fondi tuleks kasutada selleks, et toetada investeeringuid haridusse ja koolitusse, kaasa arvatud töötajate ümberõppesse ja täienduskoolitusse, sealhulgas piirkondades, mis sõltuvad CO2-mahukast tööstusest ja mida mõjutab struktuurne üleminek vähese CO2 heitega majandusele. Seda tuleks samuti kasutada selleks, et toetada projekte, millel on positiivne sotsiaalne mõju ja mis parandavad sotsiaalset kaasatust, aidates suurendada kõigis piirkondades tööhõivet, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute hulgas, ja parandada olukorda seoses soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, juurdepääsu, põlvkondadevahelise solidaarsuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, sotsiaaleluruumide, kodutuse, digitaalse kaasatuse, kogukonna arengu ning noorte rolli ja kohaga ühiskonnas, samuti seoses haavatavate elanikkonnarühmadega, sealhulgas kolmandate riikide kodanikega. Lisaks tuleks programmist „InvestEU“ toetada sotsiaalse eesmärgiga Euroopa kultuuri- ja loometegevust. |
| --- | --- |

(22)

Nagu on märgitud komisjoni 26. aprilli 2017. aasta aruteludokumendis Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta ja Euroopa sotsiaalõiguste sammast käsitlevas teatises ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni liidu raamistikus ja 14. jaanuari 2020. aasta teatises „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“, on kaasavama ja õiglasema liidu loomine liidu jaoks keskse tähtsusega ebavõrdsuse vähendamisel ja sotsiaalse kaasamise edendamisel Euroopas. Võimaluste ebavõrdsus mõjutab eelkõige juurdepääsu haridusele, koolitusele, kultuurile, tööhõivele, tervishoiule ja sotsiaalteenustele. Investeeringud sotsiaalvaldkonna, oskuste arendamise ja inimkapitaliga seotud majandusharudesse ning haavatavate elanikkonnarühmade ühiskonda integreerimisse võivad laiendada majanduslikke võimalusi, eriti juhul, kui neid koordineeritakse liidu tasandil.
  COVID-19 kriis on näidanud, et sellised investeeringud aitavad suurendada ühiskonna vastupanuvõimet kriisidele, ning on toonud esile märkimisväärse vajaduse investeerida sotsiaalsesse taristusse ning sotsiaalteenuste, tervishoiuteenuste, hariduse, hoolduse ja sotsiaalelamumajanduse valdkonna projektidesse.
  InvestEU fondi tuleks kasutada selleks, et toetada investeeringuid haridusse ja koolitusse, kaasa arvatud töötajate ümberõppesse ja täienduskoolitusse, sealhulgas piirkondades, mis sõltuvad CO2-mahukast tööstusest ja mida mõjutab struktuurne üleminek vähese CO2 heitega majandusele. Seda tuleks samuti kasutada selleks, et toetada projekte, millel on positiivne sotsiaalne mõju ja mis parandavad sotsiaalset kaasatust, aidates suurendada kõigis piirkondades tööhõivet, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute hulgas, ja parandada olukorda seoses soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, juurdepääsu, põlvkondadevahelise solidaarsuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, sotsiaaleluruumide, kodutuse, digitaalse kaasatuse, kogukonna arengu ning noorte rolli ja kohaga ühiskonnas, samuti seoses haavatavate elanikkonnarühmadega, sealhulgas kolmandate riikide kodanikega. Lisaks tuleks programmist „InvestEU“ toetada sotsiaalse eesmärgiga Euroopa kultuuri- ja loometegevust.

| (22a) | COVID-19 kriis on avaldanud naistele ebaproportsionaalset mõju nii sotsiaalsest kui ka majanduslikust seisukohast, sealhulgas töökohtade kaotamise ja tasustamata hoolduskoormuse ning koduvägivalla suurenemise kaudu. Seda silmas pidades ja võttes täielikult arvesse aluslepingu artiklit 8, peaks programm „InvestEU“ aitama saavutada liidu soolise võrdõiguslikkuse ning naiste edendamise ja nende mõjuvõimu suurendamise poliitikat, muu hulgas soolise digilõhe vähendamise, naiste loovuse ja ettevõtluspotentsiaali soodustamise ning hooldustaristu ja vägivallaohvrite taristu arendamise toetamise kaudu. |
| --- | --- |

(22a)

COVID-19 kriis on avaldanud naistele ebaproportsionaalset mõju nii sotsiaalsest kui ka majanduslikust seisukohast, sealhulgas töökohtade kaotamise ja tasustamata hoolduskoormuse ning koduvägivalla suurenemise kaudu. Seda silmas pidades ja võttes täielikult arvesse aluslepingu artiklit 8, peaks programm „InvestEU“ aitama saavutada liidu soolise võrdõiguslikkuse ning naiste edendamise ja nende mõjuvõimu suurendamise poliitikat, muu hulgas soolise digilõhe vähendamise, naiste loovuse ja ettevõtluspotentsiaali soodustamise ning hooldustaristu ja vägivallaohvrite taristu arendamise toetamise kaudu.

| (23) | Et olla valmis negatiivseteks tagajärgedeks, mis kaasnevad järgmisel aastakümnel liidu ühiskonnas ja tööturul toimuvate suurte muutustega, tuleb investeerida inimkapitali, sotsiaaltaristusse, mikrorahastamisse, eetiliste ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamisse ja uutesse sotsiaalmajanduse ärimudelitesse, sealhulgas sotsiaalse mõjuga investeeringud ja sotsiaalsete tulemustega seotud lepingud. Programmi „InvestEU“ kaudu tuleks tugevdada tekkivat sotsiaalset turukeskkonda, eesmärgiga suurendada mikro- ja sotsiaalsete ettevõtete ning sotsiaalse solidaarsuse institutsioonide rahastamist ja parandada nende juurdepääsu rahastamisele, et rahuldada nende ettevõtete nõudlust, kes seda kõige rohkem vajavad. Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna 2018. aasta jaanuari aruandes „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“ on ajavahemiku 2018–2030 kohta esile toodud vähemalt 1,5 triljoni euro suurune investeeringute kogupuudujääk sotsiaalse taristu ja teenuste, sealhulgas hariduse, koolituse, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. See osutab toetusvajadusele, sealhulgas liidu tasandil. Seepärast tuleb ära kasutada avaliku sektori, ettevõtlussektori ja heategevusliku kapitali, samuti sihtasutuste ja alternatiivsete rahastamise pakkujate, nagu eetiliste, sotsiaalsete ja kestlike osalejate toetuse ühine potentsiaal, et toetada sotsiaalse turu väärtusahela arendamist ja suurendada liidu vastupidavust. |
| --- | --- |

(23)

Et olla valmis negatiivseteks tagajärgedeks, mis kaasnevad järgmisel aastakümnel liidu ühiskonnas ja tööturul toimuvate suurte muutustega, tuleb investeerida inimkapitali, sotsiaaltaristusse, mikrorahastamisse, eetiliste ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamisse ja uutesse sotsiaalmajanduse ärimudelitesse, sealhulgas sotsiaalse mõjuga investeeringud ja sotsiaalsete tulemustega seotud lepingud. Programmi „InvestEU“ kaudu tuleks tugevdada tekkivat sotsiaalset turukeskkonda, eesmärgiga suurendada mikro- ja sotsiaalsete ettevõtete ning sotsiaalse solidaarsuse institutsioonide rahastamist ja parandada nende juurdepääsu rahastamisele, et rahuldada nende ettevõtete nõudlust, kes seda kõige rohkem vajavad. Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna 2018. aasta jaanuari aruandes „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“ on ajavahemiku 2018–2030 kohta esile toodud vähemalt 1,5 triljoni euro suurune investeeringute kogupuudujääk sotsiaalse taristu ja teenuste, sealhulgas hariduse, koolituse, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas. See osutab toetusvajadusele, sealhulgas liidu tasandil. Seepärast tuleb ära kasutada avaliku sektori, ettevõtlussektori ja heategevusliku kapitali, samuti sihtasutuste ja alternatiivsete rahastamise pakkujate, nagu eetiliste, sotsiaalsete ja kestlike osalejate toetuse ühine potentsiaal, et toetada sotsiaalse turu väärtusahela arendamist ja suurendada liidu vastupidavust.

| (24) | COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisi tõttu ei ole vahendite jaotumine turul täiesti tõhus ja tajutav risk pärsib oluliselt erasektori investeeringuid. InvestEU fondi põhitegevus, mis seisneb majanduslikult elujõuliste projektidega seotud riski vähendamises, et kaasata erasektori rahastamine, on sellistes tingimustes eriti oluline ja seda tuleks toetada, muu hulgas ebaühtlase taastumise ohu vältimiseks
  ja liikmesriikide vaheliste lõhede vähendamiseks
  . Programmist „InvestEU“ peaks olema võimalik anda taastumisetapis äriühingutele
  , eriti VKEdele
  hädavajalikku toetust ja samal ajal tagada investorite selge keskendumine liidu keskmise pikkusega ja pikaajalistele
  poliitika- ja seadusandlikele
  prioriteetidele, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava,
  [Euroopa kliimaseadus],
  Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia
  , Euroopa uus tööstusstrateegia, programmi „Euroopa horisont“ ambitsioonid, renoveerimislaine, Euroopa sotsiaalõiguste sammas
  ja tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks
  , võttes arvesse põhimõtet mitte tekitada olulist kahju
  . See peaks märkimisväärselt suurendama Euroopa Investeerimispanga grupi, riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste ning muude rakenduspartnerite riskivõtmisvõimet
  selliste projektide toetamisel, mis muidu jääksid teostamata, aidates seeläbi kaasa majanduse elavdamisele
  . |
| --- | --- |

(24)

COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduskriisi tõttu ei ole vahendite jaotumine turul täiesti tõhus ja tajutav risk pärsib oluliselt erasektori investeeringuid. InvestEU fondi põhitegevus, mis seisneb majanduslikult elujõuliste projektidega seotud riski vähendamises, et kaasata erasektori rahastamine, on sellistes tingimustes eriti oluline ja seda tuleks toetada, muu hulgas ebaühtlase taastumise ohu vältimiseks
  ja liikmesriikide vaheliste lõhede vähendamiseks
  . Programmist „InvestEU“ peaks olema võimalik anda taastumisetapis äriühingutele
  , eriti VKEdele
  hädavajalikku toetust ja samal ajal tagada investorite selge keskendumine liidu keskmise pikkusega ja pikaajalistele
  poliitika- ja seadusandlikele
  prioriteetidele, nagu Euroopa roheline kokkulepe, Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava,
  [Euroopa kliimaseadus],
  Euroopa digitaalse tuleviku kujundamise strateegia
  , Euroopa uus tööstusstrateegia, programmi „Euroopa horisont“ ambitsioonid, renoveerimislaine, Euroopa sotsiaalõiguste sammas
  ja tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks
  , võttes arvesse põhimõtet mitte tekitada olulist kahju
  . See peaks märkimisväärselt suurendama Euroopa Investeerimispanga grupi, riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste ning muude rakenduspartnerite riskivõtmisvõimet
  selliste projektide toetamisel, mis muidu jääksid teostamata, aidates seeläbi kaasa majanduse elavdamisele
  .

| (25) | COVID-19 pandeemia on suur šokk maailma ja liidu majandusele. Prognooside kohaselt kahaneb ELi SKP palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal ja sellel on paratamatult kahjulik sotsiaalne mõju. Pandeemia puhkemine on osutanud vajadusele
  viivitamatult ja tõhusalt
  tegeleda strateegilise haavatavusega, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja
  kogu
  majanduse üldist vastupanuvõimet
  ning kestlikkust
  .
  Ühtse turu terviklikkus
  ja võrdsed tingimused, millest saavad kasu ka kõige enam mõjutatud liikmesriigid
  ja piirkonnad
  , on võimalik säilitada ainult juhul, kui Euroopa majandus on vastupidav,
  kestlik,
  kaasav ja integreeritud. |
| --- | --- |

(25)

COVID-19 pandeemia on suur šokk maailma ja liidu majandusele. Prognooside kohaselt kahaneb ELi SKP palju rohkem kui 2009. aasta finantskriisi ajal ja sellel on paratamatult kahjulik sotsiaalne mõju. Pandeemia puhkemine on osutanud vajadusele
  viivitamatult ja tõhusalt
  tegeleda strateegilise haavatavusega, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja
  kogu
  majanduse üldist vastupanuvõimet
  ning kestlikkust
  .
  Ühtse turu terviklikkus
  ja võrdsed tingimused, millest saavad kasu ka kõige enam mõjutatud liikmesriigid
  ja piirkonnad
  , on võimalik säilitada ainult juhul, kui Euroopa majandus on vastupidav,
  kestlik,
  kaasav ja integreeritud.

| (26) | InvestEU fond peaks tegutsema
  kuue
  poliitikaharu kaudu, mis kajastavad liidu poliitika peamisi prioriteete, nimelt kestlik taristu, teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine, VKEd, sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused, ▌Euroopa strateegilised investeeringud
  ning maksevõime toetamine
  . |
| --- | --- |

(26)

InvestEU fond peaks tegutsema
  kuue
  poliitikaharu kaudu, mis kajastavad liidu poliitika peamisi prioriteete, nimelt kestlik taristu, teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine, VKEd, sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused, ▌Euroopa strateegilised investeeringud
  ning maksevõime toetamine
  .

| (27) | Kuigi VKEde poliitikaharus tuleks põhitähelepanu pöörata VKEde toetamisele, peaks sellest harust olema võimalik toetust anda ka väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Ülejäänud
  viie
  poliitikaharu raames peaks olema võimalik toetada ka muid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi VKEde poliitikaharus tuleks põhitähelepanu pöörata VKEde toetamisele, peaks sellest harust olema võimalik toetust anda ka väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele. Ülejäänud
  viie
  poliitikaharu raames peaks olema võimalik toetada ka muid keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid.

| (28) | Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharus peaks põhirõhk olema selliste liikmesriigis asutatud ja liidus tegutsevate lõplike vahendite saajate toetamisel, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega,
  kooskõlas prioriteetidega, mida on kirjeldatud Euroopa uues tööstusstrateegias, mille eesmärk on ülemaailmselt konkurentsivõimeline, keskkonnahoidlik ja digitaalne Euroopa koos tööstusökosüsteemidel põhineva arengumudeliga. Samuti peaks see poliitikaharu suurendama liidu majanduse konkurentsivõimet, sealhulgas rahuldama vajadust taastada liikmesriikide tootmisvõimsus ja luua tulevikku suunatud investeeringuid, mis edendavad ettevõtlust ja töökohtade loomist, ning suurendama vastupidavust, sealhulgas vähendades sõltuvust haavatavatest tarneahelatest. Projektidel peaks olema liidu jaoks lisaväärtus ja need peaksid olema kas piiriülesed või looma ülekanduva mõju kaudu tõelist lisaväärtust rohkem kui ühes liikmesriigis või piirkonnas. Toetust ei tohiks kanda otse riigieelarvesse ja selle arvel ei tohiks katta riigieelarve kulusid, näiteks maksta sotsiaaltoetusi. Strateegilise tähtsusega valdkonnad on järgmised
  : i) elutähtsate tervishoiuteenuste osutamine; ravimite
  , sealhulgas vaktsiinide ja nende vahesaaduste, ravimite toimeainete ja toorainete, meditsiiniseadmete, haigla- ja meditsiinivarustuse (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid), isikukaitsevahendite, desinfektsioonivahendite ja nende vahetoodete ning nende tootmiseks vajalike toorainete tootmine ja ladustamine; tervishoiu ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõime
  tugevdamine
  , valmistudes tulevastele kriisidele reageerimise suutlikkuseks, sealhulgas riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide stressitestide tegemine, samuti elanikkonnakaitse süsteemi vastupanuvõime tugevdamine, mis põhineb elutähtsate toodete laialdase kättesaadavuse ja taskukohasuse põhimõtetel tervisega seotud hädaolukordades
  ; ii)
  elutähtis taristu, nii
  füüsiline
  , analoog-
  kui ka
  digitaristu, sealhulgas taristuelemendid ja liikuv vara, mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport, sh ühistransport ja aktiivne liikuvus, logistika, keskkond, vesi, tervis, turvaline elektrooniline side ja võrgud, 5G ja ülikiire elektroonilise side võrgud, asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline serv- ja pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus, julgeolek ja kaitse, side, meedia, audiovisuaalvaldkond, kultuur ja looming, haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised, avalik haldus, turvalisus, eluase ning sellise elutähtsa taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara
  ; iii)elutähtsa taristu
  ja liikuva vara
  toimimiseks ja hooldamiseks vajalike kaupade
  , tehnoloogiate ja oskusteabe
  tarnimine ja teenuste osutamine; iv)peamine progressi võimaldav murranguline keskkonnasäästlik ja digitehnoloogia ning pöördelised uuendused, millesse investeerimine on liidu
  majanduse ning liidu kestliku ja innovaatilise tööstusliku
  tuleviku seisukohalt strateegilise tähtsusega, sealhulgas tehisintellekt, plokiahel
  ja hajusraamatu tehnoloogia
  , tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid,
  serv- ja
  pilvandmetöötluse tehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberjulgeolek, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia,
  ohutu, säästva, aruka ja automatiseeritud liikuvuse ja logistika tehnoloogia kõigi transpordiliikide jaoks, taastuv- ja muu energiatehnoloogia, mis aitab kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele aastaks 2050,
  energia salvestamise tehnoloogia, sealhulgas
  kestlikud
  akud, kestlik transporditehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2 heite vähendamise tehnoloogia
  , nagu CO2-vaba terase tootmine
  , tööstusprotsessides süsinikdioksiidi
  kogumise ja säilitamise taristu, bioenergiajaamad ja tootmisrajatised energiasüsteemi ümberkujundamiseks
  , ringmajanduse tehnoloogia
  ja tarneahelad
  , biomeditsiin, nanotehnoloogia, ravimid ja
  kõrgtehnoloogilised, taastuvad ja ringluspõhised materjalid, kosmosesüsteemid ja -tehnoloogia, sh kriitilise tähtsusega kosmosekomponendid, ning kosmosepõhised teenused ja rakendused; ning turism
  ; v) 
  ringlussevõtu- ja
  tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks
  liidus, kaasa arvatud energia või tooraine, välja arvatud juhul, kui see on juba seadusandlike nõuetega kaetud, või toiduga kindlustatus, pidades silmas ressursitõhusust ning ringlust strateegilistes väärtusahelates ja strateegilistes ökosüsteemides
  ; vi) avaliku sektori osalejate, ettevõtete või tarbijate jaoks elutähtsate kaupade tarnimine ja nende varude loomine liidus; vii)liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks
  julgeoleku-,
  kaitse- ja kosmosevaldkonna ja küberjulgeoleku
  , sh 5G võrgu julgeoleku
  jaoks elutähtsad tehnoloogialahendused
  , sisendid ja rakendused
  ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 kindlaks määratud kahesuguse kasutusega kaubad
  ; viia) investeeringud ja tehniline abi ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, idufirmadele ja pereettevõtetele, et suurendada nende väärtusahelate ja ärimudelite vastupanuvõimet, edendada ettevõtlusoskusi ning toetada ettevõtluse edendamise tingimusi, sealhulgas klastrite võrgustike ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamise kaudu, ning tehnoloogilist ja säästvat valdkondlikku arengut; viib) kriitilise tähtsusega varajase avastamise võime ning koordineeritud institutsiooniline ja majanduslik reageerimisvõime, et reageerida kriisiohtudele, ning oluliste avaliku ja erasektori institutsioonide ja sektorite tegevuse ja teenuste järjepidevust tagavate lahenduste edendamine; viic) investeeringud uude kosmosetegevusse (New Space) nii eelnevas kui ka järgnevas etapis, et tuua turule kõige paljulubavamad tehnoloogiad ja rakendused ning tagada seeläbi liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime; viid) strateegilised investeeringud taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse, sealhulgas hoonete renoveerimisse, mis võib oluliselt toetada direktiivides (EL) 2018/2001, (EL) 2018/2002 ja (EL) 2018/844 sätestatud eesmärkide ning kliimaneutraalse ja energiatõhusa kinnisvarasektori saavutamist osana Euroopa rohelisest kokkuleppest, nagu on sätestatud [renoveerimislaine strateegias], või liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames võetavaid meetmeid
  . Lõpliku vahendite saaja registrijärgne asukoht peaks olema liikmesriigis ja ta peaks tegutsema liidus, s.t tema töötajad peaksid asuma ja tema tootmine, teadus- ja arendustegevus ja muu äritegevus peaksid toimuma suurel määral liidus.
  Ühelgi lõplikul vahendite saajal ei tohiks olla riigis, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu, ühtegi ilma tegeliku majandustegevuseta tütarettevõtjat.
  Samuti tuleks toetada projekte, mille tegevus toimub
  liidu
  eri paikades ja aitab sel viisil mitmekesistada ühtse turu strateegilisi tarneahelaid. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharus peaks põhirõhk olema selliste liikmesriigis asutatud ja liidus tegutsevate lõplike vahendite saajate toetamisel, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega,
  kooskõlas prioriteetidega, mida on kirjeldatud Euroopa uues tööstusstrateegias, mille eesmärk on ülemaailmselt konkurentsivõimeline, keskkonnahoidlik ja digitaalne Euroopa koos tööstusökosüsteemidel põhineva arengumudeliga. Samuti peaks see poliitikaharu suurendama liidu majanduse konkurentsivõimet, sealhulgas rahuldama vajadust taastada liikmesriikide tootmisvõimsus ja luua tulevikku suunatud investeeringuid, mis edendavad ettevõtlust ja töökohtade loomist, ning suurendama vastupidavust, sealhulgas vähendades sõltuvust haavatavatest tarneahelatest. Projektidel peaks olema liidu jaoks lisaväärtus ja need peaksid olema kas piiriülesed või looma ülekanduva mõju kaudu tõelist lisaväärtust rohkem kui ühes liikmesriigis või piirkonnas. Toetust ei tohiks kanda otse riigieelarvesse ja selle arvel ei tohiks katta riigieelarve kulusid, näiteks maksta sotsiaaltoetusi. Strateegilise tähtsusega valdkonnad on järgmised
  : i) elutähtsate tervishoiuteenuste osutamine; ravimite
  , sealhulgas vaktsiinide ja nende vahesaaduste, ravimite toimeainete ja toorainete, meditsiiniseadmete, haigla- ja meditsiinivarustuse (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid), isikukaitsevahendite, desinfektsioonivahendite ja nende vahetoodete ning nende tootmiseks vajalike toorainete tootmine ja ladustamine; tervishoiu ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõime
  tugevdamine
  , valmistudes tulevastele kriisidele reageerimise suutlikkuseks, sealhulgas riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide stressitestide tegemine, samuti elanikkonnakaitse süsteemi vastupanuvõime tugevdamine, mis põhineb elutähtsate toodete laialdase kättesaadavuse ja taskukohasuse põhimõtetel tervisega seotud hädaolukordades
  ; ii)
  elutähtis taristu, nii
  füüsiline
  , analoog-
  kui ka
  digitaristu, sealhulgas taristuelemendid ja liikuv vara, mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport, sh ühistransport ja aktiivne liikuvus, logistika, keskkond, vesi, tervis, turvaline elektrooniline side ja võrgud, 5G ja ülikiire elektroonilise side võrgud, asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline serv- ja pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus, julgeolek ja kaitse, side, meedia, audiovisuaalvaldkond, kultuur ja looming, haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised, avalik haldus, turvalisus, eluase ning sellise elutähtsa taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara
  ; iii)elutähtsa taristu
  ja liikuva vara
  toimimiseks ja hooldamiseks vajalike kaupade
  , tehnoloogiate ja oskusteabe
  tarnimine ja teenuste osutamine; iv)peamine progressi võimaldav murranguline keskkonnasäästlik ja digitehnoloogia ning pöördelised uuendused, millesse investeerimine on liidu
  majanduse ning liidu kestliku ja innovaatilise tööstusliku
  tuleviku seisukohalt strateegilise tähtsusega, sealhulgas tehisintellekt, plokiahel
  ja hajusraamatu tehnoloogia
  , tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid,
  serv- ja
  pilvandmetöötluse tehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberjulgeolek, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia,
  ohutu, säästva, aruka ja automatiseeritud liikuvuse ja logistika tehnoloogia kõigi transpordiliikide jaoks, taastuv- ja muu energiatehnoloogia, mis aitab kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele aastaks 2050,
  energia salvestamise tehnoloogia, sealhulgas
  kestlikud
  akud, kestlik transporditehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2 heite vähendamise tehnoloogia
  , nagu CO2-vaba terase tootmine
  , tööstusprotsessides süsinikdioksiidi
  kogumise ja säilitamise taristu, bioenergiajaamad ja tootmisrajatised energiasüsteemi ümberkujundamiseks
  , ringmajanduse tehnoloogia
  ja tarneahelad
  , biomeditsiin, nanotehnoloogia, ravimid ja
  kõrgtehnoloogilised, taastuvad ja ringluspõhised materjalid, kosmosesüsteemid ja -tehnoloogia, sh kriitilise tähtsusega kosmosekomponendid, ning kosmosepõhised teenused ja rakendused; ning turism
  ; v) 
  ringlussevõtu- ja
  tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks
  liidus, kaasa arvatud energia või tooraine, välja arvatud juhul, kui see on juba seadusandlike nõuetega kaetud, või toiduga kindlustatus, pidades silmas ressursitõhusust ning ringlust strateegilistes väärtusahelates ja strateegilistes ökosüsteemides
  ; vi) avaliku sektori osalejate, ettevõtete või tarbijate jaoks elutähtsate kaupade tarnimine ja nende varude loomine liidus; vii)liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks
  julgeoleku-,
  kaitse- ja kosmosevaldkonna ja küberjulgeoleku
  , sh 5G võrgu julgeoleku
  jaoks elutähtsad tehnoloogialahendused
  , sisendid ja rakendused
  ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1 kindlaks määratud kahesuguse kasutusega kaubad
  ; viia) investeeringud ja tehniline abi ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, idufirmadele ja pereettevõtetele, et suurendada nende väärtusahelate ja ärimudelite vastupanuvõimet, edendada ettevõtlusoskusi ning toetada ettevõtluse edendamise tingimusi, sealhulgas klastrite võrgustike ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamise kaudu, ning tehnoloogilist ja säästvat valdkondlikku arengut; viib) kriitilise tähtsusega varajase avastamise võime ning koordineeritud institutsiooniline ja majanduslik reageerimisvõime, et reageerida kriisiohtudele, ning oluliste avaliku ja erasektori institutsioonide ja sektorite tegevuse ja teenuste järjepidevust tagavate lahenduste edendamine; viic) investeeringud uude kosmosetegevusse (New Space) nii eelnevas kui ka järgnevas etapis, et tuua turule kõige paljulubavamad tehnoloogiad ja rakendused ning tagada seeläbi liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime; viid) strateegilised investeeringud taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse, sealhulgas hoonete renoveerimisse, mis võib oluliselt toetada direktiivides (EL) 2018/2001, (EL) 2018/2002 ja (EL) 2018/844 sätestatud eesmärkide ning kliimaneutraalse ja energiatõhusa kinnisvarasektori saavutamist osana Euroopa rohelisest kokkuleppest, nagu on sätestatud [renoveerimislaine strateegias], või liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames võetavaid meetmeid
  . Lõpliku vahendite saaja registrijärgne asukoht peaks olema liikmesriigis ja ta peaks tegutsema liidus, s.t tema töötajad peaksid asuma ja tema tootmine, teadus- ja arendustegevus ja muu äritegevus peaksid toimuma suurel määral liidus.
  Ühelgi lõplikul vahendite saajal ei tohiks olla riigis, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu, ühtegi ilma tegeliku majandustegevuseta tütarettevõtjat.
  Samuti tuleks toetada projekte, mille tegevus toimub
  liidu
  eri paikades ja aitab sel viisil mitmekesistada ühtse turu strateegilisi tarneahelaid.

| (29) | Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu peaks samuti olema suunatud sellistele liidus asutatud ja tegutsevatele tarnijatele, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega ning kes vajavad pikaajalisi investeeringuid või kelle suhtes kohaldatakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi. Lisaks peaks Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu raames olema võimalik toetada eelkõige üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte.
  Ning veel tuleks selle poliitikaharu raames toetada tööstuspartnerite ja teadusuuringutes osalejate strateegilist koostööd, tugevdades nõnda programmi „InvestEU“ ja programmi „Euroopa horisont“ vahelist koostoimet. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu peaks samuti olema suunatud sellistele liidus asutatud ja tegutsevatele tarnijatele, kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega ning kes vajavad pikaajalisi investeeringuid või kelle suhtes kohaldatakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi. Lisaks peaks Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu raames olema võimalik toetada eelkõige üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte.
  Ning veel tuleks selle poliitikaharu raames toetada tööstuspartnerite ja teadusuuringutes osalejate strateegilist koostööd, tugevdades nõnda programmi „InvestEU“ ja programmi „Euroopa horisont“ vahelist koostoimet.

| (29a) | Maksevõimetoetuse komponendi eesmärk on aidata ettevõtetel praegusest raskest ajast üle saada, et nad suudaksid majandust taastada, säilitada tööhõivetasemed ja tasakaalustada ühtse turu eeldatavaid moonutusi, arvestades et kõigil ettevõtetel ei ole võrdsel tasemel juurdepääsu turupõhisele rahastamisele ja teatavatel liikmesriikidel ei pruugi olla piisavalt eelarvevahendeid, et anda abi vajavatele ettevõtetele piisavat toetust. Seetõttu võivad ettevõtjatele mõeldud riiklike maksevõime toetusmeetmete võimalused olla liikmesriigiti väga erinevad ja põhjustada ebavõrdsust. Ning kuna suure tõenäosusega püsib COVID-19 puhangu mõju pikka aega, võib suutmatus elujõulisi ettevõtteid abistada põhjustada süsteemseid moonutusi, mis tekitavad uut või kinnistavad senist ebavõrdsust. Liikmesriikide majanduste tiheda omavahelise seotuse tõttu avaldaks majanduslangus ühes liidu osas negatiivset ülekanduvat mõju piiriülestele tarneahelatele ja kogu liidu majandusele. Samal põhjusel oleks aga ühes liidu osas antaval toetusel piiriülestele tarneahelatele ja kogu liidu majandusele positiivne ülekanduv mõju. |
| --- | --- |

(29a)

Maksevõimetoetuse komponendi eesmärk on aidata ettevõtetel praegusest raskest ajast üle saada, et nad suudaksid majandust taastada, säilitada tööhõivetasemed ja tasakaalustada ühtse turu eeldatavaid moonutusi, arvestades et kõigil ettevõtetel ei ole võrdsel tasemel juurdepääsu turupõhisele rahastamisele ja teatavatel liikmesriikidel ei pruugi olla piisavalt eelarvevahendeid, et anda abi vajavatele ettevõtetele piisavat toetust. Seetõttu võivad ettevõtjatele mõeldud riiklike maksevõime toetusmeetmete võimalused olla liikmesriigiti väga erinevad ja põhjustada ebavõrdsust. Ning kuna suure tõenäosusega püsib COVID-19 puhangu mõju pikka aega, võib suutmatus elujõulisi ettevõtteid abistada põhjustada süsteemseid moonutusi, mis tekitavad uut või kinnistavad senist ebavõrdsust. Liikmesriikide majanduste tiheda omavahelise seotuse tõttu avaldaks majanduslangus ühes liidu osas negatiivset ülekanduvat mõju piiriülestele tarneahelatele ja kogu liidu majandusele. Samal põhjusel oleks aga ühes liidu osas antaval toetusel piiriülestele tarneahelatele ja kogu liidu majandusele positiivne ülekanduv mõju.

| (29b) | Kuritarvituste vältimiseks ning reaalmajandusele ja tööhõivele avalduva mõju maksimeerimiseks tuleks maksevõimetoetuse komponendi kaudu 30 miljoni euro suurust või suuremat toetust saavate ettevõtjate väljamaksetele (näiteks dividendimaksed, tippjuhtide töötasud ja aktsiate tagasiost) seada tagatisperioodi jooksul ajutised piirangud. |
| --- | --- |

(29b)

Kuritarvituste vältimiseks ning reaalmajandusele ja tööhõivele avalduva mõju maksimeerimiseks tuleks maksevõimetoetuse komponendi kaudu 30 miljoni euro suurust või suuremat toetust saavate ettevõtjate väljamaksetele (näiteks dividendimaksed, tippjuhtide töötasud ja aktsiate tagasiost) seada tagatisperioodi jooksul ajutised piirangud.

| (30) | Euroopa rohelises kokkuleppes ja Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskavas esitatud ettepanekute kohaselt tuleks kehtestada õiglase ülemineku mehhanism, et leevendada liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide täitmise ja 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise sotsiaalseid, majanduslikke ja ökoloogilisi tagajärgi. See mehhanism koosneb kolmest sambast – õiglase ülemineku fond (1. sammas), sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava InvestEU raames (2. sammas) ja avaliku sektori laenurahastu (3. sammas), ning selle keskmes peaksid olema piirkonnad, mida rohepööre kõige rohkem mõjutab ja mis ei suuda vajalikke investeeringuid nii hästi rahastada.
  InvestEU fondist
  tuleks toetada ka
  õiglase ülemineku piirkondi toetavate investeeringute rahastamist
  ning anda asjaomastele piirkondadele võimalus saada InvestEU nõustamiskeskuse kaudu sihtotstarbelist tehnilist abi
  . |
| --- | --- |

(30)

Euroopa rohelises kokkuleppes ja Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskavas esitatud ettepanekute kohaselt tuleks kehtestada õiglase ülemineku mehhanism, et leevendada liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide täitmise ja 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise sotsiaalseid, majanduslikke ja ökoloogilisi tagajärgi. See mehhanism koosneb kolmest sambast – õiglase ülemineku fond (1. sammas), sihtotstarbeline õiglase ülemineku kava InvestEU raames (2. sammas) ja avaliku sektori laenurahastu (3. sammas), ning selle keskmes peaksid olema piirkonnad, mida rohepööre kõige rohkem mõjutab ja mis ei suuda vajalikke investeeringuid nii hästi rahastada.
  InvestEU fondist
  tuleks toetada ka
  õiglase ülemineku piirkondi toetavate investeeringute rahastamist
  ning anda asjaomastele piirkondadele võimalus saada InvestEU nõustamiskeskuse kaudu sihtotstarbelist tehnilist abi
  .

| (30a) | Õiglase ülemineku mehhanismi teise samba rakendamiseks tuleks InvestEU raames kehtestada spetsiaalne õiglase ülemineku kava, mis rakenduks horisontaalselt kõigis poliitikaharudes. Selle skeemi põhjal rahastataks täiendavaid investeeringuvajadusi, et toetada piirkondi, mis on määratletud liikmesriikide poolt määruse [õiglase ülemineku fondi määrus] kohaselt koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud territoriaalsetes õiglase ülemineku kavades. |
| --- | --- |

(30a)

Õiglase ülemineku mehhanismi teise samba rakendamiseks tuleks InvestEU raames kehtestada spetsiaalne õiglase ülemineku kava, mis rakenduks horisontaalselt kõigis poliitikaharudes. Selle skeemi põhjal rahastataks täiendavaid investeeringuvajadusi, et toetada piirkondi, mis on määratletud liikmesriikide poolt määruse [õiglase ülemineku fondi määrus] kohaselt koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud territoriaalsetes õiglase ülemineku kavades.

| (31) | Iga poliitikaharu peaks koosnema kahest osast, st ELi osast ja liikmesriigi osast. ELi osa kaudu tuleks proportsionaalsel viisil kõrvaldada liiduüleseid või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi. Toetatavatel toimingutel peaks olema selge liidu lisaväärtus. Liikmesriigi osa peaks andma liikmesriikidele ja piirkondlikele ametiasutustele (vastava liikmesriigi kaudu) võimaluse eraldada osa eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide vahenditest
  või neile taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames taaste- ja vastupidavuskavade kohaselt kättesaadavatest vahenditest
  ELi tagatise eraldisteks, et kasutada ELi tagatist rahastamis- ja investeerimistoiminguteks, millega kõrvaldatakse konkreetsed turutõrked või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi oma territooriumil, sealhulgas haavatavates ja kaugemates piirkondades (näiteks liidu äärepoolseimad piirkonnad) vastavalt osaluslepingu sätetele, et saavutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide
  või riiklike taaste- ja vastupidavuskavade
  eesmärgid.
  Lisaks võivad taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames koostatud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldada liikmesriigi osa jaoks eraldatud lisamakseid. See võimaldaks muu hulgas toetada asjaomastes liikmesriikides asuvate äriühingute maksevõimet.
  Toimingud, mida toetatakse InvestEU fondist ELi või liikmesriigi osa kaudu, ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erainvesteeringuid ega moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(31)

Iga poliitikaharu peaks koosnema kahest osast, st ELi osast ja liikmesriigi osast. ELi osa kaudu tuleks proportsionaalsel viisil kõrvaldada liiduüleseid või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi. Toetatavatel toimingutel peaks olema selge liidu lisaväärtus. Liikmesriigi osa peaks andma liikmesriikidele ja piirkondlikele ametiasutustele (vastava liikmesriigi kaudu) võimaluse eraldada osa eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide vahenditest
  või neile taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames taaste- ja vastupidavuskavade kohaselt kättesaadavatest vahenditest
  ELi tagatise eraldisteks, et kasutada ELi tagatist rahastamis- ja investeerimistoiminguteks, millega kõrvaldatakse konkreetsed turutõrked või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi oma territooriumil, sealhulgas haavatavates ja kaugemates piirkondades (näiteks liidu äärepoolseimad piirkonnad) vastavalt osaluslepingu sätetele, et saavutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide
  või riiklike taaste- ja vastupidavuskavade
  eesmärgid.
  Lisaks võivad taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames koostatud taaste- ja vastupidavuskavad sisaldada liikmesriigi osa jaoks eraldatud lisamakseid. See võimaldaks muu hulgas toetada asjaomastes liikmesriikides asuvate äriühingute maksevõimet.
  Toimingud, mida toetatakse InvestEU fondist ELi või liikmesriigi osa kaudu, ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erainvesteeringuid ega moonutada konkurentsi siseturul.

| (32) | Liikmesriigi osa tuleks luua spetsiaalselt nii, et liidu tagatise andmiseks oleks võimalik kasutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaid fonde
  või eraldisi taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi alla kuuluvatest taaste- ja vastupidavuskavadest
  . See võimalus suurendaks liidu tagatise lisaväärtust, toetaks selle kaudu suuremat hulka vahendite saajaid ja projekte ning mitmekesistaks vahendeid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide
  või riiklike taaste- ja vastupidavuskavade
  eesmärkide saavutamiseks, tagades samas tingimuslike kohustuste sidusa riskijuhtimise tänu kaudse eelarve täitmise raames antud ELi tagatise rakendamisele. Liit peaks tagama liikmesriigi osa raames komisjoni ja rakenduspartnerite vahel sõlmitud tagatislepingutega ette nähtud rahastamis- ja investeerimistoimingud. Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest või
  taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames koostatud taaste- ja vastupidavuskavade kohastest eraldistest
  tuleks teha tagatise eraldised vastavalt eraldiste määrale, mille on kindlaks määranud komisjon ja nagu on sätestatud liikmesriigiga allkirjastatud osaluslepingus, võttes aluseks toimingute laadi ja sellest tuleneva eeldatava kahjumi. Liikmesriigid kataksid eeldatavat kahjumit ületava kahjumi liidule antava kompensatsioonitagatise arvel. Sellised kokkulepped tuleks sõlmida ühes osaluslepingus iga liikmesriigiga, kes vabatahtlikult otsustab sellist võimalust kasutada. Osalusleping peaks hõlmama ühte või mitut konkreetset tagatislepingut, mida rakendatakse asjaomases liikmesriigis InvestEU fondi reeglite alusel, ja kõiki piirkondadele ette nähtud tagatisi. Eraldiste määra kehtestamiseks igal üksikjuhul eraldi tuleb teha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (11) („finantsmäärus“) artikli 211 lõikest 1. Selline ülesehitus näeks ette ka ühtsed reeglid, mis käsitlevad eelarvelist tagatist, mida toetatakse keskselt hallatavatest fondidest
  või taaste- ja vastupidavuse rahastamisvahendi alla kuuluvate taaste- ja vastupidavuskavade eraldistest
  , mis hõlbustaks nende kombineerimist. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriigi osa tuleks luua spetsiaalselt nii, et liidu tagatise andmiseks oleks võimalik kasutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvaid fonde
  või eraldisi taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi alla kuuluvatest taaste- ja vastupidavuskavadest
  . See võimalus suurendaks liidu tagatise lisaväärtust, toetaks selle kaudu suuremat hulka vahendite saajaid ja projekte ning mitmekesistaks vahendeid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide
  või riiklike taaste- ja vastupidavuskavade
  eesmärkide saavutamiseks, tagades samas tingimuslike kohustuste sidusa riskijuhtimise tänu kaudse eelarve täitmise raames antud ELi tagatise rakendamisele. Liit peaks tagama liikmesriigi osa raames komisjoni ja rakenduspartnerite vahel sõlmitud tagatislepingutega ette nähtud rahastamis- ja investeerimistoimingud. Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest või
  taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames koostatud taaste- ja vastupidavuskavade kohastest eraldistest
  tuleks teha tagatise eraldised vastavalt eraldiste määrale, mille on kindlaks määranud komisjon ja nagu on sätestatud liikmesriigiga allkirjastatud osaluslepingus, võttes aluseks toimingute laadi ja sellest tuleneva eeldatava kahjumi. Liikmesriigid kataksid eeldatavat kahjumit ületava kahjumi liidule antava kompensatsioonitagatise arvel. Sellised kokkulepped tuleks sõlmida ühes osaluslepingus iga liikmesriigiga, kes vabatahtlikult otsustab sellist võimalust kasutada. Osalusleping peaks hõlmama ühte või mitut konkreetset tagatislepingut, mida rakendatakse asjaomases liikmesriigis InvestEU fondi reeglite alusel, ja kõiki piirkondadele ette nähtud tagatisi. Eraldiste määra kehtestamiseks igal üksikjuhul eraldi tuleb teha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (11) („finantsmäärus“) artikli 211 lõikest 1. Selline ülesehitus näeks ette ka ühtsed reeglid, mis käsitlevad eelarvelist tagatist, mida toetatakse keskselt hallatavatest fondidest
  või taaste- ja vastupidavuse rahastamisvahendi alla kuuluvate taaste- ja vastupidavuskavade eraldistest
  , mis hõlbustaks nende kombineerimist.

| (33) | Komisjoni ja EIP grupi vahel tuleks luua partnerlussidemed, mis põhinevad kummagi partneri tugevatel külgedel ja mille eesmärk on tagada maksimaalne poliitiline mõju, vahendite tõhus kasutamine ja eelarve ja riskijuhtimise hoolikas järelevalve ning mille kaudu tuleks toetada tõhusat ja kaasavat otsest juurdepääsu ELi tagatisele. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni ja EIP grupi vahel tuleks luua partnerlussidemed, mis põhinevad kummagi partneri tugevatel külgedel ja mille eesmärk on tagada maksimaalne poliitiline mõju, vahendite tõhus kasutamine ja eelarve ja riskijuhtimise hoolikas järelevalve ning mille kaudu tuleks toetada tõhusat ja kaasavat otsest juurdepääsu ELi tagatisele.

| (34) | Selleks et komisjon saaks Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu Euroopa majandust toetada, peaks komisjonil olema võimalik osaleda ühes või mitmes EIFi kapitali suurendamises, mis võimaldab EIFil jätkuvalt toetada Euroopa majandust ja selle taastumist. Liidul peaks olema võimalik säilitada oma osaluse üldine tase EIFi kapitalis, võttes nõuetekohaselt arvesse selle rahalisi tagajärgi. Selleks tuleks 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ette näha piisav rahastamispakett. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et komisjon saaks Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu Euroopa majandust toetada, peaks komisjonil olema võimalik osaleda ühes või mitmes EIFi kapitali suurendamises, mis võimaldab EIFil jätkuvalt toetada Euroopa majandust ja selle taastumist. Liidul peaks olema võimalik säilitada oma osaluse üldine tase EIFi kapitalis, võttes nõuetekohaselt arvesse selle rahalisi tagajärgi. Selleks tuleks 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ette näha piisav rahastamispakett.

| (35) | Komisjon peaks küsima mitte ainult EIP grupi, vaid vastavalt vajadusele ka teiste võimalike rakenduspartnerite seisukohti investeerimissuuniste, kliimameetmete jälgimise süsteemi, kestlikkuskontrolli suuniste ja ühiste meetodite kohta, et tagada kaasatus ja toimimine kuni juhtimisorganite loomiseni, mille järel tuleks rakenduspartnerid kaasata programmi „InvestEU“ nõuandekogu ja juhatuse raames. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon peaks küsima mitte ainult EIP grupi, vaid vastavalt vajadusele ka teiste võimalike rakenduspartnerite seisukohti investeerimissuuniste, kliimameetmete jälgimise süsteemi, kestlikkuskontrolli suuniste ja ühiste meetodite kohta, et tagada kaasatus ja toimimine kuni juhtimisorganite loomiseni, mille järel tuleks rakenduspartnerid kaasata programmi „InvestEU“ nõuandekogu ja juhatuse raames.

| (36) | InvestEU fond peaks olema avatud selliste kolmandate riikide osalusele, mis on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja muud riigid, kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud liidu ja kõnealuste riikide vahel. See peaks võimaldama vajaduse korral pidevat koostööd asjaomaste riikidega, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni ning VKEde valdkonnas. |
| --- | --- |

(36)

InvestEU fond peaks olema avatud selliste kolmandate riikide osalusele, mis on Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid ja muud riigid, kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud liidu ja kõnealuste riikide vahel. See peaks võimaldama vajaduse korral pidevat koostööd asjaomaste riikidega, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni ning VKEde valdkonnas.

| (37) | Käesoleva määrusega kehtestatakse muudele InvestEU programmi meetmetele peale ELi tagatise jaoks eraldiste tegemise rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [viide tuleb uue institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ajakohastada: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16, (12) nagu nimetatud institutsioonid on selle ettepaneku põhjal vastu võtnud, tähenduses]. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määrusega kehtestatakse muudele InvestEU programmi meetmetele peale ELi tagatise jaoks eraldiste tegemise rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [viide tuleb uue institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ajakohastada: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16, (12) nagu nimetatud institutsioonid on selle ettepaneku põhjal vastu võtnud, tähenduses].

| (38) | ELi tagatis summas
  91 773 320 000
  eurot (jooksevhindades) liidu tasandil peaks eeldatavasti kaasama rohkem kui
  1 200 000 000 000
  eurot täiendavaid investeeringuid kogu liidus ja tuleks soovituslikult jaotada poliitikaharude vahel. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharule tuleks siiski ette näha eraldi osa ELi tagatisest. |
| --- | --- |

(38)

ELi tagatis summas
  91 773 320 000
  eurot (jooksevhindades) liidu tasandil peaks eeldatavasti kaasama rohkem kui
  1 200 000 000 000
  eurot täiendavaid investeeringuid kogu liidus ja tuleks soovituslikult jaotada poliitikaharude vahel. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharule tuleks siiski ette näha eraldi osa ELi tagatisest.

| (39) | Komisjon märkis 18. aprillil 2019, et piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, tuleks liikmesriikide ühekordseid sissemakseid – kas liikmesriigi poolt või valitsemissektorisse klassifitseeritavate või liikmesriigi nimel tegutsevate riigi tugipankade poolt – valdkondlikesse või mitut riiki hõlmavatesse investeerimisplatvormidesse käsitada põhimõtteliselt ühekordsete meetmetena nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 (13) artikli 5 lõike 1 ja artikli 9 lõike 1 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (14) artikli 3 lõike 4 tähenduses. Lisaks
  kaalub
  komisjon, piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, mil määral on programmi InvestEU kui EFSI-le järgneva vahendi suhtes võimalik kohaldada sama käsitlusviisi, mida paindlikkust käsitlevas komisjoni teatises kohaldati EFSI suhtes, pidades silmas liikmesriikide tehtavaid ühekordseid sissemakseid liikmesriigi osa jaoks määratud ELi tagatise suurendamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märkis 18. aprillil 2019, et piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, tuleks liikmesriikide ühekordseid sissemakseid – kas liikmesriigi poolt või valitsemissektorisse klassifitseeritavate või liikmesriigi nimel tegutsevate riigi tugipankade poolt – valdkondlikesse või mitut riiki hõlmavatesse investeerimisplatvormidesse käsitada põhimõtteliselt ühekordsete meetmetena nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 (13) artikli 5 lõike 1 ja artikli 9 lõike 1 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 (14) artikli 3 lõike 4 tähenduses. Lisaks
  kaalub
  komisjon, piiramata nõukogu eelisõigusi stabiilsuse ja kasvu pakti elluviimisel, mil määral on programmi InvestEU kui EFSI-le järgneva vahendi suhtes võimalik kohaldada sama käsitlusviisi, mida paindlikkust käsitlevas komisjoni teatises kohaldati EFSI suhtes, pidades silmas liikmesriikide tehtavaid ühekordseid sissemakseid liikmesriigi osa jaoks määratud ELi tagatise suurendamiseks.

| (40) | InvestEU fondi aluseks olevat ELi tagatist peaks kaudselt rakendama komisjon, tuginedes rakenduspartneritele, kellel on kontakt lõplike vahendite saajatega ja vajaduse korral finantsvahendajatega. Rakenduspartnerite valik peaks olema läbipaistev ja huvide konflikte ei tohiks tekkida. Komisjon peaks iga rakenduspartneriga sõlmima tagatislepingu, millega eraldatakse InvestEU fondist tagatis, et toetada rakenduspartneri rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis vastavad InvestEU fondi rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ja aitavad saavutada selle eesmärke. ELi tagatisega seotud riskijuhtimine ei tohiks takistada rakenduspartnerite otsest juurdepääsu ELi tagatisele. Kui ELi tagatis on rakenduspartneritele antud ELi osa raames, peaksid nad olema täielikult vastutavad kogu investeerimisprotsessi ning rahastamis- või investeerimistoimingutega seotud nõuetekohaste hoolsusmeetmete eest. InvestEU fond peaks toetama projekte, millel on tüüpiliselt kõrgem riskiprofiil kui projektidel, mida toetatakse rakenduspartnerite tavategevusega, ja mida ei saaks ajavahemikul, mil ELi tagatist on võimalik kasutada, teiste avaliku või erasektori rahastamisallikatega ilma InvestEU fondi toetuseta üldse või samas ulatuses ellu viia. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharusse kuuluvate rahastamis- või investeerimistoimingute puhul võidakse siiski täiendavuskriteeriumi suhtes kohaldada eritingimusi, mis tulenevad selle poliitikaharu eesmärkidest. |
| --- | --- |

(40)

InvestEU fondi aluseks olevat ELi tagatist peaks kaudselt rakendama komisjon, tuginedes rakenduspartneritele, kellel on kontakt lõplike vahendite saajatega ja vajaduse korral finantsvahendajatega. Rakenduspartnerite valik peaks olema läbipaistev ja huvide konflikte ei tohiks tekkida. Komisjon peaks iga rakenduspartneriga sõlmima tagatislepingu, millega eraldatakse InvestEU fondist tagatis, et toetada rakenduspartneri rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis vastavad InvestEU fondi rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ja aitavad saavutada selle eesmärke. ELi tagatisega seotud riskijuhtimine ei tohiks takistada rakenduspartnerite otsest juurdepääsu ELi tagatisele. Kui ELi tagatis on rakenduspartneritele antud ELi osa raames, peaksid nad olema täielikult vastutavad kogu investeerimisprotsessi ning rahastamis- või investeerimistoimingutega seotud nõuetekohaste hoolsusmeetmete eest. InvestEU fond peaks toetama projekte, millel on tüüpiliselt kõrgem riskiprofiil kui projektidel, mida toetatakse rakenduspartnerite tavategevusega, ja mida ei saaks ajavahemikul, mil ELi tagatist on võimalik kasutada, teiste avaliku või erasektori rahastamisallikatega ilma InvestEU fondi toetuseta üldse või samas ulatuses ellu viia. Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharusse kuuluvate rahastamis- või investeerimistoimingute puhul võidakse siiski täiendavuskriteeriumi suhtes kohaldada eritingimusi, mis tulenevad selle poliitikaharu eesmärkidest.

| (41) | InvestEU fondil peaks olema juhtimisstruktuur, mille toimimine peaks olema kooskõlas selle ainsa eesmärgiga, nimelt tagada ELi tagatise nõuetekohane kasutamine kooskõlas investeerimisotsuste poliitilise sõltumatuse tagamisega. Juhtimisstruktuuri peaksid moodustama nõuandekogu, juhatus ja täiesti sõltumatu investeeringute komitee. Juhtimisstruktuuri üldises koosseisus tuleks püüda saavutada sooline tasakaal. Juhtimisstruktuur ei tohiks minna vastuollu EIP grupi ega teiste rakenduspartnerite otsustusprotsessiga, sekkuda otsuste tegemisse ega asendada nende vastavaid juhtorganeid. |
| --- | --- |

(41)

InvestEU fondil peaks olema juhtimisstruktuur, mille toimimine peaks olema kooskõlas selle ainsa eesmärgiga, nimelt tagada ELi tagatise nõuetekohane kasutamine kooskõlas investeerimisotsuste poliitilise sõltumatuse tagamisega. Juhtimisstruktuuri peaksid moodustama nõuandekogu, juhatus ja täiesti sõltumatu investeeringute komitee. Juhtimisstruktuuri üldises koosseisus tuleks püüda saavutada sooline tasakaal. Juhtimisstruktuur ei tohiks minna vastuollu EIP grupi ega teiste rakenduspartnerite otsustusprotsessiga, sekkuda otsuste tegemisse ega asendada nende vastavaid juhtorganeid.

| (42) | Tuleks luua nõuandekogu, kuhu kuuluvad rakenduspartnerite ja liikmesriikide esindajad ning üks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimetatud ekspert ja üks Regioonide Komitee nimetatud ekspert, et vahetada teavet ja arvamusi InvestEU fondi raames kasutatavate finantstoodete kohta ning arutleda muutuvate vajaduste ja uute toodete, sealhulgas konkreetsete piirkondlike turulünkade üle. |
| --- | --- |

(42)

Tuleks luua nõuandekogu, kuhu kuuluvad rakenduspartnerite ja liikmesriikide esindajad ning üks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nimetatud ekspert ja üks Regioonide Komitee nimetatud ekspert, et vahetada teavet ja arvamusi InvestEU fondi raames kasutatavate finantstoodete kohta ning arutleda muutuvate vajaduste ja uute toodete, sealhulgas konkreetsete piirkondlike turulünkade üle.

| (43) | Selleks et nõuandekogu oleks võimalik luua kohe alguses, peaks komisjon nimetama ajutiselt (üheks aastaks) võimalike rakenduspartnerite esindajad, kelle ülesanded võtavad hiljem üle tagatislepingud sõlminud rakenduspartnerid. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et nõuandekogu oleks võimalik luua kohe alguses, peaks komisjon nimetama ajutiselt (üheks aastaks) võimalike rakenduspartnerite esindajad, kelle ülesanded võtavad hiljem üle tagatislepingud sõlminud rakenduspartnerid.

| (44) | Juhatus, mis koosneb komisjoni ja rakenduspartnerite esindajatest ja ühest hääleõiguseta eksperdist, kelle nimetab Euroopa Parlament, peaks kindlaks määrama InvestEU fondi strateegilised ja praktilised suunised. |
| --- | --- |

(44)

Juhatus, mis koosneb komisjoni ja rakenduspartnerite esindajatest ja ühest hääleõiguseta eksperdist, kelle nimetab Euroopa Parlament, peaks kindlaks määrama InvestEU fondi strateegilised ja praktilised suunised.

| (45) | Komisjon peaks hindama, kas rakenduspartneri esitatud investeerimis- ja rahastamistoimingud on kooskõlas kogu liidu õiguse ja poliitikaga. Otsused rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta peaks aga lõppkokkuvõttes tegema rakenduspartner. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon peaks hindama, kas rakenduspartneri esitatud investeerimis- ja rahastamistoimingud on kooskõlas kogu liidu õiguse ja poliitikaga. Otsused rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta peaks aga lõppkokkuvõttes tegema rakenduspartner.

| (46) | Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee peaks jõudma seisukohale seoses ELi tagatise vormis toetuse andmisega rahastamis- ja investeerimistoimingutele, mis vastavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, pakkudes seega projektidega seotud investeeringute hindamiseks välisekspertiisi. Eri poliitikavaldkondade ja sektorite parimal viisil hõlmamiseks peaks investeeringute komitee tegutsema erinevates koosseisudes. |
| --- | --- |

(46)

Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee peaks jõudma seisukohale seoses ELi tagatise vormis toetuse andmisega rahastamis- ja investeerimistoimingutele, mis vastavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, pakkudes seega projektidega seotud investeeringute hindamiseks välisekspertiisi. Eri poliitikavaldkondade ja sektorite parimal viisil hõlmamiseks peaks investeeringute komitee tegutsema erinevates koosseisudes.

| (47) | Et hoida ära ELi tagatise kasutamise ettepanekute hindamiseks paralleelstruktuuride loomist, peaks investeeringute komitee kohe selle loomisest alates vastutama ka määruse (EL) 2015/1017 kohaldamisalasse kuuluvatele rahastamis- ja investeerimistoimingutele ELi tagatise andmise eest. |
| --- | --- |

(47)

Et hoida ära ELi tagatise kasutamise ettepanekute hindamiseks paralleelstruktuuride loomist, peaks investeeringute komitee kohe selle loomisest alates vastutama ka määruse (EL) 2015/1017 kohaldamisalasse kuuluvatele rahastamis- ja investeerimistoimingutele ELi tagatise andmise eest.

| (48) | Investeeringute komiteed peaks abistama sõltumatu sekretariaat, mida haldab komisjon ja mis allub investeeringute komitee eesistujale. |
| --- | --- |

(48)

Investeeringute komiteed peaks abistama sõltumatu sekretariaat, mida haldab komisjon ja mis allub investeeringute komitee eesistujale.

| (49) | InvestEU fondi kasutuselevõtuks vajalike rakenduspartnerite valikul peaks komisjon võtma arvesse vastaspoole suutlikkust täita InvestEU fondi eesmärke ja panustada oma vahenditega, et tagada piisav geograafiline katvus ja hajutatus, kaasata erainvestoreid, tagada piisav riskide hajutamine ning pakkuda lahendusi turutõrgete ja ebaoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks. Võttes arvesse aluslepingute kohast EIP grupi rolli, grupi suutlikkust tegutseda kõigis liikmesriikides ning praeguste rahastamisvahendite ja EFSI raames saadud kogemusi, peaks EIP grupp jääma InvestEU fondi ELi osa raames privilegeeritud rakenduspartneriks. Lisaks EIP grupile peaksid liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused olema võimelised pakkuma mitmesuguseid täiendavaid finantstooteid, arvestades, et nende kogemustest ja suutlikkusest riigi ja piirkondlikul tasandil võib olla kasu avaliku sektori vahendite mõju maksimeerimisel kogu liidu territooriumil ning projektide õiglase geograafilise tasakaalu tagamisel. Programmi „InvestEU“ tuleks rakendada nii, et see soodustaks väiksematele ja noorematele tugipankadele ja finantseerimisasutustele võrdsete tingimuste loomist. Lisaks peaks ka muudel rahvusvahelistel finantseerimisasutustel olema võimalik saada rakenduspartneriks, eriti juhul, kui neil on suhteline eelis tänu eriteadmistele ja kogemustele teatavates liikmesriikides ning kui neil on liidu enamusosalus. Samuti peaks olema võimalik saada rakenduspartneriks muudel üksustel, kes täidavad finantsmääruses sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(49)

InvestEU fondi kasutuselevõtuks vajalike rakenduspartnerite valikul peaks komisjon võtma arvesse vastaspoole suutlikkust täita InvestEU fondi eesmärke ja panustada oma vahenditega, et tagada piisav geograafiline katvus ja hajutatus, kaasata erainvestoreid, tagada piisav riskide hajutamine ning pakkuda lahendusi turutõrgete ja ebaoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks. Võttes arvesse aluslepingute kohast EIP grupi rolli, grupi suutlikkust tegutseda kõigis liikmesriikides ning praeguste rahastamisvahendite ja EFSI raames saadud kogemusi, peaks EIP grupp jääma InvestEU fondi ELi osa raames privilegeeritud rakenduspartneriks. Lisaks EIP grupile peaksid liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused olema võimelised pakkuma mitmesuguseid täiendavaid finantstooteid, arvestades, et nende kogemustest ja suutlikkusest riigi ja piirkondlikul tasandil võib olla kasu avaliku sektori vahendite mõju maksimeerimisel kogu liidu territooriumil ning projektide õiglase geograafilise tasakaalu tagamisel. Programmi „InvestEU“ tuleks rakendada nii, et see soodustaks väiksematele ja noorematele tugipankadele ja finantseerimisasutustele võrdsete tingimuste loomist. Lisaks peaks ka muudel rahvusvahelistel finantseerimisasutustel olema võimalik saada rakenduspartneriks, eriti juhul, kui neil on suhteline eelis tänu eriteadmistele ja kogemustele teatavates liikmesriikides ning kui neil on liidu enamusosalus. Samuti peaks olema võimalik saada rakenduspartneriks muudel üksustel, kes täidavad finantsmääruses sätestatud kriteeriume.

| (50) | Geograafilise hajutatuse edendamiseks võib luua investeerimisplatvorme, et ühendada rakenduspartnerite jõupingutused ja eksperditeadmised teiste liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega, kellel on rahastamisvahendite kasutamisel vähe kogemusi. Selliste struktuuride loomist tuleks soodustada, muu hulgas InvestEU nõustamiskeskuselt saadava toetuse abil. Et soodustada investeerimisplatvormide kasutamist asjaomastes sektorites, on asjakohane tuua kokku kaasinvesteerijad, avaliku sektori asutused, eksperdid, haridus-, koolitus- ja teadusasutused, asjaomased sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad ning muud liidu, liikmesriikide ja piirkondade tasandil tegutsevad asjaomased osalejad. |
| --- | --- |

(50)

Geograafilise hajutatuse edendamiseks võib luua investeerimisplatvorme, et ühendada rakenduspartnerite jõupingutused ja eksperditeadmised teiste liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega, kellel on rahastamisvahendite kasutamisel vähe kogemusi. Selliste struktuuride loomist tuleks soodustada, muu hulgas InvestEU nõustamiskeskuselt saadava toetuse abil. Et soodustada investeerimisplatvormide kasutamist asjaomastes sektorites, on asjakohane tuua kokku kaasinvesteerijad, avaliku sektori asutused, eksperdid, haridus-, koolitus- ja teadusasutused, asjaomased sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad ning muud liidu, liikmesriikide ja piirkondade tasandil tegutsevad asjaomased osalejad.

| (51) | Liikmesriigi osa raames antav ELi tagatis tuleks eraldada mis tahes rakenduspartnerile, kes on vastavalt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktile c rahastamiskõlblik, kaasa arvatud riiklikud või piirkondlikud tugipangad või finantseerimisasutused, EIP, Euroopa Investeerimisfond ja muud rahvusvahelised finantseerimisasutused. Liikmesriigi osa raames rakenduspartnerite valimisel peaks komisjon võtma arvesse iga liikmesriigi esitatud ettepanekuid, mis kajastuvad osaluslepingus. Kooskõlas finantsmääruse artikliga 154 peab komisjon hindama rakenduspartneri eeskirju ja menetlusi, veendumaks, et need tagavad samaväärse liidu finantshuvide kaitse nagu komisjoni eeskirjad ja menetlused. |
| --- | --- |

(51)

Liikmesriigi osa raames antav ELi tagatis tuleks eraldada mis tahes rakenduspartnerile, kes on vastavalt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktile c rahastamiskõlblik, kaasa arvatud riiklikud või piirkondlikud tugipangad või finantseerimisasutused, EIP, Euroopa Investeerimisfond ja muud rahvusvahelised finantseerimisasutused. Liikmesriigi osa raames rakenduspartnerite valimisel peaks komisjon võtma arvesse iga liikmesriigi esitatud ettepanekuid, mis kajastuvad osaluslepingus. Kooskõlas finantsmääruse artikliga 154 peab komisjon hindama rakenduspartneri eeskirju ja menetlusi, veendumaks, et need tagavad samaväärse liidu finantshuvide kaitse nagu komisjoni eeskirjad ja menetlused.

| (52) | Rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta peaks lõppkokkuvõttes tegema otsuse rakenduspartner tema enda nimel, neid tuleks rakendada vastavalt tema sise-eeskirjadele, -meetmetele ja -menetlustele ning neid tuleks kajastada tema finantsaruannetes või vajaduse korral avaldada finantsaruannete lisades. Seepärast peaks komisjon kajastama üksnes ELi tagatisest tulenevaid finantskohustusi ja avalikustama maksimaalse tagatissumma, sealhulgas kogu asjakohase teabe antud tagatise kohta. |
| --- | --- |

(52)

Rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta peaks lõppkokkuvõttes tegema otsuse rakenduspartner tema enda nimel, neid tuleks rakendada vastavalt tema sise-eeskirjadele, -meetmetele ja -menetlustele ning neid tuleks kajastada tema finantsaruannetes või vajaduse korral avaldada finantsaruannete lisades. Seepärast peaks komisjon kajastama üksnes ELi tagatisest tulenevaid finantskohustusi ja avalikustama maksimaalse tagatissumma, sealhulgas kogu asjakohase teabe antud tagatise kohta.

| (53) | InvestEU fondil peaks olema vajaduse korral võimalik sujuvalt, tõrgeteta ja tõhusalt kombineerida toetusi ja/või rahastamisvahendeid, mida ELi tagatisega rahastatakse liidu eelarvest või muudest fondidest (nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond), kui see on vajalik, et parimal viisil toetada investeeringuid konkreetsete turutõrgete või ebaoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(53)

InvestEU fondil peaks olema vajaduse korral võimalik sujuvalt, tõrgeteta ja tõhusalt kombineerida toetusi ja/või rahastamisvahendeid, mida ELi tagatisega rahastatakse liidu eelarvest või muudest fondidest (nagu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond), kui see on vajalik, et parimal viisil toetada investeeringuid konkreetsete turutõrgete või ebaoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks.

| (54) | Rakenduspartnerite poolt programmi „InvestEU“ raames toetuse saamiseks esitatud projektid, mis hõlmavad segarahastamist InvestEU fondist ja muudest liidu programmidest, peaksid olema üldiselt kooskõlas nimetatud muu liidu programmi reeglites sätestatud eesmärkide ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega. Otsused ELi tagatise kasutamise kohta tuleks teha programmi „InvestEU“ raames. |
| --- | --- |

(54)

Rakenduspartnerite poolt programmi „InvestEU“ raames toetuse saamiseks esitatud projektid, mis hõlmavad segarahastamist InvestEU fondist ja muudest liidu programmidest, peaksid olema üldiselt kooskõlas nimetatud muu liidu programmi reeglites sätestatud eesmärkide ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega. Otsused ELi tagatise kasutamise kohta tuleks teha programmi „InvestEU“ raames.

| (55) | InvestEU nõustamiskeskus peaks toetama iga poliitikaharu alla kuuluvate usaldusväärsete investeerimisprojektide arendamist nõustamisalgatuste kaudu, mille viivad ellu kas EIP grupp, teised nõustamispartnerid või komisjon ise. InvestEU nõustamiskeskus peaks toetama geograafilist hajutatust, et aidata sellega saavutada liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki ning vähendada piirkondlikke erinevusi. InvestEU nõustamiskeskus peaks pöörama eritähelepanu väikeste projektide koondamisele suuremateks portfellideks. Komisjon, EIP grupp ja teised nõustamispartnerid peaksid tegema tihedat koostööd, et tagada kogu liidus toetuse tõhusus, koostoime ja tulemuslik geograafiline katvus, võttes arvesse kohalike rakenduspartnerite ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (15) loodud Euroopa investeerimisnõustamise keskuse eriteadmisi ja kohalikku suutlikkust. Lisaks peaks InvestEU nõustamiskeskus tagama keskse kontaktpunkti, mille kaudu ta annab avaliku sektori asutustele ja projektiarendajatele projektide arendamisel abi. |
| --- | --- |

(55)

InvestEU nõustamiskeskus peaks toetama iga poliitikaharu alla kuuluvate usaldusväärsete investeerimisprojektide arendamist nõustamisalgatuste kaudu, mille viivad ellu kas EIP grupp, teised nõustamispartnerid või komisjon ise. InvestEU nõustamiskeskus peaks toetama geograafilist hajutatust, et aidata sellega saavutada liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki ning vähendada piirkondlikke erinevusi. InvestEU nõustamiskeskus peaks pöörama eritähelepanu väikeste projektide koondamisele suuremateks portfellideks. Komisjon, EIP grupp ja teised nõustamispartnerid peaksid tegema tihedat koostööd, et tagada kogu liidus toetuse tõhusus, koostoime ja tulemuslik geograafiline katvus, võttes arvesse kohalike rakenduspartnerite ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (15) loodud Euroopa investeerimisnõustamise keskuse eriteadmisi ja kohalikku suutlikkust. Lisaks peaks InvestEU nõustamiskeskus tagama keskse kontaktpunkti, mille kaudu ta annab avaliku sektori asutustele ja projektiarendajatele projektide arendamisel abi.

| (56) | InvestEU nõustamiskeskuse loomisel peaks komisjon selle peamiseks partneriks võtma EIP grupi ning tugineda tuleks eelkõige Euroopa investeerimisnõustamise keskuse varal saadud kogemustele. Komisjon peaks vastutama InvestEU nõustamiskeskuse poliitilise juhtimise ja keskse kontaktpunkti haldamise eest. EIP grupp peaks poliitikaharu kaudu ellu viima nõustamisalgatusi. Peale selle peaks EIP grupp osutama komisjonile tegevusteenuseid, sh esitama teavet nõustamisalgatusi käsitlevate strateegiliste ja poliitiliste suuniste koostamiseks, tegema kindlaks olemasolevad ja loodavad nõustamisalgatused, hindama nõustamisvajadusi ja andma komisjonile nõu, kuidas neid vajadusi olemasolevate või uute nõustamisalgatuste kaudu kõige paremini täita. |
| --- | --- |

(56)

InvestEU nõustamiskeskuse loomisel peaks komisjon selle peamiseks partneriks võtma EIP grupi ning tugineda tuleks eelkõige Euroopa investeerimisnõustamise keskuse varal saadud kogemustele. Komisjon peaks vastutama InvestEU nõustamiskeskuse poliitilise juhtimise ja keskse kontaktpunkti haldamise eest. EIP grupp peaks poliitikaharu kaudu ellu viima nõustamisalgatusi. Peale selle peaks EIP grupp osutama komisjonile tegevusteenuseid, sh esitama teavet nõustamisalgatusi käsitlevate strateegiliste ja poliitiliste suuniste koostamiseks, tegema kindlaks olemasolevad ja loodavad nõustamisalgatused, hindama nõustamisvajadusi ja andma komisjonile nõu, kuidas neid vajadusi olemasolevate või uute nõustamisalgatuste kaudu kõige paremini täita.

| (57) | Et tagada kogu liidus nõustamisteenuste ulatuslik geograafiline katvus ja suurendada edukalt kohalikul tasandil teadmisi InvestEU fondi kohta, tuleks vajaduse korral ning olemasolevaid tugisüsteeme ja kohalike partnerite olemasolu arvesse võttes tagada InvestEU nõustamiskeskuste kohalike esinduste olemasolu, et anda kohapeal tegelikku, ennetavat ja vajadustele vastavat abi. Kohalikul tasandil nõustamistoe andmise hõlbustamiseks ning kogu liidus toe tõhususe, koostoime ja tulemusliku geograafilise katvuse tagamiseks peaks InvestEU nõustamiskeskus tegema koostööd liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega ja kasutama nende eriteadmisi. |
| --- | --- |

(57)

Et tagada kogu liidus nõustamisteenuste ulatuslik geograafiline katvus ja suurendada edukalt kohalikul tasandil teadmisi InvestEU fondi kohta, tuleks vajaduse korral ning olemasolevaid tugisüsteeme ja kohalike partnerite olemasolu arvesse võttes tagada InvestEU nõustamiskeskuste kohalike esinduste olemasolu, et anda kohapeal tegelikku, ennetavat ja vajadustele vastavat abi. Kohalikul tasandil nõustamistoe andmise hõlbustamiseks ning kogu liidus toe tõhususe, koostoime ja tulemusliku geograafilise katvuse tagamiseks peaks InvestEU nõustamiskeskus tegema koostööd liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega ja kasutama nende eriteadmisi.

| (58) | InvestEU nõustamiskeskus peaks andma nõustamistuge väikestele projektidele ja idufirmade projektidele, eriti kui idufirmad püüavad kaitsta oma teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid intellektuaalomandiõiguste, näiteks patentide omandamisega; seejuures tuleks uurida, kas leidub teisi teenusepakkujaid, kes suudavad osutada selliseid teenuseid, ja püüda luua nendega koostoimet. |
| --- | --- |

(58)

InvestEU nõustamiskeskus peaks andma nõustamistuge väikestele projektidele ja idufirmade projektidele, eriti kui idufirmad püüavad kaitsta oma teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid intellektuaalomandiõiguste, näiteks patentide omandamisega; seejuures tuleks uurida, kas leidub teisi teenusepakkujaid, kes suudavad osutada selliseid teenuseid, ja püüda luua nendega koostoimet.

| (59) | Seoses InvestEU fondiga on vaja anda projekti väljatöötamise ja suutlikkuse suurendamise toetust, et edendada kvaliteetsete projektide algatamiseks vajalikku organisatsioonilist suutlikkust ja turuarendust. Sellist toetust tuleks anda ka finantsvahendajatele, kellel on oluline roll
  VKEde ja teiste osalejate
  abistamises juurdepääsul rahastamisele ja oma täieliku potentsiaali realiseerimisel
  , ning toetus peaks sisaldama tehnilist abi
  . Peale selle on nõustamistoe eesmärk luua tingimused võimalike rahastamiskõlblike vahendite saajate arvu suurendamiseks tärkavates turusegmentides, eelkõige juhul, kui üksikprojektide väikese mahu tõttu kasvavad projekti tasandil märkimisväärselt tehingukulud – seda tuleb ette näiteks sotsiaalse rahastamise valdkonnas, sealhulgas heategevusorganisatsioonide puhul, ning kultuuri- ja loomesektoris. Suutlikkuse suurendamise toetus peaks täiendama muude liidu programmide raames võetud meetmeid, mis hõlmavad konkreetseid poliitikavaldkondi. Tuleks püüda toetada ka võimalike projektiedendajate, eelkõige kohalike organisatsioonide ja ametiasutuste suutlikkuse suurendamist. |
| --- | --- |

(59)

Seoses InvestEU fondiga on vaja anda projekti väljatöötamise ja suutlikkuse suurendamise toetust, et edendada kvaliteetsete projektide algatamiseks vajalikku organisatsioonilist suutlikkust ja turuarendust. Sellist toetust tuleks anda ka finantsvahendajatele, kellel on oluline roll
  VKEde ja teiste osalejate
  abistamises juurdepääsul rahastamisele ja oma täieliku potentsiaali realiseerimisel
  , ning toetus peaks sisaldama tehnilist abi
  . Peale selle on nõustamistoe eesmärk luua tingimused võimalike rahastamiskõlblike vahendite saajate arvu suurendamiseks tärkavates turusegmentides, eelkõige juhul, kui üksikprojektide väikese mahu tõttu kasvavad projekti tasandil märkimisväärselt tehingukulud – seda tuleb ette näiteks sotsiaalse rahastamise valdkonnas, sealhulgas heategevusorganisatsioonide puhul, ning kultuuri- ja loomesektoris. Suutlikkuse suurendamise toetus peaks täiendama muude liidu programmide raames võetud meetmeid, mis hõlmavad konkreetseid poliitikavaldkondi. Tuleks püüda toetada ka võimalike projektiedendajate, eelkõige kohalike organisatsioonide ja ametiasutuste suutlikkuse suurendamist.

| (60) | Tuleks luua InvestEU portaal, kus oleks kergesti ligipääsetav ja kasutajasõbralik projektide andmebaas, mis aitab muuta rahastamist taotlevad investeerimisprojektid nähtavamaks, keskendudes eelkõige rakenduspartnerite jaoks võimalike investeerimisprojektide registri loomisele, mis oleks kooskõlas liidu õiguse ja poliitikaga. |
| --- | --- |

(60)

Tuleks luua InvestEU portaal, kus oleks kergesti ligipääsetav ja kasutajasõbralik projektide andmebaas, mis aitab muuta rahastamist taotlevad investeerimisprojektid nähtavamaks, keskendudes eelkõige rakenduspartnerite jaoks võimalike investeerimisprojektide registri loomisele, mis oleks kooskõlas liidu õiguse ja poliitikaga.

| (61) | COVID-19 kriisi enneolematu mõju leevendamiseks
  ja Euroopa majanduse pikaajaliseks tugevdamiseks
  tuleks programmi „InvestEU“ raames võtta [Euroopa Liidu taasterahastu] määruse kohaselt ja selle alusel eraldatud vahendite piires taaste ja vastupidavuse rahastamise meetmeid. Neid lisavahendeid tuleks kasutada viisil, mis tagab [Euroopa Liidu taasterahastu] määruses sätestatud tähtaegadest kinnipidamise.
  See nõue oleks täidetud, kui rakenduspartneritega sõlmitaks asjakohased tagatislepingud hiljemalt 31. detsembriks 2023. |
| --- | --- |

(61)

COVID-19 kriisi enneolematu mõju leevendamiseks
  ja Euroopa majanduse pikaajaliseks tugevdamiseks
  tuleks programmi „InvestEU“ raames võtta [Euroopa Liidu taasterahastu] määruse kohaselt ja selle alusel eraldatud vahendite piires taaste ja vastupidavuse rahastamise meetmeid. Neid lisavahendeid tuleks kasutada viisil, mis tagab [Euroopa Liidu taasterahastu] määruses sätestatud tähtaegadest kinnipidamise.
  See nõue oleks täidetud, kui rakenduspartneritega sõlmitaks asjakohased tagatislepingud hiljemalt 31. detsembriks 2023.

| (62) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (16) punktidele 22 ja 23 tuleb programmi „InvestEU“ hinnata teabe põhjal, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikide suhtes. Niisugune kord võib vajaduse korral sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi „InvestEU“ mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(62)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (16) punktidele 22 ja 23 tuleb programmi „InvestEU“ hinnata teabe põhjal, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikide suhtes. Niisugune kord võib vajaduse korral sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata programmi „InvestEU“ mõju kohapeal.

| (63) | Liidu eesmärkide täitmise jälgimiseks tuleks rakendada väljund-, tulemus- ja mõjunäitajatel põhinev kindel järelevalveraamistik. Selleks et tagada aruandekohustus liidu kodanike ees, peaks komisjon igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi „InvestEU“ edusammude, mõju ja toimingute kohta. |
| --- | --- |

(63)

Liidu eesmärkide täitmise jälgimiseks tuleks rakendada väljund-, tulemus- ja mõjunäitajatel põhinev kindel järelevalveraamistik. Selleks et tagada aruandekohustus liidu kodanike ees, peaks komisjon igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi „InvestEU“ edusammude, mõju ja toimingute kohta.

| (64) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse kindlaks eelkõige kord, mille kohaselt eelarve koostatakse ja seda toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu täidetakse, ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 põhjal vastu võetud reeglid käsitlevad ka liidu eelarve kaitset juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, kuna õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise vajalik eeltingimus. |
| --- | --- |

(64)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse kindlaks eelkõige kord, mille kohaselt eelarve koostatakse ja seda toetuste, hangete, auhindade ja kaudse eelarve täitmise kaudu täidetakse, ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 põhjal vastu võetud reeglid käsitlevad ka liidu eelarve kaitset juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, kuna õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise vajalik eeltingimus.

| (65) | Programmi „InvestEU“ suhtes kohaldatakse finantsmäärust. Selles on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid eelarveliste tagatiste kohta. |
| --- | --- |

(65)

Programmi „InvestEU“ suhtes kohaldatakse finantsmäärust. Selles on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid eelarveliste tagatiste kohta.

| (66) | Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, (17) nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (18) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (19) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (20) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitada nende eest süüdistusi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (21). Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd, andma komisjonile, OLAFile ning määruse (EL) 2017/1939 kohases tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid neile samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, (17) nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (18) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (19) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (20) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid ja esitada nende eest süüdistusi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (21). Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd, andma komisjonile, OLAFile ning määruse (EL) 2017/1939 kohases tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid neile samaväärsed õigused.

| (67) | Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad osaleda liidu programmides vastavalt EMP lepingu alusel kehtestatud koostööraamistikule, milles nähakse ette programmide rakendamine kõnealuse lepingu alusel tehtava otsusega. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevas määruses tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(67)

Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad osaleda liidu programmides vastavalt EMP lepingu alusel kehtestatud koostööraamistikule, milles nähakse ette programmide rakendamine kõnealuse lepingu alusel tehtava otsusega. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevas määruses tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (68) | Vastavalt [ettepanek: nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sh ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (ÜMTde assotsieerimise otsus)] (22) artiklile 83 on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi reeglitest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt [ettepanek: nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta, sh ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelised suhted (ÜMTde assotsieerimise otsus)] (22) artiklile 83 on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi reeglitest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (69) | Selleks et täiendada käesoleva määruse vähemolulisi sätteid investeerimissuunistega ja näitajate tulemustabeliga, hõlbustada tulemusnäitajate kiiret ja paindlikku kohandamist ning kohandada eraldiste määra, tuleks anda komisjonile õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  näitajate kehtestamiseks, mille põhjal juhatus määratleb COVID-19 pandeemiast majanduslikult kõige rohkem kannatanud liikmesriigid ja sektorid ning tagasihoidlikumate maksevõimetoetuse võimalustega liikmesriigid, samuti nende näitajate rakendamise metoodika kehtestamiseks ning
  eri poliitikaharude alla kuuluvate rahastamis- ja investeerimistoimingute jaoks investeerimissuuniste ning tulemustabeli koostamiseks, käesoleva määruse III lisa läbivaatamiseks, et näitajaid muuta või täiendada, ja eraldiste määra kohandamiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaksid investeerimissuunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid viidaks läbi vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et täiendada käesoleva määruse vähemolulisi sätteid investeerimissuunistega ja näitajate tulemustabeliga, hõlbustada tulemusnäitajate kiiret ja paindlikku kohandamist ning kohandada eraldiste määra, tuleks anda komisjonile õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  näitajate kehtestamiseks, mille põhjal juhatus määratleb COVID-19 pandeemiast majanduslikult kõige rohkem kannatanud liikmesriigid ja sektorid ning tagasihoidlikumate maksevõimetoetuse võimalustega liikmesriigid, samuti nende näitajate rakendamise metoodika kehtestamiseks ning
  eri poliitikaharude alla kuuluvate rahastamis- ja investeerimistoimingute jaoks investeerimissuuniste ning tulemustabeli koostamiseks, käesoleva määruse III lisa läbivaatamiseks, et näitajaid muuta või täiendada, ja eraldiste määra kohandamiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaksid investeerimissuunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust. On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ning et need konsultatsioonid viidaks läbi vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes parema õigusloome kohta. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (69a) | Pärast InvestEU määruse jõustumist tuleb tagada selle võimalikult kiire rakendamine. Seepärast oleks asjakohane lubada rakenduspartneritel esitada rahastamis- ja investeerimistoiminguid komisjonile juba enne, kui investeeringute komitee on tegevust alustanud, või enne asjaomase tagatislepingu sõlmimist. Sellistel juhtudel peaks toimingute heakskiitmise eest vastutama komisjon. Lisaks peaks vajaduse korral ja vastava eelhindamise põhjal olema võimalik ühendada käesoleva määruse kohaste finantsinstrumentidega määruse IV lisas osutatud programmidega kehtestatud finantsinstrumendid ja määrusega (EL) 2015/1017 kehtestatud ELi tagatise. |
| --- | --- |

(69a)

Pärast InvestEU määruse jõustumist tuleb tagada selle võimalikult kiire rakendamine. Seepärast oleks asjakohane lubada rakenduspartneritel esitada rahastamis- ja investeerimistoiminguid komisjonile juba enne, kui investeeringute komitee on tegevust alustanud, või enne asjaomase tagatislepingu sõlmimist. Sellistel juhtudel peaks toimingute heakskiitmise eest vastutama komisjon. Lisaks peaks vajaduse korral ja vastava eelhindamise põhjal olema võimalik ühendada käesoleva määruse kohaste finantsinstrumentidega määruse IV lisas osutatud programmidega kehtestatud finantsinstrumendid ja määrusega (EL) 2015/1017 kehtestatud ELi tagatise.

| (70) | Programm „InvestEU“ peaks aitama kõrvaldada liiduüleseid ja/või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid ja ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ning uute või keerukate turutõrgete leevendamiseks nägema ette innovatiivsete finantstoodete testimise kogu liidu turgudel ja nende toodete levitamise süsteemid. Seetõttu on põhjendatud võtta meetmeid liidu tasandil, |
| --- | --- |

(70)

Programm „InvestEU“ peaks aitama kõrvaldada liiduüleseid ja/või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid ja ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ning uute või keerukate turutõrgete leevendamiseks nägema ette innovatiivsete finantstoodete testimise kogu liidu turgudel ja nende toodete levitamise süsteemid. Seetõttu on põhjendatud võtta meetmeid liidu tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega luuakse InvestEU fond, millega nähakse ette ELi tagatis, selleks et toetada rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis aitavad kaasa liidu sisepoliitika eesmärkide saavutamisele.

2.   Samuti luuakse käesoleva määrusega nõustamismehhanism, selleks et toetada investeerimiseks sobivate projektide arendamist ja juurdepääsu rahastamisele ning pakkuda abi sellega seotud suutlikkuse suurendamiseks („InvestEU nõustamiskeskus“). Lisaks luuakse sellega andmebaas, mis tagab nähtavuse projektidele, millele projektiarendajad otsivad rahastamist, ja mille kaudu investorid saavad teavet investeerimisvõimaluste kohta („InvestEU portaal“).

3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi „InvestEU“ eesmärgid, selle eelarve ja ELi tagatise summa aastateks 2021–2027, liidu kasutatavad rahastamisvormid ja sellise rahastamise eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „programm „InvestEU“ – InvestEU fond, InvestEU nõustamiskeskus, InvestEU portaal ja segarahastamistoimingud üheskoos; |
| --- | --- |

1)

„programm „InvestEU“ – InvestEU fond, InvestEU nõustamiskeskus, InvestEU portaal ja segarahastamistoimingud üheskoos;

| 2) | „ELi tagatis“ – liidu eelarvega antud tagasivõtmatu, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstav eelarveline tagatis, mille puhul hakkavad finantsmääruse artikli 219 lõike 1 kohased eelarvelised tagatised kehtima siis, kui jõustuvad rakenduspartneritega sõlmitud individuaalsed tagatislepingud; |
| --- | --- |

2)

„ELi tagatis“ – liidu eelarvega antud tagasivõtmatu, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstav eelarveline tagatis, mille puhul hakkavad finantsmääruse artikli 219 lõike 1 kohased eelarvelised tagatised kehtima siis, kui jõustuvad rakenduspartneritega sõlmitud individuaalsed tagatislepingud;

| 3) | „poliitikaharu“ – ELi tagatisega toetatav sihtvaldkond, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1; |
| --- | --- |

3)

„poliitikaharu“ – ELi tagatisega toetatav sihtvaldkond, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1;

| 4) | „osa“ – ELi tagatise osa, mis on määratletud lähtudes seda toetavate vahendite päritolust; |
| --- | --- |

4)

„osa“ – ELi tagatise osa, mis on määratletud lähtudes seda toetavate vahendite päritolust;

| 5) | „segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav toiming, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus või tagastataval kujul antav toetus või mõlemad arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega; käesoleva määratluse kohaldamisel võib liidu eelarve välistest allikatest rahastatavaid liidu programme (nt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond) ühendada liidu eelarvest rahastavate liidu programmidega; |
| --- | --- |

5)

„segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav toiming, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus või tagastataval kujul antav toetus või mõlemad arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega; käesoleva määratluse kohaldamisel võib liidu eelarve välistest allikatest rahastatavaid liidu programme (nt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond) ühendada liidu eelarvest rahastavate liidu programmidega;

| 6) | „EIP“ – Euroopa Investeerimispank; |
| --- | --- |

6)

„EIP“ – Euroopa Investeerimispank;

| 7) | „EIP grupp“ – EIP, selle tütarettevõtjad ja muud üksused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 5 (Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta, edaspidi „EIP põhikiri“) artikli 28 lõikele 1; |
| --- | --- |

7)

„EIP grupp“ – EIP, selle tütarettevõtjad ja muud üksused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 5 (Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta, edaspidi „EIP põhikiri“) artikli 28 lõikele 1;

| 8) | „rahaline osalus“ – rakenduspartneri osalus tema riskivõtmisvõime vormis, mille kohta kehtivad samad tingimused mis ELi tagatise puhul, või muus vormis, mille abil on võimalik programmi „InvestEU“ tulemuslikult rakendada, tagades samal ajal huvide asjakohase ühitamise; |
| --- | --- |

8)

„rahaline osalus“ – rakenduspartneri osalus tema riskivõtmisvõime vormis, mille kohta kehtivad samad tingimused mis ELi tagatise puhul, või muus vormis, mille abil on võimalik programmi „InvestEU“ tulemuslikult rakendada, tagades samal ajal huvide asjakohase ühitamise;

| 9) | „osalusleping“ – õiguslik vahend, millega komisjon ja üks või mitu liikmesriiki määravad kindlaks liikmesriigi osa suhtes ELi tagatise kasutamise tingimused kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

9)

„osalusleping“ – õiguslik vahend, millega komisjon ja üks või mitu liikmesriiki määravad kindlaks liikmesriigi osa suhtes ELi tagatise kasutamise tingimused kooskõlas artikliga 9;

| 10) | „finantstoode“ – rahastamismehhanism või -kord, mille tingimuste alusel pakub rakenduspartner lõplikele vahendite saajatele otsest või vahendatud rahastamist, kasutades artiklis 15 nimetatud mis tahes rahastamisliiki; |
| --- | --- |

10)

„finantstoode“ – rahastamismehhanism või -kord, mille tingimuste alusel pakub rakenduspartner lõplikele vahendite saajatele otsest või vahendatud rahastamist, kasutades artiklis 15 nimetatud mis tahes rahastamisliiki;

| 11) | „rahastamis- ja/või investeerimistoimingud“ – finantstoodete kaudu rahastamise otsene või kaudne pakkumine lõplikele vahendite saajatele rakenduspartneri poolt tema enda nimel vastavalt tema sise-eeskirjadele, -meetmetele ja -menetlustele ning kajastatuna rakenduspartneri finantsaruannetes või avaldatuna vajaduse korral nende finantsaruannete lisades; |
| --- | --- |

11)

„rahastamis- ja/või investeerimistoimingud“ – finantstoodete kaudu rahastamise otsene või kaudne pakkumine lõplikele vahendite saajatele rakenduspartneri poolt tema enda nimel vastavalt tema sise-eeskirjadele, -meetmetele ja -menetlustele ning kajastatuna rakenduspartneri finantsaruannetes või avaldatuna vajaduse korral nende finantsaruannete lisades;

| 12) | „eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad fondid“ – fondid, mille puhul on ette nähtud võimalus eraldada osa nendest fondidest eelarvelise tagatise eraldisteks InvestEU fondi liikmesriigi osa raames; sellised fondid on Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning [õiglase ülemineku fond] (23); |
| --- | --- |

12)

„eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad fondid“ – fondid, mille puhul on ette nähtud võimalus eraldada osa nendest fondidest eelarvelise tagatise eraldisteks InvestEU fondi liikmesriigi osa raames; sellised fondid on Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning [õiglase ülemineku fond] (23);

| 13) | „tagatisleping“ – õiguslik vahend, millega komisjon ja rakenduspartner määravad kindlaks tingimused, mille alusel esitatakse ettepanekud rahastamis- või investeerimistoiminguteks, et nendele saaks taotleda ELi tagatist, antakse kõnealustele toimingutele ELi tagatis ja rakendatakse need toimingud kooskõlas käesoleva määruse sätetega; |
| --- | --- |

13)

„tagatisleping“ – õiguslik vahend, millega komisjon ja rakenduspartner määravad kindlaks tingimused, mille alusel esitatakse ettepanekud rahastamis- või investeerimistoiminguteks, et nendele saaks taotleda ELi tagatist, antakse kõnealustele toimingutele ELi tagatis ja rakendatakse need toimingud kooskõlas käesoleva määruse sätetega;

| 14) | „rakenduspartner“ – kõlblik vastaspool, nt finantseerimisasutus või muu finantsvahendaja, kellega komisjon on sõlminud tagatislepingu; |
| --- | --- |

14)

„rakenduspartner“ – kõlblik vastaspool, nt finantseerimisasutus või muu finantsvahendaja, kellega komisjon on sõlminud tagatislepingu;

| 15) | „üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt“ – projekt, mis vastab kõigile kriteeriumitele, mis on sätestatud komisjoni teatises „Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalise tähtsusega projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga“ (ELT C 188, 20.6.2014, lk 4) või selle mõnes hilisemas muudetud versioonis; |
| --- | --- |

15)

„üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt“ – projekt, mis vastab kõigile kriteeriumitele, mis on sätestatud komisjoni teatises „Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalise tähtsusega projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga“ (ELT C 188, 20.6.2014, lk 4) või selle mõnes hilisemas muudetud versioonis;

| 16) | „InvestEU nõustamiskeskus“ – artiklis 24 määratletud tehnilise abi andmise keskus; |
| --- | --- |

16)

„InvestEU nõustamiskeskus“ – artiklis 24 määratletud tehnilise abi andmise keskus;

| 17) | „nõustamisleping“ – õiguslik vahend, milles komisjon ja nõustamispartner määravad kindlaks InvestEU nõustamiskeskuse rakendamise tingimused; |
| --- | --- |

17)

„nõustamisleping“ – õiguslik vahend, milles komisjon ja nõustamispartner määravad kindlaks InvestEU nõustamiskeskuse rakendamise tingimused;

| 18) | „nõustamisalgatus“ – investeeringute tegemist toetavad tehniline abi ja nõustamisteenused, sh suutlikkuse suurendamise meetmed, mida osutavad nõustamispartnerid, välised teenusepakkujad, kellega komisjon on sõlminud lepingu, või rakendusametid; |
| --- | --- |

18)

„nõustamisalgatus“ – investeeringute tegemist toetavad tehniline abi ja nõustamisteenused, sh suutlikkuse suurendamise meetmed, mida osutavad nõustamispartnerid, välised teenusepakkujad, kellega komisjon on sõlminud lepingu, või rakendusametid;

| 19) | „nõustamispartner“ – kõlblik vastaspool, nt finantseerimisasutus või muu üksus, kellega komisjon on sõlminud nõustamislepingu ühe või mitme nõustamisalgatuse elluviimiseks, välja arvatud nõustamisalgatused, mis viiakse ellu väliste teenusepakkujate kaudu, kellega komisjon on sõlminud lepingu, või rakendusametite poolt; |
| --- | --- |

19)

„nõustamispartner“ – kõlblik vastaspool, nt finantseerimisasutus või muu üksus, kellega komisjon on sõlminud nõustamislepingu ühe või mitme nõustamisalgatuse elluviimiseks, välja arvatud nõustamisalgatused, mis viiakse ellu väliste teenusepakkujate kaudu, kellega komisjon on sõlminud lepingu, või rakendusametite poolt;

| 20) | „InvestEU portaal“ – artiklis 25 määratletud andmebaas; |
| --- | --- |

20)

„InvestEU portaal“ – artiklis 25 määratletud andmebaas;

| 21) | „investeerimissuunised“ – artikli 7 lõikes 7 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud suunised; |
| --- | --- |

21)

„investeerimissuunised“ – artikli 7 lõikes 7 osutatud delegeeritud õigusaktiga kehtestatud suunised;

| 22) | „investeerimisplatvorm“ – eriotstarbeline vahend, hallatav konto, lepingupõhine kaasrahastamise või riskijagamise kokkulepe või mis tahes muu kokkulepe, mille kaudu üksused suunavad finantsvahendeid mitmesuguste investeerimisprojektide rahastamiseks ning mis võib hõlmata järgmist:






  a) | riigi tasandi või sellest madalama tasandi platvorm, mis koondab eri investeerimisprojekte teatava liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

22)

„investeerimisplatvorm“ – eriotstarbeline vahend, hallatav konto, lepingupõhine kaasrahastamise või riskijagamise kokkulepe või mis tahes muu kokkulepe, mille kaudu üksused suunavad finantsvahendeid mitmesuguste investeerimisprojektide rahastamiseks ning mis võib hõlmata järgmist:

a)

riigi tasandi või sellest madalama tasandi platvorm, mis koondab eri investeerimisprojekte teatava liikmesriigi territooriumil;

| b) | piiriülene, mitut riiki hõlmav, piirkondlik või makropiirkondlik platvorm, mis koondab teatavas geograafilises piirkonnas investeerimisprojektidest huvitatud partnereid mitmest liikmesriigist, piirkonnast või kolmandast riigist; |
| --- | --- |

b)

piiriülene, mitut riiki hõlmav, piirkondlik või makropiirkondlik platvorm, mis koondab teatavas geograafilises piirkonnas investeerimisprojektidest huvitatud partnereid mitmest liikmesriigist, piirkonnast või kolmandast riigist;

| c) | valdkondlik platvorm, mis koondab teatava sektori investeerimisprojekte; |
| --- | --- |

c)

valdkondlik platvorm, mis koondab teatava sektori investeerimisprojekte;

| 23) | „mikrorahastamine“ – [[ESF+] number] määruse artikli [2 lõikes 11] määratletud mikrorahastamine; |
| --- | --- |

23)

„mikrorahastamine“ – [[ESF+] number] määruse artikli [2 lõikes 11] määratletud mikrorahastamine;

| 24) | „liikmesriigi tugipank või finantseerimisasutus“ – kutseliselt finantseerimise alal tegutsev juriidiline isik, keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus on volitanud tegelema arengu- või edendustegevusega; |
| --- | --- |

24)

„liikmesriigi tugipank või finantseerimisasutus“ – kutseliselt finantseerimise alal tegutsev juriidiline isik, keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus on volitanud tegelema arengu- või edendustegevusega;

| 25) | „väike ja keskmise suurusega ettevõtja“ või „VKE“ – mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (24) lisa tähenduses; |
| --- | --- |

25)

„väike ja keskmise suurusega ettevõtja“ või „VKE“ – mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõtja komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (24) lisa tähenduses;

| 26) | „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – üksus, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat; |
| --- | --- |

26)

„väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – üksus, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat;

| 26a) | „ettevõtja“ – maksevõimetoetuse komponendi tähenduses ettevõtja, projektiettevõtja, avaliku ja erasektori partnerlus või muu õiguslik struktuur; |
| --- | --- |

26a)

„ettevõtja“ – maksevõimetoetuse komponendi tähenduses ettevõtja, projektiettevõtja, avaliku ja erasektori partnerlus või muu õiguslik struktuur;

| 27) | „sotsiaalne ettevõte“ – [[ESF+] number] määruse artikli [2 lõikes 15] määratletud sotsiaalne ettevõte; |
| --- | --- |

27)

„sotsiaalne ettevõte“ – [[ESF+] number] määruse artikli [2 lõikes 15] määratletud sotsiaalne ettevõte;

| 28) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik. |
| --- | --- |

28)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik.

Artikkel 3

Programmi „InvestEU“ eesmärgid

1.   Programmi „InvestEU“ üldeesmärk on toetada liidu poliitikaeesmärke selliste rahastamis- ja investeerimistoimingute kaudu, mis aitavad kaasa järgmisele:

| a) | liidu konkurentsivõime, sealhulgas teadusuuringud, innovatsioon ja digitaliseerimine; |
| --- | --- |

a)

liidu konkurentsivõime, sealhulgas teadusuuringud, innovatsioon ja digitaliseerimine;

| b) | liidu majanduse kasv ja tööhõive, liidu majanduse kestlikkus ning keskkonna- ja kliimamõõde, mis aitavad saavutada kestliku arengu eesmärke ja Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke ning luua kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

b)

liidu majanduse kasv ja tööhõive, liidu majanduse kestlikkus ning keskkonna- ja kliimamõõde, mis aitavad saavutada kestliku arengu eesmärke ja Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke ning luua kvaliteetseid töökohti;

| c) | liidu sotsiaalne vastupanuvõime, kaasavus ja innovaatilisus; |
| --- | --- |

c)

liidu sotsiaalne vastupanuvõime, kaasavus ja innovaatilisus;

| d) | teaduse ja tehnoloogia arengu soodustamine ning kultuuri, hariduse ja koolituse edendamine; |
| --- | --- |

d)

teaduse ja tehnoloogia arengu soodustamine ning kultuuri, hariduse ja koolituse edendamine;

| e) | liidu kapitaliturgude integratsioon ja ühtse turu tugevdamine, sealhulgas lahendused liidu kapitaliturgude killustatuse vähendamiseks, liidu ettevõtete rahastamisallikate mitmekesistamiseks ja kestliku rahanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

e)

liidu kapitaliturgude integratsioon ja ühtse turu tugevdamine, sealhulgas lahendused liidu kapitaliturgude killustatuse vähendamiseks, liidu ettevõtete rahastamisallikate mitmekesistamiseks ja kestliku rahanduse edendamiseks;

| f) | majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse soodustamine või |
| --- | --- |

f)

majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse soodustamine või

| g) | liidu majanduse
  ja eelkõige VKEde
  kestlik ja kaasav taastumine pärast COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi, hoides alal ja tugevdades
  seniseid ja luues uusi materiaalse ja immateriaalse vara
  strateegilisi väärtusahelaid ning säilitades ja tõhustades liidu jaoks strateegilise tähtsusega tegevusi, mis on seotud elutähtsa
  füüsilise, virtuaalse või intellektuaalomandil põhineva
  taristu, murranguliste tehnoloogiate, pöördeliste uuenduste ning sisenditega nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks
  , toetades liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele vastavat kestlikku üleminekut ja järgides põhimõtet „ära tee olulist kahju“
  . |
| --- | --- |

g)

liidu majanduse
  ja eelkõige VKEde
  kestlik ja kaasav taastumine pärast COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi, hoides alal ja tugevdades
  seniseid ja luues uusi materiaalse ja immateriaalse vara
  strateegilisi väärtusahelaid ning säilitades ja tõhustades liidu jaoks strateegilise tähtsusega tegevusi, mis on seotud elutähtsa
  füüsilise, virtuaalse või intellektuaalomandil põhineva
  taristu, murranguliste tehnoloogiate, pöördeliste uuenduste ning sisenditega nii ettevõtjate kui ka tarbijate jaoks
  , toetades liidu 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele vastavat kestlikku üleminekut ja järgides põhimõtet „ära tee olulist kahju“
  .

2.   Programmi „InvestEU“ konkreetsed eesmärgid on järgmised:

| a) | toetada kestliku taristuga seotud rahastamis- ja investeerimistoiminguid artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

toetada kestliku taristuga seotud rahastamis- ja investeerimistoiminguid artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades;

| b) | toetada rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis on seotud teadusuuringute, innovatsiooni ja digitaliseerimisega, sealhulgas toetada innovatiivsete ettevõtete kasvu ja tehnoloogia turule toomist, artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

toetada rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis on seotud teadusuuringute, innovatsiooni ja digitaliseerimisega, sealhulgas toetada innovatiivsete ettevõtete kasvu ja tehnoloogia turule toomist, artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud valdkondades;

| c) | suurendada juurdepääsu rahastamisele ja rahastamise kättesaadavust VKEdele ning väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ning tugevdada selliste VKEde üleilmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

c)

suurendada juurdepääsu rahastamisele ja rahastamise kättesaadavust VKEdele ning väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ning tugevdada selliste VKEde üleilmset konkurentsivõimet;

| d) | suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja muule rahastamisele ning nende kättesaadavust sotsiaalsete ettevõtete jaoks, toetada sotsiaalsete investeeringutega seotud rahastamis- ja investeerimistoiminguid, pädevusi ja oskusi ning arendada ja konsolideerida sotsiaalsete investeeringute turgusid artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

d)

suurendada juurdepääsu mikrorahastamisele ja muule rahastamisele ning nende kättesaadavust sotsiaalsete ettevõtete jaoks, toetada sotsiaalsete investeeringutega seotud rahastamis- ja investeerimistoiminguid, pädevusi ja oskusi ning arendada ja konsolideerida sotsiaalsete investeeringute turgusid artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud valdkondades;

| e) | toetada rahastamis- ja investeerimistoiminguid artikli 7 lõike 1 punktis e osutatud sektorites, selleks et säilitada ja tugevdada liidu strateegilist autonoomiat
  ja kestlikkust ja tema majanduse kaasavust ja lähenemist ning tugevdada vastupidavust majandusvapustustele
  . |
| --- | --- |

e)

toetada rahastamis- ja investeerimistoiminguid artikli 7 lõike 1 punktis e osutatud sektorites, selleks et säilitada ja tugevdada liidu strateegilist autonoomiat
  ja kestlikkust ja tema majanduse kaasavust ja lähenemist ning tugevdada vastupidavust majandusvapustustele
  .

| ea) | toetada liikmesriigis asuvate ja liidus tegutsevate ettevõtete maksevõimet. |
| --- | --- |

ea)

toetada liikmesriigis asuvate ja liidus tegutsevate ettevõtete maksevõimet.

Artikkel 4

ELi tagatise eelarve ja suurus

1.   ELi tagatis artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud liidu osa puhul on
  91 773 320 000
  eurot (jooksevhindades). Selle eraldiste määr on
  40
   %. Sellest eraldiste määrast tuleneva eraldiste summa puhul võetakse arvesse ka artikli 34 lõike 3 esimese lõigu punktis a osutatud summat.

Artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi osa jaoks võidakse ette näha ELi tagatise lisasumma, tingimusel et liikmesriigid eraldavad vastavalt [[ühissätete määruse] number] (25) [artikli 10 lõikele 1] ja[[ÜPP strateegiakava] määruse number] (26) artikli [75 lõikele 1]
  ning kooskõlas [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruses sätestatud taaste- ja vastupidavuskavades ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamisega vastavad summad
  .

ELi tagatise lisasumma võidakse anda ka liikmesriikide poolt liikmesriigi osa jaoks mõeldud raha vormis. Seda summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 5 teisele lausele sihtotstarbelise välistuluna.

Ka artiklis 5 osutatud kolmandate riikide osalus suurendab esimeses lõigus osutatud ELi tagatist ja selle raames tehtavad eraldised võivad vastavalt finantsmääruse artikli 218 lõikele 2 olla täielikult raha vormis.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud summast eraldatakse 31 153 850 000 euro suurune summa (jooksevhindades) [EURI] määruse artiklis 2 nimetatud toimingute rakendusmeetmete jaoks artikli 3 lõike 2 punktis e nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud summast eraldatakse
  19 850 000 000
  euro suurune summa (jooksevhindades) [EURI] määruse artiklis 2 nimetatud toimingute rakendusmeetmete jaoks artikli 3 lõike 2 punktides a 
  ja ea
  nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud summast eraldatakse
  40 769 470 000
  euro suurune summa (jooksevhindades) artikli 3 lõike 2 punktides a–d nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

Esimeses ja teises lõigus nimetatud summad tehakse kättesaadavaks alles alates [EURI] määruse artikli 4 lõikes 3 nimetatud kuupäevast.

ELi osa jaoks mõeldud ELi tagatise soovituslik jaotus on esitatud käesoleva määruse I lisas. Komisjon võib I lisas osutatud summasid vajaduse korral
  muuta
  ▌kuni 15 % iga eesmärgi puhul. Komisjon teatab igast
  sellisest muudatusest
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Rahastamispakett VI ja VII peatükis sätestatud meetmete rakendamiseks on
  824 733 000
  eurot (jooksevhindades).

4.   Lõikes 3 osutatud summat võib kasutada ka programmi „InvestEU“ rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

4a.
     
  Kui [EURI] määruse artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud toetused ei ole 31. detsembriks 2023 täielikult ära kasutatud või kui [EURI] määruse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud laenu ei ole 31. detsembriks 2023 liikmesriikidele antud, tehakse osa kasutamata summast või eraldamata laenust kuni maksimaalselt 16 000 000 000 euro ulatuses (jooksevhindades) automaatselt kättesaadavaks InvestEU fondile ELi tagatise pakkumiseks perioodil 2024–2027, vastavalt [EURI] määruse artiklile X. Käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud ELi tagatise summat ja käesoleva määruse I lisas sätestatud ELi tagatise jaotust kohandatakse vastavalt ülespoole.

Artikkel 5

InvestEU fondiga seotud kolmandad riigid

Artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud InvestEU fondi ELi osasse ja artikli 7 lõikes 1 osutatud igasse poliitikaharusse, välja arvatud strateegilisse Euroopa investeerimissuunda, võivad selleks, et kooskõlas finantsmääruse artikli 218 lõikega 2 osaleda teatavates finantstoodetes, teha osamakseid järgmised kolmandad riigid:

| a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele;

| b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või samalaadsetes lepingutes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende kolmandate riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või samalaadsetes lepingutes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende kolmandate riikide vahelistes lepingutes;

| c) | Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad kolmandad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või samalaadsetes lepingutes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende kolmandate riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

c)

Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad kolmandad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või samalaadsetes lepingutes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende kolmandate riikide vahelistes lepingutes;

| d) | kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:






  i) | on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

d)

kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:

i)

on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| ii) | on ette nähtud liidu programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 5 teisele lausele sihtotstarbelise välistuluna; |
| --- | --- |

ii)

on ette nähtud liidu programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 5 teisele lausele sihtotstarbelise välistuluna;

| iii) | ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust liidu programmi üle; |
| --- | --- |

iii)

ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust liidu programmi üle;

| iv) | on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- |

iv)

on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

Artikkel 6

ELi-poolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   ELi tagatist rakendatakse eelarve kaudse täitmise raames koos finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti c alapunktides ii, iii, v ja vi osutatud asutustega. Muid käesoleva määruse kohaseid liidupoolse rahastamise vorme, sealhulgas vastavalt finantsmääruse VIII jaotisele rakendatavaid toetusi ja käesoleva artikli kohaselt tehtavaid segarahastamistoiminguid, rakendatakse otsese või kaudse eelarve täitmise raames vastavalt finantsmäärusele, ning seda tehakse võimalikult sujuvalt viisil, mis tagab liidu poliitika tulemusliku ja sidusa toetamise.

2.   ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingud, mis moodustavad osa segarahastamistoimingust, mille puhul kombineeritakse käesoleva määruse kohane toetus ühe või mitme muu liidu programmi alusel antava toetusega, ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifondiga kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad:

| a) | olema kooskõlas poliitiliste eesmärkidega ja vastama toetuse andmise otsuse aluseks oleva liidu programmi eeskirjades sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

olema kooskõlas poliitiliste eesmärkidega ja vastama toetuse andmise otsuse aluseks oleva liidu programmi eeskirjades sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele;

| b) | olema kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

b)

olema kooskõlas käesoleva määrusega.

3.   Segarahastamistoiming, sealhulgas rahastamisvahend, mida täielikult rahastavad liidu muud programmid või ELi heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifond ilma käesoleva määruse kohast ELi tagatist kasutamata, peab olema kooskõlas poliitiliste eesmärkidega ja vastama toetuse andmise aluseks oleva liidu programmi eeskirjades sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele.

4.   Vastavalt artikli 6 lõikele 2 tehakse otsus liidu eelarvest tagastamatus vormis toetuse ja/või rahastamisvahendite kohta, mis moodustavad osa käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud segarahastamistoimingust, asjaomase ELi programmi eeskirjade alusel ja seda rakendatakse segarahastamistoimingu raames vastavalt käesolevale määrusele ja finantsmääruse X jaotisele.

Selliste segarahastamistoimingute aruannetes tuleb käsitleda ka nende kooskõla poliitikaeesmärkidega ja vastavust toetuse andmise otsuse aluseks oleva liidu programmi eeskirjades sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele, samuti kooskõla käesoleva määrusega.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

InvestEU fond

InvestEU fond

Artikkel 7

Poliitikaharud

1.   InvestEU fond tegutseb järgmise kuue poliitikaharu kaudu, mis aitavad käsitleda turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi nende konkreetse kohaldamisala ulatuses:

| a) | kestliku taristu poliitikaharu, mis hõlmab kestlikke investeeringuid sellistes valdkondades nagu transport, sh mitmeliigiline transport, liiklusohutus, sealhulgas kooskõlas liidu eesmärgiga kaotada 2050. aastaks surma või raskete vigastustega lõppevad liiklusõnnetused, maantee- ja raudteetaristu uuendamine ja hooldus, energia, eelkõige taastuvenergia, energiatõhusus kooskõlas 2030. aasta energiaraamistikuga, energiasäästule keskenduvad hoonete renoveerimisprojektid ja hoonete integreerimine omavahel ühendatud energia-, salvestus-, digi- ja transpordisüsteemidesse, ühenduste parandamine, digitaalne ühenduvus ja juurdepääs, sh maapiirkondades, tooraine tarnimine ja töötlemine, kosmos, ookeanid, vesi, sh siseveeteed, jäätmekäitlus kooskõlas jäätmehierarhia ja ringmajandusega, loodus ja muu keskkonnataristu, kultuuripärand, turism, seadmed ja varustus, liikuv vara ja selliste innovatiivsete tehnoloogiate kasutuselevõtmine, mis aitavad kaasa liidu keskkonnaalase või kliimamuutustele vastupanu võime või sotsiaalse kestlikkuse eesmärkide saavutamisele ning vastavad liidu keskkonnaalase või sotsiaalse kestlikkuse standarditele; |
| --- | --- |

a)

kestliku taristu poliitikaharu, mis hõlmab kestlikke investeeringuid sellistes valdkondades nagu transport, sh mitmeliigiline transport, liiklusohutus, sealhulgas kooskõlas liidu eesmärgiga kaotada 2050. aastaks surma või raskete vigastustega lõppevad liiklusõnnetused, maantee- ja raudteetaristu uuendamine ja hooldus, energia, eelkõige taastuvenergia, energiatõhusus kooskõlas 2030. aasta energiaraamistikuga, energiasäästule keskenduvad hoonete renoveerimisprojektid ja hoonete integreerimine omavahel ühendatud energia-, salvestus-, digi- ja transpordisüsteemidesse, ühenduste parandamine, digitaalne ühenduvus ja juurdepääs, sh maapiirkondades, tooraine tarnimine ja töötlemine, kosmos, ookeanid, vesi, sh siseveeteed, jäätmekäitlus kooskõlas jäätmehierarhia ja ringmajandusega, loodus ja muu keskkonnataristu, kultuuripärand, turism, seadmed ja varustus, liikuv vara ja selliste innovatiivsete tehnoloogiate kasutuselevõtmine, mis aitavad kaasa liidu keskkonnaalase või kliimamuutustele vastupanu võime või sotsiaalse kestlikkuse eesmärkide saavutamisele ning vastavad liidu keskkonnaalase või sotsiaalse kestlikkuse standarditele;

| b) | teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu, mis hõlmab teadusuuringuid, tootearendust ja innovatsiooni, turuedendajaid ja ettevõtjatevahelist koostööd toetavate tehnoloogiate ja teadustulemuste ülekandmist turule, innovatiivsete lahenduste tutvustamist ja kasutuselevõttu, toetust innovatiivsete ettevõtete kasvu edendamiseks ning liidu tööstuse digitaliseerimiseks; |
| --- | --- |

b)

teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu, mis hõlmab teadusuuringuid, tootearendust ja innovatsiooni, turuedendajaid ja ettevõtjatevahelist koostööd toetavate tehnoloogiate ja teadustulemuste ülekandmist turule, innovatiivsete lahenduste tutvustamist ja kasutuselevõttu, toetust innovatiivsete ettevõtete kasvu edendamiseks ning liidu tööstuse digitaliseerimiseks;

| c) | VKEde poliitikaharu, mis hõlmab juurdepääsu rahastamisele ja rahastuse kättesaadavust eeskätt VKEde, sealhulgas innovatiivsete VKEde ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde jaoks, ning väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

c)

VKEde poliitikaharu, mis hõlmab juurdepääsu rahastamisele ja rahastuse kättesaadavust eeskätt VKEde, sealhulgas innovatiivsete VKEde ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde jaoks, ning väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks;

| d) | sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu, mis hõlmab mikrorahastamist, sotsiaalsete ettevõtete rahastamist, sotsiaalmajandust ning meetmeid, millega edendatakse soolist võrdõiguslikkust, oskusi, haridust, koolitust ja nimetatud valdkondadega seotud teenuseid, sotsiaaltaristut, sealhulgas tervise- ja haridustaristut ning sotsiaal- ja üliõpilaste eluasemeid, sotsiaalset innovatsiooni, tervishoidu ja pikaajalist hooldust, kaasavust ja juurdepääsetavust, sotsiaalse eesmärgiga kultuuri- ja loometegevust ning haavatavate isikute, sealhulgas kolmandate riikide kodanike integreerimist; |
| --- | --- |

d)

sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu, mis hõlmab mikrorahastamist, sotsiaalsete ettevõtete rahastamist, sotsiaalmajandust ning meetmeid, millega edendatakse soolist võrdõiguslikkust, oskusi, haridust, koolitust ja nimetatud valdkondadega seotud teenuseid, sotsiaaltaristut, sealhulgas tervise- ja haridustaristut ning sotsiaal- ja üliõpilaste eluasemeid, sotsiaalset innovatsiooni, tervishoidu ja pikaajalist hooldust, kaasavust ja juurdepääsetavust, sotsiaalse eesmärgiga kultuuri- ja loometegevust ning haavatavate isikute, sealhulgas kolmandate riikide kodanike integreerimist;

| e) | strateegiliste Euroopa investeeringute poliitikaharu, mis hõlmab strateegilisi
  tulevikku suunatud
  investeeringuid, millega toetatakse liikmesriigis asuvaid lõppsaajaid,
  sh VKEsid ja idufirmasid,
  kes tegutsevad liidus ja kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, võttes eriti arvesse
  kliima- ja digipööret, vastavalt prioriteetidele, mida on kirjeldatud Euroopa uues tööstusstrateegias, kus seatakse eesmärgiks ülemaailmselt konkurentsivõimeline, keskkonnahoidlik ja digiteeritud Euroopa, kooskõlas tööstuse ökosüsteemidel ja liidu kliimaneutraalsuse eesmärgil põhineva arengumudeliga, [nagu on sätestatud Euroopa kliimaseaduses ja] kooskõlas 2030. aasta eesmärgiga. Selles poliitikaharus toetatakse projekte, mis suurendavad liidu majanduse konkurentsivõimet, taastavad selle tootmisvõimsuse, vähendavad sõltuvust vähekaitstud tarneahelatest ning edendavad ettevõtlust, töökohtade loomist
  ja vastupanuvõime suurendamist ühes järgmistest valdkondadest:






  i) | elutähtsate tervishoiuteenuste pakkumine
  ning ravimite, sealhulgas vaktsiinide ja nende vaheainete, ravimite toimeainete ja toorainete, meditsiiniseadmete, haigla- ja meditsiinivarustuse (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid), isikukaitsevahendite, desinfektsioonivahendite ja nende vahetoodete ning nende tootmiseks vajaliku tooraine tootmine ja varumine; tervishoiu ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, valmistudes tulevastele kriisidele reageerimise suutlikkuseks, sealhulgas riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide ning
  elanikkonnakaitse süsteemi
  stressitestide tegemine tervishoiualastes hädaolukordades eluliselt tähtsate toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse põhimõtte alusel; |
| --- | --- | --- |

e)

strateegiliste Euroopa investeeringute poliitikaharu, mis hõlmab strateegilisi
  tulevikku suunatud
  investeeringuid, millega toetatakse liikmesriigis asuvaid lõppsaajaid,
  sh VKEsid ja idufirmasid,
  kes tegutsevad liidus ja kelle tegevus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, võttes eriti arvesse
  kliima- ja digipööret, vastavalt prioriteetidele, mida on kirjeldatud Euroopa uues tööstusstrateegias, kus seatakse eesmärgiks ülemaailmselt konkurentsivõimeline, keskkonnahoidlik ja digiteeritud Euroopa, kooskõlas tööstuse ökosüsteemidel ja liidu kliimaneutraalsuse eesmärgil põhineva arengumudeliga, [nagu on sätestatud Euroopa kliimaseaduses ja] kooskõlas 2030. aasta eesmärgiga. Selles poliitikaharus toetatakse projekte, mis suurendavad liidu majanduse konkurentsivõimet, taastavad selle tootmisvõimsuse, vähendavad sõltuvust vähekaitstud tarneahelatest ning edendavad ettevõtlust, töökohtade loomist
  ja vastupanuvõime suurendamist ühes järgmistest valdkondadest:

i)

elutähtsate tervishoiuteenuste pakkumine
  ning ravimite, sealhulgas vaktsiinide ja nende vaheainete, ravimite toimeainete ja toorainete, meditsiiniseadmete, haigla- ja meditsiinivarustuse (näiteks hingamisaparaadid, kaitseriietus ja -varustus, diagnostilised materjalid ja vahendid), isikukaitsevahendite, desinfektsioonivahendite ja nende vahetoodete ning nende tootmiseks vajaliku tooraine tootmine ja varumine; tervishoiu ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, valmistudes tulevastele kriisidele reageerimise suutlikkuseks, sealhulgas riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide ning
  elanikkonnakaitse süsteemi
  stressitestide tegemine tervishoiualastes hädaolukordades eluliselt tähtsate toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse põhimõtte alusel;

| ii) | elutähtis taristu (nii füüsiline,
  analoog- kui ka digitaristu)
  , sealhulgas taristuelemendid
  ja liikuv vara
  , mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport
  , sh ühistransport ja aktiivne liikuvus, logistika
  , keskkond,
  vesi,
  tervis, turvaline elektrooniline side
  ja võrgud
  , 5G
  ja ülikiire elektroonilise side võrgud
  , asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline
  serv- ja
  pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus,
  julgeolek ja
  kaitse, side, meedia,
  audiovisuaalvaldkond, kultuur ja looming,
  haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised,
  avalik haldus, turvalisus, hooned
  ning sellise elutähtsa taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara; |
| --- | --- |

ii)

elutähtis taristu (nii füüsiline,
  analoog- kui ka digitaristu)
  , sealhulgas taristuelemendid
  ja liikuv vara
  , mida loetakse elutähtsaks järgmistes valdkondades: energia, transport
  , sh ühistransport ja aktiivne liikuvus, logistika
  , keskkond,
  vesi,
  tervis, turvaline elektrooniline side
  ja võrgud
  , 5G
  ja ülikiire elektroonilise side võrgud
  , asjade internet, veebipõhised teenusplatvormid, turvaline
  serv- ja
  pilvandmetöötlus, andmetöötlus ja -salvestus, maksed ja finantstaristu, lennundus,
  julgeolek ja
  kaitse, side, meedia,
  audiovisuaalvaldkond, kultuur ja looming,
  haridus ja koolitus, valimistaristu ja tundlikud rajatised,
  avalik haldus, turvalisus, hooned
  ning sellise elutähtsa taristu kasutamiseks vajalik maa ja kinnisvara;

| iii) | alapunktis ii nimetatud elutähtsa taristu
  ja liikuva vara
  käitamiseks ja hooldamiseks
  vajaliku oskusteabe,
  kaupade
  , tehnoloogiate
  ja teenuste pakkumine; |
| --- | --- |

iii)

alapunktis ii nimetatud elutähtsa taristu
  ja liikuva vara
  käitamiseks ja hooldamiseks
  vajaliku oskusteabe,
  kaupade
  , tehnoloogiate
  ja teenuste pakkumine;

| iv) | peamised progressi võimaldavad, murrangulised, rohe- ja digitehnoloogiad ning pöördelised uuendused, mille puhul on investeeringud liidu
  majanduse ning kestliku ja innovaatilise
  tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised, sh
  taasindustrialiseerimine, pidades silmas õiglase ülemineku põhimõtet ja ulatuslikku ühiskondlikku kasu, ning mis hõlmab alljärgnevat:








  a) | tehisintellekt, plokiahel
  ja hajusraamatu tehnoloogia
  , tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid, servpilvetehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia
  ning kõiki transpordiliike hõlmava ohutu, kestliku, aruka ja automatiseeritud liikuvuse tehnoloogiad; |
| --- | --- | --- |

iv)

peamised progressi võimaldavad, murrangulised, rohe- ja digitehnoloogiad ning pöördelised uuendused, mille puhul on investeeringud liidu
  majanduse ning kestliku ja innovaatilise
  tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised, sh
  taasindustrialiseerimine, pidades silmas õiglase ülemineku põhimõtet ja ulatuslikku ühiskondlikku kasu, ning mis hõlmab alljärgnevat:

a)

tehisintellekt, plokiahel
  ja hajusraamatu tehnoloogia
  , tarkvara, robootika, pooljuhid, mikroprotsessorid, servpilvetehnoloogia, kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus, kvanttehnoloogia, fotoonika, tööstuslik biotehnoloogia
  ning kõiki transpordiliike hõlmava ohutu, kestliku, aruka ja automatiseeritud liikuvuse tehnoloogiad;

| b) | taastuvenergia
  ja muud energiatehnoloogiad, mis aitavad saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse,
  energiasalvestustehnoloogia, kaasa arvatud
  kestlikud
  akud, säästva transpordi tehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2 heite vähendamise tehnoloogiad, süsinikdioksiidi
  tööstusprotsessides kogumise ja säilitamise taristu
  ,
  bioenergiajaamad ja tootmisrajatised energiasüsteemi ümberkujundamiseks,
  ringmajanduse tehnoloogiad
  ja tarneahelad
  ; |
| --- | --- |

b)

taastuvenergia
  ja muud energiatehnoloogiad, mis aitavad saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse,
  energiasalvestustehnoloogia, kaasa arvatud
  kestlikud
  akud, säästva transpordi tehnoloogia, puhta vesiniku ja kütuseelementide rakendused, tööstuse CO2 heite vähendamise tehnoloogiad, süsinikdioksiidi
  tööstusprotsessides kogumise ja säilitamise taristu
  ,
  bioenergiajaamad ja tootmisrajatised energiasüsteemi ümberkujundamiseks,
  ringmajanduse tehnoloogiad
  ja tarneahelad
  ;

| ba) | kosmosesüsteemid ja -tehnoloogia, sh kriitilise tähtsusega komponendid, ning kosmosepõhised teenused ja rakendused; |
| --- | --- |

ba)

kosmosesüsteemid ja -tehnoloogia, sh kriitilise tähtsusega komponendid, ning kosmosepõhised teenused ja rakendused;

| c) | biomeditsiin, nanotehnoloogia,
  biotehnoloogia,
  ravimid ning kõrgtehnoloogilised
  , taastuvad ja ringluspõhised
  materjalid; |
| --- | --- |

c)

biomeditsiin, nanotehnoloogia,
  biotehnoloogia,
  ravimid ning kõrgtehnoloogilised
  , taastuvad ja ringluspõhised
  materjalid;

| ca) | turism; |
| --- | --- |

ca)

turism;

| v) | ringlussevõtu- ja
  tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks
  liidus
  ; |
| --- | --- |

v)

ringlussevõtu- ja
  tootmisrajatised info- ja kommunikatsioonitehnoloogia komponentide ja seadmete masstootmiseks
  liidus
  ;

| vi) | liidu
  avaliku sektori üksuste, ettevõtjate ja tarbijate jaoks elutähtsate sisendite tarnimine ja varumine, kaasa arvatud energia või tooraine või toiduga kindlustatus,
  välja arvatud siis, kui see on juba õigusnormidega hõlmatud,
  pidades silmas ressursitõhusust ning ringlust strateegilistes väärtusahelates
  ja strateegilistes ökosüsteemides
  ; |
| --- | --- |

vi)

liidu
  avaliku sektori üksuste, ettevõtjate ja tarbijate jaoks elutähtsate sisendite tarnimine ja varumine, kaasa arvatud energia või tooraine või toiduga kindlustatus,
  välja arvatud siis, kui see on juba õigusnormidega hõlmatud,
  pidades silmas ressursitõhusust ning ringlust strateegilistes väärtusahelates
  ja strateegilistes ökosüsteemides
  ;

| vii) | liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks kaitse-
  , julgeoleku-
  ja kosmosesektori ning küberturvalisuse jaoks elutähtsad tehnoloogiad, sisendid
  ja rakendused
  ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1
  ja seotud õigusaktides
  määratletud kahesuguse kasutusega kaubad.
  Lisaks ei tohi lõplikud vahendite saajad eksportida kaitsetehnoloogiat kolmandatesse riikidesse, kes ohustavad liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, rikuvad süstemaatiliselt rahvusvahelise õiguse põhimõtteid või õõnestavad piirkondlikku või ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

vii)

liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku, näiteks kaitse-
  , julgeoleku-
  ja kosmosesektori ning küberturvalisuse jaoks elutähtsad tehnoloogiad, sisendid
  ja rakendused
  ning nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 2 punktis 1
  ja seotud õigusaktides
  määratletud kahesuguse kasutusega kaubad.
  Lisaks ei tohi lõplikud vahendite saajad eksportida kaitsetehnoloogiat kolmandatesse riikidesse, kes ohustavad liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, rikuvad süstemaatiliselt rahvusvahelise õiguse põhimõtteid või õõnestavad piirkondlikku või ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust;

| viia) | investeeringud ja tehniline abi ettevõtetele, eelkõige VKEdele, idu- ja perefirmadele ja kogukondadele, et suurendada nende väärtusahelate ja ärimudelite vastupanuvõimet, edendada ettevõtlusoskusi ning toetada ettevõtluse edendamise tingimusi, sealhulgas klastrite võrgustike ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamise kaudu, ning tehnoloogilist arengut ja kestlikku valdkondlikku arengut; |
| --- | --- |

viia)

investeeringud ja tehniline abi ettevõtetele, eelkõige VKEdele, idu- ja perefirmadele ja kogukondadele, et suurendada nende väärtusahelate ja ärimudelite vastupanuvõimet, edendada ettevõtlusoskusi ning toetada ettevõtluse edendamise tingimusi, sealhulgas klastrite võrgustike ja digitaalse innovatsiooni keskuste arendamise kaudu, ning tehnoloogilist arengut ja kestlikku valdkondlikku arengut;

| viib) | hädavajalik varajase avastamise võime ja koordineeritud institutsiooniline ja majanduslik reageerimisvõime, et reageerida kriisiohule, ning oluliste avaliku ja erasektori institutsioonide ja sektorite tegevuse ja teenuste järjepidevust tagavate lahenduste edendamine; |
| --- | --- |

viib)

hädavajalik varajase avastamise võime ja koordineeritud institutsiooniline ja majanduslik reageerimisvõime, et reageerida kriisiohule, ning oluliste avaliku ja erasektori institutsioonide ja sektorite tegevuse ja teenuste järjepidevust tagavate lahenduste edendamine;

| viic) | investeeringud uude kosmosetegevusse (New Space) nii väärtusahela eelnevates kui ka järgnevates etappides, et tuua kõige paljulubavamad tehnoloogiad ja rakendused turule ning tagada seeläbi liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime; |
| --- | --- |

viic)

investeeringud uude kosmosetegevusse (New Space) nii väärtusahela eelnevates kui ka järgnevates etappides, et tuua kõige paljulubavamad tehnoloogiad ja rakendused turule ning tagada seeläbi liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime;

| viid) | strateegilised investeeringud taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse, sealhulgas hoonete renoveerimisse, mis võivad oluliselt aidata kaasa direktiivides (EL) 2018/2001, (EL) 2018/2002 ja (EL) 2018/844 sätestatud eesmärkide saavutamisele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ühe osana kliimaneutraalse ja energiatõhusa kinnisvarasektori saavutamisele, nagu on sätestatud [renoveerimislaine strateegias], või toetada liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames võetavaid meetmeid, mis on InvestEU programmi raames rahastamiskõlblikud.


  Liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku kaitse huvides ei tohi
  selle poliitikaharu all rahastatavaid
  lõplikke vahendite saajaid kontrollida kolmas riik või kolmanda riigi üksused ning nende tegevjuhtkond peab asuma liidus.
  Juhatus kehtestab strateegilise Euroopa investeerimissuuna teistes valdkondades vajalikud nõuded lõplike vahendite saajate kontrollile ja tegevjuhtkonnale ning nõuded selle suuna raames toimivate vahendajate kontrollile, pidades silmas kohaldatavaid avaliku korra või julgeolekuga seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

viid)

strateegilised investeeringud taastuvenergia ja energiatõhususe projektidesse, sealhulgas hoonete renoveerimisse, mis võivad oluliselt aidata kaasa direktiivides (EL) 2018/2001, (EL) 2018/2002 ja (EL) 2018/844 sätestatud eesmärkide saavutamisele ning Euroopa rohelise kokkuleppe ühe osana kliimaneutraalse ja energiatõhusa kinnisvarasektori saavutamisele, nagu on sätestatud [renoveerimislaine strateegias], või toetada liidu taastuvenergia rahastamismehhanismi raames võetavaid meetmeid, mis on InvestEU programmi raames rahastamiskõlblikud.

Liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku kaitse huvides ei tohi
  selle poliitikaharu all rahastatavaid
  lõplikke vahendite saajaid kontrollida kolmas riik või kolmanda riigi üksused ning nende tegevjuhtkond peab asuma liidus.

Juhatus kehtestab strateegilise Euroopa investeerimissuuna teistes valdkondades vajalikud nõuded lõplike vahendite saajate kontrollile ja tegevjuhtkonnale ning nõuded selle suuna raames toimivate vahendajate kontrollile, pidades silmas kohaldatavaid avaliku korra või julgeolekuga seotud kaalutlusi.

| ea) | maksevõimetoetuse poliitikaharu all antakse toetust ettevõtetele, kes ei olnud riigiabi reeglite kohaselt raskustes juba 2019. aasta lõpus, kuid kellel on pärast seda COVID-19 kriisi tõttu tekkinud suured maksevõime riskid, või kuni 31. detsembrini 2020 asutatud ettevõtetele, kes omandasid riigiabi reeglite kohaselt 2019. aasta lõpuks raskustes olnud ettevõtte varad või filiaalid või haldavad neid, tingimusel et ettevõttel ei ole sama juhtkond, mis oli riigiabi reeglite kohaselt raskustes olnud ettevõttel.



  Maksevõimetoetuse poliitikaharu all toetatakse kõiki liikmesriike ja II lisas osutatud valdkondi. Valdavat osa maksevõimetoetuse poliitikaharu alla kuuluvast InvestEU rahastusest kasutatakse selleks, et toetada:









  a) | rahastamiskõlblikke ettevõtteid COVID-19 kriisist majanduslikult kõige rängemalt mõjutatud liikmesriikides ja sektorites; |
| --- | --- | --- |

ea)

maksevõimetoetuse poliitikaharu all antakse toetust ettevõtetele, kes ei olnud riigiabi reeglite kohaselt raskustes juba 2019. aasta lõpus, kuid kellel on pärast seda COVID-19 kriisi tõttu tekkinud suured maksevõime riskid, või kuni 31. detsembrini 2020 asutatud ettevõtetele, kes omandasid riigiabi reeglite kohaselt 2019. aasta lõpuks raskustes olnud ettevõtte varad või filiaalid või haldavad neid, tingimusel et ettevõttel ei ole sama juhtkond, mis oli riigiabi reeglite kohaselt raskustes olnud ettevõttel.

a)

rahastamiskõlblikke ettevõtteid COVID-19 kriisist majanduslikult kõige rängemalt mõjutatud liikmesriikides ja sektorites;

| b) | rahastamiskõlblikke ettevõtteid liikmesriikides, kelle riikliku maksevõimetoetuse andmise võimalused on piiratumad. |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblikke ettevõtteid liikmesriikides, kelle riikliku maksevõimetoetuse andmise võimalused on piiratumad.

Komisjon kehtestab artikli 33 kohaste delegeeritud õigusaktidega näitajad, mille põhjal juhatus määrab kindlaks COVID-19 kriisist majanduslikult kõige enam mõjutatud liikmesriigid ja sektorid ning liikmesriigid, kelle riikliku maksevõimetoetuse andmise võimalused on piiratumad, ning nende näitajate kohaldamise metoodika.

Maksevõimetoetuse poliitikaharu all toetust saavad ettevõtjad peavad, vastavalt juhatuse suunistele, võimalikult suurel määral järgima sotsiaalseid ja keskkonnakaitse kõrgetasemelisi miinimumnõudeid. Sellised suunised peavad sisaldama asjakohaseid norme, mis võimaldaksid vältida asjatut halduskoormust, arvestades seejuures ettevõtete suurust ja kehtestades VKEdele leebemad normid. Äriühinguid innustatakse koostama keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku kavasid, edendama digiüleminekut ja kaitsma tööhõivet. Ettevõtjatele tehakse ülemineku hõlbustamiseks kättesaadavaks tehniline abi.

Maksevõimetoetuse poliitikaharu alla kuuluvad rakenduspartnerid ja finantsvahendajad peavad asuma mõnes liikmesriigis ja tegutsema liidus. Juhatus sätestab nende vahendajate kontrolliga seotud nõuded, arvestades kõiki avaliku korra või julgeolekuga seotud kaalutlusi.

1a.
     
  Õiglase ülemineku kava, mis on õiglase ülemineku mehhanismi teine sammas, kehtestatakse horisontaalselt kõigis poliitikaharudes. See kava koosneb investeeringutest, mille abil lahendada sotsiaalseid, majanduslikke ja ökoloogilisi probleeme, mis tulenevad liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi ja 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgi täitmiseks vajalikust üleminekuprotsessist.

2.   Kui artiklis 23 osutatud investeeringute komiteele esitatud rahastamis- või investeerimistoiming kuulub enam kui ühe poliitikaharu alla, määratakse see sellesse poliitikaharusse, mille alla kuulub selle peamine eesmärk või selle enamiku allprojektide peamine eesmärk, välja arvatud juhul, kui investeerimissuunistes on sätestatud teisiti.

3.   Rahastamis- ja investeerimistoiminguid hinnatakse, et teha kindlaks, kas neil on keskkonna-, kliima- või sotsiaalne mõju. Kui toimingutel on nimetatud mõju, siis hinnatakse neid kliima, keskkonna ja sotsiaalse kestlikkuse seisukohast, et minimeerida kahjulikku mõju ning maksimeerida kasu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalsele mõõtmele. Selleks esitavad rahastamist taotlevad projektiarendajad lõikes 4 osutatud suuniste alusel asjakohast teavet. Projekte, mis jäävad alla suunistes kindlaks määratud suurust, ei hinnata. Projektid, mis ei ole kliimaeesmärkidega kooskõlas, ei ole käesoleva määruse alusel rahastamiskõlblikud. Kui rakenduspartner jõuab järeldusele, et kestlikkust ei ole vaja hinnata, peab ta seda investeeringute komiteele põhjendama.

4.   Komisjon töötab välja kestlikkussuunised, mis võimaldavad kooskõlas liidu keskkonna- ja sotsiaalsete eesmärkide ja -normidega:

| a) | tagada kliimamuutustega kohanemiseks vastupanuvõime kliimamuutuse võimalikule kahjulikule mõjule, hinnates kliimatundlikkust ja riski, sealhulgas asjakohaste kohanemismeetmete abil, ning võtta kliimamuutuste leevendamiseks kasvuhoonegaaside heite kulu ja kliimamuutuste leevendamise meetmete positiivset mõju arvesse kulude-tulude analüüsis; |
| --- | --- |

a)

tagada kliimamuutustega kohanemiseks vastupanuvõime kliimamuutuse võimalikule kahjulikule mõjule, hinnates kliimatundlikkust ja riski, sealhulgas asjakohaste kohanemismeetmete abil, ning võtta kliimamuutuste leevendamiseks kasvuhoonegaaside heite kulu ja kliimamuutuste leevendamise meetmete positiivset mõju arvesse kulude-tulude analüüsis;

| b) | võtta arvesse projektide kogumõju looduskapitali põhikomponentidele, mis on seotud õhu, vee, maa ja bioloogilise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse projektide kogumõju looduskapitali põhikomponentidele, mis on seotud õhu, vee, maa ja bioloogilise mitmekesisusega;

| c) | hinnata projektide sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju soolisele võrdõiguslikkusele, teatavate piirkondade või elanikkonnarühmade sotsiaalsele kaasatusele ja selliste valdkondade ja sektorite majandusarengule, mida mõjutavad struktuursed probleemid, näiteks vajadus vähendada majanduse CO2 heidet; |
| --- | --- |

c)

hinnata projektide sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju soolisele võrdõiguslikkusele, teatavate piirkondade või elanikkonnarühmade sotsiaalsele kaasatusele ja selliste valdkondade ja sektorite majandusarengule, mida mõjutavad struktuursed probleemid, näiteks vajadus vähendada majanduse CO2 heidet;

| d) | teha kindlaks projektid, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas; |
| --- | --- |

d)

teha kindlaks projektid, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas;

| e) | anda rakenduspartneritele suuniseid lõikega 3 ettenähtud hindamise läbiviimiseks. |
| --- | --- |

e)

anda rakenduspartneritele suuniseid lõikega 3 ettenähtud hindamise läbiviimiseks.

5.   Komisjoni antud suuniste põhjal esitavad rakenduspartnerid teabe, mida on vaja, et jälgida investeeringuid, mis aitavad kaasa liidu kliima- ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele.

6.   Rakenduspartnerid seavad eesmärgiks, et vähemalt 60 % kestliku taristu poliitikaharu raames tehtavatest investeeringutest aitavad kaasa liidu kliima- ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele.

Komisjon püüab koos rakenduspartneritega tagada, et kestliku taristu poliitikaharule eraldatud ELi tagatise osa jaotamisel peetakse silmas tasakaalu saavutamist lõike 1 punktis a nimetatud eri valdkondade vahel.

7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, määrates kindlaks iga poliitikaharu investeerimissuunised.
  Investeerimissuunistes sätestatakse ka lõikes 1a osutatud õiglase ülemineku kava rakendamise kord.
  Investeerimissuunised koostatakse tihedas arutelus EIP grupi ja teiste võimalike rakenduspartneritega.

8.   Strateegilise Euroopa investeerimissuuna alla kuuluvate kosmose-
  ning julgeoleku-
  ja kaitsesektoris ning küberturvalisuse valdkonnas tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul võib investeerimissuunistega ette näha piirangud sellise intellektuaalomandi õiguste üleandmisele ja litsentsimisele, mis on seotud elutähtsa tehnoloogiaga ning liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku tagamisel olulist rolli omava tehnoloogiaga.

9.   Komisjon teeb teabe investeerimissuuniste kohaldamise ja tõlgendamise kohta rakenduspartneritele, investeeringute komiteele ja nõustamispartneritele kättesaadavaks.

Artikkel 8

Osad

1.   Artikli 7 lõikes 1 osutatud poliitikaharud koosnevad ELi osast ja liikmesriigi osast. Need osad käsitlevad turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi järgmiselt:

| a) | ELi osa aitab lahendada järgmisi olukordi:






  i) | liidu poliitikaprioriteetidega seotud turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad; |
| --- | --- | --- |

a)

ELi osa aitab lahendada järgmisi olukordi:

i)

liidu poliitikaprioriteetidega seotud turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad;

| ii) | kogu liitu või liikmesriiki hõlmavad konkreetsed turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad või |
| --- | --- |

ii)

kogu liitu või liikmesriiki hõlmavad konkreetsed turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad või

| iii) | turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad, mille lahendamiseks tuleb välja töötada innovaatilised rahastamislahendused ja turustruktuurid, eelkõige uued või keerukad turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad; |
| --- | --- |

iii)

turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad, mille lahendamiseks tuleb välja töötada innovaatilised rahastamislahendused ja turustruktuurid, eelkõige uued või keerukad turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad;

| b) | liikmesriigi osa käsitleb konkreetseid turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ühes või mitmes piirkonnas või liikmesriigis, et saavutada jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide või liikmesriigi poolt artikli 4 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt antud lisasumma poliitikaeesmärgid, eelkõige selleks, et tugevdada liidus selle piirkondade vahelise tasakaalustamatuse vähendamise kaudu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi osa käsitleb konkreetseid turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ühes või mitmes piirkonnas või liikmesriigis, et saavutada jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide või liikmesriigi poolt artikli 4 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt antud lisasumma poliitikaeesmärgid, eelkõige selleks, et tugevdada liidus selle piirkondade vahelise tasakaalustamatuse vähendamise kaudu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.

2.   Lõikes 1 nimetatud osasid kasutatakse vajaduse korral vastastikku täiendaval viisil rahastamis- või investeerimistoimingu toetamiseks, sealhulgas mõlema osa toetuse kombineerimise kaudu.

Artikkel 9

Liikmesriigi osa suhtes kohaldatavad erisätted

1.   Summasid, mille liikmesriik on vabatahtlikult eraldanud vastavalt [[ühissätete määruse] number] artikli [10 lõikele 1] või [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikele 1]
  või vastavalt [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruses kehtestatud taaste- ja vastupidavuskavades ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamisele
  , kasutatakse selle ELi tagatise osa eraldisteks liikmesriigi osa raames, millega kaetakse rahastamis- ja investeerimistoiminguid asjaomases liikmesriigis, või InvestEU nõustamiskeskusele võimaliku rahalise osaluse eraldamiseks jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest fondidest
  või maksetest, mis on tehtud vastavalt [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruses kehtestatud taaste- ja vastupidavuskavades ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamisele
  . Neid summasid kasutatakse selleks, et aidata kaasa [[ühissätete määruse] number] artiklis 7 osutatud partnerluslepingus, InvestEUd toetavates programmides või ÜPP strateegiakavas
  või asjaomase liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskavas
  nimetatud poliitikaeesmärkide saavutamisele.

Liikmesriigi poolt artikli 4 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt eraldatud lisasummat kasutatakse ELi tagatise osa eraldisteks liikmesriigi osa raames.

2.   Liikmesriigi osa raames sellise ELi tagatise kehtestamiseks peavad liikmesriik ja komisjon sõlmima osaluslepingu.

Lisasumma suhtes, mille liikmesriik eraldab artikli 4 lõike 1 kolmanda lõigu alusel, ei kohaldata käesoleva lõike neljandat lõiku ega käesoleva artikli lõiget 5.

Käesoleva artikli sätteid, mis puudutavad vastavalt [[ühissätete määruse] number] artikli 10 lõikele 1 või [ÜPP strateegiakava] määruse artikli 75 lõikele 1
  või kooskõlas [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt koostatud taaste- ja vastupidavuskavades ette nähtud asjakohaste meetmete rakendamisega
  eraldatud summasid, ei kohaldata osaluslepingu suhtes, mis käsitleb liikmesriigi eraldatavat lisasummat, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 kolmandas lõigus.

Liikmesriik ja komisjon sõlmivad osaluslepingu või muudavad seda nelja kuu jooksul pärast komisjoni otsust, millega kiidetakse heaks partnerlusleping vastavalt [ühissätete] määruse artikli 9 lõikele 4 või ÜPP strateegiakava vastavalt [ÜPP] määrusele
  või taaste- ja vastupidavuskava vastavalt [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määrusele
  , või samaaegselt komisjoni otsusega, millega muudetakse programmi vastavalt [ühissätete] määruse artiklile 10 või ÜPP strateegiakava vastavalt [ÜPP] määruse artiklile 107
  või taaste- ja vastupidavuskava vastavalt [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile 18
  .

Komisjoniga võivad sõlmida ühise osaluslepingu kaks või enam liikmesriiki.

Erandina finantsmääruse artikli 211 lõikest 1 on liikmesriigi osa ELi tagatise eraldiste määr 40 % ja seda võib iga osaluslepingu puhul ülespoole või allapoole korrigeerida, et võtta arvesse riske, mis on seotud finantstoodetega, mida kavatsetakse kasutada.

3.   Osalusleping sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | ELi tagatise kogusumma liikmesriigi osa raames seoses liikmesriigiga, selle eraldiste määr, eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide või taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames kättesaadava toetuse summa
  või summad [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt loodud taaste- ja vastupidavuskavadest
  , eraldiste tegemise etapp vastavalt aastasele rahastamiskavale ning tulenev tingimusliku kohustuse summa, mis tuleb katta asjaomase liikmesriigi antud kompensatsioonitagatisega; |
| --- | --- |

a)

ELi tagatise kogusumma liikmesriigi osa raames seoses liikmesriigiga, selle eraldiste määr, eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide või taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames kättesaadava toetuse summa
  või summad [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt loodud taaste- ja vastupidavuskavadest
  , eraldiste tegemise etapp vastavalt aastasele rahastamiskavale ning tulenev tingimusliku kohustuse summa, mis tuleb katta asjaomase liikmesriigi antud kompensatsioonitagatisega;

| b) | liikmesriigi strateegia, mis hõlmab finantstooteid ja nende minimaalset finantsvõimendust, geograafilist katvust, sealhulgas vajaduse korral piirkondlikku katvust, projektiliike, investeerimisperioodi ning asjakohasel juhul lõppsaajate ja rahastamiskõlblike vahendajate kategooriaid; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi strateegia, mis hõlmab finantstooteid ja nende minimaalset finantsvõimendust, geograafilist katvust, sealhulgas vajaduse korral piirkondlikku katvust, projektiliike, investeerimisperioodi ning asjakohasel juhul lõppsaajate ja rahastamiskõlblike vahendajate kategooriaid;

| c) | artikli 14 lõike 1 neljanda lõigu kohaselt esitatud võimalik rakenduspartner või võimalikud rakenduspartnerid ja komisjoni kohustus teavitada asjaomast liikmesriiki valitud rakenduspartnerist või -partneritest; |
| --- | --- |

c)

artikli 14 lõike 1 neljanda lõigu kohaselt esitatud võimalik rakenduspartner või võimalikud rakenduspartnerid ja komisjoni kohustus teavitada asjaomast liikmesriiki valitud rakenduspartnerist või -partneritest;

| d) | jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide
  või raames kättesaadav[taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt loodud taaste- ja vastupidavuskavade
  toetus InvestEU nõustamiskeskusele; |
| --- | --- |

d)

jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide
  või raames kättesaadav[taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt loodud taaste- ja vastupidavuskavade
  toetus InvestEU nõustamiskeskusele;

| e) | kohustused esitada liikmesriigile aastaaruanded, sealhulgas asjakohaste näitajate kohta, mis on seotud partnerluslepingus, programmis või ÜPP strateegiakavas
  või taaste- ja vastupidavuskavas
  sätestatud poliitikaeesmärkidega ja millele on osutatud osaluslepingus; |
| --- | --- |

e)

kohustused esitada liikmesriigile aastaaruanded, sealhulgas asjakohaste näitajate kohta, mis on seotud partnerluslepingus, programmis või ÜPP strateegiakavas
  või taaste- ja vastupidavuskavas
  sätestatud poliitikaeesmärkidega ja millele on osutatud osaluslepingus;

| f) | sätted, mis käsitlevad ELi tagatise osaga seotud tasu liikmesriigi osa raames; |
| --- | --- |

f)

sätted, mis käsitlevad ELi tagatise osaga seotud tasu liikmesriigi osa raames;

| g) | kombineerimine ELi osa vahenditega vastavalt artikli 8 lõikele 2, sealhulgas kihilise struktuurina, et saavutada parem riskikate. |
| --- | --- |

g)

kombineerimine ELi osa vahenditega vastavalt artikli 8 lõikele 2, sealhulgas kihilise struktuurina, et saavutada parem riskikate.

4.   Komisjon rakendab osaluslepinguid rakenduspartneritega artikli 16 kohaselt sõlmitud tagatislepingute ja nõustamispartneritega artikli 24 lõike 1 teise lõigu kohaselt sõlmitud nõustamislepingute kaudu.

Kui üheksa kuu jooksul alates osaluslepingu sõlmimisest ei ole tagatislepingut sõlmitud, siis osalusleping kas lõpetatakse või seda pikendatakse vastastikusel kokkuleppel. Kui üheksa kuu jooksul alates osaluslepingu sõlmimisest ei ole osaluslepingu summa ühe või mitme tagatislepingu kaudu kulukohustustega täielikult kaetud, siis summat muudetakse vastavalt. Kasutamata eraldised, mis on seotud liikmesriikide poolt vastavalt [ühissätete määruse] artikli [10 lõikele 1] või [ÜPP] määruse artikli [75 lõikele 1]
  või vastavalt [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse kohaselt loodud taaste- ja vastupidavuskavade asjaomaste meetmete rakendamisele
  , võetakse uuesti kasutusele vastavalt [[ühissätete määruse] number] artikli [10 lõikele 5] ja [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikele 5]
  ja [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile [X]
  . Kasutamata eraldised, mis on seotud liikmesriigi poolt vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kolmandale lõigule eraldatud summadega, makstakse liikmesriigile tagasi.

Kui [[ühissätete määruse] number] artikli [10 lõikes 6] või [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikes 6]
  või [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklis [X]
  kindlaks määratud ajavahemiku jooksul ei ole tagatislepingut nõuetekohaselt rakendatud, siis osaluslepingut muudetakse. Kasutamata eraldised, mis on seotud liikmesriikide poolt vastavalt [ühissätete määruse] artikli [10 lõikele 1] või [ÜPP] määruse artikli [75 lõikele 1]
  või [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile [X]
  eraldatud summadega, võetakse uuesti kasutusele vastavalt [[ühissätete määruse] number] artikli [10 lõikele 6] ja [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikele 6]
  ja [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile [X]
  . Kasutamata eraldised, mis on seotud liikmesriigi poolt vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 kolmandale lõigule eraldatud summadega, makstakse liikmesriigile tagasi.

5.   Osaluslepingu kohaselt liikmesriigi osa raames antava ELi tagatise eraldiste tegemisel kohaldatakse järgmisi reegleid:

| a) | pärast käesoleva määruse lõike 3 punktis a osutatud eraldiste tegemise etappi kasutatakse eraldiste mis tahes aastast ülejääki, mis on arvutatud osaluslepinguga ette nähtud eraldiste määra kohaselt nõutava eraldiste summa ja eraldiste tegeliku summa vahena, uuesti vastavalt [ühissätete määruse] [artikli 10 lõikele 7] ja [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikele 7]
  ja [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile [X]
  ; |
| --- | --- |

a)

pärast käesoleva määruse lõike 3 punktis a osutatud eraldiste tegemise etappi kasutatakse eraldiste mis tahes aastast ülejääki, mis on arvutatud osaluslepinguga ette nähtud eraldiste määra kohaselt nõutava eraldiste summa ja eraldiste tegeliku summa vahena, uuesti vastavalt [ühissätete määruse] [artikli 10 lõikele 7] ja [[ÜPP strateegiakava] määruse number] artikli [75 lõikele 7]
  ja [taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi] määruse artiklile [X]
  ;

| b) | erandina [finantsmääruse] artikli [213 lõikest 4] ei anna pärast käesoleva artikli lõike 3 punktis a osutatud eraldiste moodustamise etappi tehtud eraldised liikmesriigi osa raames ELi tagatise osa kättesaadavuse ajal alust vahendite iga-aastaseks täiendamiseks; |
| --- | --- |

b)

erandina [finantsmääruse] artikli [213 lõikest 4] ei anna pärast käesoleva artikli lõike 3 punktis a osutatud eraldiste moodustamise etappi tehtud eraldised liikmesriigi osa raames ELi tagatise osa kättesaadavuse ajal alust vahendite iga-aastaseks täiendamiseks;

| c) | komisjon teavitab viivitamata liikmesriiki, kui liikmesriigi osa raames antud ELi tagatise osa realiseerimise tulemusel väheneb ELi tagatise selle osa eraldiste tase alla 20 % ELi algsetest eraldistest; |
| --- | --- |

c)

komisjon teavitab viivitamata liikmesriiki, kui liikmesriigi osa raames antud ELi tagatise osa realiseerimise tulemusel väheneb ELi tagatise selle osa eraldiste tase alla 20 % ELi algsetest eraldistest;

| d) | kui liikmesriigi osa raames antud ELi tagatise selle osa eraldised jõuavad 10 %ni algsetest eraldistest, peab asjaomane liikmesriik tegema komisjoni nõudel finantsmääruse artiklis 212 nimetatud ühisesse eraldisfondi eraldisi kuni 5 % ulatuses algsetest eraldistest. |
| --- | --- |

d)

kui liikmesriigi osa raames antud ELi tagatise selle osa eraldised jõuavad 10 %ni algsetest eraldistest, peab asjaomane liikmesriik tegema komisjoni nõudel finantsmääruse artiklis 212 nimetatud ühisesse eraldisfondi eraldisi kuni 5 % ulatuses algsetest eraldistest.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

KOMISJONI JA EIP GRUPI PARTNERLUS

KOMISJONI JA EIP GRUPI PARTNERLUS

Artikkel 10

Partnerluse ulatus

1.   Komisjon ja EIP grupp seavad käesoleva määruse alusel sisse partnerluse, mille eesmärk on toetada InvestEU rakendamist ning soodustada vahendite sidusat, kaasavat, täiendavat ja tõhusat kasutust. Käesoleva määruse kohaselt ja vastavalt lõikes 3 osutatud lepingutes täpsemini kindlaks määratud tingimustele teeb EIP grupp järgmist:

| a) | rakendab artikli 12 lõikes 4 osutatud ELi tagatise osa; |
| --- | --- |

a)

rakendab artikli 12 lõikes 4 osutatud ELi tagatise osa;

| b) | toetab InvestEU fondi ELi osa ja, kui see on kohaldatav, siis liikmesriigi osa rakendamist, eelkõige sellega, et:






  i) | aitab koos võimalike rakenduspartneritega koostada investeerimissuuniseid vastavalt artikli 7 lõikele 7, aitab koostada tulemustabelit vastavalt artiklile 21 ja muid dokumente, milles antakse praktilisi juhiseid InvestEU fondi kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

toetab InvestEU fondi ELi osa ja, kui see on kohaldatav, siis liikmesriigi osa rakendamist, eelkõige sellega, et:

i)

aitab koos võimalike rakenduspartneritega koostada investeerimissuuniseid vastavalt artikli 7 lõikele 7, aitab koostada tulemustabelit vastavalt artiklile 21 ja muid dokumente, milles antakse praktilisi juhiseid InvestEU fondi kasutamiseks;

| ii) | määrab koos komisjoni ja võimalike rakenduspartneritega kindlaks riskihindamismetoodika ja riskide kindlaks tegemise süsteemi, mis on seotud rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoimingutega, et neid toiminguid saaks hinnata ühtse skaala alusel; |
| --- | --- |

ii)

määrab koos komisjoni ja võimalike rakenduspartneritega kindlaks riskihindamismetoodika ja riskide kindlaks tegemise süsteemi, mis on seotud rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoimingutega, et neid toiminguid saaks hinnata ühtse skaala alusel;

| iii) | hindab komisjoni taotlusel ja kokkuleppel asjaomase võimaliku rakenduspartneriga tema süsteeme ja annab nende süsteemide kohta sihipärast tehnilist nõu, kui seda on vaja järelduste tõttu, milleni jõuti selle võimaliku rakenduspartneri kavandatud finantstoodete rakendamise sambapõhise hindamise auditi käigus, ja sellises ulatuses, mida on nende järelduste kohaselt vaja; |
| --- | --- |

iii)

hindab komisjoni taotlusel ja kokkuleppel asjaomase võimaliku rakenduspartneriga tema süsteeme ja annab nende süsteemide kohta sihipärast tehnilist nõu, kui seda on vaja järelduste tõttu, milleni jõuti selle võimaliku rakenduspartneri kavandatud finantstoodete rakendamise sambapõhise hindamise auditi käigus, ja sellises ulatuses, mida on nende järelduste kohaselt vaja;

| iv) | esitab mittesiduva arvamuse pangandusalaste aspektide kohta, eelkõige finantsriski ja finantstingimuste kohta, mis on seotud ELi tagatise selle osaga, mis tuleb eraldada rakenduspartnerile (v.a EIP grupp), nagu see on määratletud selle rakenduspartneriga sõlmitavas tagatislepingus; |
| --- | --- |

iv)

esitab mittesiduva arvamuse pangandusalaste aspektide kohta, eelkõige finantsriski ja finantstingimuste kohta, mis on seotud ELi tagatise selle osaga, mis tuleb eraldada rakenduspartnerile (v.a EIP grupp), nagu see on määratletud selle rakenduspartneriga sõlmitavas tagatislepingus;

| v) | teeb komisjoniga kokkulepitud eeldustel finantsriski ja koondportfellilt teenitava tasu kohta simulatsioone ja koostab prognoose; |
| --- | --- |

v)

teeb komisjoniga kokkulepitud eeldustel finantsriski ja koondportfellilt teenitava tasu kohta simulatsioone ja koostab prognoose;

| vi) | mõõdab koondportfelli finantsriski ja esitab koondportfelli kohta finantsaruandeid ning |
| --- | --- |

vi)

mõõdab koondportfelli finantsriski ja esitab koondportfelli kohta finantsaruandeid ning

| vii) | osutab komisjoni taotlusel ja rakenduspartneri nõusolekul komisjonile lõike 3 punktis b osutatud lepingus sätestatud restruktureerimis- ja sissenõudmisteenuseid kooskõlas artikli 16 lõike 2 punktiga g, kui rakenduspartner ei ole asjaomase tagatislepingu alusel toimuva restruktureerimise ja sissenõudmise eest enam vastutav; |
| --- | --- |

vii)

osutab komisjoni taotlusel ja rakenduspartneri nõusolekul komisjonile lõike 3 punktis b osutatud lepingus sätestatud restruktureerimis- ja sissenõudmisteenuseid kooskõlas artikli 16 lõike 2 punktiga g, kui rakenduspartner ei ole asjaomase tagatislepingu alusel toimuva restruktureerimise ja sissenõudmise eest enam vastutav;

| c) | võib liikmesriigi tugipanga või finantseerimisasutuse taotlusel pakkuda talle artikli 24 lõike 2 punktis h osutatud suutlikkuse suurendamist ja muid teenuseid, mis on seotud ELi tagatisega toetatavate finantstoodete rakendamisega; |
| --- | --- |

c)

võib liikmesriigi tugipanga või finantseerimisasutuse taotlusel pakkuda talle artikli 24 lõike 2 punktis h osutatud suutlikkuse suurendamist ja muid teenuseid, mis on seotud ELi tagatisega toetatavate finantstoodete rakendamisega;

| d) | seoses InvestEU nõustamiskeskusega






  i) | eraldatakse talle artikli 24 osutatud nõustamisalgatuste ja käesoleva punkti d alapunktis ii nimetatud operatiivülesannete jaoks artikli 4 lõikes 3 osutatud rahastamispaketist kuni 525 000 000 euro suurune summa; |
| --- | --- | --- |

d)

seoses InvestEU nõustamiskeskusega

i)

eraldatakse talle artikli 24 osutatud nõustamisalgatuste ja käesoleva punkti d alapunktis ii nimetatud operatiivülesannete jaoks artikli 4 lõikes 3 osutatud rahastamispaketist kuni 525 000 000 euro suurune summa;

| ii) | nõustab ta komisjoni ja täidab lõike 3 punktis c osutatud lepingus sätestatud operatiivülesandeid, tehes järgmist:






  — | toetab komisjoni InvestEU nõustamiskeskuse kavandamisel, loomisel ja töös; |
| --- | --- | --- |

ii)

nõustab ta komisjoni ja täidab lõike 3 punktis c osutatud lepingus sätestatud operatiivülesandeid, tehes järgmist:

—

toetab komisjoni InvestEU nõustamiskeskuse kavandamisel, loomisel ja töös;

| — | hindab nõustamistoe taotlusi, mis komisjoni arvates ei kuulu olemasolevate nõustamisalgatuste alla, selleks et toetada komisjoni eraldamisotsust seoses artikli 24 lõike 2 punktis a nimetatud keskse kontaktpunkti kaudu saadud nõustamistaotlustega; |
| --- | --- |

—

hindab nõustamistoe taotlusi, mis komisjoni arvates ei kuulu olemasolevate nõustamisalgatuste alla, selleks et toetada komisjoni eraldamisotsust seoses artikli 24 lõike 2 punktis a nimetatud keskse kontaktpunkti kaudu saadud nõustamistaotlustega;

| — | toetab liikmesriikide tugipankasid või finantseerimisasutusi artikli 24 lõike 2 punktis h osutatud suutlikkuse suurendamise kaudu, et suurendada nende nõustamissuutlikkust nõustamisalgatustes osalemiseks, kui pank või finantseerimisasutus seda taotleb; |
| --- | --- |

—

toetab liikmesriikide tugipankasid või finantseerimisasutusi artikli 24 lõike 2 punktis h osutatud suutlikkuse suurendamise kaudu, et suurendada nende nõustamissuutlikkust nõustamisalgatustes osalemiseks, kui pank või finantseerimisasutus seda taotleb;

| — | sõlmib komisjoni ja võimaliku nõustamispartneri taotlusel ning EIP grupi nõusolekul nõustamispartneritega komisjoni nimel lepinguid nõustamisalgatuste elluviimiseks. |
| --- | --- |

—

sõlmib komisjoni ja võimaliku nõustamispartneri taotlusel ning EIP grupi nõusolekul nõustamispartneritega komisjoni nimel lepinguid nõustamisalgatuste elluviimiseks.

EIP grupp tagab, et esimese lõigu punkti d alapunktis ii osutatud EIP ülesandeid täidetakse täiesti sõltumatult tema rollist nõustamispartnerina.

Komisjon teeb käesoleva lõike esimese lõigu punkti b alapunktis iv nimetatud EIP grupi arvamuse järelduste põhjal rakenduspartneriga vastavalt vajadusele koostööd. Komisjon annab EIP grupile oma otsusest teada.

2.   Pangandusalane teave, mille komisjon edastab EIP grupile vastavalt lõike 1 punkti b alapunktide ii, iv, v ja vi alusel, hõlmab ainult teavet, mida EIP grupil on nende alapunktide kohaste kohustuste täitmiseks tingimata vaja. Komisjon määrab tihedas dialoogis EIP grupi ja võimalike rakenduspartneritega kindlaks selle pangandusalase teabe laadi ja ulatuse, võttes arvesse ELi tagatise usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid, rakenduspartneri õigustatud huve seoses tundliku äriteabega ja EIP grupi vajadusi, et täita eelnimetatud alapunktide kohaseid kohustusi.

3.   Partnerluse tingimused sätestatakse lepingutes, sealhulgas:

| a) | artikli 12 lõikes 4 osutatud ELi tagatise osa andmise ja rakendamise puhul:






  i) | komisjoni ja EIP grupi vahelises tagatislepingus või |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 12 lõikes 4 osutatud ELi tagatise osa andmise ja rakendamise puhul:

i)

komisjoni ja EIP grupi vahelises tagatislepingus või

| ii) | eraldi tagatislepingutes komisjoni ning EIP ja EIP põhikirja artikli 28 lõike 1 kohaselt asutatud tütarettevõtjate või muude üksuste vahel vastavalt olukorrale; |
| --- | --- |

ii)

eraldi tagatislepingutes komisjoni ning EIP ja EIP põhikirja artikli 28 lõike 1 kohaselt asutatud tütarettevõtjate või muude üksuste vahel vastavalt olukorrale;

| b) | komisjoni ja EIP grupi vahelises lepingus seoses lõike 1 punktidega b ja c; |
| --- | --- |

b)

komisjoni ja EIP grupi vahelises lepingus seoses lõike 1 punktidega b ja c;

| c) | komisjoni ja EIP grupi vahelises lepingus InvestEU nõustamiskeskuse kohta; |
| --- | --- |

c)

komisjoni ja EIP grupi vahelises lepingus InvestEU nõustamiskeskuse kohta;

| d) | EIP grupi ning liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutuste vahel sõlmitud teenuselepingutes, mis puudutavad suutlikkuse suurendamise ja muid teenuseid, mis osutatakse kooskõlas lõike 1 punktiga c. |
| --- | --- |

d)

EIP grupi ning liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutuste vahel sõlmitud teenuselepingutes, mis puudutavad suutlikkuse suurendamise ja muid teenuseid, mis osutatakse kooskõlas lõike 1 punktiga c.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 17 lõike 3 ja artikli 24 lõike 4 kohaldamist, peavad kulud, mis tekivad EIP grupil käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c osutatud ülesannete täitmisel, vastama käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud lepingu tingimustele ning neid võib katta ELi tagatisega seotud tagasimaksete või tulude arvelt või eraldiste arvelt kooskõlas finantsmääruse artikli 211 lõigetega 4 ja 5 või käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud rahastamispaketist, kusjuures EIP grupp peab neid kulusid põhjendama ja nende üldine ülemmäär on 10 000 000 eurot.

5.   Kulud, mis tekivad EIP grupil lõike 1 punkti d alapunktis ii osutatud operatiivülesannete täitmisel, kaetakse ja tasutakse täielikult lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud summast, kusjuures EIP grupp peab neid kulusid põhjendama ja nende üldine ülemmäär on 15 000 000 eurot.

Artikkel 11

Huvide konfliktid

1.   EIP grupp võtab artiklis 10 osutatud partnerluse raames kõik vajalikud meetmed ja ettevaatusabinõud, et vältida huvide konflikte teiste rakenduspartneritega, sealhulgas moodustab ta artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktides iii–vi osutatud ülesannete täitmiseks spetsiaalse sõltumatu meeskonna. Selle meeskonna suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad, mida kohaldatakse ka meeskonnast lahkunud meeskonnaliikmetele.

2.   EIP grupp ja teised rakenduspartnerid teatavad komisjonile viivitamata igast olukorrast, kus huvide konflikt on olemas või tõenäoliselt tekib. Kahtluse korral teeb komisjon kindlaks, kas esineb huvide konflikt, ja teavitab EIP gruppi oma järeldusest. Huvide konflikti korral võtab EIP grupp vajalikud meetmed. Juhatust teavitatakse nendest meetmetest ja nende tulemustest.

3.   EIP grupp võtab InvestEU nõustamiskeskuse rakendamisel vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida olukordi, kus huvide konflikt võib tekkida, eelkõige seoses artikli 10 lõike 1 punkti d alapunktis ii osutatud operatiivülesannetega, mida ta täidab komisjoni toetamiseks. Huvide konflikti korral võtab EIP grupp vajalikud meetmed.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

ELi tagatis

ELi tagatis

Artikkel 12

ELi tagatis

1.   ELi tagatis antakse rakenduspartneritele tagasivõtmatu, tingimusteta ja nõudmisel väljamakstava tagatisena vastavalt finantsmääruse artikli 219 lõikele 1 ja seda hallatakse vastavalt finantsmääruse X jaotisele eelarve kaudse täitmise korras.

2.   ELi tagatise eest makstav tasu on seotud finantstoodete omaduste ja riskiprofiiliga, võttes arvesse aluseks olevate rahastamis- ja investeerimistoimingute laadi ning finantstoodete poliitikaeesmärkide täitmist.

Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud finantstoote poliitikaeesmärkide laadi tõttu ja seetõttu, et finantstooted peavad sihtrühma kuuluvate lõplike vahendite saajate jaoks taskukohased olema, võib lõpliku vahendite saaja jaoks rahastamiskulusid vähendada või rahastamistingimusi parandada, kohandades ELi tagatise eest makstavat tasu või kattes vajaduse korral rakenduspartneril tekkinud tasumata halduskulud liidu eelarvest, eeskätt:

| a) | kui halvenenud finantsturutingimused takistaksid rahastamis- või investeerimistoimingu elluviimist turupõhise hinnakujunduse alusel või |
| --- | --- |

a)

kui halvenenud finantsturutingimused takistaksid rahastamis- või investeerimistoimingu elluviimist turupõhise hinnakujunduse alusel või

| b) | kui see on vajalik rahastamis- ja investeerimistoimingute hoogustamiseks sektorites või piirkondades, kus esineb märkimisväärne turutõrge või ebaoptimaalne investeerimisolukord, või investeerimisplatvormide loomise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

b)

kui see on vajalik rahastamis- ja investeerimistoimingute hoogustamiseks sektorites või piirkondades, kus esineb märkimisväärne turutõrge või ebaoptimaalne investeerimisolukord, või investeerimisplatvormide loomise hõlbustamiseks;

| ba) | maksevõime toetamise komponendi jaoks majanduslikult kõige enam mõjutatud liikmesriikides ja sektorites ning liikmesriikides, kus riikliku maksevõimetoetuse võimalus on piiratum; |
| --- | --- |

ba)

maksevõime toetamise komponendi jaoks majanduslikult kõige enam mõjutatud liikmesriikides ja sektorites ning liikmesriikides, kus riikliku maksevõimetoetuse võimalus on piiratum;

sel määral, mil ELi tagatise eest makstava tasu vähendamine või rakenduspartneril tekkinud tasumata halduskulude katmine ei mõjuta oluliselt InvestEU tagatise eraldisi.

ELi tagatise eest makstava tasu vähendamisest saavad täielikult kasu lõplikud vahendite saajad.

3.   Finantsmääruse artikli 219 lõikes 4 sätestatud tingimust kohaldatakse igale rakenduspartnerile portfellipõhiselt.

4.   75 % ELi osas antavast ELi tagatisest, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus ja mille suurus on
  68 829 990 000
  eurot, antakse EIP grupile. EIP grupi rahalise osaluse kogusumma on
  11 494 608 330
  eurot. See osalus antakse sellisel viisil ja vormis, millega hõlbustatakse InvestEU fondi rakendamist ja artikli 14 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamist.

5.   Ülejäänud 25 % ELi osa raames antavast ELi tagatisest antakse teistele rakenduspartneritele, kelle rahaline osalus määratakse kindlaks tagatislepingutes.

6.   Antakse endast parim, et investeerimisperioodi lõpuks oleks hõlmatud ulatuslik sektorite ja piirkondade ring ja ära hoitud ülemäärane sektoripõhine või geograafiline kontsentratsioon. Need pingutused hõlmavad stiimuleid väiksematele või vähemkeerukatele liikmesriikide tugipankadele või finantseerimisasutustele, millel on suhteline eelis tänu oma kohalikele esindustele, teadmistele ja investeerimisoskustele. Komisjon töötab nende pingutuste toetamiseks välja ühtse lähenemisviisi.

7.   Artikli 4 lõike 2 esimeses ja teises lõigus nimetatud ELi tagatise
  toetust võib anda rakenduspartneri teostatavateks rahastamis- ja investeerimistoiminguteks, tingimusel et komisjon on sõlminud nimetatud rakenduspartneriga tagatislepingu hiljemalt 31. detsembriks 2023, millega täidetakse
  [EURI] määruse artikli 4 lõikes 6 esitatud
  tingimused
  . Muudel juhtudel võidakse ELi tagatise toetust anda käesoleva määrusega hõlmatud rahastamis- ja investeerimistoimingutele investeerimisperioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2027.

▌Lepingud rakenduspartneri ning lõpliku vahendite saaja või finantsvahendaja või artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud muu üksuse vahel allkirjastatakse 31. detsembriks 2028.

Artikkel 13

Kõlblikud rahastamis- ja investeerimistoimingud

1.   InvestEU fond toetab üksnes selliseid rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis:

| a) | vastavad finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktides a–e sätestatud tingimustele, eelkõige seoses turutõrgete, ebaoptimaalsete investeerimisolukordade ja täiendavusega, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktides a ja b ning käesoleva määruse V lisas, ja kui see on asjakohane, kaasavad maksimaalselt erasektori investeeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktile d; |
| --- | --- |

a)

vastavad finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktides a–e sätestatud tingimustele, eelkõige seoses turutõrgete, ebaoptimaalsete investeerimisolukordade ja täiendavusega, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktides a ja b ning käesoleva määruse V lisas, ja kui see on asjakohane, kaasavad maksimaalselt erasektori investeeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktile d;

| b) | aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele ja kuuluvad asjaomase poliitikaharu raames tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul kõlblikesse valdkondadesse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

b)

aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele ja kuuluvad asjaomase poliitikaharu raames tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul kõlblikesse valdkondadesse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| c) | ei toeta rahaliselt käesoleva määruse V lisa punktis B esitatud väljajäetud tegevusi ning |
| --- | --- |

c)

ei toeta rahaliselt käesoleva määruse V lisa punktis B esitatud väljajäetud tegevusi ning

| d) | on kooskõlas investeerimissuunistega. |
| --- | --- |

d)

on kooskõlas investeerimissuunistega.

2.   Lisaks projektidele, mis toimuvad liidus või ülemeremaal või -territooriumil, mis on liikmesriigiga seotud vastavalt ELi toimimise lepingu II lisas sätestatule, võib InvestEU fondist, kasutades rahastamis- ja investeerimistoiminguid
  või maksevõime toetamise komponenti,
  toetada muude poliitikaharude raames kui strateegiline Euroopa investeerimissuund järgmisi projekte ja tegevusi:

| a) | ühes või mitmes liikmesriigis asuvate või asutatud üksuste osalusel toimuvad projektid, mis ulatuvad ühte või mitmesse kolmandasse riiki, sealhulgas ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid, Euroopa naabruspoliitikas osalevad riigid, Euroopa Majanduspiirkonna riigid või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni kuuluvad riigid, või ülemeremaale või -territooriumile, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu II lisas, või assotsieerunud kolmandasse riiki, olenemata sellest, kas kõnealustes kolmandates riikides või ülemeremaades või -territooriumidel on olemas partner või mitte; |
| --- | --- |

a)

ühes või mitmes liikmesriigis asuvate või asutatud üksuste osalusel toimuvad projektid, mis ulatuvad ühte või mitmesse kolmandasse riiki, sealhulgas ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid, Euroopa naabruspoliitikas osalevad riigid, Euroopa Majanduspiirkonna riigid või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni kuuluvad riigid, või ülemeremaale või -territooriumile, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu II lisas, või assotsieerunud kolmandasse riiki, olenemata sellest, kas kõnealustes kolmandates riikides või ülemeremaades või -territooriumidel on olemas partner või mitte;

| b) | rahastamis- ja investeerimistoimingud artiklis 5 osutatud kolmandates riikides, kes osalevad konkreetses finantstootes. |
| --- | --- |

b)

rahastamis- ja investeerimistoimingud artiklis 5 osutatud kolmandates riikides, kes osalevad konkreetses finantstootes.

3.   InvestEU fond võib toetada rahastamis- ja investeerimistoiminguid, millega antakse rahalisi vahendeid lõplikele vahendite saajatele, kes on õigussubjektid, mis on asutatud mis tahes järgmistes riikides või järgmistel territooriumitel:

| a) | liikmesriik või liikmesriigiga seotud ülemeremaa või -territoorium, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu II lisas; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik või liikmesriigiga seotud ülemeremaa või -territoorium, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu II lisas;

| b) | kolmas riik, mis on InvestEU programmiga ühinenud kooskõlas artikliga 5; |
| --- | --- |

b)

kolmas riik, mis on InvestEU programmiga ühinenud kooskõlas artikliga 5;

| c) | lõike 2 punktis a osutatud kolmas riik, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 punktis a osutatud kolmas riik, kui see on asjakohane;

| d) | muud kolmandad riigid, kui seda on vaja projekti rahastamiseks punktis a, b või c osutatud riigis või territooriumil. |
| --- | --- |

d)

muud kolmandad riigid, kui seda on vaja projekti rahastamiseks punktis a, b või c osutatud riigis või territooriumil.

Olenemata esimeses lõigus sätestatust, peavad strateegilise Euroopa investeerimissuuna lõplikud vahendite saajad ja vahendajad olema õigussubjektid, mis vastavad sissejuhatavas lauses ja teises lõigus sätestatud nõuetele ning kolmanda lõigu kohaselt artikli 7 lõike 1 punktis e sätestatud nõuetele.

Olenemata esimesest lõigust võib maksevõime toetamise komponendi rahastamis- ja investeerimistoimingutega toetada ainult ettevõtjaid, mis on asutatud mõnes liikmesriigis ja tegutsevad liidus.

Olenemata esimesest lõigust ei tee maksevõime toetamise komponendi raames 30 miljoni euro suuruse või suurema toetuse lõppsaajad dividendimakseid, mittekohustuslikke kupongimakseid ega osta aktsiaid tagasi. Sellise toimingutest kasusaaja juhtkonna liikme tasu, kes saab maksevõime toetamise komponendist vähemalt 30 miljonit eurot, ei tohi olla suurem kui selle liikme tasu fikseeritud osa 31. detsembri 2019. aasta seisuga. Isiku puhul, kes saab juhtkonna liikmeks siis, kui maksevõime toetamise komponendi raames antakse InvestEU rahalist toetust, või pärast seda, kohaldatakse juhtkonna liikme madalaimat kindlaksmääratud tasu 31. detsembri 2019. aasta seisuga. Mingil juhul ei tohi maksta preemiat ega muid muutuvaid või samaväärseid töötasuelemente.

Artikkel 14

Rakenduspartnerite (v.a EIP grupp) valimine

1.   Komisjon valib rakenduspartnerid (v.a EIP grupp) vastavalt finantsmääruse artiklile 154.

Rakenduspartnerid võivad moodustada rühma. Rakenduspartner võib olla ühe või mitme rühma liige.

ELi osa puhul peavad kõlblikud vastaspooled olema väljendanud oma huvi artikli 12 lõikes 5 osutatud ELi tagatise osa vastu. Liikmesriigi osa puhul võib asjaomane liikmesriik esitada huvi väljendanud vastaspoolte hulgast rakenduspartneriks ühe või mitu vastaspoolt. Asjaomane liikmesriik võib rakenduspartneriks esitada ka EIP grupi ja sõlmida omal kulul EIP grupiga lepingu, et pakkuda artiklis 10 loetletud teenuseid.

Kui asjaomane liikmesriik rakenduspartnerit ei esita, toimib komisjon vastavalt käesoleva lõike kolmandale lõigule ja valib rakenduspartnerid nende kõlblike vastaspoolte seast, kes suudavad teha rahastamis- ja investeerimistoiminguid asjaomastes geograafilistes piirkondades.

2.   Rakenduspartnerite valimisel tagab komisjon, et InvestEU fondi finantstoodete portfell vastab järgmistele eesmärkidele:

| a) | maksimeerida artiklis 3 sätestatud eesmärkide katvust; |
| --- | --- |

a)

maksimeerida artiklis 3 sätestatud eesmärkide katvust;

| b) | maksimeerida ELi tagatise mõju rakenduspartneri eraldatud omavahendite kaudu; |
| --- | --- |

b)

maksimeerida ELi tagatise mõju rakenduspartneri eraldatud omavahendite kaudu;

| c) | kaasata maksimaalselt erasektori investeeringuid, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

kaasata maksimaalselt erasektori investeeringuid, kui see on asjakohane;

| d) | edendada innovatiivseid finants- ja riskilahendusi, et käsitleda turutõrkeid ja ebaoptimaalseid investeerimisolukordi; |
| --- | --- |

d)

edendada innovatiivseid finants- ja riskilahendusi, et käsitleda turutõrkeid ja ebaoptimaalseid investeerimisolukordi;

| e) | tagada geograafiline hajutatus ELi tagatise järkjärgulise andmise kaudu ning võimaldada väiksemate projektide rahastamist; |
| --- | --- |

e)

tagada geograafiline hajutatus ELi tagatise järkjärgulise andmise kaudu ning võimaldada väiksemate projektide rahastamist;

| f) | tagada piisav riskide hajutatus. |
| --- | --- |

f)

tagada piisav riskide hajutatus.

3.   Rakenduspartnerite valimisel võtab komisjon arvesse ka järgmist:

| a) | liidu eelarve võimalik kulu ja tulu; |
| --- | --- |

a)

liidu eelarve võimalik kulu ja tulu;

| b) | rakenduspartneri suutlikkus täielikult täita finantsmääruse artikli 155 lõigete 2 ja 3 nõudeid seoses maksustamise vältimise, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu, terrorismi rahastamise ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonidega. |
| --- | --- |

b)

rakenduspartneri suutlikkus täielikult täita finantsmääruse artikli 155 lõigete 2 ja 3 nõudeid seoses maksustamise vältimise, maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, rahapesu, terrorismi rahastamise ja koostööd mittetegevate jurisdiktsioonidega.

4.   Rakenduspartneriks võib valida riiklikke tugipankasid või finantseerimisasutusi, kui need vastavad käesolevas artiklis sätestatud nõuetele.

Artikkel 15

Kõlblikud rahastamisliigid

1.   ELi tagatist võib kasutada rakenduspartnerite pakutava järgmist liiki rahastamise riski katmiseks:

| a) | laenud, tagatised, edasitagatised, kapitalituru instrumendid, mis tahes muud liiki rahastamis- või krediidikvaliteedi parandamise instrumendid, sealhulgas allutatud võlainstrumendid, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringud, mis antakse otseselt või kaudselt finantsvahendajate, fondide, investeerimisplatvormide või muude vahendite kaudu lõplikele vahendite saajatele; |
| --- | --- |

a)

laenud, tagatised, edasitagatised, kapitalituru instrumendid, mis tahes muud liiki rahastamis- või krediidikvaliteedi parandamise instrumendid, sealhulgas allutatud võlainstrumendid, omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringud, mis antakse otseselt või kaudselt finantsvahendajate, fondide, investeerimisplatvormide või muude vahendite kaudu lõplikele vahendite saajatele;

| b) | rakenduspartneri poolt teisele finantseerimisasutusele antavad rahalised vahendid või tagatised, mis võimaldavad viimasel pakkuda punktis a osutatud rahastust. |
| --- | --- |

b)

rakenduspartneri poolt teisele finantseerimisasutusele antavad rahalised vahendid või tagatised, mis võimaldavad viimasel pakkuda punktis a osutatud rahastust.

ELi tagatisega katmiseks antakse, omandatakse või emiteeritakse artikli 13 lõikes 1 osutatud rahastamis- või investeerimistoimingute toetuseks käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b osutatud rahastamisvahendeid, kui rakenduspartner on andnud rahastamist vastavalt rakenduspartneri allkirjastatud või sõlmitud rahastamislepingule või tehingule pärast tagatislepingu allkirjastamist ja leping ei ole lõppenud või seda ei ole tühistatud.

2.   Fondide või muude vahendusstruktuuride kaudu tehtavaid rahastamis- ja investeerimistoiminguid toetatakse ELi tagatisega vastavalt sätetele, mis kehtestatakse investeerimissuunistega, isegi kui selline struktuur investeerib väikse osa oma investeeritud summadest väljapoole liitu ja artikli 13 lõikes 2 osutatud kolmandatesse riikidesse või investeerib väikse osa oma investeeritud summadest muudesse varadesse kui käesoleva määruse kohaselt kõlblikud varad.

Investeerimissuunistega võib ette näha lisapiiranguid väljapoole liitu investeeritavate summade proportsiooni kohta strateegilise Euroopa investeerimissuuna raames fondide või muude vahendusstruktuuride kaudu tehtavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul, sealhulgas võimalikke sätteid sellistest investeeringutest väljumise kohta.

2a.
     
  Maksevõime toetamise komponendi alla kuuluvate kõlblike rahastamisvahendite tulemuseks on rakenduspartnerite kaudu artikli 3 lõike 2 punktis ea osutatud ettevõtjatele antav omakapital või kvaasiomakapital. Hübriidrahastamisvahendeid võib kasutada, kui need vastavad komponendi otstarbele.

Artikkel 16

Tagatislepingud

1.   Komisjon sõlmib iga rakenduspartneriga tagatislepingu ELi tagatise andmise kohta kuni summani, mille määrab kindlaks komisjon.

Kui rakenduspartnerid moodustavad rühma, sõlmitakse komisjoni ja iga rühma kuuluva rakenduspartneri või rühma nimel tegutseva ühe rakenduspartneri vahel üksainus tagatisleping.

2.   Tagatisleping sisaldab järgmist:

| a) | rakenduspartneri antava rahalise toetuse summa ja tingimused; |
| --- | --- |

a)

rakenduspartneri antava rahalise toetuse summa ja tingimused;

| b) | selliste rahaliste vahendite või tagatiste tingimused, mille rakenduspartner annab teisele rakendamises osalevale õigussubjektile, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

selliste rahaliste vahendite või tagatiste tingimused, mille rakenduspartner annab teisele rakendamises osalevale õigussubjektile, kui see on asjakohane;

| c) | üksikasjalikud nõuded ELi tagatise andmise kohta vastavalt artiklile 18, sealhulgas eri liiki rahastamisvahendite portfellide kaetus ja vastavad sündmused, mis võivad tingida ELi tagatise võimaliku realiseerimise; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikud nõuded ELi tagatise andmise kohta vastavalt artiklile 18, sealhulgas eri liiki rahastamisvahendite portfellide kaetus ja vastavad sündmused, mis võivad tingida ELi tagatise võimaliku realiseerimise;

| d) | tasu riski võtmise eest, mis jaotatakse proportsionaalselt liidu ja rakenduspartneri vastava osakaaluga riskide võtmisel või mida on kohandatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastavalt artikli 12 lõikele 2; |
| --- | --- |

d)

tasu riski võtmise eest, mis jaotatakse proportsionaalselt liidu ja rakenduspartneri vastava osakaaluga riskide võtmisel või mida on kohandatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vastavalt artikli 12 lõikele 2;

| e) | maksetingimused; |
| --- | --- |

e)

maksetingimused;

| f) | rakenduspartneri kohustus nõustuda komisjoni ja investeeringute komitee otsustega seoses ELi tagatise kasutamisega kavandatud rahastamis- või investeerimistoimingu jaoks, ilma et see piiraks rakenduspartneri õigust teha otsus ilma ELi tagatiseta kavandatava toimingu kohta; |
| --- | --- |

f)

rakenduspartneri kohustus nõustuda komisjoni ja investeeringute komitee otsustega seoses ELi tagatise kasutamisega kavandatud rahastamis- või investeerimistoimingu jaoks, ilma et see piiraks rakenduspartneri õigust teha otsus ilma ELi tagatiseta kavandatava toimingu kohta;

| g) | sätted ja menetlused, mis on seotud nõuete sissenõudmisega, mis usaldatakse rakenduspartnerile; |
| --- | --- |

g)

sätted ja menetlused, mis on seotud nõuete sissenõudmisega, mis usaldatakse rakenduspartnerile;

| h) | finants- ja tegevusaruannete esitamine ning järelevalve ELi tagatisega rahastamis- ja investeerimistoimingute üle; |
| --- | --- |

h)

finants- ja tegevusaruannete esitamine ning järelevalve ELi tagatisega rahastamis- ja investeerimistoimingute üle;

| i) | peamised tulemusnäitajad, eelkõige seoses ELi tagatise kasutamisega, artiklites 3, 7 ja 13 sätestatud eesmärkide ja kriteeriumide täitmisega ning erakapitali kaasamisega; |
| --- | --- |

i)

peamised tulemusnäitajad, eelkõige seoses ELi tagatise kasutamisega, artiklites 3, 7 ja 13 sätestatud eesmärkide ja kriteeriumide täitmisega ning erakapitali kaasamisega;

| j) | kui see on asjakohane, sätted ja menetlused seoses segarahastamistoimingutega; |
| --- | --- |

j)

kui see on asjakohane, sätted ja menetlused seoses segarahastamistoimingutega;

| k) | muud asjaomased sätted, mis vastavad finantsmääruse artikli 155 lõike 2 ja X jaotise nõuetele; |
| --- | --- |

k)

muud asjaomased sätted, mis vastavad finantsmääruse artikli 155 lõike 2 ja X jaotise nõuetele;

| l) | asjakohaste mehhanismide olemasolu erainvestorite võimalike probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

l)

asjakohaste mehhanismide olemasolu erainvestorite võimalike probleemide lahendamiseks.

3.   Samuti nähakse tagatislepinguga ette, et liidule ettenähtud tasu käesolevas määruse kohastest rahastamis- ja investeerimistoimingutest kantakse üle pärast ELi tagatise realiseerimise tõttu tehtud maksete mahaarvamist.

4.   Samuti nähakse tagatislepinguga ette, et rakenduspartnerile tasumisele kuuluvad ELi tagatisega seotud summad arvatakse maha selliste tasude, tulude ja tagasimaksete kogusummast, mille rakenduspartner peab liidule maksma seoses käesoleva määruse kohaste rahastamis- ja investeerimistoimingutega. Kui see summa ei ole piisav, et katta summat, mis tuleb rakenduspartnerile maksta vastavalt artikli 17 lõikele 3, kaetakse puuduolev summa ELi tagatise jaoks ette nähtud eraldistest.

5.   Kui tagatisleping on sõlmitud liikmesriigi osa raames, võib sellega ette näha asjaomaste liikmesriikide või piirkondade esindaja osalemise tagatislepingu rakendamise järelevalves.

Artikkel 17

ELi tagatise kasutamise nõuded

1.   ELi tagatise andmiseks peab jõustuma asjaomase rakenduspartneriga sõlmitud tagatisleping.

2.   Rahastamis- ja investeerimistoimingud saavad ELi tagatise üksnes juhul, kui need vastavad käesolevas määruses ja asjaomastes investeerimissuunistes sätestatud kriteeriumidele ning kui investeeringute komitee on jõudnud järeldusele, et need täidavad ELi tagatise saamise tingimusi. Selle eest, et rahastamis- ja investeerimistoimingud vastavad käesolevas määruses ja asjaomastes investeerimissuunistes sätestatud nõuetele, vastutavad rakenduspartnerid

3.   Komisjon ei pea seoses ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingute rakendamisega maksma rakenduspartnerile mingeid halduskulusid või -tasusid, välja arvatud juhul, kui rakendatava finantstoote poliitikaeesmärkide laad ja pakutava rahastuse taskukohasus sihtrühma kuuluvate lõplike vahendite saajate jaoks või pakutava rahastuse liik võimaldavad rakenduspartneril komisjonile nõuetekohaselt põhjendada erandi vajalikkust. Selliste kulude katmine liidu eelarvest peab piirduma summaga, mis on tingimata vajalik asjaomaste rahastamis- ja investeerimistoimingute tegemiseks, ning seda võib teha ainult sel määral, mil kulud ei ole kaetud rakenduspartnerite poolt asjaomaste rahastamis- ja investeerimistoimingute tulemusel saadud tuludega. Tasude kord sätestatakse tagatislepingus ning see peab olema kooskõlas artikli 16 lõike 4 ja finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punkti g sätetega.

4.   Lisaks võib rakenduspartner kasutada ELi tagatist sissenõudmiskulude asjakohase osa katteks vastavalt artikli 16 lõikele 4, välja arvatud juhul, kui need arvatakse maha sissenõutud summast.

Artikkel 18

ELi tagatise ulatus ja tingimused

1.   Tasu riski võtmise eest jaotatakse liidu ja rakenduspartneri vahel proportsionaalselt vastavalt nende osale riski võtmisel seoses rahastamis- ja investeerimistoimingute portfelli või vajaduse korral üksikute rahastamis- ja investeerimistoimingutega. ELi tagatise eest makstavat tasu võib artikli 12 lõikes 2 osutatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel vähendada.

Rakenduspartneril peab olema ELi tagatisega toetatava rahastamis- ja investeerimistoimingu suhtes enda asjakohane riskipositsioon, välja arvatud juhul, kui rakendatava finantstoote poliitikaeesmärgid on sellist laadi, et rakenduspartneril ei ole võimalik oma riskivõtmisvõimega mõistlikul viisil sellesse tootesse panustada.

2.   ELi tagatis katab:

| a) | artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud võlatoodete puhul:






  i) | põhisumma ja kõik intressid ja summad, mis kuuluvad tasumisele rakenduspartnerile, kuid kes neid ei saa vastavalt rahastamistoimingu tingimustele enne makseviivituse tekkimist; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud võlatoodete puhul:

i)

põhisumma ja kõik intressid ja summad, mis kuuluvad tasumisele rakenduspartnerile, kuid kes neid ei saa vastavalt rahastamistoimingu tingimustele enne makseviivituse tekkimist;

| ii) | restruktureerimiskahju; |
| --- | --- |

ii)

restruktureerimiskahju;

| iii) | kahju, mis on tingitud muude vääringute kui euro kõikumistest turgudel, kus pikaajalise riskimaandamise võimalused on piiratud; |
| --- | --- |

iii)

kahju, mis on tingitud muude vääringute kui euro kõikumistest turgudel, kus pikaajalise riskimaandamise võimalused on piiratud;

| b) | artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute puhul: investeeritud summad ja nendega seotud rahastamiskulud ning muude vääringute kui euro kõikumisest tingitud kahju; |
| --- | --- |

b)

artikli 15 lõike 1 punktis a osutatud omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute puhul: investeeritud summad ja nendega seotud rahastamiskulud ning muude vääringute kui euro kõikumisest tingitud kahju;

| c) | artikli 15 lõike 1 punktis b osutatud rakenduspartneri poolt teisele finantseerimisasutusele antavate rahaliste vahendite või tagatiste puhul: kasutatud summad ja nendega seotud rahastamiskulud. |
| --- | --- |

c)

artikli 15 lõike 1 punktis b osutatud rakenduspartneri poolt teisele finantseerimisasutusele antavate rahaliste vahendite või tagatiste puhul: kasutatud summad ja nendega seotud rahastamiskulud.

Esimese lõigu punkti a alapunkt i kohaldamisel käsitatakse allutatud laenu puhul tasumise edasilükkamist, vähendatud makset või nõutavat väljumist makseviivitusena.

3.   Kui liit teeb ELi tagatise realiseerimise tulemusel rakenduspartnerile makse, kantakse liidule üle rakenduspartneri asjaomased õigused, mis on seotud ELi tagatisega kaetud rahastamis- või investeerimistoimingutega, sel määral, mil need õigused on jätkuvalt olemas.

Rakenduspartner jätkab ülekantud summadega seotud nõuete sissenõudmist liidu nimel ja maksab sissenõutud summadest liidule tagasi.

V PEATÜKK

V PEATÜKK

JUHTIMINE

JUHTIMINE

Artikkel 19

Nõuandekogu

1.   Komisjonile ja artikli 20 kohaselt loodud juhatusele annab nõu nõuandekogu.

2.   Nõuandekogu püüab tagada soolise tasakaalu järgmises koosseisus:

| a) | üks esindaja iga rakenduspartneri kohta; |
| --- | --- |

a)

üks esindaja iga rakenduspartneri kohta;

| b) | üks esindaja iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

b)

üks esindaja iga liikmesriigi kohta;

| c) | ühe eksperdi nimetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee; |
| --- | --- |

c)

ühe eksperdi nimetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee;

| d) | ühe eksperdi nimetab Regioonide Komitee. |
| --- | --- |

d)

ühe eksperdi nimetab Regioonide Komitee.

3.   Nõuandekogu eesistuja on komisjoni esindaja. EIP grupi määratud esindaja on ase-eesistuja.

Nõuandekogu kohtub korrapäraselt ja vähemalt kaks korda aastas eesistuja nõudmisel.

4.   Nõuandekogu:

| a) | annab komisjonile ja juhatusele nõu käesoleva määruse alusel kasutatavate finantstoodete väljatöötamise kohta; |
| --- | --- |

a)

annab komisjonile ja juhatusele nõu käesoleva määruse alusel kasutatavate finantstoodete väljatöötamise kohta;

| b) | annab komisjonile ja juhatusele nõu seoses turuarengute, turutingimuste, turutõrgete ja ebaoptimaalsete investeerimisolukordadega; |
| --- | --- |

b)

annab komisjonile ja juhatusele nõu seoses turuarengute, turutingimuste, turutõrgete ja ebaoptimaalsete investeerimisolukordadega;

| c) | vahetab arvamusi seoses turul toimuvaga ja jagab parimaid tavasid. |
| --- | --- |

c)

vahetab arvamusi seoses turul toimuvaga ja jagab parimaid tavasid.

5.   Komisjon nimetab esimesed nõuandekogu liikmed, kes esindavad rakenduspartnereid (v.a EIP gruppi) pärast seda, kui on võimalike rakenduspartneritega konsulteerinud. Nende ametiaja pikkus on üks aasta.

6.   Liikmesriikide esindajate koosolekuid korraldatakse eraldi formaadis samuti vähemalt kaks korda aastas ja neid juhatab komisjon.

7.   Nõuandekogu ja lõikes 6 nimetatud liikmesriikide esindajate koosolekud võivad anda juhatusele kaalumiseks soovitusi programmi „InvestEU“ rakendamise ja toimimise kohta.

8.   Nõuandekogu koosolekute üksikasjalikud protokollid avaldatakse nii kiiresti kui võimalik pärast seda, kui nõuandekogu on need kinnitanud.

Komisjon kehtestab nõuandekogu töökorra ja juhib nõuandekogu sekretariaadi tööd. Et nõuandekogu saaks täita oma ülesandeid, tehakse talle kättesaadavaks kogu asjakohane dokumentatsioon ja teave.

9.   Nõuandekogus esindatud liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused valivad endi seast rakenduspartnerite (v.a EIP grupp) esindajad artikli 20 lõikes 1 osutatud juhatusse. Liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused püüavad saavutada juhatuses tasakaalustatud esindatuse vastavalt suurusele ja geograafilisele asukohale. Valitud esindajad esindavad kõigi muude rakenduspartnerite kui EIP grupi kokkulepitud ühist seisukohta.

Artikkel 20

Juhatus

1.   Programmi „InvestEU“ jaoks luuakse juhatus. Juhatus koosneb neljast komisjoni esindajast, kolmest EIP grupi esindajast ja kahest rakenduspartnerite (v.a EIP grupp) esindajast ning ühest eksperdist, kelle Euroopa Parlament nimetab hääleõiguseta liikmena. Euroopa Parlamendi poolt hääleõiguseta liikmena nimetatud ekspert ei küsi ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt, organitelt või asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt ega muudelt avalik-õiguslikelt või eraõiguslikelt organitelt ning on oma tegevuses täiesti sõltumatu. Ekspert täidab oma ülesandeid erapooletult ja InvestEU fondi huvides.

Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse neljaks aastaks ja nende ametiaega võib ühe korra pikendada, välja arvatud muude rakenduspartnerite kui EIP grupi esindajad, kes nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

2.   Juhatus valib komisjoni esindajate hulgast neljaks aastaks esimehe, kelle ametiaega võib ühe korra pikendada. Esimees annab nõuandekogusse kuuluvatele liikmesriikide esindajatele programmi „InvestEU“ rakendamise ja toimimise kohta kaks korda aastas aru.

Juhatuse koosolekute üksikasjalikud protokollid avaldatakse kohe, kui juhatus on need kinnitanud.

3.   Juhatus:

| a) | annab rakenduspartneritele strateegilisi ja praktilisi suuniseid, sealhulgas suuniseid finantstoodete väljatöötamise ning InvestEU fondi toimimiseks vajalike muude tööpõhimõtete ja menetluste kohta; |
| --- | --- |

a)

annab rakenduspartneritele strateegilisi ja praktilisi suuniseid, sealhulgas suuniseid finantstoodete väljatöötamise ning InvestEU fondi toimimiseks vajalike muude tööpõhimõtete ja menetluste kohta;

| b) | võtab vastu riskide metoodilise raamistiku, mille komisjon on koostanud koostöös EIP grupi ja muude rakenduspartneritega; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu riskide metoodilise raamistiku, mille komisjon on koostanud koostöös EIP grupi ja muude rakenduspartneritega;

| c) | teeb järelevalvet programmi „InvestEU“ rakendamise üle; |
| --- | --- |

c)

teeb järelevalvet programmi „InvestEU“ rakendamise üle;

| d) | esitab kandidaatide nimekirja kohta enne kandidaadi artikli 23 lõike 2 kohast investeeringute komiteesse valimist kõigi oma liikmete seisukohti kajastava arvamuse; |
| --- | --- |

d)

esitab kandidaatide nimekirja kohta enne kandidaadi artikli 23 lõike 2 kohast investeeringute komiteesse valimist kõigi oma liikmete seisukohti kajastava arvamuse;

| e) | võtab vastu artikli 23 lõikes 4 osutatud investeeringute komitee sekretariaadi töökorra; |
| --- | --- |

e)

võtab vastu artikli 23 lõikes 4 osutatud investeeringute komitee sekretariaadi töökorra;

| f) | võtab vastu investeerimisplatvormide tegevuse suhtes kohaldatavad eeskirjad; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu investeerimisplatvormide tegevuse suhtes kohaldatavad eeskirjad;

| fa) | teeb kindlaks liikmesriigid ja sektorid, mida COVID-19 kriis on majanduslikult kõige enam mõjutanud, ning liikmesriigid, kus riikliku maksevõimetoetuse võimalus on piiratum, võttes aluseks näitajad, mille komisjon on kehtestanud vastavalt artikli 7 lõike 1 punktile ea. |
| --- | --- |

fa)

teeb kindlaks liikmesriigid ja sektorid, mida COVID-19 kriis on majanduslikult kõige enam mõjutanud, ning liikmesriigid, kus riikliku maksevõimetoetuse võimalus on piiratum, võttes aluseks näitajad, mille komisjon on kehtestanud vastavalt artikli 7 lõike 1 punktile ea.

4.   Juhatus kasutab aruteludes konsensuslikku lähenemisviisi, võttes seega võimalikult suurel määral arvesse kõigi liikmete seisukohti. Kui liikmed ei suuda konsensusele jõuda, võetakse juhatuse otsused vastu tema hääleõiguslike liikmete kvalifitseeritud häälteenamusega, milleks on vähemalt seitse häält.

Artikkel 21

Tulemustabel

1.   Luuakse näitajate tulemustabel (edaspidi „tulemustabel“), millega tagatakse, et investeeringute komitee hindab ELi tagatise kasutamise taotlusi rakenduspartnerite esitatud rahastamis- või investeerimistoimingute tegemiseks sõltumatul, läbipaistval ja ühtlustatud viisil.

2.   Rakenduspartnerid kannavad rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta tehtud ettepanekute andmed tulemustabelisse.

3.   Tulemustabel hõlmab järgmisi elemente:

| a) | kavandatava rahastamis- ja investeerimistoimingu kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

kavandatava rahastamis- ja investeerimistoimingu kirjeldus;

| b) | kuidas aitab kavandatav toiming kaasa ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

b)

kuidas aitab kavandatav toiming kaasa ELi poliitikaeesmärkide saavutamisele;

| c) | täiendavuse kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

täiendavuse kirjeldus;

| d) | turutõrke või ebaoptimaalse investeerimisolukorra kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

turutõrke või ebaoptimaalse investeerimisolukorra kirjeldus;

| e) | rakenduspartneri rahaline osalus ja tehniline panus; |
| --- | --- |

e)

rakenduspartneri rahaline osalus ja tehniline panus;

| f) | investeeringu mõju; |
| --- | --- |

f)

investeeringu mõju;

| g) | rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiil; |
| --- | --- |

g)

rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiil;

| h) | lisanäitajad. |
| --- | --- |

h)

lisanäitajad.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 33 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tulemustabeli lisaelemendid, sealhulgas üksikasjalikud reeglid rakenduspartnerite kasutatava tulemustabeli kohta.

Artikkel 22

Poliitikavastavuse kontroll

1.   Komisjon kontrollib, kas muude rakenduspartnerite kui EIP kavandatud rahastamis- ja investeerimistoimingud on kooskõlas liidu õiguse ja poliitikaga.

2.   Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate EIP rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul ei kata ELi tagatis selliseid toiminguid juhul, kui komisjon avaldab EIP põhikirja artiklis 19 sätestatud menetluse raames eitava arvamuse.

Artikkel 23

Investeeringute komitee

1.   InvestEU fondi jaoks luuakse täiesti sõltumatu investeeringute komitee (edaspidi „investeeringute komitee“). Investeeringute komitee:

| a) | vaatab läbi rahastamis- ja investeerimistoimingute ettepanekud, mille rakenduspartnerid on esitanud ELi tagatise saamiseks ja mis on läbinud artikli 22 lõikes 1 osutatud poliitikavastavuse kontrolli või on saanud EIP põhikirja artiklis 19 sätestatud menetluse raames pooltarvamuse; |
| --- | --- |

a)

vaatab läbi rahastamis- ja investeerimistoimingute ettepanekud, mille rakenduspartnerid on esitanud ELi tagatise saamiseks ja mis on läbinud artikli 22 lõikes 1 osutatud poliitikavastavuse kontrolli või on saanud EIP põhikirja artiklis 19 sätestatud menetluse raames pooltarvamuse;

| b) | kontrollib nende vastavust käesolevale määrusele ja asjaomastele investeerimissuunistele; |
| --- | --- |

b)

kontrollib nende vastavust käesolevale määrusele ja asjaomastele investeerimissuunistele;

| c) | pöörab erilist tähelepanu finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b ja käesoleva määruse V lisas esitatud täiendavusnõudele ning finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis d sätestatud nõudele kaasata maksimaalselt erasektori investeeringuid ning |
| --- | --- |

c)

pöörab erilist tähelepanu finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b ja käesoleva määruse V lisas esitatud täiendavusnõudele ning finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis d sätestatud nõudele kaasata maksimaalselt erasektori investeeringuid ning

| d) | kontrollib, kas rahastamis- ja investeerimistoimingud, mida võiks toetada ELi tagatisega, vastavad kõigile asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

kontrollib, kas rahastamis- ja investeerimistoimingud, mida võiks toetada ELi tagatisega, vastavad kõigile asjakohastele nõuetele.

2.   Investeeringute komitee tuleb kokku
  kuues
  erinevas koosseisus, mis vastavad artikli 7 lõikes 1 nimetatud
  kuuele
  poliitikaharule.

Igasse investeeringute komitee koosseisu kuuluvad kuus tasustatud väliseksperti. Eksperdid valib ja määrab ametisse komisjon juhatuse soovitusel. Eksperdid nimetatakse ametisse kuni neljaks aastaks ja nende ametiaega võib ühe korra pikendada. Neile maksab tasu liit. Komisjon võib juhatuse soovitusel otsustada investeeringute komitee tegevliikme ametiaega pikendada ilma käesolevas lõikes sätestatud menetlust kohaldamata.

Ekspertidel on suured asjakohased kogemused projektide struktureerimisel ja rahastamisel või VKEde või muude äriühingute rahastamisel.

Investeeringute komitee koosseis tagab, et tal on laialdased teadmised artikli 7 lõikes 1 osutatud poliitikaharudega hõlmatud sektoritest ja laialdased teadmised liidu geograafilistest turgudest ning et investeeringute komitee tervikuna on sooliselt tasakaalus.

Neli
  investeeringute komitee liiget on investeeringute komitee kõigi
  kuue
  koosseisu alalised liikmed. Vähemalt ühel alalisel liikmel peavad olema eksperditeadmised kestlike investeeringute valdkonnas. Lisaks kuuluvad investeeringute komitee
  kuuest
  koosseisust igasse kaks eksperti, kellel on investeerimisalased kogemused vastava poliitikaharuga hõlmatud sektorites. Juhatus määrab investeeringute komitee liikmed asjakohasesse koosseisu või asjakohastesse koosseisudesse. Investeeringute komitee valib oma alaliste liikmete hulgast eesistuja.

3.   Investeeringute komitee tegevuses osaledes täidavad selle liikmed oma ülesandeid erapooletult ja üksnes InvestEU fondi huvides. Nad ei tohi küsida ega võtta vastu juhiseid rakenduspartneritelt, liidu institutsioonidelt, liikmesriikidelt ega üheltki teiselt avalik-õiguslikult või eraõiguslikult organilt.

Investeeringute komitee kõikide liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid avalikustatakse ja neid ajakohastatakse pidevalt. Investeeringute komitee liikmed edastavad komisjonile ja juhatusele viivitamata kogu teabe, mida on vaja huvide konflikti puudumise pidevaks kontrollimiseks.

Juhatus võib soovitada komisjonil liikme ametist vabastada, kui see liige ei täida käesolevas lõikes sätestatud nõudeid, või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

4.   Investeeringute komiteed abistab käesoleva artikli kohases tegevuses sekretariaat. Sekretariaat on sõltumatu ja allub investeeringute komitee eesistujale. Sekretariaadi administratiivne asukoht on komisjonis. Sekretariaadi töökord tagab rakenduspartnerite ja vastavate juhtorganite vahelise teabe- ja dokumendivahetuse konfidentsiaalsuse. EIP grupp võib esitada oma ettepanekud rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta otse investeeringute komiteele ja annab neist teada sekretariaadile.

Dokumentide hulka, mille rakenduspartnerid peavad esitama, kuuluvad standardne taotlusvorm, artiklis 21 osutatud tulemustabel ja muud dokumendid, mida investeeringute komitee peab asjakohaseks, eelkõige turutõrke või ebaoptimaalse investeerimisolukorra kirjeldus ning see, kuidas seda rahastamis- või investeerimistoiminguga leevendatakse, samuti usaldusväärne hinnang, millega näidatakse rahastamis- või investeerimistoimingu täiendavust. Sekretariaat kontrollib rakenduspartnerite (v.a EIP grupi) esitatud dokumentide täielikkust. Investeeringute komitee võib paluda asjaomaselt rakenduspartnerilt rahastamis- või investeerimistoimingu ettepaneku kohta selgitusi, sealhulgas kutsuda asjaomase rakenduspartneri esindaja osalema kõnealust toimingut käsitlevas arutelus. Rakenduspartneri antud hinnangud projektide kohta ei ole investeeringute komitee jaoks rahastamis- või investeerimistoimingutele ELi tagatise andmisel siduvad.

Investeeringute komitee kasutab rahastamis- või investeerimistoimingute ettepanekute hindamisel ja kontrollimisel artiklis 21 osutatud tulemustabelit.

5.   Investeeringute komitee järeldused võetakse vastu kõigi liikmete lihthäälteenamusega, tingimusel et see lihthäälteenamus hõlmab vähemalt ühte mittealalist liiget sellele poliitikaharule vastavast koosseisust, mille all ettepanek tehakse. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks investeeringute komitee eesistuja hääl.

Investeeringute komitee järeldused, millega kiidetakse heaks ELi tagatise andmine rahastamis- või investeerimistoimingutele, on avalikult kättesaadavad ja sisaldavad heakskiitmise põhjendusi ning toiminguid käsitlevat teavet, eelkõige toimingute kirjeldust, teavet projektiarendajate või finantsvahendajate isikute ning toimingute eesmärkide kohta. Järeldustes viidatakse ka tulemustabelist tulenevale üldhinnangule.

Asjaomane tulemustabel tehakse üldsusele kättesaadavaks pärast rahastamis- või investeerimistoimingu, või kui see on asjakohane, allprojekti allkirjastamist.

Teise ja kolmanda lõigu kohaselt üldsusele kättesaadavaks tehtav teave ei või sisaldada tundlikku äriteavet ega isikuandmeid, mida vastavalt liidu andmekaitsenormidele ei tohi avalikustada. Komisjon edastab investeeringute komitee järelduste tundlikku äriteavet sisaldavad osad Euroopa Parlamendile ja nõukogule taotluse korral, järgides seejuures rangeid konfidentsiaalsusnõudeid.

Kaks korda aastas esitab investeeringute komitee Euroopa Parlamendile ja nõukogule loetelu kõigist eelneva kuue kuu jooksul tehtud investeeringute komitee järeldustest ja nendega seoses avaldatud tulemustabelid. Kõnealune loetelu hõlmab ka otsuseid, millega keelduti ELi tagatise andmisest, ja selle suhtes kohaldatakse rangeid konfidentsiaalsusnõudeid.

Investeeringute komitee sekretariaat teeb investeeringute komitee järeldused asjaomasele rakenduspartnerile kiiresti kättesaadavaks.

Investeeringute komitee sekretariaat registreerib keskses andmehoidlas kogu teabe, mis on seotud investeeringute komiteele esitatud rahastamis- ja investeerimistoimingute ettepanekutega ning investeeringute komitee poolt nende kohta tehtud järeldustega.

6.   Kui investeeringute komiteel palutakse kiita heaks ELi tagatise kasutamine rahastamis- või investeerimistoimingu puhul, mis on vahend, programm või struktuur, millel on allprojektid, hõlmab kõnealune heakskiit allprojekte, välja arvatud juhul, kui investeeringute komitee otsustab jätta endale õiguse kiita need heaks eraldi. Investeeringute komiteel ei ole õigust kiita eraldi heaks allprojekte, mille suurus on alla 3 000 000 euro.

7.   Kui investeeringute komitee peab seda vajalikuks, võib ta esitada komisjonile kõik investeerimissuuniste kohaldamise või tõlgendamisega seotud praktilised küsimused.

8.   Investeeringute komitee vastutab alates oma asutamise kuupäevast ka ELi tagatise määruse (EL) 2015/1017 kohase kasutamise heakskiitmise eest kuni selle määruse kohase investeerimisperioodi lõpuni. Kõnealuse määruse kohaseid ettepanekuid hinnatakse nimetatud määruses sätestatud kriteeriumide alusel. ▌Nende ettepanekute suhtes artiklit 22 ei kohaldata.

VI PEATÜKK

VI PEATÜKK

InvestEU nõustamiskeskus

InvestEU nõustamiskeskus

Artikkel 24

InvestEU nõustamiskeskus

1.   Komisjon loob InvestEU nõustamiskeskuse. InvestEU nõustamiskeskus annab nõustamistuge investeerimisprojektide kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks, arendamiseks, struktureerimiseks, hankimiseks ja rakendamiseks ning aitab suurendada projektiarendajate ja finantsvahendajate suutlikkust rakendada rahastamis- ja investeerimistoiminguid. Selline toetus võib hõlmata projekti elutsükli või toetatava üksuse rahastamise mis tahes etappi.

Komisjon sõlmib EIP grupi ja muude võimalike nõustamispartneritega nõustamislepingud ning teeb neile ülesandeks esimeses lõigus osutatud nõustamistoe andmise ja lõikes 2 osutatud teenuste osutamise. Komisjon võib rakendada ka nõustamisalgatusi, sealhulgas sõlmides selleks lepinguid väliste teenusepakkujatega. Komisjon loob InvestEU nõustamiskeskusele keskse kontaktpunkti ja jaotab nõustamistoe taotlused nendega tegelemiseks kohaste nõustamisalgatuste vahel. Komisjon, EIP grupp ja muud nõustamispartnerid teevad tihedat koostööd, et tagada kogu liidus toetuse tõhusus, koostoime ja tulemuslik geograafiline katvus, võttes nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid struktuure ja tööd.

Nõustamisalgatused on kättesaadavad iga artikli 7 lõikes 1 osutatud poliitikaharu raames, hõlmates asjaomase poliitikaharu sektoreid. Lisaks pakutakse nõustamisalgatusi sektoriülese komponendi raames.

2.   InvestEU nõustamiskeskus teeb eelkõige järgmist:

| a) | tagab keskse kontaktpunkti, mida juhib ja haldab komisjon, et abistada ametiasutusi ja projektiarendajaid projektide arendamisel InvestEU nõustamiskeskuse raames; |
| --- | --- |

a)

tagab keskse kontaktpunkti, mida juhib ja haldab komisjon, et abistada ametiasutusi ja projektiarendajaid projektide arendamisel InvestEU nõustamiskeskuse raames;

| b) | levitab ametiasutustele ja projektiarendajatele kogu kättesaadavat lisateavet investeerimissuuniste kohta, sealhulgas komisjoni esitatud teavet investeerimissuuniste kohaldamise või tõlgendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

levitab ametiasutustele ja projektiarendajatele kogu kättesaadavat lisateavet investeerimissuuniste kohta, sealhulgas komisjoni esitatud teavet investeerimissuuniste kohaldamise või tõlgendamise kohta;

| c) | aitab vajaduse korral projektiarendajatel arendada oma projekte nii, et need vastaksid artiklites 3 ja 7 sätestatud eesmärkidele ja artiklis 13 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele, ja hõlbustab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide arendamist ja väikesemahuliste projektide koondamist, sealhulgas käesoleva lõike punktis f osutatud investeerimisplatvormide kaudu, tingimusel et selline abi ei mõjuta investeeringute komitee järeldusi sellistele projektidele ELi tagatise andmise kohta; |
| --- | --- |

c)

aitab vajaduse korral projektiarendajatel arendada oma projekte nii, et need vastaksid artiklites 3 ja 7 sätestatud eesmärkidele ja artiklis 13 sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele, ja hõlbustab üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide arendamist ja väikesemahuliste projektide koondamist, sealhulgas käesoleva lõike punktis f osutatud investeerimisplatvormide kaudu, tingimusel et selline abi ei mõjuta investeeringute komitee järeldusi sellistele projektidele ELi tagatise andmise kohta;

| d) | toetab meetmeid ja suurendab kohalikke teadmisi, et hõlbustada InvestEU fondi toetuse kasutamist kogu liidus, ja aitab võimaluse korral aktiivselt saavutada InvestEU fondi valdkondliku ja geograafilise hajutatuse eesmärki, toetades rakenduspartnereid võimalike rahastamis- ja investeerimistoimingute algatamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

d)

toetab meetmeid ja suurendab kohalikke teadmisi, et hõlbustada InvestEU fondi toetuse kasutamist kogu liidus, ja aitab võimaluse korral aktiivselt saavutada InvestEU fondi valdkondliku ja geograafilise hajutatuse eesmärki, toetades rakenduspartnereid võimalike rahastamis- ja investeerimistoimingute algatamisel ja arendamisel;

| e) | hõlbustab koostööplatvormide loomist vastastikuseks teabevahetuseks ning andmete, oskusteabe ja parimate tavade jagamiseks, et toetada projektide väljatöötamist ja valdkonna arendamist; |
| --- | --- |

e)

hõlbustab koostööplatvormide loomist vastastikuseks teabevahetuseks ning andmete, oskusteabe ja parimate tavade jagamiseks, et toetada projektide väljatöötamist ja valdkonna arendamist;

| f) | pakub ennetavat nõustamistuge investeerimisplatvormide, sealhulgas piiriüleste ja makropiirkondlike investeerimisplatvormide loomiseks ning selliste investeerimisplatvormide loomiseks, mis koondavad ühe või mitme liikmesriigi väikese või keskmise suurusega projektid teema või piirkonna järgi; |
| --- | --- |

f)

pakub ennetavat nõustamistuge investeerimisplatvormide, sealhulgas piiriüleste ja makropiirkondlike investeerimisplatvormide loomiseks ning selliste investeerimisplatvormide loomiseks, mis koondavad ühe või mitme liikmesriigi väikese või keskmise suurusega projektid teema või piirkonna järgi;

| g) | toetab segarahastamist liidu eelarvest või muudest allikatest rahastatavate toetuste või rahastamisvahenditega, et tugevdada liidu rahastamisvahendite omavahelist koostoimet ja täiendavust ning maksimeerida programmi „InvestEU“ finantsvõimendust ja mõju; |
| --- | --- |

g)

toetab segarahastamist liidu eelarvest või muudest allikatest rahastatavate toetuste või rahastamisvahenditega, et tugevdada liidu rahastamisvahendite omavahelist koostoimet ja täiendavust ning maksimeerida programmi „InvestEU“ finantsvõimendust ja mõju;

| h) | toetab suutlikkuse suurendamise meetmeid, et arendada organisatsioonilist suutlikkust, oskusi ja protsesse ning kiirendada organisatsioonide investeerimisvalmidust, et ametiasutused ja projektiarendajad saaksid koostada investeerimisprojektide loetelud, töötada välja rahastamismehhanismid ja investeerimisplatvormid ja juhtida projekte ning et finantsvahendajad saaksid rakendada rahastamis- ja investeerimistoiminguid selliste üksuste toetuseks, kellel on raskusi juurdepääsul rahastusele, sealhulgas toetades riskianalüüsi suutlikkuse arendamist või valdkondlike teadmiste täiendamist; |
| --- | --- |

h)

toetab suutlikkuse suurendamise meetmeid, et arendada organisatsioonilist suutlikkust, oskusi ja protsesse ning kiirendada organisatsioonide investeerimisvalmidust, et ametiasutused ja projektiarendajad saaksid koostada investeerimisprojektide loetelud, töötada välja rahastamismehhanismid ja investeerimisplatvormid ja juhtida projekte ning et finantsvahendajad saaksid rakendada rahastamis- ja investeerimistoiminguid selliste üksuste toetuseks, kellel on raskusi juurdepääsul rahastusele, sealhulgas toetades riskianalüüsi suutlikkuse arendamist või valdkondlike teadmiste täiendamist;

| i) | pakub nõustamistuge idufirmadele, eriti kui nad püüavad kaitsta oma teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid intellektuaalomandiõiguste, näiteks patentide omandamisega. |
| --- | --- |

i)

pakub nõustamistuge idufirmadele, eriti kui nad püüavad kaitsta oma teadus- ja innovatsiooniinvesteeringuid intellektuaalomandiõiguste, näiteks patentide omandamisega.

| ia) | toetab rahastamis- ja investeerimistoiminguid maksevõime toetamise komponendi raames, kattes investeerimisplatvormide loomise ja haldamise kulud, nõustamisteenused ning tehnilise ja haldusabi, pöörates erilist tähelepanu vähem arenenud aktsiaturgudega liikmesriikidele. Tehniline abi on kättesaadav ka sellest komponendist rahastatavate ettevõtjate rohe- ja digipöörde toetamiseks. |
| --- | --- |

ia)

toetab rahastamis- ja investeerimistoiminguid maksevõime toetamise komponendi raames, kattes investeerimisplatvormide loomise ja haldamise kulud, nõustamisteenused ning tehnilise ja haldusabi, pöörates erilist tähelepanu vähem arenenud aktsiaturgudega liikmesriikidele. Tehniline abi on kättesaadav ka sellest komponendist rahastatavate ettevõtjate rohe- ja digipöörde toetamiseks.

3.   InvestEU nõustamiskeskust saavad kasutada avaliku sektori ja erasektori projektiarendajad, sealhulgas VKEd ja idufirmad, ametiasutused ja liikmesriikide tugipangad või finantseerimisasutused ning finants- ja muud vahendajad.

4.   Komisjon sõlmib iga nõustamispartneriga nõustamislepingu ühe või mitme nõustamisalgatuse rakendamiseks. Lõikes 2 osutatud teenuste eest võib nõuda tasu, et katta osa nende teenuste osutamise kuludest, välja arvatud riiklikele projektiarendajatele või mittetulundusühingutele osutatavate teenuste puhul, mis on tasuta, kui see on põhjendatud. Lõike 2 kohaste VKEdele osutatavate teenuste eest võetavad tasud võivad moodustada kõnealuste teenuste osutamisega seotud kuludest kuni ühe kolmandiku.

5.   Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks ja nõustamistoe andmise hõlbustamiseks tugineb InvestEU nõustamiskeskus komisjoni, EIP grupi ja muude nõustamispartnerite eksperditeadmistele.

6.   Iga nõustamisalgatus hõlmab komisjoni ja nõustamispartneri vahelist kulude jagamise mehhanismi, välja arvatud juhul, kui komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui nõustamisalgatuse eripära seda nõuab ja kui kõigi nõustamispartnerite ühtne ja võrdne kohtlemine on tagatud, nõustub katma kõik nõustamisalgatuse kulud.

7.   InvestEU nõustamiskeskus loob vajaduse korral kohaliku esinduse. Eelkõige luuakse kohalik esindus sellistes liikmesriikides või piirkondades, kellel on InvestEU fondi alla kuuluvate projektide arendamisel probleeme. InvestEU nõustamiskeskus aitab anda teadmisi edasi piirkondlikule ja kohalikule tasandile, et luua piirkondlik ja kohalik suutlikkus ja eksperditeadmised lõikes 1 osutatud nõustamistoe andmiseks, sealhulgas nõustamistoe andmiseks väikeste projektide rakendamiseks ja kaasamiseks.

8.   Lõikes 1 osutatud nõustamistoe andmiseks ja nõustamistoe andmise hõlbustamiseks kohalikul tasandil teeb InvestEU nõustamiskeskus võimaluse korral koostööd liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega ning tugineb nende eksperditeadmistele. Vajaduse korral sõlmitakse InvestEU nõustamiskeskuse raames liikmesriikide tugipankade või finantseerimisasutustega koostöölepingud, vähemalt ühe liikmesriigi tugipanga või finantseerimisasutusega liikmesriigi kohta.

9.   Vajaduse korral soovitavad rakenduspartnerid projektide, eelkõige väikesemahuliste projektide arendajatel, kes taotlevad rahastamist, taotleda seoses oma projektidega InvestEU nõustamiskeskuse tuge, et asjakohasel juhul saaks projektide ettevalmistamist tõhustada ning hinnata, kas projekte saab ühendada.

Kui see on asjakohane, teavitavad rakenduspartnerid ja nõustamispartnerid projektiarendajaid ka võimalusest lisada nende projektid artiklis 25 osutatud InvestEU portaali.

VII PEATÜKK

VII PEATÜKK

InvestEU portaal

InvestEU portaal

Artikkel 25

InvestEU portaal

1.   Komisjon loob InvestEU portaali. InvestEU portaal on hõlpsasti ligipääsetav ja kasutajasõbralik projektide andmebaas, kust saab asjakohast teavet kõikide projektide kohta.

2.   InvestEU portaal pakub projektiarendajatele kanalit, mille kaudu muuta investoritele nähtavaks projektid, mille jaoks nad rahastamist soovivad. Projektide lisamine InvestEU portaali ei mõjuta otsuseid selliste projektide lõpliku valiku kohta, millele antakse toetust käesoleva määruse või mõne teise liidu rahastamisvahendi raames, ega otsuseid avalik-õigusliku rahastamise kohta.

3.   InvestEU portaalis esitatakse üksnes need projektid, mis on kooskõlas liidu õiguse ja poliitikaga.

4.   Projektid, mis vastavad lõikes 3 sätestatud tingimustele, edastab komisjon asjaomastele rakenduspartneritele. Kui see on asjakohane ja kui nõustamisalgatus on olemas, edastab komisjon sellised projektid ka InvestEU nõustamiskeskusele.

5.   Rakenduspartnerid vaatavad läbi projektid, mis kuuluvad nende geograafilisse ulatusse ja tegevusvaldkonda.

VIII PEATÜKK

VIII PEATÜKK

ARUANDEKOHUSTUS, JÄRELEVALVE, ARUANDLUS, HINDAMINE JA KONTROLL

ARUANDEKOHUSTUS, JÄRELEVALVE, ARUANDLUS, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 26

Aruandekohustus

1.   Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annab juhatuse esimees taotluse esitanud institutsioonile aru InvestEU fondi tulemustest, osaledes muu hulgas Euroopa Parlamendis toimuval kuulamisel.

2.   Juhatuse esimees vastab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt InvestEU fondile esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.

Artikkel 27

Järelevalve ja aruandlus

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud programmi „InvestEU“ üld- ja konkreetsete eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud III lisas.

2.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et programmi rakendamise ja tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt ning need võimaldavad riski- ja tagatisportfelli piisavat järelevalvet. Selleks kehtestatakse rakenduspartneritele, nõustamispartneritele ja muudele liidu rahaliste vahendite saajatele proportsionaalsed aruandlusnõuded, nagu see on asjakohane.

3.   Komisjon annab programmi „InvestEU“ rakendamise kohta aru vastavalt finantsmääruse artiklitele 241 ja 250. Kooskõlas finantsmääruse artikli 41 lõikega 5 esitatakse aastaaruandes teave programmi rakendamise taseme kohta, hinnates seda programmi eesmärkide ja tulemusnäitajate alusel. Selleks esitab iga rakenduspartner igal aastal teabe, mida on vaja, et komisjon saaks täita oma aruandluskohustusi, sealhulgas teabe ELi tagatise toimimise kohta.

4.   Iga rakenduspartner esitab iga kuue kuu järel komisjonile aruande käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta, jaotatuna ELi ja liikmesriigi osa vahel, kui see on asjakohane. Iga rakenduspartner esitab liikmesriigi osa puudutava teabe ka liikmesriigile, kelle osa ta rakendab. Aruandes hinnatakse, kas ELi tagatise kasutamise nõuded on täidetud ja käesoleva määruse III lisas osutatud peamised tulemusnäitajad saavutatud. Aruanne sisaldab samuti statistilisi, finants-, tegevus- ja raamatupidamisandmeid iga rahastamis- ja investeerimistoimingu kohta ning oodatavate rahavoogude hinnanguid osa, poliitikaharu ja InvestEU fondi tasandil. Kord aastas hõlmab EIP grupi ja vajaduse korral muude rakenduspartnerite aruanne ka teavet käesoleva määrusega hõlmatud rahastamis- ja investeerimistoimingute tegemisel tekkinud investeerimistakistuste kohta. Aruanded peavad sisaldama teavet, mille rakenduspartnerid peavad esitama finantsmääruse artikli 155 lõike 1 punkti a kohaselt.

5.   Selleks et tagada programmi „InvestEU“ eesmärkide saavutamise tulemuslik hindamine, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 33 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevat määrust, vaadates vajaduse korral läbi III lisas esitatud näitajad ning sätted, mis käsitlevad järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist, või täiendades neid.

Artikkel 28

Hindamine

1.   Programmi „InvestEU“ hindamised toimuvad nii, et nende tulemusi saaks õigel ajal kasutada otsustamisprotsessis.

2.   Komisjon esitab 30. septembriks 2024 Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu vahehindamise aruande programmi „InvestEU“ ja eelkõige ELi tagatise kasutamise, artikli 10 lõike 1 punktide b ja c kohaste EIP grupi kohustuste täitmise, artikli 12 lõigetes 4 ja 5 sätestatud ELi tagatise jaotamise, InvestEU nõustamiskeskuse rakendamise, artikli 10 lõike 1 punkti d alapunktis i sätestatud eelarveeraldiste ja artikli 7 lõike 6 kohta. Eelkõige peab hindamine näitama, kuidas on rakenduspartnerite ja nõustamispartnerite kaasamine programmi „InvestEU“ rakendamisse aidanud saavutada programmi „InvestEU“ eesmärke ning ELi poliitikaeesmärke, eriti seoses toetatud rahastamis- ja investeerimistoimingute lisaväärtuse ning geograafilise ja valdkondliku tasakaaluga. Hindamise käigus hinnatakse ka artikli 7 lõike 3 kohase kestlikkuskontrolli kohaldamist ja artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud VKEde poliitikaharu raames VKEdele keskendumist.

3.   Programmi „InvestEU“ rakendamise lõpus, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artikli 1 lõikes 3 osutatud ajavahemikku, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi „InvestEU“ ja eelkõige ELi tagatise kasutamise kohta sõltumatu lõpphindamise aruande.

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

5.   Rakenduspartnerid ja nõustamispartnerid aitavad kaasa hindamistele, mida komisjon teeb vastavalt lõigetele 2 ja 3, ja esitavad selleks vajalikku teavet.

6.   Vastavalt finantsmääruse artikli 211 lõikele 1 vaatab komisjon iga kolme aasta järel finantsmääruse artiklis 250 osutatud aastaaruandes läbi käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud eraldiste määra sobivuse ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingute tegeliku riskiprofiiliga. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas käesoleva määruse artikliga 33, et käesolevat määrust muuta, kohandades kõnealuse läbivaatamise alusel käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud eraldiste määra kuni 15 %.

Artikkel 29

Auditid

Liidu rahaliste vahendite kasutamise auditid, mille on teinud isik või üksus, sealhulgas isik või üksus, keda liidu institutsioonid või asutused ei ole selleks volitanud, on finantsmääruse artikli 127 kohase üldise kindluse aluseks.

Artikkel 30

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb programmis „InvestEU“ rahvusvahelise lepingu kohase otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi.

IX PEATÜKK

IX PEATÜKK

LÄBIPAISTVUS JA NÄHTAVUS

LÄBIPAISTVUS JA NÄHTAVUS

Artikkel 31

Teave, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Rakenduspartnerid ja nõustamispartnerid tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastuse nähtavuse (eriti meetmete ja nende tulemuste kajastamisel), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja suunatud teavet.

Esimese lõigu nõuete kohaldamisel kaitse- ja kosmosesektori projektide suhtes järgitakse konfidentsiaalsus- või saladuse hoidmise kohustusi.

2.   Rakenduspartnerid ja nõustamispartnerid annavad lõplikele vahendite saajatele, sealhulgas VKEdele, InvestEU toetuse olemasolust teada, või kohustavad muid finantsvahendajaid teavitama selliseid lõplikke vahendite saajaid kõnealusest toetusest, esitades selle teabe asjaomases InvestEU toetuse lepingus selgelt nähtaval viisil, eelkõige VKEde puhul, et suurendada üldsuse teadlikkust ja parandada nähtavust.

3.   Komisjon rakendab programmi „InvestEU“ ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Programmile „InvestEU“ eraldatud rahalised vahendid aitavad samuti tutvustada liidu poliitilisi prioriteete niivõrd, kuivõrd need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

X PEATÜKK

X PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Osalemine Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises

Liit märgib Euroopa Investeerimisfondi tulevastes kapitali suurendamistes aktsiaid nii, et tema suhteline kapitaliosalus jääb praegusele tasemele. Aktsiate märkimine ja aktsiate sissemakstud osa maksmine summas kuni 900 000 000 eurot toimub vastavalt fondi üldkoosoleku poolt heaks kiidetud tingimustele.

Artikkel 33

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. Kui delegeeritud õigusaktid puudutavad EIP grupi ja muude rakenduspartnerite poolt läbi viidavaid või nende osalusega tegevusi, konsulteerib komisjon enne kõnealuste delegeeritud õigusaktide koostamist EIP grupi ja muude võimalike rakenduspartneritega.

2.   Artikli 
  7 lõike 1 punktis ea ja
  lõikes 7, artikli 21 lõikes 4, artikli 27 lõikes 5 ja artikli 28 lõikes 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 
  7 lõike 1 punktis ea ja
  lõikes 7, artikli 21 lõikes 4, artikli 27 lõikes 5 ja artikli 28 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 
  7 lõike 1 punkti ea ja
  lõike 7, artikli 21 lõike 4, artikli 27 lõike 5 ja artikli 28 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 34

Üleminekusätted

1.   Erandina finantsmääruse artikli 209 lõike 3 esimesest ja
  neljandast
  lõigust
  kasutatakse
  käesoleva määruse IV lisas osutatud programmide raames kehtestatud rahastamisvahenditega seotud
  mis tahes
  tulusid, tagasimakseid ja sissenõutud summasid käesoleva määruse kohase ELi tagatise eraldisteks ▌.

2.   Erandina finantsmääruse artikli 213 lõike 4 punktist a 
  kasutatakse
  määrusega (EL) 2015/1017 ette nähtud ELi tagatise eraldiste ülejääki käesoleva määruse kohase ELi tagatise eraldisteks ▌.

3.   Määruse [EURI] artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis i osutatud
  XXX
  euro (jooksevhindades) suurust summat kasutatakse:

| a) | käesoleva määruse kohase ELi tagatise eraldisteks summas
  XXX
  eurot (jooksevhindades), lisaks finantsmääruse artikli 211 lõike 4 esimeses lõigus osutatud vahenditele; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse kohase ELi tagatise eraldisteks summas
  XXX
  eurot (jooksevhindades), lisaks finantsmääruse artikli 211 lõike 4 esimeses lõigus osutatud vahenditele;

| b) | määruse [EURI] V ja VI peatükis sätestatud meetmete ja artikli 2 lõike 2 teises lauses osutatud meetmete rakendamiseks summas 200 440 000 eurot (jooksevhindades), kui kõnealuse määruse artikli 4 lõigetest 4 ja 8 ei tulene teisiti.
  Seda summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 5 sihtotstarbelise välistuluna. |
| --- | --- |

b)

määruse [EURI] V ja VI peatükis sätestatud meetmete ja artikli 2 lõike 2 teises lauses osutatud meetmete rakendamiseks summas 200 440 000 eurot (jooksevhindades), kui kõnealuse määruse artikli 4 lõigetest 4 ja 8 ei tulene teisiti.

Seda summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 5 sihtotstarbelise välistuluna.

3a.
     
  Rakenduspartnerid võivad komisjonile esitada rahastamis- ja investeerimistoimingud, mille nad on kiitnud heaks alates asjakohase tagatislepingu sõlmimisest kuni investeeringute komitee kõigi liikmete esmakordse ametissenimetamiseni.

3b.
     
  Komisjon hindab lõikes 3a osutatud toiminguid ja otsustab, kas ELi tagatis neile laieneb.

3c.
     
  Rakenduspartnerid võivad esitada komisjonile rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mille nad on heaks kiitnud alates... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] kuni asjaomase tagatislepingu sõlmimiseni.

3d.
     
  Komisjon hindab lõikes 3c osutatud toiminguid ja otsustab, kas ELi tagatis neile laieneb. Kui komisjoni otsus on positiivne, laieneb ELi tagatis alates vastavate tagatislepingute sõlmimise kuupäevast, pärast mida võivad partnerid rahastamis- ja investeerimistoimingud allkirjastada.

3e.
     
  Kõik käesoleva määruse IV lisas viidatud rahastamisvahendid ja määrusega (EL) 2015/1017 kehtestatud tagatis võivad, kui see on kohaldatav ja eelnevalt on antud hinnang, olla käesolevas määruses sätestatutega ühendatud.

3f.
     
  Erandina finantsmääruse artikli 209 lõike 3 teisest ja kolmandast lõigust on käesoleva määruse IV lisas osutatud programmide raames kehtestatud rahastamisvahenditega seotud tulud ja tagasimaksed ning määrusega (EL) 2015/1017 kehtestatud eelarvetagatis, mis on käesoleva artikli lõike 3e alusel ühendatud käesolevas määruses kehtestatud ELi tagatisega, vastavalt sihtostarbeline sisetulu finantsmääruse artikli 21 lõike 5 tähenduses käesoleva määrusega kehtestatud ELi tagatise jaoks ja tagasimaksed käesoleva määrusega kehtestatud ELi tagatise jaoks.

Artikkel 35

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

ELi tagatise summad erieesmärkide kaupa

Artikli 4 lõike 2 viiendas lõigus osutatud soovituslik jaotus finants- ja investeerimistoimingute puhul on järgmine:

| a) | kuni 20 051 970 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud eesmärkide puhul; |
| --- | --- |

a)

kuni 20 051 970 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud eesmärkide puhul;

| b) | kuni
  11 250 000 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud eesmärkide puhul; |
| --- | --- |

b)

kuni
  11 250 000 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud eesmärkide puhul;

| c) | kuni
  12 500 000 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud eesmärkide puhul; |
| --- | --- |

c)

kuni
  12 500 000 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud eesmärkide puhul;

| d) | kuni
  5 567 500 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud eesmärkide puhul; |
| --- | --- |

d)

kuni
  5 567 500 000
  eurot artikli 3 lõike 2 punktis d osutatud eesmärkide puhul;

| e) | kuni 31 153 850 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud eesmärkide puhul. |
| --- | --- |

e)

kuni 31 153 850 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis e osutatud eesmärkide puhul.

| ea) | kuni 11 250 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis ea osutatud eesmärkide puhul. |
| --- | --- |

ea)

kuni 11 250 000 000 eurot artikli 3 lõike 2 punktis ea osutatud eesmärkide puhul.

II LISA

Rahastamis- ja investeerimistoimingute tegemiseks kõlblikud valdkonnad

Muude poliitikaharude kui Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu rahastamis- ja investeerimistoimingud võivad kuuluda ühte või mitmesse järgmisesse valdkonda.

Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu rahastamis- ja investeerimistoimingud kuuluvad artikli 7 lõike 1 punktis e sätestatud valdkondadesse. Eelkõige võivad need hõlmata üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte.

| 1. | Energiasektori arendamine kooskõlas energialiidu prioriteetidega, sealhulgas energiavarustuskindlus ja puhtale energiale üleminek, ning kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Pariisi kliimakokkuleppe raames võetud kohustustega, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | puhta ja säästva taastuvenergia ning muude ohutute ja säästvate heiteta ja vähese heitega energiaallikate ja -lahenduste tootmise, pakkumise ja kasutamise laiendamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Energiasektori arendamine kooskõlas energialiidu prioriteetidega, sealhulgas energiavarustuskindlus ja puhtale energiale üleminek, ning kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 ja Pariisi kliimakokkuleppe raames võetud kohustustega, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

puhta ja säästva taastuvenergia ning muude ohutute ja säästvate heiteta ja vähese heitega energiaallikate ja -lahenduste tootmise, pakkumise ja kasutamise laiendamine;

| b) | energiatõhusus ja energiasääst, keskendudes nõudluse vähendamisele nõudluse juhtimise ja hoonete renoveerimise kaudu; |
| --- | --- |

b)

energiatõhusus ja energiasääst, keskendudes nõudluse vähendamisele nõudluse juhtimise ja hoonete renoveerimise kaudu;

| c) | taastuvenergia taristu arendamine, arukamaks muutmine ja nüüdisajastamine, keskendudes eelkõige (kuid mitte ainult) ülekande- ja jaotustasandile, energia salvestamise tehnoloogiatele, liikmesriikide elektrivõrkude vastastikusele sidumisele ja arukatele võrkudele; |
| --- | --- |

c)

taastuvenergia taristu arendamine, arukamaks muutmine ja nüüdisajastamine, keskendudes eelkõige (kuid mitte ainult) ülekande- ja jaotustasandile, energia salvestamise tehnoloogiatele, liikmesriikide elektrivõrkude vastastikusele sidumisele ja arukatele võrkudele;

| d) | uuenduslike heiteta ja vähese heitega soojusvarustussüsteemide arendamine ning elektri ja soojuse koostootmine; |
| --- | --- |

d)

uuenduslike heiteta ja vähese heitega soojusvarustussüsteemide arendamine ning elektri ja soojuse koostootmine;

| e) | biokütuste, biomassi ja alternatiivkütuste, sealhulgas kõigi transpordiliikide kütuste tootmine ja nendega varustamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (27) eesmärkidega, ning |
| --- | --- |

e)

biokütuste, biomassi ja alternatiivkütuste, sealhulgas kõigi transpordiliikide kütuste tootmine ja nendega varustamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (27) eesmärkidega, ning

| f) | süsinikdioksiidi kogumise taristu ning tööstusprotsessides, bioenergiajaamades ja tootmisrajatistes säilitamise taristu, et liikuda energiasüsteemi ümberkujundamise suunas. |
| --- | --- |

f)

süsinikdioksiidi kogumise taristu ning tööstusprotsessides, bioenergiajaamades ja tootmisrajatistes säilitamise taristu, et liikuda energiasüsteemi ümberkujundamise suunas.

| 2. | Säästva ja ohutu transpordi taristu ja liikuvuslahenduste, seadmete ja innovatiivsete tehnoloogiate arendamine kooskõlas liidu transpordiprioriteetidega ja Pariisi kliimakokkuleppe raames võetud kohustustega, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | projektid, millega toetatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) taristu arendamist, sealhulgas taristu hooldust ja ohutust, TEN-T linnatranspordisõlmi, mere- ja siseveesadamaid, lennujaamu, mitmeliigilisi terminale ja selliste mitmeliigiliste terminalide ühendamist TEN-T võrkudega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (28) osutatud telemaatilisi rakendusi; |
| --- | --- | --- |

2.

Säästva ja ohutu transpordi taristu ja liikuvuslahenduste, seadmete ja innovatiivsete tehnoloogiate arendamine kooskõlas liidu transpordiprioriteetidega ja Pariisi kliimakokkuleppe raames võetud kohustustega, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

projektid, millega toetatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) taristu arendamist, sealhulgas taristu hooldust ja ohutust, TEN-T linnatranspordisõlmi, mere- ja siseveesadamaid, lennujaamu, mitmeliigilisi terminale ja selliste mitmeliigiliste terminalide ühendamist TEN-T võrkudega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (28) osutatud telemaatilisi rakendusi;

| b) | TEN-T taristuprojektid, milles on ette nähtud vähemalt kahe eri transpordiliigi, eelkõige mitmeliigilise kaubaveo terminalide ja reisijateveosõlmede kasutamine; |
| --- | --- |

b)

TEN-T taristuprojektid, milles on ette nähtud vähemalt kahe eri transpordiliigi, eelkõige mitmeliigilise kaubaveo terminalide ja reisijateveosõlmede kasutamine;

| c) | aruka ja säästva linnaliikuvuse projektid, mis on suunatud vähese heitega linnatranspordiliikidele, sealhulgas siseveeteede lahendustele ja uuenduslikele liikuvuslahendustele, mittediskrimineerivale juurdepääsetavusele, õhusaaste ja müra vähendamisele, energiatarbimise tõhustamisele, arukate linnade võrkudele, hooldusele, ohutuse suurendamisele ja õnnetuste vähendamisele (sealhulgas jalgratturite ja jalakäijate puhul); |
| --- | --- |

c)

aruka ja säästva linnaliikuvuse projektid, mis on suunatud vähese heitega linnatranspordiliikidele, sealhulgas siseveeteede lahendustele ja uuenduslikele liikuvuslahendustele, mittediskrimineerivale juurdepääsetavusele, õhusaaste ja müra vähendamisele, energiatarbimise tõhustamisele, arukate linnade võrkudele, hooldusele, ohutuse suurendamisele ja õnnetuste vähendamisele (sealhulgas jalgratturite ja jalakäijate puhul);

| d) | transpordiveeremi uuendamise ja moderniseerimise toetamine, et võtta kasutusele vähese heitega ja heiteta liikuvuslahendused, sealhulgas alternatiivkütuste kasutamine kõigi transpordiliikide sõidukites; |
| --- | --- |

d)

transpordiveeremi uuendamise ja moderniseerimise toetamine, et võtta kasutusele vähese heitega ja heiteta liikuvuslahendused, sealhulgas alternatiivkütuste kasutamine kõigi transpordiliikide sõidukites;

| e) | raudteetaristu, muud raudteeprojektid, siseveeteede taristu, ühistranspordiprojektid ning meresadamad ja meremagistraalid; |
| --- | --- |

e)

raudteetaristu, muud raudteeprojektid, siseveeteede taristu, ühistranspordiprojektid ning meresadamad ja meremagistraalid;

| f) | alternatiivkütuste taristu kõikidele transpordiliikidele, sealhulgas elektrilaadimise taristu; |
| --- | --- |

f)

alternatiivkütuste taristu kõikidele transpordiliikidele, sealhulgas elektrilaadimise taristu;

| g) | muud aruka ja säästva liikuvuse projektid, mis on suunatud järgmisele:






  i) | liiklusohutus; |
| --- | --- | --- |

g)

muud aruka ja säästva liikuvuse projektid, mis on suunatud järgmisele:

i)

liiklusohutus;

| ii) | juurdepääsetavus; |
| --- | --- |

ii)

juurdepääsetavus;

| iii) | heite vähendamine või |
| --- | --- |

iii)

heite vähendamine või

| iv) | uute transporditehnoloogiate ja -teenuste arendamine ja kasutuselevõtmine, näiteks teenused, mis on seotud ühendatud ja autonoomsete transpordiliikide või integreeritud piletimüügisüsteemidega, ning |
| --- | --- |

iv)

uute transporditehnoloogiate ja -teenuste arendamine ja kasutuselevõtmine, näiteks teenused, mis on seotud ühendatud ja autonoomsete transpordiliikide või integreeritud piletimüügisüsteemidega, ning

| h) | projektid olemasoleva transporditaristu, sealhulgas TEN-T kiirteede hooldamiseks või ajakohastamiseks, kui see on vajalik liiklusohutuse suurendamiseks, säilitamiseks või parandamiseks, arukate transpordisüsteemide teenuste arendamiseks või taristu terviklikkuse ja standardite tagamiseks, ohutute parkimisalade ja -rajatiste, laadimispunktide ja alternatiivkütuste tanklate arendamiseks. |
| --- | --- |

h)

projektid olemasoleva transporditaristu, sealhulgas TEN-T kiirteede hooldamiseks või ajakohastamiseks, kui see on vajalik liiklusohutuse suurendamiseks, säilitamiseks või parandamiseks, arukate transpordisüsteemide teenuste arendamiseks või taristu terviklikkuse ja standardite tagamiseks, ohutute parkimisalade ja -rajatiste, laadimispunktide ja alternatiivkütuste tanklate arendamiseks.

| 3. | Keskkond ja ressursid, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | vesi, sealhulgas joogiveevarustus ja kanalisatsioon, võrgu tõhusus, lekete vähendamine, heitvee kogumise ja töötlemise taristu, rannikutaristu ja muu veega seotud roheline taristu; |
| --- | --- | --- |

3.

Keskkond ja ressursid, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

vesi, sealhulgas joogiveevarustus ja kanalisatsioon, võrgu tõhusus, lekete vähendamine, heitvee kogumise ja töötlemise taristu, rannikutaristu ja muu veega seotud roheline taristu;

| b) | jäätmekäitlustaristu; |
| --- | --- |

b)

jäätmekäitlustaristu;

| c) | keskkonnaressursside haldamise ja kestlike tehnoloogiate valdkonna projektid ja ettevõtted; |
| --- | --- |

c)

keskkonnaressursside haldamise ja kestlike tehnoloogiate valdkonna projektid ja ettevõtted;

| d) | ökosüsteemide parandamine ja taastamine ning sellega seotud teenused, muu hulgas looduse ja bioloogilise mitmekesisuse suurendamise kaudu rohelise ja sinise taristu projektide abil; |
| --- | --- |

d)

ökosüsteemide parandamine ja taastamine ning sellega seotud teenused, muu hulgas looduse ja bioloogilise mitmekesisuse suurendamise kaudu rohelise ja sinise taristu projektide abil;

| e) | kestlik linna- ja maapiirkondade ning rannikualade areng; |
| --- | --- |

e)

kestlik linna- ja maapiirkondade ning rannikualade areng;

| f) | kliimamuutustega seotud meetmed, kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine, sealhulgas loodusõnnetuste ohu vähendamine; |
| --- | --- |

f)

kliimamuutustega seotud meetmed, kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine, sealhulgas loodusõnnetuste ohu vähendamine;

| g) | projektid ja ettevõtted, mis rakendavad ringmajandust, integreerides tootmisse ja toote elutsüklisse ressursitõhususe aspektid, sealhulgas esmaste ja teiseste toorainete kestlik tarne; |
| --- | --- |

g)

projektid ja ettevõtted, mis rakendavad ringmajandust, integreerides tootmisse ja toote elutsüklisse ressursitõhususe aspektid, sealhulgas esmaste ja teiseste toorainete kestlik tarne;

| h) | süsinikdioksiidiheite oluline vähendamine energiamahukates tööstusharudes, sealhulgas uuenduslike vähese heitega tehnoloogiate tutvustamine ja kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

h)

süsinikdioksiidiheite oluline vähendamine energiamahukates tööstusharudes, sealhulgas uuenduslike vähese heitega tehnoloogiate tutvustamine ja kasutuselevõtt;

| i) | energiatootmise ja -jaotusahela CO2 heite vähendamine, loobudes järk-järgult söe ja nafta kasutamisest ning |
| --- | --- |

i)

energiatootmise ja -jaotusahela CO2 heite vähendamine, loobudes järk-järgult söe ja nafta kasutamisest ning

| j) | projektid, millega edendatakse kestlikku kultuuripärandit. |
| --- | --- |

j)

projektid, millega edendatakse kestlikku kultuuripärandit.

| 4. | Digitaalse ühenduvuse taristu arendamine, eelkõige selliste projektide kaudu, millega toetatakse väga suure läbilaskevõimega digivõrkude kasutuselevõttu ja 5G ühenduvust või parandatakse digitaalset ühenduvust ja juurdepääsetavust, eelkõige maapiirkondades ja äärealadel. |
| --- | --- |

4.

Digitaalse ühenduvuse taristu arendamine, eelkõige selliste projektide kaudu, millega toetatakse väga suure läbilaskevõimega digivõrkude kasutuselevõttu ja 5G ühenduvust või parandatakse digitaalset ühenduvust ja juurdepääsetavust, eelkõige maapiirkondades ja äärealadel.

| 5. | Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | teadus- ja innovatsiooniprojektid, mis aitavad kaasa programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamisele, sealhulgas teadustaristu ning teadusasutuste toetamine; |
| --- | --- | --- |

5.

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

teadus- ja innovatsiooniprojektid, mis aitavad kaasa programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamisele, sealhulgas teadustaristu ning teadusasutuste toetamine;

| b) | äriühinguprojektid, sealhulgas koolitus ning klastrite ja ärivõrgustike loomise edendamine; |
| --- | --- |

b)

äriühinguprojektid, sealhulgas koolitus ning klastrite ja ärivõrgustike loomise edendamine;

| c) | näidisprojektid ja -programmid ning nendega seotud taristu, tehnoloogiate ja protsesside kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

c)

näidisprojektid ja -programmid ning nendega seotud taristu, tehnoloogiate ja protsesside kasutuselevõtmine;

| d) | teadus- ja innovatsioonialased koostööprojektid teadusasutuste, teadus- ja innovatsiooniorganisatsioonide ning ettevõtete vahel; avaliku ja erasektori partnerlus ning kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

d)

teadus- ja innovatsioonialased koostööprojektid teadusasutuste, teadus- ja innovatsiooniorganisatsioonide ning ettevõtete vahel; avaliku ja erasektori partnerlus ning kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| e) | teadmus- ja tehnosiire; |
| --- | --- |

e)

teadmus- ja tehnosiire;

| f) | teadusuuringud peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ja nende tööstusrakenduste valdkonnas, sealhulgas uued ja kõrgtehnoloogilised materjalid, ning |
| --- | --- |

f)

teadusuuringud peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate ja nende tööstusrakenduste valdkonnas, sealhulgas uued ja kõrgtehnoloogilised materjalid, ning

| g) | uued tõhusad ja kättesaadavad tervishoiutooted, sealhulgas ravimid, meditsiiniseadmed, diagnostikavahendid ja uudsed ravimid, uued antimikroobikumid ning uuenduslikud arendusprotsessid, milles välditakse loomkatseid. |
| --- | --- |

g)

uued tõhusad ja kättesaadavad tervishoiutooted, sealhulgas ravimid, meditsiiniseadmed, diagnostikavahendid ja uudsed ravimid, uued antimikroobikumid ning uuenduslikud arendusprotsessid, milles välditakse loomkatseid.

| 6. | Digitehnoloogiate ja -teenuste, eelkõige selliste digitehnoloogiate ja -teenuste arendamine, kasutuselevõtmine ja laiendamine, mis aitavad kaasa digitaalse Euroopa programmi eesmärkide saavutamisele, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | tehisintellekt; |
| --- | --- | --- |

6.

Digitehnoloogiate ja -teenuste, eelkõige selliste digitehnoloogiate ja -teenuste arendamine, kasutuselevõtmine ja laiendamine, mis aitavad kaasa digitaalse Euroopa programmi eesmärkide saavutamisele, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

tehisintellekt;

| b) | kvanttehnoloogia; |
| --- | --- |

b)

kvanttehnoloogia;

| c) | küberturvalisus ja võrgukaitsetaristu; |
| --- | --- |

c)

küberturvalisus ja võrgukaitsetaristu;

| d) | asjade internet; |
| --- | --- |

d)

asjade internet;

| e) | plokiahel ja muud hajusraamatu tehnoloogiad; |
| --- | --- |

e)

plokiahel ja muud hajusraamatu tehnoloogiad;

| f) | kõrgema taseme digioskused; |
| --- | --- |

f)

kõrgema taseme digioskused;

| g) | robootika ja automatiseerimine; |
| --- | --- |

g)

robootika ja automatiseerimine;

| h) | fotoonika ning |
| --- | --- |

h)

fotoonika ning

| i) | muud uued digitehnoloogiad ja -teenused, mis aitavad kaasa liidu majanduse digitaliseerimisele ning digitehnoloogia, -teenuste ja -oskuste integreerimisele liidu transpordisektorisse. |
| --- | --- |

i)

muud uued digitehnoloogiad ja -teenused, mis aitavad kaasa liidu majanduse digitaliseerimisele ning digitehnoloogia, -teenuste ja -oskuste integreerimisele liidu transpordisektorisse.

| 7. | Rahaline toetus kuni 499 töötajaga üksustele, keskendudes eelkõige VKEdele ning väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | käibekapitali ja investeeringute pakkumine; |
| --- | --- | --- |

7.

Rahaline toetus kuni 499 töötajaga üksustele, keskendudes eelkõige VKEdele ning väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

käibekapitali ja investeeringute pakkumine;

| b) | riskirahastamine alates algetapist kuni laienemisetapini, et tagada tehnoloogiaalane juhtpositsioon uuenduslikes ja kestlikes sektorites, sealhulgas nende digitaliseerimise ja innovatsioonivõimekuse suurendamine ja ülemaailmse konkurentsivõime tagamine; |
| --- | --- |

b)

riskirahastamine alates algetapist kuni laienemisetapini, et tagada tehnoloogiaalane juhtpositsioon uuenduslikes ja kestlikes sektorites, sealhulgas nende digitaliseerimise ja innovatsioonivõimekuse suurendamine ja ülemaailmse konkurentsivõime tagamine;

| c) | töötajate poolt ettevõtte omandamiseks või töötajate ettevõttes osalemiseks rahaliste vahendite eraldamine. |
| --- | --- |

c)

töötajate poolt ettevõtte omandamiseks või töötajate ettevõttes osalemiseks rahaliste vahendite eraldamine.

| 8. | Kultuuri- ja loomesektor, kultuuripärand, meedia, audiovisuaalsektor, ajakirjandus ja press, eelkõige (kuid mitte ainult) uute tehnoloogiate arendamise, digitehnoloogia kasutamise ning intellektuaalomandi õiguste tehnoloogilise haldamise kaudu. |
| --- | --- |

8.

Kultuuri- ja loomesektor, kultuuripärand, meedia, audiovisuaalsektor, ajakirjandus ja press, eelkõige (kuid mitte ainult) uute tehnoloogiate arendamise, digitehnoloogia kasutamise ning intellektuaalomandi õiguste tehnoloogilise haldamise kaudu.

| 9. | Turism. |
| --- | --- |

9.

Turism.

| 10. | Tööstusobjektide (sealhulgas saastatud alade) taastamine ja parandamine kestliku kasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

10.

Tööstusobjektide (sealhulgas saastatud alade) taastamine ja parandamine kestliku kasutamise eesmärgil.

| 11. | Säästev põllumajandus, metsandus, kalandus, vesiviljelus ja muud laiema kestliku biomajanduse valdkonnad. |
| --- | --- |

11.

Säästev põllumajandus, metsandus, kalandus, vesiviljelus ja muud laiema kestliku biomajanduse valdkonnad.

| 12. | Sotsiaalsed investeeringud, sealhulgas need, mis toetavad Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | mikrorahastamine, eetiliste ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamine ja sotsiaalmajandus; |
| --- | --- | --- |

12.

Sotsiaalsed investeeringud, sealhulgas need, mis toetavad Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

mikrorahastamine, eetiliste ja sotsiaalsete ettevõtete rahastamine ja sotsiaalmajandus;

| b) | oskuste nõudlus ja pakkumine; |
| --- | --- |

b)

oskuste nõudlus ja pakkumine;

| c) | haridus, koolitus ja nendega seotud teenused, sealhulgas täiskasvanutele; |
| --- | --- |

c)

haridus, koolitus ja nendega seotud teenused, sealhulgas täiskasvanutele;

| d) | sotsiaalne taristu, eelkõige:






  i) | kaasav haridus ja koolitus, sealhulgas alusharidus ja lapsehoid, nendega seotud haridustaristu ja -hooned, alternatiivne lapsehoid, üliõpilaselamud ja digiseadmed, mis on kõigile kättesaadavad; |
| --- | --- | --- |

d)

sotsiaalne taristu, eelkõige:

i)

kaasav haridus ja koolitus, sealhulgas alusharidus ja lapsehoid, nendega seotud haridustaristu ja -hooned, alternatiivne lapsehoid, üliõpilaselamud ja digiseadmed, mis on kõigile kättesaadavad;

| ii) | taskukohane sotsiaalmajutus; (29) |
| --- | --- |

ii)

taskukohane sotsiaalmajutus; (29)

| iii) | tervishoid ja pikaajaline hooldus, sealhulgas kliinikud, haiglad, esmatasandi tervishoid, koduhooldusteenused ja kogukonnapõhine hooldus; |
| --- | --- |

iii)

tervishoid ja pikaajaline hooldus, sealhulgas kliinikud, haiglad, esmatasandi tervishoid, koduhooldusteenused ja kogukonnapõhine hooldus;

| e) | sotsiaalne innovatsioon, sealhulgas innovatiivsed sotsiaalsed lahendused ja skeemid, mille eesmärk on edendada sotsiaalset mõju ja tulemusi punktis 12 osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

e)

sotsiaalne innovatsioon, sealhulgas innovatiivsed sotsiaalsed lahendused ja skeemid, mille eesmärk on edendada sotsiaalset mõju ja tulemusi punktis 12 osutatud valdkondades;

| f) | sotsiaalse eesmärgiga kultuuritegevus; |
| --- | --- |

f)

sotsiaalse eesmärgiga kultuuritegevus;

| g) | soolise võrdõiguslikkuse edendamise meetmed; |
| --- | --- |

g)

soolise võrdõiguslikkuse edendamise meetmed;

| h) | haavatavate isikute, sealhulgas kolmanda riigi kodanike integreerimine; |
| --- | --- |

h)

haavatavate isikute, sealhulgas kolmanda riigi kodanike integreerimine;

| i) | uuenduslikud tervishoiulahendused, sealhulgas e-tervis, tervishoiuteenused ja uued ravimudelid; |
| --- | --- |

i)

uuenduslikud tervishoiulahendused, sealhulgas e-tervis, tervishoiuteenused ja uued ravimudelid;

| j) | puudega inimeste kaasamine ja juurdepääs. |
| --- | --- |

j)

puudega inimeste kaasamine ja juurdepääs.

| 13. | Kaitsetööstuse arendamine, et aidata kaasa liidu strateegilisele sõltumatusele, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | liidu kaitsetööstuse tarneahel, eelkõige VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele rahalise toetuse andmise kaudu; |
| --- | --- | --- |

13.

Kaitsetööstuse arendamine, et aidata kaasa liidu strateegilisele sõltumatusele, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

liidu kaitsetööstuse tarneahel, eelkõige VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele rahalise toetuse andmise kaudu;

| b) | ettevõtted, kes osalevad kaitsevaldkonnas murrangulistes innovatsiooniprojektides ja on tihedalt seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

b)

ettevõtted, kes osalevad kaitsevaldkonnas murrangulistes innovatsiooniprojektides ja on tihedalt seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiatega;

| c) | kaitsesektori tarneahel, kui osaletakse koostööpõhistes kaitsealases teadus-ja arendusprojektides, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi toetatavates projektides; |
| --- | --- |

c)

kaitsesektori tarneahel, kui osaletakse koostööpõhistes kaitsealases teadus-ja arendusprojektides, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi toetatavates projektides;

| d) | kaitsealane teadus- ja väljaõppetaristu. |
| --- | --- |

d)

kaitsealane teadus- ja väljaõppetaristu.

| 14. | Kosmos, eelkõige kosmosesektori arendamine kooskõlas kosmosestrateegia eesmärkidega, et:






  a) | maksimeerida kasu liidu ühiskonnale ja majandusele; |
| --- | --- | --- |

14.

Kosmos, eelkõige kosmosesektori arendamine kooskõlas kosmosestrateegia eesmärkidega, et:

a)

maksimeerida kasu liidu ühiskonnale ja majandusele;

| b) | edendada kosmosesüsteemide ja -tehnoloogiate konkurentsivõimet, vähendades eelkõige tarneahelate haavatavust; |
| --- | --- |

b)

edendada kosmosesüsteemide ja -tehnoloogiate konkurentsivõimet, vähendades eelkõige tarneahelate haavatavust;

| c) | toetada kosmosealast ettevõtlust, sh järgmise etapi arendustegevust; |
| --- | --- |

c)

toetada kosmosealast ettevõtlust, sh järgmise etapi arendustegevust;

| d) | edendada liidu sõltumatust ohutuks ja turvaliseks kosmosele juurdepääsuks, sealhulgas kahesuguse kasutusega seotud aspekte. |
| --- | --- |

d)

edendada liidu sõltumatust ohutuks ja turvaliseks kosmosele juurdepääsuks, sealhulgas kahesuguse kasutusega seotud aspekte.

| 15. | Mered ja ookeanid sinise majanduse valdkonna projektide ja ettevõtete ning kestliku sinise majanduse rahastamispõhimõtete arendamise kaudu, eelkõige merendusettevõtluse ja -tööstuse, taastuva mereenergia ja ringmajanduse kaudu. |
| --- | --- |

15.

Mered ja ookeanid sinise majanduse valdkonna projektide ja ettevõtete ning kestliku sinise majanduse rahastamispõhimõtete arendamise kaudu, eelkõige merendusettevõtluse ja -tööstuse, taastuva mereenergia ja ringmajanduse kaudu.

III LISA

Peamised tulemusnäitajad

1.   InvestEU toetatud rahastuse maht (poliitikaharude kaupa)

| 1.1 | Allkirjastatud toimingute maht |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kaasatud investeeringud |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kaasatud erasektori rahalised vahendid |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Saavutatud võimendav ja mitmekordistav mõju |
| --- | --- |

1.4

2.   InvestEU fondist toetatud rahastuse geograafiline katvus (jaotatuna poliitikaharude, riikide ja ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. tasandi piirkondade kaupa)

| 2.1 | Toimingutega hõlmatud riikide (liikmesriigid ja kolmandad riigid) arv |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toimingutega hõlmatud piirkondade arv |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toimingute maht riikide (liikmesriigid ja kolmandad riigid) ja piirkondade kaupa |
| --- | --- |

2.3

3.   InvestEU fondi kaudu rahastamise mõju

| 3.1 | Loodud või toetatud töökohtade arv |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad investeeringud, vajaduse korral poliitikaharude kaupa |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Digitaliseerimist toetavad investeeringud |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Tööstuslikku üleminekut toetavad investeeringud |
| --- | --- |

3.4

4.   Kestlik taristu

| 4.1 | Energia: loodud täiendav taastuvenergia ning muu ohutu ja säästva heiteta ja vähese heitega energia tootmise võimsus (megavattides (MW)) |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Energia: parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste ning avaliku sektori hoonete ja ärihoonete arv |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Energia: projektide abil saavutatud hinnanguline energiasääst (kilovatt-tundides (kWh)) |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Energia: kasvuhoonegaaside aastase heite vähendamine/vältimine (CO2-ekvivalenttonnides) |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Energia: säästva energia taristu arendamisse, arukamaks muutmisse ja ajakohastamisse tehtud investeeringute maht |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Digivaldkond: täiendavad kodumajapidamised, ettevõtted või avalikud hooned, millel on lairibaühendus kiirusega vähemalt 100 Mbps, mida saab suurendada gigabitini, või loodud raadio-kohtvõrgu (Wi-Fi) levialade arv |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Transport: eelkõige TEN-T raames kaasatud investeeringud






  — | piiriüleste ja puuduvate ühenduste projektide arv (sh TEN-T põhi- ja üldvõrku kuuluvate linnatranspordisõlmedega, piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega, mitmeliigilise transpordi platvormidega, mere- ja siseveesadamatega, lennujaamade ühendustega ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud projektid) |
| --- | --- | --- |

4.7

—

piiriüleste ja puuduvate ühenduste projektide arv (sh TEN-T põhi- ja üldvõrku kuuluvate linnatranspordisõlmedega, piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega, mitmeliigilise transpordi platvormidega, mere- ja siseveesadamatega, lennujaamade ühendustega ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud projektid)

| — | selliste projektide arv, mis aitavad digitaliseerida transporti, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS), jõeteabesüsteemi (RIS), intelligentse transpordisüsteemi (ITS), laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi (VTMIS) / e-merendusteenuste ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtu kaudu |
| --- | --- |

—

selliste projektide arv, mis aitavad digitaliseerida transporti, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS), jõeteabesüsteemi (RIS), intelligentse transpordisüsteemi (ITS), laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi (VTMIS) / e-merendusteenuste ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtu kaudu

| — | ehitatud või ajakohastatud alternatiivkütuse tanklate arv |
| --- | --- |

—

ehitatud või ajakohastatud alternatiivkütuse tanklate arv

| — | nende projektide arv, mis aitavad kaasa transpordi ohutuse suurendamisele |
| --- | --- |

—

nende projektide arv, mis aitavad kaasa transpordi ohutuse suurendamisele

| 4.8 | Keskkond: investeeringud, mis aitavad kaasa selliste kavade ja programmide rakendamisele, mis on ette nähtud liidu keskkonnaõigustikuga ja on seotud õhukvaliteedi, vee, jäätmete ja loodusega. |
| --- | --- |

4.8

5.   Teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine

| 5.1 | Panus eesmärki, et 3 % liidu sisemajanduse koguproduktist (SKP) investeeritakse teadus- ja arengutegevusse ning innovatsiooni |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Teadus- ja innovatsiooniprojektidega tegelevate toetatud ettevõtete arv suuruse kaupa |
| --- | --- |

5.2

6.   VKEd

| 6.1 | Toetatud ettevõtete arv suuruse kaupa (mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Toetatud ettevõtete arv arenguetappide kaupa (varajane etapp, kasvuetapp, laienemisetapp) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Toetatud ettevõtete arv liikmesriikide ja NUTS 2. tasandi piirkondade kaupa |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Toetatud ettevõtete arv sektorite kaupa Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) koodi alusel |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | VKEde poliitikaharu raames VKEdele suunatud investeerimismaht protsentides |
| --- | --- |

6.5

7.   Sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused

| 7.1 | Sotsiaalne taristu: toetatud sotsiaalse taristu maht ja juurdepääsetavus sektorite kaupa: eluase, haridus, tervis, muud |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Mikrorahastamine, sotsiaalsete ettevõtete rahastamine: mikrorahastuse saajate ja toetatud sotsiaalsete ettevõtete arv |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Oskused: uusi oskusi omandavate või oskuste tunnustamist ja sertifitseerimist taotlevate isikute arv: ametlik haridus ja õpe |
| --- | --- |

7.3

8.   Euroopa strateegilised investeeringud

| 8.1 | Selliste toimingute arv ja maht, mis aitavad pakkuda elutähtsat taristut, vajaduse korral füüsilise
  ja virtuaalse
  taristu ning sellega seotud kaupade ja teenuste kaupa |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Elutähtsa taristu täiendav suutlikkus, vajaduse korral piirkondade kaupa |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Selliste toimingute arv ja maht, mis aitavad
  uurida ja
  arendada liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku seisukohast elutähtsaid tehnoloogiaid ja sisendeid ning kahesuguse kasutusega kaupu |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Selliste toetatud ettevõtete arv suuruse kaupa, mis arendavad ja toodavad liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku seisukohast elutähtsaid tehnoloogiad ja sisendeid ning kahesuguse kasutusega kaupu |
| --- | --- |

8.4

| 8.4a | Ettevõtete vahelise koostoime loomiseks toetatud klastrite ja digitaalse innovatsiooni keskuste arv |
| --- | --- |

8.4a

| 8.5 | Selliste toimingute arv ja maht, mis aitavad kaasa elutähtsate sisendite, sealhulgas elutähtsate tervishoiutoodete tarnimisele, tootmisele ja ladustamisele
  , välja arvatud juhul, kui see ei ole kehtivate õiguslike nõuete piires |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Täiendavad elutähtsad sisendid, sealhulgas elutähtsad tervishoiutooted, mille puhul toetatakse nende tarnimist, tootmist ja ladustamist, vajaduse korral liikide kaupa |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | Selliste toimingute arv ja maht, millega toetatakse peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid ja digitehnoloogiaid, mis on liidu tööstuse tuleviku jaoks strateegiliselt olulised. |
| --- | --- |

8.7

| 8.7a | Selliste toimingute arv ja maht, millega aidatakse ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, digiteerida oma ettevõte ja suurendada oma väärtusahelate ja ärimudelite vastupidavust |
| --- | --- |

8.7a

| 8.7b | InvestEU fondist toetust saanud idufirmade arv, ettevõtlust edendavate toimingute arv ja maht |
| --- | --- |

8.7b

| 8.7c | Selliste toimingute arv ja maht, mis aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele kooskõlas liidu kliimaeesmärkidega |
| --- | --- |

8.7c

| 8.7d | Euroopa investeerimisnõustamise keskuste osalemise määr piirkondades ja liikmesriikides, kus projektide algatamine ja arendamine on seni olnud piiratud, ning alainvesteeritud tööstussektorites, mis ei ole varem liidu investeerimisvahenditest kasu saanud |
| --- | --- |

8.7d

| 8.7e | Erakapitali ja riskikapitali investeeringute mahu suurendamine seotud projektides |
| --- | --- |

8.7e

| 8.7f | Piirkondlik ja riiklik ulatus, mis näitab, et toetust saanud liikmesriigid ja piirkonnad jaotuvad ühtlaselt kogu liidu territooriumil ning kasu ei koondu piiratud liikmesriikidesse või piirkondadesse. |
| --- | --- |

8.7f

IV LISA

InvestEU programm – varasemad rahastamisvahendid

A.   Omakapitalipõhise rahastamise vahendid

| — | Euroopa tehnoloogiaedendusrahastu (ETF98). Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/347/EÜ finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43). |
| --- | --- |

—

Euroopa tehnoloogiaedendusrahastu (ETF98). Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/347/EÜ finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43).

| — | Tehnosiirde katseprojekt. Komisjoni otsus, millega võetakse vastu täiendav rahastamisotsus seoses ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi meetme „Kaupade siseturg ja valdkondliku poliitika põhimõtted“ rahastamisega 2007. aastal ning võetakse vastu raamotsus, mis käsitleb ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ettevalmistava meetme „ELi rolli täitmine globaliseeruvas maailmas“ ja nelja katseprojekti –„Erasmus noortele ettevõtjatele“, „Meetmed mikroettevõtete ja VKEde koostöö ja partnerluse edendamiseks“, „Tehnosiire“ ja „Euroopa turismi tippsihtkohad“ – rahastamist 2007. aastal. |
| --- | --- |

—

Tehnosiirde katseprojekt. Komisjoni otsus, millega võetakse vastu täiendav rahastamisotsus seoses ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi meetme „Kaupade siseturg ja valdkondliku poliitika põhimõtted“ rahastamisega 2007. aastal ning võetakse vastu raamotsus, mis käsitleb ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ettevalmistava meetme „ELi rolli täitmine globaliseeruvas maailmas“ ja nelja katseprojekti –„Erasmus noortele ettevõtjatele“, „Meetmed mikroettevõtete ja VKEde koostöö ja partnerluse edendamiseks“, „Tehnosiire“ ja „Euroopa turismi tippsihtkohad“ – rahastamist 2007. aastal.

| — | Euroopa tehnoloogiaedendusrahastu (ETF01). Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84). |
| --- | --- |

—

Euroopa tehnoloogiaedendusrahastu (ETF01). Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).

| — | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu (CIP GIF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu (CIP GIF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).

| — | Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

| — | COSME kasvuetapi omakapitalirahastu (COSME EFG). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). |
| --- | --- |

—

COSME kasvuetapi omakapitalirahastu (COSME EFG). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).

| — | InnovFini omakapitalirahastu.






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFini omakapitalirahastu.

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

| — | Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

| — | EaSI suutlikkust suurendav investeerimisvahend. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238). |
| --- | --- |

—

EaSI suutlikkust suurendav investeerimisvahend. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).

B.   Tagatisvahendid

| — | VKEde tagatissüsteem 1998 (SMEG98). Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/347/EÜ finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43). |
| --- | --- |

—

VKEde tagatissüsteem 1998 (SMEG98). Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus 98/347/EÜ finantsabi meetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele) – kasvu ja tööhõive initsiatiiv (EÜT L 155, 29.5.1998, lk 43).

| — | VKEde tagatissüsteem 2001 (SMEG01). Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84). |
| --- | --- |

—

VKEde tagatissüsteem 2001 (SMEG01). Nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001–2005) (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 84).

| — | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi VKEde tagatissüsteem 2007 (CIP SMEG07). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15). |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi VKEde tagatissüsteem 2007 (CIP SMEG07). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (ELT L 310, 9.11.2006, lk 15).

| — | Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – tagatis (EPMF-G). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsus nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – tagatis (EPMF-G). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsus nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1).

| — | Riskijagamisrahastu riskijagamisvahend (RSI).






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

Riskijagamisrahastu riskijagamisvahend (RSI).

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

| — | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

| — | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).

| — | Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tagatisvahend. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238). |
| --- | --- |

—

Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tagatisvahend. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).

| — | COSME laenutagamisrahastu (COSME LGF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33). |
| --- | --- |

—

COSME laenutagamisrahastu (COSME LGF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1287/2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 33).

| — | InnovFin Debt.






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin Debt.

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

| — | Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

| — | Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (CCS GF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221). |
| --- | --- |

—

Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (CCS GF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

| — | Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu (SLGF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50). |
| --- | --- |

—

Üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu (SLGF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).

| — | Energiatõhususe erarahastamisvahend (PF4EE). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185). |
| --- | --- |

—

Energiatõhususe erarahastamisvahend (PF4EE). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).

C.   Riskijagamisvahendid

| — | Riskijagamisrahastu (RSFF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

Riskijagamisrahastu (RSFF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

| — | InnovFin.






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin.

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

| — | Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129). |
| --- | --- |

—

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument (CEF DI). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

| — | Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185). |
| --- | --- |

—

Looduskapitali rahastamisvahend (NCFF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).

D.   Sihtotstarbelised investeerimisvahendid

| — | Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – Fonds commun de placement – fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsus nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – Fonds commun de placement – fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsus nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1).

| — | Marguerite.






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite.

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise toetuse andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 162, 22.6.2007, lk 1).

| — | Komisjoni 25. veebruari 2010. aasta otsus Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfondis (nn Marguerite’i fond). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. veebruari 2010. aasta otsus Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride 2020. aasta investeerimisfondis (nn Marguerite’i fond).

| — | Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1233/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 346, 30.12.2010, lk 5). |
| --- | --- |

—

Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1233/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (ELT L 346, 30.12.2010, lk 5).

V LISA

Turutõrked, ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad, täiendavus ja välja jäetud tegevused

A.   Turutõrked, ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad ja täiendavus

Vastavalt finantsmääruse artiklile 209 käsitletakse ELi tagatisega turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi (artikli 209 lõike 2 punkt a) ning tagatakse täiendavus, vältides muudest avaliku või erasektori allikatest saada võidava toetuse ja investeeringu asendamist (artikli 209 lõike 2 punkt b).

Selleks et järgida finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punkte a ja b, peavad ELi tagatisega hõlmatud rahastamis- ja investeerimistoimingud vastama järgmistele punktides 1 ja 2 sätestatud nõuetele.

1.   Turutõrked ja ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad

Finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis a osutatud turutõrgete või ebaoptimaalsete investeerimisolukordade käsitlemiseks peab rahastamis- ja investeerimistoimingutega seotud investeeringutel olema üks järgmistest tunnustest:

| a) | pakub olemuselt avalikku hüve, mille puhul ei saa käitaja või ettevõtja piisavat rahalist kasu (näiteks haridus ja oskused, tervishoid ja juurdepääs, julgeolek ja kaitse ning tasuta või tühise tasu eest kättesaadav taristu); |
| --- | --- |

a)

pakub olemuselt avalikku hüve, mille puhul ei saa käitaja või ettevõtja piisavat rahalist kasu (näiteks haridus ja oskused, tervishoid ja juurdepääs, julgeolek ja kaitse ning tasuta või tühise tasu eest kättesaadav taristu);

| b) | välismõju, mida käitaja või ettevõtja üldiselt ei suuda arvesse võtta, näiteks investeeringud teadus- ja arendustegevusse, energiatõhusus, kliima- või keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

b)

välismõju, mida käitaja või ettevõtja üldiselt ei suuda arvesse võtta, näiteks investeeringud teadus- ja arendustegevusse, energiatõhusus, kliima- või keskkonnakaitse;

| c) | teabe asümmeetria, eelkõige VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul, sealhulgas kõrgemad riskitasemed, mis on seotud algetapis ettevõtjate, peamiselt immateriaalse vara või ebapiisava tagatisega ettevõtjate või kõrgema riskitasemega tegevusele keskenduvate ettevõtjatega; |
| --- | --- |

c)

teabe asümmeetria, eelkõige VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul, sealhulgas kõrgemad riskitasemed, mis on seotud algetapis ettevõtjate, peamiselt immateriaalse vara või ebapiisava tagatisega ettevõtjate või kõrgema riskitasemega tegevusele keskenduvate ettevõtjatega;

| d) | piiriülesed taristuprojektid ja nendega seotud teenused või fondid, mis investeerivad piiriüleselt, et vähendada siseturu killustatust ja tõhustada koordineerimist siseturul; |
| --- | --- |

d)

piiriülesed taristuprojektid ja nendega seotud teenused või fondid, mis investeerivad piiriüleselt, et vähendada siseturu killustatust ja tõhustada koordineerimist siseturul;

| e) | avatus teatavates sektorites, riikides või piirkondades kõrgematele riskitasemetele, mis on kõrgemad tasemest, mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima, sealhulgas juhul, kui investeeringut ei oleks tehtud või ei oleks tehtud samas ulatuses selle uudsuse tõttu või innovatsiooni või tõestamata tehnoloogiaga seotud riskide tõttu; |
| --- | --- |

e)

avatus teatavates sektorites, riikides või piirkondades kõrgematele riskitasemetele, mis on kõrgemad tasemest, mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima, sealhulgas juhul, kui investeeringut ei oleks tehtud või ei oleks tehtud samas ulatuses selle uudsuse tõttu või innovatsiooni või tõestamata tehnoloogiaga seotud riskide tõttu;

| f) | Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu raames toetatavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul ei oleks investeeringut tehtud või ei oleks seda tehtud samas ulatuses liidus asutatud ja tegutsevate üksuste poolse turupõhise rahastamise kaudu, kuna neil üksustel on raske Euroopa strateegilistes huvides toodud kasust ise kasu saada; |
| --- | --- |

f)

Euroopa strateegiliste investeeringute poliitikaharu raames toetatavate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul ei oleks investeeringut tehtud või ei oleks seda tehtud samas ulatuses liidus asutatud ja tegutsevate üksuste poolse turupõhise rahastamise kaudu, kuna neil üksustel on raske Euroopa strateegilistes huvides toodud kasust ise kasu saada;

| g) | uued või keerukad turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktile iii. |
| --- | --- |

g)

uued või keerukad turutõrked või ebaoptimaalsed investeerimisolukorrad vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõike 1 punkti a alapunktile iii.

2.   Täiendavus

Rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad vastama mõlemale täiendavuse aspektile, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b. See tähendab, et muud avaliku või erasektori allikad ei oleks toiminguid ilma InvestEU fondi toeta teinud või ei oleks neid teinud samas ulatuses. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse neid toiminguid rahastamis- ja investeerimistoimingutena, mis peavad vastama järgmisele kahele kriteeriumile.

| 1) | Selleks et InvestEU fondi saaks käsitada finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud erasektori allikaid täiendavana, toetatakse InvestEU fondist rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis on suunatud investeeringutele, mis oma omaduste (avalik hüve, välismõju, teabe asümmeetria, sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus või muu) tõttu ei suuda tuua turu tasemel piisavat rahalist tulu või mida peetakse liiga riskantseks (võrreldes riskitasemega, mida asjaomased erasektori üksused on nõus aktsepteerima). Nende omaduste tõttu ei saa sellised rahastamis- ja investeerimistoimingud juurdepääsu turupõhisele rahastusele mõistlikel tingimustel, pidades silmas hinnastamist, tagatisnõudeid, rahastamisvorme, pakutavaid rahastamistähtaegu või muid tingimusi, ning neid ei viidaks üldse või samas ulatuses liidus ellu ilma avaliku sektori toetuseta. |
| --- | --- |

1)

Selleks et InvestEU fondi saaks käsitada finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud erasektori allikaid täiendavana, toetatakse InvestEU fondist rakenduspartnerite rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis on suunatud investeeringutele, mis oma omaduste (avalik hüve, välismõju, teabe asümmeetria, sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus või muu) tõttu ei suuda tuua turu tasemel piisavat rahalist tulu või mida peetakse liiga riskantseks (võrreldes riskitasemega, mida asjaomased erasektori üksused on nõus aktsepteerima). Nende omaduste tõttu ei saa sellised rahastamis- ja investeerimistoimingud juurdepääsu turupõhisele rahastusele mõistlikel tingimustel, pidades silmas hinnastamist, tagatisnõudeid, rahastamisvorme, pakutavaid rahastamistähtaegu või muid tingimusi, ning neid ei viidaks üldse või samas ulatuses liidus ellu ilma avaliku sektori toetuseta.

| 2) | Selleks et InvestEU fondi saaks käsitada finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud olemasolevat, muudest avaliku sektori allikatest antavat toetust täiendavana, toetatakse InvestEU fondist üksnes rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused:






  a) | rakenduspartner ei oleks rahastamis- või investeerimistoiminguid ilma InvestEU fondi toeta teinud või ei oleks neid teinud samas ulatuses ning |
| --- | --- | --- |

2)

Selleks et InvestEU fondi saaks käsitada finantsmääruse artikli 209 lõike 2 punktis b osutatud olemasolevat, muudest avaliku sektori allikatest antavat toetust täiendavana, toetatakse InvestEU fondist üksnes rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mille suhtes kehtivad järgmised tingimused:

a)

rakenduspartner ei oleks rahastamis- või investeerimistoiminguid ilma InvestEU fondi toeta teinud või ei oleks neid teinud samas ulatuses ning

| b) | rahastamis- või investeerimistoiminguid ei oleks liidus tehtud või ei oleks neid tehtud samas ulatuses muude olemasolevate avaliku sektori rahastamisvahendite abil, näiteks jagatud eelarve täitmise raames piirkondlikul ja riiklikul tasandil kasutatavate rahastamisvahendite abil, kuigi InvestEU ja muude avaliku sektori allikate täiendav kasutamine peab olema võimalik, eelkõige juhul, kui on võimalik saavutada liidu lisaväärtust ja kui on võimalik optimeerida avaliku sektori allikate kasutamist poliitikaeesmärkide tõhusaks saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

rahastamis- või investeerimistoiminguid ei oleks liidus tehtud või ei oleks neid tehtud samas ulatuses muude olemasolevate avaliku sektori rahastamisvahendite abil, näiteks jagatud eelarve täitmise raames piirkondlikul ja riiklikul tasandil kasutatavate rahastamisvahendite abil, kuigi InvestEU ja muude avaliku sektori allikate täiendav kasutamine peab olema võimalik, eelkõige juhul, kui on võimalik saavutada liidu lisaväärtust ja kui on võimalik optimeerida avaliku sektori allikate kasutamist poliitikaeesmärkide tõhusaks saavutamiseks.

| 3) | Euroopa strateegiliste investeeringute investeerimisharu raames tehtavaid rahastamis- ja investeerimistoiminguid võib samuti pidada täiendavateks, kui muud liidus asutatud ja tegutsevad era- ja avaliku sektori üksused ei oleks neid toiminguid ilma InvestEU fondi toetuseta teinud või ei oleks neid teinud samas ulatuses. |
| --- | --- |

3)

Euroopa strateegiliste investeeringute investeerimisharu raames tehtavaid rahastamis- ja investeerimistoiminguid võib samuti pidada täiendavateks, kui muud liidus asutatud ja tegutsevad era- ja avaliku sektori üksused ei oleks neid toiminguid ilma InvestEU fondi toetuseta teinud või ei oleks neid teinud samas ulatuses.

Tõendamaks, et ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingud täiendavad olemasolevat turu- ja muud avaliku sektori toetust, esitavad rakenduspartnerid teabe, millega tõendatakse vähemalt ühte järgmistest tunnustest:

| a) | toetust antakse positsioonide kaudu, millel on võrreldes muude avaliku või erasektori laenuandjatega või rahastamisstruktuuriga madalam nõudeõiguse järk; |
| --- | --- |

a)

toetust antakse positsioonide kaudu, millel on võrreldes muude avaliku või erasektori laenuandjatega või rahastamisstruktuuriga madalam nõudeõiguse järk;

| b) | toetust antakse omakapitali ja kvaasikapitali kaudu või pika tähtajaga laenude, hinnastamise, tagatisnõuete või muude tingimuste kaudu, mis ei ole turul või muude avaliku sektori allikate kaudu piisavalt kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

toetust antakse omakapitali ja kvaasikapitali kaudu või pika tähtajaga laenude, hinnastamise, tagatisnõuete või muude tingimuste kaudu, mis ei ole turul või muude avaliku sektori allikate kaudu piisavalt kättesaadavad;

| c) | toetust antakse toimingutele, millega kaasneb kõrgem risk kui see, mida rakenduspartner oma tavapärase tegevuse puhul üldiselt aktsepteerib, või toetust antakse selleks, et suurendada rakenduspartneri enda suutlikkust selliseid toiminguid toetada; |
| --- | --- |

c)

toetust antakse toimingutele, millega kaasneb kõrgem risk kui see, mida rakenduspartner oma tavapärase tegevuse puhul üldiselt aktsepteerib, või toetust antakse selleks, et suurendada rakenduspartneri enda suutlikkust selliseid toiminguid toetada;

| d) | osalemine riskijagamismehhanismides, mis on suunatud poliitikavaldkondadele, kus rakenduspartner on avatud kõrgematele riskitasemetele võrreldes sellega, mida rakenduspartner üldiselt aktsepteerib või mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima; |
| --- | --- |

d)

osalemine riskijagamismehhanismides, mis on suunatud poliitikavaldkondadele, kus rakenduspartner on avatud kõrgematele riskitasemetele võrreldes sellega, mida rakenduspartner üldiselt aktsepteerib või mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima;

| e) | toetus kiirendab/kaasab täiendavat era- või avaliku sektori poolset rahastamist ning täiendab muid era- ja äriallikaid, eelkõige traditsiooniliselt riskikartlikelt investoritelt või institutsionaalsetelt investoritelt, tänu InvestEU fondi kaudu antava toetuse märgilisele mõjule; |
| --- | --- |

e)

toetus kiirendab/kaasab täiendavat era- või avaliku sektori poolset rahastamist ning täiendab muid era- ja äriallikaid, eelkõige traditsiooniliselt riskikartlikelt investoritelt või institutsionaalsetelt investoritelt, tänu InvestEU fondi kaudu antava toetuse märgilisele mõjule;

| f) | toetust antakse selliste finantstoodete kaudu, mis ei ole kättesaadavad või mida piisaval määral ei pakuta sihtriikides või piirkondades puuduvate, vähearenenud või ebatäielike turgude tõttu. |
| --- | --- |

f)

toetust antakse selliste finantstoodete kaudu, mis ei ole kättesaadavad või mida piisaval määral ei pakuta sihtriikides või piirkondades puuduvate, vähearenenud või ebatäielike turgude tõttu.

Vahendatud rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul, eelkõige VKEde toetuseks, kontrollitakse täiendavust pigem vahendaja tasandil kui lõpliku vahendite saaja tasandil. Täiendavus loetakse olemasolevaks juhul, kui InvestEU fond toetab finantsvahendajat suurema riskiga uue portfelli loomisel või selliste tegevuste mahu suurendamisel, mis on juba suure riskiga võrreldes riskitasemetega, mida era- ja avaliku sektori finantsosalised on praegu sihtriikides või -piirkondades võimelised või nõus aktsepteerima.

ELi tagatist ei anta refinantseerimistoimingute toetamiseks (näiteks olemasolevate laenulepingute asendamiseks või muude rahalise toetuse vormide asendamiseks projektide puhul, mis on juba osaliselt või täielikult realiseerunud), välja arvatud erandlikel ja hästi põhjendatud juhtudel, kui tõendatakse, et ELi tagatise alusel tehtav toiming võimaldab teha uue investeeringu rahastamiskõlblikus poliitikavaldkonnas ja II lisa kohase investeerimistoimingu sellise summa ulatuses, mis täiendab rakenduspartneri või finantsvahendaja tavapärast tegevust, mis on vähemalt võrdne sellise toimingu summaga, mis vastab käesolevas määruses sätestatud kõlblikkuskriteeriumidele. Sellised refinantseerimistoimingud peavad vastama käesoleva lisa A jaos sätestatud nõuetele, mis käsitlevad turutõrkeid, ebaoptimaalseid investeerimisolukordi ja täiendavust.

B.   Välja jäetud tegevused

InvestEU fondist ei toetata järgmist:

| 1) | tegevused, mis piiravad üksikisiku õigusi ja vabadust või millega rikutakse inimõigusi; |
| --- | --- |

1)

tegevused, mis piiravad üksikisiku õigusi ja vabadust või millega rikutakse inimõigusi;

| 2) | kaitsevaldkonnas selliste toodete ja tehnoloogiate kasutamine, arendamine või tootmine, mis on kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud; |
| --- | --- |

2)

kaitsevaldkonnas selliste toodete ja tehnoloogiate kasutamine, arendamine või tootmine, mis on kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud;

| 3) | tubakaga seotud tooted ja tegevused (tootmine, levitamine, töötlemine ja kaubandus); |
| --- | --- |

3)

tubakaga seotud tooted ja tegevused (tootmine, levitamine, töötlemine ja kaubandus);

| 4) | [Programmi „Euroopa horisont“] määruse artikli [X] kohaselt rahastamisest välja jäetud tegevused (30): inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; inimese genotüübi muutmisele suunatud tegevused, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta; tegevused, mille eesmärk on luua inimese embrüoid üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil; |
| --- | --- |

4)

[Programmi „Euroopa horisont“] määruse artikli [X] kohaselt rahastamisest välja jäetud tegevused (30): inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; inimese genotüübi muutmisele suunatud tegevused, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta; tegevused, mille eesmärk on luua inimese embrüoid üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil;

| 5) | hasartmängud (tootmine, loomine, levitamine, töötlemine, kaubandus või tarkvaraalane tegevus); |
| --- | --- |

5)

hasartmängud (tootmine, loomine, levitamine, töötlemine, kaubandus või tarkvaraalane tegevus);

| 6) | seksikaubandus ja sellega seotud taristu, teenused ja meedia; |
| --- | --- |

6)

seksikaubandus ja sellega seotud taristu, teenused ja meedia;

| 7) | elusloomadega seotud tegevused katsete tegemiseks ja teaduslikel eesmärkidel, kui ei ole tagatud, et järgitakse katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni; (31) |
| --- | --- |

7)

elusloomadega seotud tegevused katsete tegemiseks ja teaduslikel eesmärkidel, kui ei ole tagatud, et järgitakse katsetes ja muul teaduslikul eesmärgil kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni; (31)

| 8) | kinnisvaraarendus, nt tegevus, mille ainus eesmärk on renoveerida ja edasi üürida või edasi müüa olemasolevaid hooneid ja ehitada uusi projekte. Kõlblikud on siiski kinnisvarasektori tegevusalad, mis on seotud artikli 3 lõikes 2 osutatud programmi „InvestEU“ konkreetsete eesmärkidega ning II lisa kohaste rahastamis- ja investeerimistoimingute jaoks kõlblike valdkondadega, nagu investeeringud energiatõhususe projektidesse või sotsiaaleluasemetesse; |
| --- | --- |

8)

kinnisvaraarendus, nt tegevus, mille ainus eesmärk on renoveerida ja edasi üürida või edasi müüa olemasolevaid hooneid ja ehitada uusi projekte. Kõlblikud on siiski kinnisvarasektori tegevusalad, mis on seotud artikli 3 lõikes 2 osutatud programmi „InvestEU“ konkreetsete eesmärkidega ning II lisa kohaste rahastamis- ja investeerimistoimingute jaoks kõlblike valdkondadega, nagu investeeringud energiatõhususe projektidesse või sotsiaaleluasemetesse;

| 9) | finantstegevus, näiteks finantsinstrumentide ostmine või nendega kauplemine. Eelkõige on välja jäetud sekkumised, mis on suunatud väljaostmisele, mille eesmärk on ettevõtete odav ülesostmine nende vara müümiseks, või asenduskapitalile, mille eesmärk on ettevõtete odav ülesostmine nende vara müümiseks; |
| --- | --- |

9)

finantstegevus, näiteks finantsinstrumentide ostmine või nendega kauplemine. Eelkõige on välja jäetud sekkumised, mis on suunatud väljaostmisele, mille eesmärk on ettevõtete odav ülesostmine nende vara müümiseks, või asenduskapitalile, mille eesmärk on ettevõtete odav ülesostmine nende vara müümiseks;

| 10) | kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega keelatud tegevused; |
| --- | --- |

10)

kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega keelatud tegevused;

| 11) | tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine, käitamine, kohandamine või ehitamine; |
| --- | --- |

11)

tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimine, käitamine, kohandamine või ehitamine;

| 12) | investeeringud, mis on seotud tahkete fossiilkütuste ja nafta kaevandamise või ammutamise, töötlemise, jaotuse, ladustamise või põletamisega, samuti gaasi ammutamisega seotud investeeringud. Kõnealune väljajätmine ei puuduta järgmist:






  a) | projektid, mille puhul puudub elujõuline alternatiivne tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

12)

investeeringud, mis on seotud tahkete fossiilkütuste ja nafta kaevandamise või ammutamise, töötlemise, jaotuse, ladustamise või põletamisega, samuti gaasi ammutamisega seotud investeeringud. Kõnealune väljajätmine ei puuduta järgmist:

a)

projektid, mille puhul puudub elujõuline alternatiivne tehnoloogia;

| b) | saaste vältimise ja kontrolliga seotud projektid; |
| --- | --- |

b)

saaste vältimise ja kontrolliga seotud projektid;

| c) | süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise või kogumise ja kasutamise käitistega seotud projektid; tööstus- või teadusprojektid, millega vähendatakse oluliselt kasvuhoonegaaside heidet võrreldes ELi heitkogustega kauplemise süsteemi võrdlusalustega; |
| --- | --- |

c)

süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise või kogumise ja kasutamise käitistega seotud projektid; tööstus- või teadusprojektid, millega vähendatakse oluliselt kasvuhoonegaaside heidet võrreldes ELi heitkogustega kauplemise süsteemi võrdlusalustega;

| 13) | investeeringud rajatistesse, mis on mõeldud jäätmete kõrvaldamiseks nende prügilasse ladestamise teel. See väljajätmine ei puuduta investeeringuid, mis tehakse järgmistesse valdkondadesse:






  a) | kohapealsed prügilad, mis on tööstuse või kaevanduse investeerimisprojekti abielement ja mille puhul on tõendatud, et prügilasse ladestamine on ainus mõistlik lahendus asjaomase tegevuse käigus tekkinud tööstus- või kaevandusjäätmete käitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

13)

investeeringud rajatistesse, mis on mõeldud jäätmete kõrvaldamiseks nende prügilasse ladestamise teel. See väljajätmine ei puuduta investeeringuid, mis tehakse järgmistesse valdkondadesse:

a)

kohapealsed prügilad, mis on tööstuse või kaevanduse investeerimisprojekti abielement ja mille puhul on tõendatud, et prügilasse ladestamine on ainus mõistlik lahendus asjaomase tegevuse käigus tekkinud tööstus- või kaevandusjäätmete käitlemiseks;

| b) | olemasolevad prügilad, et tagada prügilagaasi kasutamine ja edendada prügilajäätmete kaevandamist ja kaevandamisjäätmete ümbertöötlemist; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad prügilad, et tagada prügilagaasi kasutamine ja edendada prügilajäätmete kaevandamist ja kaevandamisjäätmete ümbertöötlemist;

| 14) | investeeringud mehaanilis-bioloogilise töötlemise rajatistesse. Seda väljajätmist ei kohaldata investeeringute suhtes, mille eesmärk on renoveerida olemasolevad mehaanilis-bioloogilise töötlemise rajatised jäätmetest energia tootmise eesmärgil või liigiti kogutud jäätmete ringlussevõtuks selliste meetoditega nagu kompostimine ja anaeroobne degradatsioon; |
| --- | --- |

14)

investeeringud mehaanilis-bioloogilise töötlemise rajatistesse. Seda väljajätmist ei kohaldata investeeringute suhtes, mille eesmärk on renoveerida olemasolevad mehaanilis-bioloogilise töötlemise rajatised jäätmetest energia tootmise eesmärgil või liigiti kogutud jäätmete ringlussevõtuks selliste meetoditega nagu kompostimine ja anaeroobne degradatsioon;

| 15) | investeeringud jäätmepõletusseadmetesse jäätmete käitlemiseks. See väljajätmine ei puuduta investeeringuid, mis tehakse järgmistesse valdkondadesse:






  a) | rajatised, mis on ette nähtud üksnes ringlussevõtmiseks sobimatute ohtlike jäätmete käitlemiseks; |
| --- | --- | --- |

15)

investeeringud jäätmepõletusseadmetesse jäätmete käitlemiseks. See väljajätmine ei puuduta investeeringuid, mis tehakse järgmistesse valdkondadesse:

a)

rajatised, mis on ette nähtud üksnes ringlussevõtmiseks sobimatute ohtlike jäätmete käitlemiseks;

| b) | olemasolevad rajatised, kui investeeringu eesmärk on suurendada energiatõhusust, koguda, säilitada või kasutada heitgaase või võtta põletustuhast materjale taaskasutusse, tingimusel et sellised investeeringud ei suurenda rajatise jäätmetöötlusvõimsust. |
| --- | --- |

b)

olemasolevad rajatised, kui investeeringu eesmärk on suurendada energiatõhusust, koguda, säilitada või kasutada heitgaase või võtta põletustuhast materjale taaskasutusse, tingimusel et sellised investeeringud ei suurenda rajatise jäätmetöötlusvõimsust.

Rakenduspartnerid vastutavad jätkuvalt selle eest, et rahastamis- ja investeerimistoimingud vastavad allkirjastamisel käesolevas lisas sätestatud väljajätmiskriteeriumidele ja et sellise vastavuse üle tehakse projekti rakendamise ajal järelevalvet ning et vajaduse korral võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavatele komisjonidele tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0203/2020).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  ELT C [...], [...], lk [...].

2

(3)  ELT C [...], [...], lk [...].

3

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 221).

(5)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

5

(6)  COM(2018)0353.

6

(7)  EÜT L 309, 13.12.1993, lk 3.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

11

(12)  COM(2018)0323.

12

(13)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

15

(16)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

19

(20)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

21

(22)  SEC(2018)0310; SWD(2018)0337.

22

(23)  COM(2020)0022.

23

(24)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

24

(25)  ...

25

(26)  ...

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

28

(29)  Taskukohast sotsiaalmajutust tuleb mõista nii, et see on mõeldud ebasoodsas olukorras olevatele isikutele või vähem soodsas olukorras olevatele ühiskonnarühmadele, kes piiratud maksevõime tõttu elavad väga halbades tingimustes või ei suuda hankida eluaset turutingimustel.

29

(30)  Ettepaneku (EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad (2018/0224(COD)) artikkel 14.

30

(31)  EÜT L 222, 24.8.1999, lk 31.

31

---