# Službeni list C 361/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 361 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.8 rujna 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 361

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.8 rujna 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupština Euronest |
| 2021/C 361/01 | Rezolucija o jačanju demokratskih procesa: uloga političkih stranaka, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji | 1 |
| 2021/C 361/02 | Rezolucija o sinergijama između obrazovanja i gospodarstva u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva | 10 |
| 2021/C 361/03 | Rezolucija o temi Ususret energetskoj učinkovitosti, diversifikaciji i neovisnosti; rješavanje problema potrebnih kapaciteta u svrhu jačanja europske energetske politike i suzbijanja prijetnji energetskoj sigurnosti u Istočnom partnerstvu | 20 |
| 2021/C 361/04 | Rezolucija o kvaliteti života, uključujući dobre zdravstvene sustave i održivu mirovinsku reformu u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva | 26 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

2021/C 361/01

Rezolucija o jačanju demokratskih procesa: uloga političkih stranaka, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji

1

2021/C 361/02

Rezolucija o sinergijama između obrazovanja i gospodarstva u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva

10

2021/C 361/03

Rezolucija o temi Ususret energetskoj učinkovitosti, diversifikaciji i neovisnosti; rješavanje problema potrebnih kapaciteta u svrhu jačanja europske energetske politike i suzbijanja prijetnji energetskoj sigurnosti u Istočnom partnerstvu

20

2021/C 361/04

Rezolucija o kvaliteti života, uključujući dobre zdravstvene sustave i održivu mirovinsku reformu u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva

26

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronest

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 361/1

---

REZOLUCIJA

o jačanju demokratskih procesa: uloga političkih stranaka, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji

(2021/C 361/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenoga 2017. te njegove prethodne izjave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenoga 2017. te njegove prethodne izjave,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 1. studenoga 2017. o jamčenju slobode i integriteta medija u EU-u i istočnoeuropskim partnerima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 1. studenoga 2017. o jamčenju slobode i integriteta medija u EU-u i istočnoeuropskim partnerima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 19. prosinca 2019. o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 19. prosinca 2019. o parlamentarnom nadzoru kao sredstvu za jačanje demokracije, odgovornosti i učinkovitosti državnih institucija u zemljama Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. ožujka 2006. o europskim političkim strankama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. ožujka 2006. o europskim političkim strankama,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2011. o primjeni Uredbe (EZ) br. 2004/2003 o propisima kojima se uređuju političke stranke na europskoj razini i pravila o njihovom financiranju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. travnja 2011. o primjeni Uredbe (EZ) br. 2004/2003 o propisima kojima se uređuju političke stranke na europskoj razini i pravila o njihovom financiranju,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o poboljšanju praktičnih mjera za održavanje europskih izbora u 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 4. srpnja 2013. o poboljšanju praktičnih mjera za održavanje europskih izbora u 2014.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 21. svibnja 2013. o Povelji Europske unije: utvrđivanje normi za slobodu medija diljem EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 21. svibnja 2013. o Povelji Europske unije: utvrđivanje normi za slobodu medija diljem EU-a,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 3. svibnja 2018. o medijskom pluralizmu i slobodi medija u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 3. svibnja 2018. o medijskom pluralizmu i slobodi medija u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o stranim uplitanjima u izbore i dezinformacijama u nacionalnim i europskim demokratskim procesima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o stranim uplitanjima u izbore i dezinformacijama u nacionalnim i europskim demokratskim procesima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Visokog predstavnika od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020. usmjerenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” te njihovu zajedničku komunikaciju od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Visokog predstavnika od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020. usmjerenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” te njihovu zajedničku komunikaciju od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, koji je u potpunosti stupio na snagu 1. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, koji je u potpunosti stupio na snagu 1. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir relevantne rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, uključujući one o kodeksu dobre prakse za političke stranke (iz 2007.), o prijetnjama slobodi medija i sigurnosti novinara (iz 2020.) i o utvrđivanju minimalnih standarda za izborne sustave kako bi se pružila osnova za slobodne i poštene izbore (iz 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, uključujući one o kodeksu dobre prakse za političke stranke (iz 2007.), o prijetnjama slobodi medija i sigurnosti novinara (iz 2020.) i o utvrđivanju minimalnih standarda za izborne sustave kako bi se pružila osnova za slobodne i poštene izbore (iz 2020.),

| A | budući da je jačanje demokratskih procesa i dalje jedan od glavnih ciljeva suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

A

budući da je jačanje demokratskih procesa i dalje jedan od glavnih ciljeva suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva;

| B | budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava od velike važnosti za pravilno funkcioniranje državnih institucija, političkih stranaka, civilnog društva i medija na nacionalnoj i transnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

B

budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava od velike važnosti za pravilno funkcioniranje državnih institucija, političkih stranaka, civilnog društva i medija na nacionalnoj i transnacionalnoj razini;

| C | budući da je u pokušaju rješavanja poteškoća s kojima se suočavaju demokratske institucije posve nužno razviti rješenja za nošenje s budućim izazovima koji će proizići iz krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19; ističe da bi sve donesene mjere trebale biti jasne, nužne i strogo razmjerne, osobito s obzirom na ograničenja temeljnih sloboda koja bi mogla imati ozbiljne posljedice na politički život, izbore, civilno društvo i medije; |
| --- | --- |

C

budući da je u pokušaju rješavanja poteškoća s kojima se suočavaju demokratske institucije posve nužno razviti rješenja za nošenje s budućim izazovima koji će proizići iz krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19; ističe da bi sve donesene mjere trebale biti jasne, nužne i strogo razmjerne, osobito s obzirom na ograničenja temeljnih sloboda koja bi mogla imati ozbiljne posljedice na politički život, izbore, civilno društvo i medije;

| D | budući da promicanje i zaštita jednakih prava i prava na političko sudjelovanje za sve zahtijeva razvoj uključivih i otpornih društava u kojima se čuju svi glasovi; |
| --- | --- |

D

budući da promicanje i zaštita jednakih prava i prava na političko sudjelovanje za sve zahtijeva razvoj uključivih i otpornih društava u kojima se čuju svi glasovi;

| E | budući da je slobodan i neovisan rad oporbe, organizacija civilnog društva i medija temelj demokratskog društva koje se zasniva na vladavini prava; budući da su političke stranke, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji ključne sastavnice demokratskog procesa; |
| --- | --- |

E

budući da je slobodan i neovisan rad oporbe, organizacija civilnog društva i medija temelj demokratskog društva koje se zasniva na vladavini prava; budući da su političke stranke, civilno društvo, pošteno izborno okružje te slobodni i pluralistički mediji ključne sastavnice demokratskog procesa;

| F | budući da je za povećanje vidljivosti demokratskih vrijednosti i načela te jačanje odgovornosti, transparentnosti i pristupa informacijama potrebno da države članice i zemlje Istočnog partnerstva ulože odgovarajuće napore, što uključuje njihove vlasti na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, a iste napore trebaju uložiti i institucije i agencije; |
| --- | --- |

F

budući da je za povećanje vidljivosti demokratskih vrijednosti i načela te jačanje odgovornosti, transparentnosti i pristupa informacijama potrebno da države članice i zemlje Istočnog partnerstva ulože odgovarajuće napore, što uključuje njihove vlasti na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, a iste napore trebaju uložiti i institucije i agencije;

| G | budući da su jačanje zakonodavnih kapaciteta zemalja Istočnog partnerstva za uspostavu učinkovitog modela financijske transparentnosti političkih stranaka, čvrsta pravila za provođenje izbornih kampanja te promicanje razvoja neovisnih javnih medija i sudjelovanje civilnog društva u demokratskim procesima od ključne važnosti i da bi ih Europska unija i njezine države članice trebale i dalje podupirati; |
| --- | --- |

G

budući da su jačanje zakonodavnih kapaciteta zemalja Istočnog partnerstva za uspostavu učinkovitog modela financijske transparentnosti političkih stranaka, čvrsta pravila za provođenje izbornih kampanja te promicanje razvoja neovisnih javnih medija i sudjelovanje civilnog društva u demokratskim procesima od ključne važnosti i da bi ih Europska unija i njezine države članice trebale i dalje podupirati;

| H | budući da održavanje ravnoteže političkih sustava zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a uz pomoć odgovarajućih provjera i ravnoteža među različitim institucijama može ojačati sposobnost država da pruže učinkovit odgovor pojačanom međunarodnom i europskom suradnjom, uključujući razmjenu primjera najbolje prakse i metodologija s obzirom na to da nijedno naše društvo nije imuno na aktualne zajedničke izazove kao što su pandemije, migracijske krize, dezinformacije ili neliberalne tendencije; |
| --- | --- |

H

budući da održavanje ravnoteže političkih sustava zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a uz pomoć odgovarajućih provjera i ravnoteža među različitim institucijama može ojačati sposobnost država da pruže učinkovit odgovor pojačanom međunarodnom i europskom suradnjom, uključujući razmjenu primjera najbolje prakse i metodologija s obzirom na to da nijedno naše društvo nije imuno na aktualne zajedničke izazove kao što su pandemije, migracijske krize, dezinformacije ili neliberalne tendencije;

| I | budući da bi produbljivanje suradnje između regionalnih i međunarodnih organizacija, kao što su Vijeće Europe, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjeni narodi, trebalo ojačati kako bi se stvorile nove sinergije, spriječili mogući demokratski deficiti i riješili aktualni i novi izazovi kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

I

budući da bi produbljivanje suradnje između regionalnih i međunarodnih organizacija, kao što su Vijeće Europe, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjeni narodi, trebalo ojačati kako bi se stvorile nove sinergije, spriječili mogući demokratski deficiti i riješili aktualni i novi izazovi kao što je pandemija bolesti COVID-19;

| J | budući da pojačano demokratsko sudjelovanje putem političkih stranaka na temelju širokog članstva i jasnih političkih programa, institucijskih mehanizama za uključivanje civilnog društva, neovisnih i odgovornih medija te stabilnih izbornih okvira može potaknuti provedbu još više modela upravljanja odozdo prema gore i poboljšanje njegove kvalitete i pritom ojačati otpornost demokratskih institucija i procesa, pa i u odnosu na vanjsko upletanje; |
| --- | --- |

J

budući da pojačano demokratsko sudjelovanje putem političkih stranaka na temelju širokog članstva i jasnih političkih programa, institucijskih mehanizama za uključivanje civilnog društva, neovisnih i odgovornih medija te stabilnih izbornih okvira može potaknuti provedbu još više modela upravljanja odozdo prema gore i poboljšanje njegove kvalitete i pritom ojačati otpornost demokratskih institucija i procesa, pa i u odnosu na vanjsko upletanje;

| K | budući da politički motivirana suđenja protiv predstavnika oporbe, koja nažalost predstavljaju dugogodišnju praksu u nekim zemljama Istočnog partnerstva, dovode u pitanje neovisnost pravosuđa od političkog upletanja i time oslabljuju demokratski proces; |
| --- | --- |

K

budući da politički motivirana suđenja protiv predstavnika oporbe, koja nažalost predstavljaju dugogodišnju praksu u nekim zemljama Istočnog partnerstva, dovode u pitanje neovisnost pravosuđa od političkog upletanja i time oslabljuju demokratski proces;

| L | budući da snažna financijska ovisnost nekih političkih stranaka iz zemalja Istočnog partnerstva o velikim industrijskim grupacijama ili oligarsima naglašava potrebu za detaljnijim zakonodavstvom o naknadama za članstvo, pristupu javnom financiranju i financiranju kampanja kako bi se spriječilo da novac stečen korumpiranim kriminalnim aktivnostima utječe na demokratske procese; |
| --- | --- |

L

budući da snažna financijska ovisnost nekih političkih stranaka iz zemalja Istočnog partnerstva o velikim industrijskim grupacijama ili oligarsima naglašava potrebu za detaljnijim zakonodavstvom o naknadama za članstvo, pristupu javnom financiranju i financiranju kampanja kako bi se spriječilo da novac stečen korumpiranim kriminalnim aktivnostima utječe na demokratske procese;

| M | budući da postoje negativni trendovi povezani s monopolizacijom vlasti u nekim državama članicama EU-a, koji izazivaju zabrinutost u pogledu održavanja i jačanja demokratskih institucija, diobe vlasti, primjene načela provjere i ravnoteže, neovisnosti pravosuđa i medija te razvoja civilnog društva; |
| --- | --- |

M

budući da postoje negativni trendovi povezani s monopolizacijom vlasti u nekim državama članicama EU-a, koji izazivaju zabrinutost u pogledu održavanja i jačanja demokratskih institucija, diobe vlasti, primjene načela provjere i ravnoteže, neovisnosti pravosuđa i medija te razvoja civilnog društva;

| N | budući da je za borbu protiv dezinformiranja potreban pristup mjerodavnim izvorima za ažurirane informacije i promicanje pouzdanih izvora kako bi se smanjila vidljivost lažnog ili obmanjujućeg sadržaja i uklonio štetan i nezakonit sadržaj; |
| --- | --- |

N

budući da je za borbu protiv dezinformiranja potreban pristup mjerodavnim izvorima za ažurirane informacije i promicanje pouzdanih izvora kako bi se smanjila vidljivost lažnog ili obmanjujućeg sadržaja i uklonio štetan i nezakonit sadržaj;

| O | budući da se Ruska Federacija upleće u demokratske procese država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, bilo izravno bilo s pomoću posrednika iz poslovnih, medijskih ili političkih krugova, čime se ugrožava suverenitet, neovisnost i sigurnost tih država; |
| --- | --- |

O

budući da se Ruska Federacija upleće u demokratske procese država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, bilo izravno bilo s pomoću posrednika iz poslovnih, medijskih ili političkih krugova, čime se ugrožava suverenitet, neovisnost i sigurnost tih država;

| P | budući da Ruska Federacija nastavlja očita kršenja suverenosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine i Gruzije i tako potkopava sigurnosno i humanitarno stanje te stanje ljudskih prava i krši temeljna načela i norme međunarodnog prava u okupiranim gruzijskim regijama Abhaziji i Chinvaliju/Južnoj Osetiji, kao i u nezakonito okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu, gradu Sevastopolju i određenim područjima ukrajinskih regija Donjecka i Luhanska; |
| --- | --- |

P

budući da Ruska Federacija nastavlja očita kršenja suverenosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine i Gruzije i tako potkopava sigurnosno i humanitarno stanje te stanje ljudskih prava i krši temeljna načela i norme međunarodnog prava u okupiranim gruzijskim regijama Abhaziji i Chinvaliju/Južnoj Osetiji, kao i u nezakonito okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu, gradu Sevastopolju i određenim područjima ukrajinskih regija Donjecka i Luhanska;

| Q | osuđujući kontinuiranu okupaciju i korake poduzete u smjeru de facto pripojenja gruzijskih regija Abhazije i Chinvali/Južne Osetije, kao i pokušaj pripojenja Autonomne Republike Krima i aktualnu oružanu agresiju Ruske Federacije na istoku Ukrajine, pozivajući međunarodnu zajednicu da pojača napore kako bi se obnovila suverenost Gruzije i Ukrajine te njihov teritorijalni integritet unutar njihovih međunarodno priznatih granica; |
| --- | --- |

Q

osuđujući kontinuiranu okupaciju i korake poduzete u smjeru de facto pripojenja gruzijskih regija Abhazije i Chinvali/Južne Osetije, kao i pokušaj pripojenja Autonomne Republike Krima i aktualnu oružanu agresiju Ruske Federacije na istoku Ukrajine, pozivajući međunarodnu zajednicu da pojača napore kako bi se obnovila suverenost Gruzije i Ukrajine te njihov teritorijalni integritet unutar njihovih međunarodno priznatih granica;

| R | budući da su zaštita slobode kod kuće i jačanje potpore vanjskoj politici kojom se štite temeljne vrijednosti i prava u inozemstvu ključni za poticanje boljeg razumijevanja demokratskih načela u javnosti, a posebno među mladima; |
| --- | --- |

R

budući da su zaštita slobode kod kuće i jačanje potpore vanjskoj politici kojom se štite temeljne vrijednosti i prava u inozemstvu ključni za poticanje boljeg razumijevanja demokratskih načela u javnosti, a posebno među mladima;

| S | budući da su mnogi bjeloruski građani i predstavnici bjeloruskog civilnog društva, kao i međunarodni akteri, izbore u Bjelarusu održane 9. kolovoza 2020. okarakterizirali kao „ukradene izbore”; |
| --- | --- |

S

budući da su mnogi bjeloruski građani i predstavnici bjeloruskog civilnog društva, kao i međunarodni akteri, izbore u Bjelarusu održane 9. kolovoza 2020. okarakterizirali kao „ukradene izbore”;

| T | budući da su prosvjedi kojima se osuđuju službeni rezultati bjeloruskih izbora održavani diljem zemlje; |
| --- | --- |

T

budući da su prosvjedi kojima se osuđuju službeni rezultati bjeloruskih izbora održavani diljem zemlje;

Uloga političkih stranaka

| 1. | napominje da političke stranke imaju važnu ulogu na svim razinama društva s obzirom na to da one okupljaju interese i mišljenja, formuliraju političke odgovore na političke probleme i društvene izazove i usmjeravaju ih u politički sustav posredstvom izabranih predstavnika, čime promiču istinsko sudjelovanje svih građana i nacionalnosti koje redovno žive u nekoj zemlji, ne samo tijekom izbornog razdoblja već i u svim drugim aspektima političkog života; u tom kontekstu naglašava da promjenjivost političkog okružja u većini zemalja Istočnog partnerstva valja razriješiti jačanjem uloge političkih stranaka kako bi se učvrstili demokratski standardi i povećalo povjerenje građana u državne institucije i demokratske procese; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva nacionalne parlamente da ojačaju neovisno i nepristrano pravosuđe te da donesu zakonodavstvo u korist transparentnog financiranja stranaka, posebno utvrđivanjem pravne odgovornosti političkih stranaka za primanje donacija iz nepoznatih ili kriminalnih izvora ili izvora čija je nakana narušiti ili ugroziti demokraciju, zagovarati terorizam ili poticati na rat i civilni sukob, te olakšavanjem identifikacije plaćenog političkog oglašavanja i organizacija odgovornih za nj; ističe da politička korupcija uništava povjerenje građana u državne institucije, izabrane predstavnike i političke aktere te u konačnici dovodi do slabljenja demokratskih provjera i ravnoteža; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na političke stranke da nastave povećavati unutarstranačku demokraciju i da se pridržavaju načela rodne ravnopravnosti te ih potiče da poboljšaju svoju raznolikost kako bi bolje predstavljale društva kojima služe, primjerice jamčenjem bolje zastupljenosti žena i manjina na izbornim listama i među izabranim članovima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva nacionalna tijela da kažnjavaju sve oblike kupovanja glasova te upotrebu administrativnih resursa u kampanjama; trebalo bi uvesti odgovarajuće odvraćajuće kazne, uključujući ograničavanje pristupa kampanje prijestupnika državnim sredstvima; trebalo bi uvesti odgovarajuće mjere za sprečavanje govora mržnje u svim njegovim oblicima, poticanja na nasilje, lažnih vijesti i dezinformiranja radi političke koristi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva nacionalne parlamente da donesu zakonodavstvo o jamčenju prava oporbenih stranaka i njihovih klubova zastupnika zastupljenih u parlamentu i lokalnim vijećima, kako bi se pratile iskazane namjere i aktivnosti koje poduzima izvršna vlast; smatra da će se time doprinijeti postizanju transparentnosti u donesenim odlukama te da će se poboljšati nadzor nad poštovanjem vladavine prava i potrošnjom javnih financija, što je važno za osiguravanje kvalitete političke rasprave i javnih usluga koje pruža vlada te će također pomoći u jamčenju odgovarajuće uloge oporbe, uključujući njezino pravo na političko izražavanje svojih mišljenja i stajališta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog slučajeva politički motiviranih sudskih predmeta protiv vođa i članova oporbenih stranaka i onih koji se ne slažu sa stajalištem vlade u zemljama Istočnog partnerstva; poziva vlade da se suzdrže od uporabe svojih podređenih struktura ili takvih politički motiviranih sudskih predmeta te da primjenjuju najviše standarde vladavine prava, posebno u pogledu neovisnosti pravosuđa i prava na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve predstavnike političkih stranaka da osiguraju neuznemirivanje političkih aktera tako što će jedni prema drugima, uključujući protivnike, postupati pošteno i s poštovanjem te da štite slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja, uključujući pravo na mirne prosvjede, kako bi se zagovarala politička rasprava zasnovana na pitanjima i povećalo povjerenje građana u demokratske procese; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europsku komisiju da ponudi tehničku pomoć radi jačanja parlamentarnog nadzora u svim zemljama Istočnog partnerstva i državama članicama EU-a kako bi se smanjile postojeće razlike u djelotvornim mehanizmima za odgovore; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva tijela vlasti zemalja Istočnog partnerstva da stvaraju odgovarajuće uvjete za veće sudjelovanje civilnog društva, srednjih klasa i malih i srednjih poduzeća u političkim pitanjima; uviđa važnost građanskog nadzora nad poštovanjem i provedbom demokratskih načela i vrijednosti te za pronalaženje i izvješćivanje o korupcijskim praksama, prijevarama i sukobima interesa kako bi se smanjila uloga oligarha u političkom životu; poziva političke stranke da daju prednost radu na razvoju sveobuhvatnih političkih programa i zastupanju širokih interesa društva u cjelini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče sve političke stranke da sudjeluju u stvaranju novih oblika višestranačja i suradnje kako bi se utvrdili strateški ciljevi za njihovu zemlju i regiju; naglašava da je raznolikost političkih ideologija i mišljenja ključna za pravilno funkcioniranje parlamenta koji zastupa sve svoje građane i radi za njih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva političke stranke da rade na jasnim programima s konkretnim političkim planovima; ističe da se jačanje političke kulture u društvu može postići samo provedbom transparentnih političkih odluka, političkim obrazovanjem u školama i na sveučilištima te borbom protiv populizma i radikalizma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče političke stranke da se koriste digitalizacijom za izravno komuniciranje s društvom i da razmotre smanjenje broja članova jer postoji hitna potreba za prilagodbom na nove digitalne inovacije, što može pomoći da stranke ostvare svoje ciljeve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da zbog karantenskih ograničenja vođenje kampanja tijekom izbornih procesa pod uvjetima nejednakog pristupa biračima i medijskim resursima (kao glavnim izvorima širenja informacija i komunikacije s biračima), te s pomoću društvenih mreža, može postati velik izazov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osuđuje zloupotrebu utjecaja političkih stranaka na medije radi vlastite političke koristi i potiče ih da podupru slobodno i neovisno medijsko okružje u EU-u i Istočnom partnerstvu; osuđuje instrumentalizaciju javnih medija, koji se financiraju novcem poreznih obveznika, od strane vladajućih političkih stranaka za vlastitu političku korist te poziva regulatorna tijela za medije na odgovarajući neovisan nadzor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje činjenicu da političke stranke zloupotrebljavaju društvene medije otvaranjem lažnih korisničkih računa radi pokušaja da oponašaju svoje političke suparnike, tvorce mišljenja, skupine aktivista i medijske subjekte te napadaju političke protivnike i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

15.

Uloga civilnog društva

| 16. | naglašava važnost dinamičnog civilnog društva kao pokazatelja stanja demokracije; poziva na uspostavu mehanizama kojima se jamči odgovarajuće sudjelovanje civilnoga društva u demokratskim procesima, primjerice u sklopu javnih savjetovanja, parlamentarnih saslušanja stručnjaka itd.; poziva političke stranke da podrže i otvoreno surađuju s civilnim društvom u svim aspektima svojeg rada u ime građana kako bi se u obzir uzela različita mišljenja, ojačao unutarnji nadzor nad demokratskim reformama i povećala njihova transparentnost i održivost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da se u nekim zemljama Istočnog partnerstva organizacije civilnog društva i dalje suočavaju s izazovima, uglavnom u pogledu pristupa financiranju, državnog upletanja ili nedovoljne digitalizacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja da živoj demokraciji trebaju dinamično civilno društvo i neovisni mediji koji mogu raditi u sigurnom okružju i osigurati pametan nadzor javnih institucija koji vodi potrebnim provjerama i ravnotežama u demokratskom društvu; poziva EU i svoje istočne partnere da se bore protiv stalnog smanjivanja prostora za civilno društvo i neovisne medije te da zajamče da oni mogu raditi bez ikakvih ograničenja i da preuzmu odgovornost za stvaranje povoljnih uvjeta za rad organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osuđuje javne napade dužnosnika i političara na organizacije civilnog društva, aktiviste i borce za ljudska prava promicanjem laži, teorija zavjere, demonizacije ili drugih oblika sabotaže kredibiliteta; svaki pokušaj da se zakonski ograniči djelovanje skupina civilnog društva na temelju takvog neliberalnog diskursa predstavlja napad na temeljne demokratske slobode; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU da prilagodi i prenese jasan i strukturiran sustav za pružanje bespovratnih sredstava nevladinim organizacijama, uključujući obnovljeni mehanizam za evaluaciju od strane delegacija EU-a i skupina stručnjaka te mehanizam za opće sudjelovanje raznih organizacija, pri čemu se prednost daje nevladinim organizacijama koje rade na demokratskim standardima, čime se izbjegava dodjeljivanje bespovratnih sredstava nevladinim organizacijama koje neformalnim kanalima osnivaju i financiraju vlade, te nevladinim organizacijama koje rade na borbi protiv negativnih posljedica pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apelira na vlade da se suzdrže od zloupotrebe pandemije bolesti COVID-19 i svojeg odgovora na nju kao isprike za ušutkivanje onih koji ih kritiziraju, gušenje oporbe ili kakvo drugo nazadovanje u pogledu demokratskih standarda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU i njegove istočne partnere da uspostave konkretne inkluzivne mehanizme kako bi suradnja i savjetovanje s civilnim društvom, uključujući organizacije za prava manjina i žena te borce za ljudska prava, postali standardni dio rada njihovih institucija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva donatore da ne obustavljaju svoju potporu nevladinim organizacijama u zemljama Istočnog partnerstva zbog gospodarske krize koja bi mogla uslijediti nakon pandemije bolesti COVID-19, nego da ulažu u dugoročno održivo financiranje organizacija civilnog društva; potiče pojednostavnjenje metoda prijave i uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava kako bi se pružila mogućnost financijske potpore ne samo velikim i iskusnim organizacijama već i manjim regionalnim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče mobilizaciju financijskih sredstava za lokalne, regionalne i međunarodne mreže nevladinih organizacija kako bi se olakšala njihova suradnja jer će im se time omogućiti da pojačaju traženje dobrih zakonodavnih primjera koji građanima pružaju pravnu sigurnost u društvenoj, gospodarskoj i političkoj dimenziji; naglašava da će nevladine organizacije također imati ključnu ulogu u opisivanju tih pitanja koja su od izravne važnosti za nepoštovanje vladavine prava, kršenje slobode izražavanja, dezinformiranje i prijevare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je potrebno da država pruža pomoć na transparentan način kako bi se utvrdili i poduprli pokreti i organizacije na lokalnoj razini radi promicanja društvenih promjena, poboljšanja opće dobrobiti i društava obilježenih većom inkluzivnošću, ravnopravnošću i održivošću; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apelira na EU i zemlje Istočnog partnerstva da ojačaju potporu lokalnim tijelima vlasti kako bi se osiguralo održivo sudjelovanje i zastupljenost građana u procesima donošenja odluka pod karantenskim ograničenjima, posebno upotrebom internetskih platformi i metoda virtualnog savjetovanja, osmišljanjem strategije angažiranosti i primjenom odgovarajućih dijaloških metoda, komunikacijom sa svim dionicima i društvenim skupinama, osobito slušanjem njihovih glasova, uvida i inovativnih ideja; istodobno ističe važnost suzdržavanja od korištenja lokalnih vlasti i njihovih resursa prije i tijekom izbora kako bi se izvršio pritisak na građane u korist stranke koja je u tom trenutku na vlasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče europske institucije da primjenjuju postojeće ili buduće programe EU-a u pogledu europskih vrijednosti, kao što je programa Prava i vrijednosti, ne samo na države članice EU-a nego i na zemlje Istočnog partnerstva i nevladine organizacije, stvaranjem i promicanjem mogućih metoda suradnje između pandana u EU-u i susjednih zemalja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost slobode medija, koja bi trebala podrazumijevati jednak pristup medijima za sve političke aktere, uredničku neovisnost te pluralističko, nepristrano i nediskriminirajuće izvještavanje o političkim stavovima u programima privatnih, a posebno javnih radiotelevizijskih kuća, te transparentno vlasništvo medija; |
| --- | --- |

28.

Uloga slobodnih i pluralističkih medija

| 29. | naglašava potrebu za povećanjem razine osviještenosti, za razvojem medijske i informacijske kritičke pismenosti, koja je nužna za sve građane, uključujući pripadnike nacionalnih manjina, kako bi se moglo kretati u sve složenijem medijskom okružju, kako bi se onemogućile mogućnosti manipulacije percepcijom činjenica i događaja te kako bi se razumjeli izvori vijesti na koje se oslanjaju, način na koji se one proizvode, interesi koji stoje iza njihove proizvodnje te uredničke, tehnološke i druge sile uključene u filtriranje informacija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva nacionalne vlade i parlamente da stvaraju i održavaju sigurno okružje za novinare i druge medijske aktere, uključujući strane novinare, kako bi se pokušala spriječiti ikakva zloupotreba raznih zakona ili odredbi koja bi mogla utjecati na slobodu medija, kao što su oni o kleveti, borbi protiv terorizma, nacionalnoj sigurnosti, javnom poretku, govoru mržnje, bogohuljenju ili zakoni u kojima se donosi službeni stav o povijesnim događajima (engl. memory laws), koji se prečesto primjenjuju kako bi se novinare zastrašilo i ušutkalo; ističe važnost rodno osviještenog pristupa pri razmatranju mjera za rješavanje problema sigurnosti novinara; |
| --- | --- |

30.

| 31. | oštro osuđuje sve oblike pritiska koji se primjenjuju u političke svrhe kako bi se ušutkalo kritične medije ili neovisne novinare, a posebno nasilje, kazneni progon i sve ostale oblike zastrašivanja; izražava zabrinutost zbog prijetnji koje neki političari, oligarsi i njihovi ortaci predstavljaju za slobodu i pluralizam medija kupovanjem komercijalnih medija i otimanjem javnih medija kako bi služili pristranim interesima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva vlade da unaprijede transparentnost i zajamče odgovarajući pristup informacijama od javnog interesa, posebno medijima i nadzornim organizacijama, među ostalim i objavljivanjem informacija od javnog interesa; osuđuje napore vlada da neopravdano ograniče pristup informacijama o pitanjima važnima za javnost korištenjem neopravdanih administrativnih prepreka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apelira na zemlje Istočnog partnerstva da temeljito i transparentno istraže fizičke napade, prijetnje i internetsko uznemiravanje novinara i medijskih radnika te da zajamče sigurno radno okružje za novinare i medijske radnike koji izvješćuju iz zona sukoba, s javnih prosvjeda i tijekom izbora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | najoštrije osuđuje politički motivirane otmice i zatvaranje novinara i medijskih radnika te traži da se smjesta i bezuvjetno oslobode svi nepravedno zatvoreni novinari i medijski zaposlenici u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU i njegove istočne partnere da povećaju potporu, uključujući financijsku, slobodnim i neovisnim medijima, kao osnovu za javni diskurs koji se zasniva na informiranosti i pluralistička društva, u svjetlu sve većih izazova i problema s financiranjem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva nacionalne regulatore da zajamče potpunu transparentnost privatnih i javnih poduzeća u upotrebi algoritama, umjetne inteligencije i automatskog odlučivanja, koje ne bi trebalo upotrebljavati u svrhu manipuliranja javnog mišljenja, te da osiguraju punu transparentnost vlasništva privatnih medija i da povećaju zahtjeve u pogledu transparentnosti za strane medijske kuće u državnom vlasništvu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | preporučuje da Komisija osnuje i podupire medijski klaster u Istočnom partnerstvu koji se temelji na inovacijama i održivosti; smatra da bi se takvim klasterom ojačao transnacionalni informacijski prostor i povećale koprodukcije između medijskih aktera iz EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kako bi se istaknula njihova raznolikost i promicala visoka kvaliteta, posebno u javnoj radiodifuziji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da bi zemlje trebale razviti svoju digitalnu politiku i strategiju u skladu s pristupom koji se temelji na pravima, uz puno poštovanje relevantnih odredbi Povelje EU-a o temeljnim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

38.

Uloga poštenog izbornog okružja

| 39. | ponovno ustvrđuje da je održavanje poštenih, ravnopravnih i transparentnih izbora koji se provode tajnim glasanjem i zasnivaju na demokratskim načelima, te uz puno poštovanje izbornog prava na aktivno i pasivno sudjelovanje građana, i dalje glavni uvjet za demokratsku zastupljenost te dobro i djelotvorno upravljanje; apelira na političke aktere da rasprave i donesu izborne reforme na temelju međustranačke potpore i savjetovanja s civilnim društvom kako bi se postigla najšira moguća potpora; apelira na države članice EU-a i Istočnog partnerstva da poboljšaju svoje sustave glasanja i brojenja glasova; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost jakih parlamenata, posebno u demokracijama koje prolaze proces konsolidacije, kako bi se izbjeglo da hipercentralizirani predsjednički režimi dođu u iskušenje da u konačnici skrenu prema autoritarnim trendovima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da provedu neriješene preporuke OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije te da riješe nedostatke utvrđene u izbornom okviru ili u pripremi i organizaciji izbora, koji se među ostalim odnose na financiranje kampanja, oporbenu zastupljenost u izbornoj administraciji, rješavanje sporova; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja imenovanje Christiana Danielssona osobnim izaslanikom predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela za dijalog s Gruzijom u kojem posreduje EU te apelira na sve političke snage u Gruziji da ostave postrani svoje pristrane interese radi budućnosti Gruzije, da konstruktivno rade na rješavanju krize u duhu kompromisa i pomirenja te da se suzdrže od daljnjeg raspirivanja već užarene političke klime; |
| --- | --- |

42.

| 43. | oštro osuđuje manjkave izbore održane 2020. u Bjelarusu, a posebno represiju koju su vlasti provele nad vlastitim građanima koji su ostvarivali svoje pravo na mirno prosvjedovanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponavlja zahtjev EU-a da se poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Moldove i naglašava da je bezuvjetno povlačenje ruske vojske, borbenih vozila i streljiva s teritorija Republike Moldove jedino jamstvo mirnog rješenja sukoba; ističe da se jednostrani ustupci koje su zatražili posrednici i promatrači 5 + 2 ne mogu provoditi nauštrb ustavnih sloboda demokratskih građana Moldove; uviđa da moldavski građani moraju uživati svoje pravo da žive u zemlji zaštićenoj od duboko ukorijenjenih sigurnosnih, obrambenih i hibridnih prijetnji, da se slobodno kreću po državnom području Moldove, da budu zaštićeni od nezakonite pretrage ili diskrecijskih uhićenja nepriznatih struktura separatističkih tijela u Tiraspolu, što se mora smatrati prioritetom u usporedbi s drugim elementima rješavanja sukoba; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podupire odluke EU-a i mnogih europskih država da ne priznaju izborne rezultate koje je objavilo Bjelorusko središnje izborno povjerenstvo i da više ne priznaju Aljaksandra Lukašenku kao legitimnog predsjednika te zemlje nakon isteka njegova mandata; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Europsku komisiju, Vijeće EU-a i Europsko vijeće da promiču ambicioznu viziju budućnosti Istočnog partnerstva, uzimajući u obzir spremnost pridruženih partnera, uključujući Republiku Moldovu, na daljnji razvoj pojačane suradnje s EU-om u skladu s njihovim težnjama za europskom integracijom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da je potrebna bolja uređenost digitalnih izbornih kampanja na društvenim medijima koje se temelje na podacima, segmentaciji korisnika i profiliranju, posebno kad je riječ o ciljanom oglašavanju na platformama kojim se ciljaju potencijalni glasači, kako bi se zajamčila transparentnost i zaštita podataka; |
| --- | --- |

47.

| 48. | iznimno je zabrinut zbog neprekidnog vanjskog upletanja u suverene izborne procese, čija je nakana utjecati na javnu raspravu i preferencije glasača; smatra da je zbog toga potrebno uspostaviti odgovarajuće preventivne mjere; stoga traži jačanje napora europskih institucija, država članica i zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv svjesno organiziranih kampanja dezinformiranja i kibernapada koje često izravno provode treće zemlje ili ih neizravno podupiru njihova tijela; u tom pogledu ističe nedavne kampanje dezinformiranja koje su poduprle Rusija i Kina o uzrocima i posljedicama pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva nacionalne parlamente da se suzdrže od donošenja promjena izbornog zakonodavstva manje od jedne godine prije izbora, ili da te promjene uvode samo u kritičnim situacijama, na temelju širokoga konsenzusa svih političkih aktera i unutar društva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | u skladu s ciljem EU-a u razvojnoj suradnji sa svim njegovim voljnim i pridruženim partnerima, kako je navedeno u Europskom konsenzusu o razvoju i Planu za promjenu iz 2015., te pod pretpostavkom da će približavanje Moldove programima, politikama i standardima EU-a utjecati na kvalitetu participativne demokracije i vladavine prava, ljudska prava i temeljne slobode, dobro upravljanje, funkcionalno tržišno gospodarstvo i održivi razvoj, Europska unija razmatra pozivanje Moldove da se pridruži novim područjima politike i prioritetima, kao što su politika ruralnog razvoja EU-a i program financiranja Leader; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva vlade i tijela vlasti da zagovaraju izborne reforme kako bi se zajamčili slobodni, pravedni, konkurentni i transparentni izbori i da potiču potpunu usklađenost izbornih postupaka, prije svega u donošenju zakonodavnih izmjena izbornih zakona i financiranja stranaka, s međunarodnim normama, preporukama Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i mišljenjima Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja redovne neovisne međunarodne misije za promatranje izbora u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se podupro proces jačanja institucija, izbornih postupaka i demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da bi odluke o provođenju ili odgađanju izbora ili referenduma u pandemijskoj situaciji trebalo donositi tek nakon opreznog ocjenjivanja prednosti i nedostataka obiju mogućnosti te nakon savjetovanja s raznim dionicima u izbornom procesu, kao i s tijelima vlasti odgovornima za jamčenje javnog zdravlja, zaštite i sigurnosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | oštro osuđuje nezakonito glasanje i takozvane izbore koje na privremeno okupiranim teritorijima Ukrajine, Gruzije i Moldove organizira Ruska Federacija te poziva sve međunarodne institucije i institucije Europske unije te njihove države članice da se suzdrže od svih oblika priznavanja legitimnosti glasanja, referenduma i „izabranih” osoba na teritoriju Krima i regija Luhanska i Donjecka te gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije; uviđa da moldavski građani moraju uživati svoje pravo da se slobodno kreću po svojoj zemlji, bez ograničenja nezakonite kontrole, i da žive bez prijetnji njihovim životima, da budu zaštićeni od nezakonitih pretraga ili diskrecijskih uhićenja nepriznatih struktura separatističkih tijela u Tiraspolu, što se mora smatrati prioritetom u usporedbi s drugim elementima rješavanja sukoba; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Europskom parlamentu, Vijeću, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za susjedstvo i proširenje te vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

55.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 361/10

---

REZOLUCIJA

o sinergijama između obrazovanja i gospodarstva u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva

(2021/C 361/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir razvoj politike istočnog susjedstva od 2004. i komponente Istočnog partnerstva od 2009., a posebno izvješća Komisije o napretku u njezinoj provedbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razvoj politike istočnog susjedstva od 2004. i komponente Istočnog partnerstva od 2009., a posebno izvješća Komisije o napretku u njezinoj provedbi,

| — | uzimajući u obzir članke 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i članke 145. do 149. (naslov IX. – Zapošljavanje) i članke 166. i 165. (naslov XII. – Obrazovanje, stručno osposobljavanje, mladi i sport), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 5. i 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i članke 145. do 149. (naslov IX. – Zapošljavanje) i članke 166. i 165. (naslov XII. – Obrazovanje, stručno osposobljavanje, mladi i sport),

| — | uzimajući u obzir Sporazume o pridruživanju između EU-a i Gruzije (1), između EU-a i Moldove (2), između EU-a i Ukrajine (3), uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije (4) i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazume o pridruživanju između EU-a i Gruzije (1), između EU-a i Moldove (2), između EU-a i Ukrajine (3), uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije (4) i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana (5),

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. (posljednji put izmijenjen 26. lipnja 2018.) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronest od 3. svibnja 2011. (posljednji put izmijenjen 26. lipnja 2018.) (6),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. pod naslovom „Politika istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” i zaključcima Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. pod naslovom „Politika istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” i zaključcima Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020.,

| — | uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronest od 12. lipnja 2020. povodom videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronest od 12. lipnja 2020. povodom videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020.,

| — | Uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (7), |
| --- | --- |

—

Uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir primjedbe predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela nakon videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela nakon videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva od 18. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za 2018./2020. Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za 2018./2020. Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 9. prosinca 2019. o inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama istočnih partnera: izazovi i mogućnosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 9. prosinca 2019. o inovacijama u obrazovanju i obrazovnim reformama u EU-u i zemljama istočnih partnera: izazovi i mogućnosti (8),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. usvojen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju 25. rujna 2015., a posebno cilj održivog razvoja br. 4. o osiguranju uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. usvojen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju 25. rujna 2015., a posebno cilj održivog razvoja br. 4. o osiguranju uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve,

| — | uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europski parlament, Vijeće i Europska komisija na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast u Göteborgu 17. studenoga 2017., a posebno stup 1 o pravu na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europski parlament, Vijeće i Europska komisija na Socijalnom samitu za pravedna radna mjesta i rast u Göteborgu 17. studenoga 2017., a posebno stup 1 o pravu na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (9),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 22. ožujka 2016. o međusobnom priznavanju profesionalnih kvalifikacija, radnog iskustva i sveučilišnih diploma u okviru Bolonjskog procesa (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 22. ožujka 2016. o međusobnom priznavanju profesionalnih kvalifikacija, radnog iskustva i sveučilišnih diploma u okviru Bolonjskog procesa (10),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljen „Analitički temelji novog programa vještina za Europu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljen „Analitički temelji novog programa vještina za Europu”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu: Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM/2016/0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu: Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM/2016/0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. naslovljenu „Poboljšanje i modernizacija obrazovanja” (COM/2016/0941), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. naslovljenu „Poboljšanje i modernizacija obrazovanja” (COM/2016/0941),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o Akcijskom planu za digitalno obrazovanje 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM/2020/624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o Akcijskom planu za digitalno obrazovanje 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu (COM/2020/624),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (COM(2018)0023),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture” (COM/2018/0268), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture” (COM/2018/0268),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM/2020/625), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM/2020/625),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (11),

| — | uzimajući u obzir Rimsko ministarsko priopćenje od 19. studenoga 2020. nakon ministarskog sastanka Europskog prostora visokog obrazovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsko ministarsko priopćenje od 19. studenoga 2020. nakon ministarskog sastanka Europskog prostora visokog obrazovanja,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2020. naslovljenu „EUROPA 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2020. naslovljenu „EUROPA 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o diskriminaciji (zaposlenje i zanimanje) od 25. lipnja 1958., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o diskriminaciji (zaposlenje i zanimanje) od 25. lipnja 1958.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o razvoju ljudskih resursa od 23. lipnja 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o razvoju ljudskih resursa od 23. lipnja 1975.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 26. veljače 2020. o odluci Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2020)0070) i mišljenju Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. i zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o ovom prijedlogu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 26. veljače 2020. o odluci Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2020)0070) i mišljenju Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. i zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o ovom prijedlogu (13),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. srpnja 2020. i Rezoluciju Parlamenta od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (14) i zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. srpnja 2020. i Rezoluciju Parlamenta od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (14) i zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije „o provedbi makrofinancijske pomoći trećim zemljama u 2019.” (COM(2020)296), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije „o provedbi makrofinancijske pomoći trećim zemljama u 2019.” (COM(2020)296),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske investicijske banke za 2018. o zakladi za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske investicijske banke za 2018. o zakladi za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. srpnja 2018. o uspostavljanju „Programa Digitalna Europa 2021.–2027.” (COM(2018)434), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 6. srpnja 2018. o uspostavljanju „Programa Digitalna Europa 2021.–2027.” (COM(2018)434),

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 11. prosinca 2019. o utvrđivanju europskog zelenog plana, posebno stavljajući naglasak na osiguravanje partnerstava za okoliš, energiju i klimu s državama Istočnog partnerstva (COM(2019)640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 11. prosinca 2019. o utvrđivanju europskog zelenog plana, posebno stavljajući naglasak na osiguravanje partnerstava za okoliš, energiju i klimu s državama Istočnog partnerstva (COM(2019)640),

| — | uzimajući u obzir uredbu Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (EU) br. 2017/1601, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uredbu Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (EU) br. 2017/1601,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Europskog parlamenta Vijeću od 28. svibnja 2020. o osnivanju Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)408, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Europskog parlamenta Vijeću od 28. svibnja 2020. o osnivanju Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)408,

| — | uzimajući u obzir Parišku konvenciju UN-a o klimi od 12. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Parišku konvenciju UN-a o klimi od 12. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 19. siječnja 2021. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću pod nazivom „Jedinstveni front za pobjedu protiv bolesti COVID-19”, posebno kako bi se osigurao pristup dijelu od 2,3 milijarde doza koje je EU osigurala zemljama Istočnog partnerstva (COM(2021)35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije od 19. siječnja 2021. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću pod nazivom „Jedinstveni front za pobjedu protiv bolesti COVID-19”, posebno kako bi se osigurao pristup dijelu od 2,3 milijarde doza koje je EU osigurala zemljama Istočnog partnerstva (COM(2021)35),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)103),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o stranim uplitanjima u izbore i dezinformacijama u nacionalnim i europskim demokratskim procesima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o stranim uplitanjima u izbore i dezinformacijama u nacionalnim i europskim demokratskim procesima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (COM(2020)98), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (COM(2020)98),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (2009/C119/02), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) (2009/C119/02),

| — | uzimajući u obzir sporazum od 15. prosinca 2020. između Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom sporazumu o programu EU4Health za razdoblje 2021.-2027. (COM(2020)405), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum od 15. prosinca 2020. između Europskog parlamenta i Vijeća o privremenom sporazumu o programu EU4Health za razdoblje 2021.-2027. (COM(2020)405),

| A. | budući da Istočno partnerstvo, pokrenuto 2009. kao zajednička politička inicijativa, ima za cilj produbljivanje i jačanje odnosa između EU-a, njegovih država članica i šest istočnih susjeda (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova i Ukrajina); |
| --- | --- |

A.

budući da Istočno partnerstvo, pokrenuto 2009. kao zajednička politička inicijativa, ima za cilj produbljivanje i jačanje odnosa između EU-a, njegovih država članica i šest istočnih susjeda (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova i Ukrajina);

| B. | budući da su kolektivni napori u okviru projekta Istočno partnerstvo već donijeli značajne, opipljive koristi ljudima u Europi, uključujući više trgovine, veću mobilnost, povećani gospodarski razvoj, više međusobnih kontakata i bolju kvalitetu života; |
| --- | --- |

B.

budući da su kolektivni napori u okviru projekta Istočno partnerstvo već donijeli značajne, opipljive koristi ljudima u Europi, uključujući više trgovine, veću mobilnost, povećani gospodarski razvoj, više međusobnih kontakata i bolju kvalitetu života;

| C. | budući da strategija „Politike Istočnog partnerstva nakon 2020.” koju su predložili Komisija i potpredsjednik/visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naglašava važnost za stabilizaciju održivog razvoja postignutog ulaganjem u gospodarsku modernizaciju s posebnim naglaskom na mladima i nezaposlenosti, s ciljem jačanja prosperiteta u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

C.

budući da strategija „Politike Istočnog partnerstva nakon 2020.” koju su predložili Komisija i potpredsjednik/visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naglašava važnost za stabilizaciju održivog razvoja postignutog ulaganjem u gospodarsku modernizaciju s posebnim naglaskom na mladima i nezaposlenosti, s ciljem jačanja prosperiteta u cijeloj Europi;

| D. | budući da se strategija EU-a za međunarodne kulturne odnose (JOIN(2016)29) obvezuje na potporu aktivnoj kulturnoj/socijalnoj razmjeni između EU-a i njegovih istočnih partnera, kako bi se angažirali građani, državni akteri i kulturni subjekti, jačalo civilno društvo i osigurale bolje gospodarske mogućnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da se strategija EU-a za međunarodne kulturne odnose (JOIN(2016)29) obvezuje na potporu aktivnoj kulturnoj/socijalnoj razmjeni između EU-a i njegovih istočnih partnera, kako bi se angažirali građani, državni akteri i kulturni subjekti, jačalo civilno društvo i osigurale bolje gospodarske mogućnosti;

| E. | budući da je pravo na obrazovanje utvrđeno u članku 26. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima, članku 14. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članku 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda o pravu na obrazovanje; |
| --- | --- |

E.

budući da je pravo na obrazovanje utvrđeno u članku 26. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima, članku 14. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članku 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda o pravu na obrazovanje;

| F. | budući da su ljudska prava i temeljne slobode sastavni dio svih ključnih područja suradnje Istočnog partnerstva, s određenim prioritetima utvrđenim za svaku zemlju; budući da je zaštita ljudskih prava manjina, uključujući pripadnike zajednice LGBTI, od svih oblika netolerancije i diskriminacije izravno povezana s pristupom kvalitetnom obrazovanju stanovništva; |
| --- | --- |

F.

budući da su ljudska prava i temeljne slobode sastavni dio svih ključnih područja suradnje Istočnog partnerstva, s određenim prioritetima utvrđenim za svaku zemlju; budući da je zaštita ljudskih prava manjina, uključujući pripadnike zajednice LGBTI, od svih oblika netolerancije i diskriminacije izravno povezana s pristupom kvalitetnom obrazovanju stanovništva;

| G. | budući da je pravo na rad i na obavljanje slobodno izabranog ili prihvaćenog zanimanja utvrđeno u članku 15. Povelje o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da je pravo na rad i na obavljanje slobodno izabranog ili prihvaćenog zanimanja utvrđeno u članku 15. Povelje o temeljnim pravima Europske unije;

| H. | budući da države članice EU-a moraju svoju gospodarsku politiku i promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i moraju u skladu s tim koordinirati svoje djelovanje u Vijeću; |
| --- | --- |

H.

budući da države članice EU-a moraju svoju gospodarsku politiku i promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i moraju u skladu s tim koordinirati svoje djelovanje u Vijeću;

| I. | budući da EU surađuje sa svojim državama članicama na provođenju koordinirane europske strategije zapošljavanja, potičući međusobnu suradnju te podržavajući i ocjenjujući njihove napore, na primjer putem Europskog semestra, smjernica o zapošljavanju i praćenju nacionalnih politika putem zajedničkog izvješća o zapošljavanju, nacionalnih programa reformi i preporuka za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

I.

budući da EU surađuje sa svojim državama članicama na provođenju koordinirane europske strategije zapošljavanja, potičući međusobnu suradnju te podržavajući i ocjenjujući njihove napore, na primjer putem Europskog semestra, smjernica o zapošljavanju i praćenju nacionalnih politika putem zajedničkog izvješća o zapošljavanju, nacionalnih programa reformi i preporuka za pojedine zemlje;

| J. | budući da EU mora doprinijeti promicanju kvalitetnog obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i politika za mlade, kao i pristupu obrazovanju za sve, potičući svoje države članice i, po potrebi, podržavajući, koordinirajući i dopunjujući njihova djelovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da EU mora doprinijeti promicanju kvalitetnog obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i politika za mlade, kao i pristupu obrazovanju za sve, potičući svoje države članice i, po potrebi, podržavajući, koordinirajući i dopunjujući njihova djelovanja;

| K. | budući da Europski stup socijalnih prava, koji su Vijeće, Parlament i Komisija odobrili 16. studenoga 2017., ističe važnost obrazovanja, osposobljavanja, cjeloživotnog učenja, jednakih mogućnosti bez obzira na spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju, aktivnu potporu u zapošljavanju i poštene uvjete rada, posebno ističe da mladi imaju pravo na daljnje obrazovanje, naukovanje, pripravništvo ili dobru ponudu za posao u roku od četiri mjeseca nakon što ostanu bez posla ili napuste obrazovanje, i naglašava da djeca imaju pravo na pristupačno rano obrazovanje; |
| --- | --- |

K.

budući da Europski stup socijalnih prava, koji su Vijeće, Parlament i Komisija odobrili 16. studenoga 2017., ističe važnost obrazovanja, osposobljavanja, cjeloživotnog učenja, jednakih mogućnosti bez obzira na spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju, aktivnu potporu u zapošljavanju i poštene uvjete rada, posebno ističe da mladi imaju pravo na daljnje obrazovanje, naukovanje, pripravništvo ili dobru ponudu za posao u roku od četiri mjeseca nakon što ostanu bez posla ili napuste obrazovanje, i naglašava da djeca imaju pravo na pristupačno rano obrazovanje;

| L. | budući da je Komisija predložila poticajni okvir za Europski obrazovni prostor koji bi naslijedio strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) i nastavio služiti kao forum koji omogućava zemljama sudionicama razmjenu najboljih praksi, učenje jedni od drugih, prikupljanje i širenje znanja i unapređivanje reforme obrazovne politike na nacionalnoj i regionalnoj razini; budući da bi se novi okvir za ET 2020. također trebao temeljiti na pristupu cjeloživotnom učenju, uzimajući u obzir rezultate od ranog djetinjstva do stručnog osposobljavanja odraslih i visokog obrazovanja te obuhvaćajući učenje u svim domenama i u svim oblicima (formalnim, neformalnim i informalnim); |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija predložila poticajni okvir za Europski obrazovni prostor koji bi naslijedio strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.”) i nastavio služiti kao forum koji omogućava zemljama sudionicama razmjenu najboljih praksi, učenje jedni od drugih, prikupljanje i širenje znanja i unapređivanje reforme obrazovne politike na nacionalnoj i regionalnoj razini; budući da bi se novi okvir za ET 2020. također trebao temeljiti na pristupu cjeloživotnom učenju, uzimajući u obzir rezultate od ranog djetinjstva do stručnog osposobljavanja odraslih i visokog obrazovanja te obuhvaćajući učenje u svim domenama i u svim oblicima (formalnim, neformalnim i informalnim);

| M. | budući da Komisija trenutačno radi na prijedlogu preporuke Vijeća o učenju na internetu i učenju na daljinu za osnovno i srednje obrazovanje, usredotočujući se na zajedničko razumijevanje na razini cijele Unije kako učenje na daljinu, učenje na internetu i kombinirano učenje učiniti učinkovitim, uključivim i privlačnim do kraja 2021.; |
| --- | --- |

M.

budući da Komisija trenutačno radi na prijedlogu preporuke Vijeća o učenju na internetu i učenju na daljinu za osnovno i srednje obrazovanje, usredotočujući se na zajedničko razumijevanje na razini cijele Unije kako učenje na daljinu, učenje na internetu i kombinirano učenje učiniti učinkovitim, uključivim i privlačnim do kraja 2021.;

| N. | budući da se trenutno priprema preporuka Vijeća o čimbenicima koji omogućuju uspješno obrazovanje do 2022.; |
| --- | --- |

N.

budući da se trenutno priprema preporuka Vijeća o čimbenicima koji omogućuju uspješno obrazovanje do 2022.;

| O. | budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do neviđenog, masovnog prelaska na metode učenja i osposobljavanja na internetu te rada na daljinu, koje zahtijevaju inovativna rješenja za učenje na daljinu i potiču pozitivnu dugoročnu digitalnu transformaciju, uz rizik da velike nejednakosti u pristupu tehnologiji mogu pridonijeti razlikama u postignućima među studentima i radnicima: |
| --- | --- |

O.

budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 dovela do neviđenog, masovnog prelaska na metode učenja i osposobljavanja na internetu te rada na daljinu, koje zahtijevaju inovativna rješenja za učenje na daljinu i potiču pozitivnu dugoročnu digitalnu transformaciju, uz rizik da velike nejednakosti u pristupu tehnologiji mogu pridonijeti razlikama u postignućima među studentima i radnicima:

| P. | budući da strategija Europa 2020. za rast, radna mjesta, socijalnu jednakost i uključenost naglašava koliko je važno da države članice EU-a povećaju svoja ulaganja u politike obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama; |
| --- | --- |

P.

budući da strategija Europa 2020. za rast, radna mjesta, socijalnu jednakost i uključenost naglašava koliko je važno da države članice EU-a povećaju svoja ulaganja u politike obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama;

| Q. | budući da Komisija trenutno radi na prijedlogu preporuke Vijeća o poboljšanju pružanja digitalnih vještina u obrazovanju i osposobljavanju i surađuje s poslovnim sektorom kako bi utvrdila i ažurirala potrebe za vještinama čim se pojave; |
| --- | --- |

Q.

budući da Komisija trenutno radi na prijedlogu preporuke Vijeća o poboljšanju pružanja digitalnih vještina u obrazovanju i osposobljavanju i surađuje s poslovnim sektorom kako bi utvrdila i ažurirala potrebe za vještinama čim se pojave;

| R. | budući da je trajna neusklađenost između kvalifikacija koje nude akademske i strukovne institucije i zahtjevi tržišta rada koji se brzo mijenjaju i koji su posljednjih godina obilježeni razvojem informacijskih i komunikacijskih tehnologija i tercijarnog sektora u cjelini, i dalje glavni izazov za neke države članice EU-a te, još i više, za istočne partnere; |
| --- | --- |

R.

budući da je trajna neusklađenost između kvalifikacija koje nude akademske i strukovne institucije i zahtjevi tržišta rada koji se brzo mijenjaju i koji su posljednjih godina obilježeni razvojem informacijskih i komunikacijskih tehnologija i tercijarnog sektora u cjelini, i dalje glavni izazov za neke države članice EU-a te, još i više, za istočne partnere;

| S. | budući da su redovite i opsežne aktivnosti savjetovanja i suradnje na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, koje uključuju dionike poput institucija za obrazovanje i osposobljavanje, organizacija civilnog društva, poduzeća, socijalnih partnera i agencija za zapošljavanje i samih mladih, ključne za smanjenje te neusklađenosti; |
| --- | --- |

S.

budući da su redovite i opsežne aktivnosti savjetovanja i suradnje na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, koje uključuju dionike poput institucija za obrazovanje i osposobljavanje, organizacija civilnog društva, poduzeća, socijalnih partnera i agencija za zapošljavanje i samih mladih, ključne za smanjenje te neusklađenosti;

| T. | budući da unutar revidirane multilateralne arhitekture Istočnog partnerstva, Platforma 4 (mobilnost i međusobni kontakti) radi na povećanju sudjelovanja zemalja Istočnog partnerstva u programima EU-a u područjima poput obrazovanja, istraživanja i inovacija i ima za cilj jačanje suradnje između tijela za obrazovanje i osposobljavanje, visokoškolskih ustanova, škola i istraživačkih institucija, te poboljšanje znanja i poticanje razmjene najboljih praksi u tim domenama; |
| --- | --- |

T.

budući da unutar revidirane multilateralne arhitekture Istočnog partnerstva, Platforma 4 (mobilnost i međusobni kontakti) radi na povećanju sudjelovanja zemalja Istočnog partnerstva u programima EU-a u područjima poput obrazovanja, istraživanja i inovacija i ima za cilj jačanje suradnje između tijela za obrazovanje i osposobljavanje, visokoškolskih ustanova, škola i istraživačkih institucija, te poboljšanje znanja i poticanje razmjene najboljih praksi u tim domenama;

| U. | budući da EU, države članice i istočni partneri moraju braniti prava svojih građana na kvalitetno obrazovanje, naukovanje i pripravništvo te na poštene prilike na uključivom tržištu rada, kako bi mogli zauzvrat pridonijeti konkurentnom i održivom europskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

U.

budući da EU, države članice i istočni partneri moraju braniti prava svojih građana na kvalitetno obrazovanje, naukovanje i pripravništvo te na poštene prilike na uključivom tržištu rada, kako bi mogli zauzvrat pridonijeti konkurentnom i održivom europskom gospodarstvu;

| V. | budući da je Novi program vještina petogodišnji plan koji će građanima EU-a pomoći da razviju brojnije i bolje vještine i iskoriste ih, omogućujući im pronalaženje kvalitetnih poslova i jačanje održive konkurentnosti, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu; budući da će program također osigurati jednake mogućnosti, provesti u djelo prvo načelo Europskog stupa socijalnih prava (pristup obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju za sve, svugdje u EU-u) i izgraditi otpornost kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da reagira na krize na temelju lekcija naučenih tijekom pandemije prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

V.

budući da je Novi program vještina petogodišnji plan koji će građanima EU-a pomoći da razviju brojnije i bolje vještine i iskoriste ih, omogućujući im pronalaženje kvalitetnih poslova i jačanje održive konkurentnosti, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu; budući da će program također osigurati jednake mogućnosti, provesti u djelo prvo načelo Europskog stupa socijalnih prava (pristup obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju za sve, svugdje u EU-u) i izgraditi otpornost kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da reagira na krize na temelju lekcija naučenih tijekom pandemije prouzročene bolešću COVID-19;

| W. | budući da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 nanijela štetu europskim obiteljima, radnicima i poduzećima i stoga zahtijeva dosad neviđen odgovor; |
| --- | --- |

W.

budući da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 nanijela štetu europskim obiteljima, radnicima i poduzećima i stoga zahtijeva dosad neviđen odgovor;

| X. | budući da je EU-u potrebna transformacija vještina u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se osiguralo da ljudi mogu napredovati tijekom zelene i digitalne tranzicije i kako bi se olakšao oporavak od društveno-gospodarskih posljedica pandemije prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

X.

budući da je EU-u potrebna transformacija vještina u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se osiguralo da ljudi mogu napredovati tijekom zelene i digitalne tranzicije i kako bi se olakšao oporavak od društveno-gospodarskih posljedica pandemije prouzročene bolešću COVID-19;

| Y. | budući da je ključno da države članice EU-a i vlade njegovih istočnih partnera odrede razlike u vještinama svoje postojeće radne snage, a zatim ulože velika sredstva u njihovo otklanjanje; |
| --- | --- |

Y.

budući da je ključno da države članice EU-a i vlade njegovih istočnih partnera odrede razlike u vještinama svoje postojeće radne snage, a zatim ulože velika sredstva u njihovo otklanjanje;

| Z. | budući da se taj oporavak mora temeljiti na europskom zelenom planu, Digitalnoj agendi za Europu i Novoj industrijskoj strategiji za Europu, kako bi gospodarstva država članica izašla iz krize prouzročene bolešću COVID-19 jača, otpornija, održivija i konkurentnija, i može predvoditi dvostruku tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu; |
| --- | --- |

Z.

budući da se taj oporavak mora temeljiti na europskom zelenom planu, Digitalnoj agendi za Europu i Novoj industrijskoj strategiji za Europu, kako bi gospodarstva država članica izašla iz krize prouzročene bolešću COVID-19 jača, otpornija, održivija i konkurentnija, i može predvoditi dvostruku tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu;

| 1. | podsjeća da je Zajednička deklaracija sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017. istaknula predanost sudionika da snažno surađuju sa svim partnerima u modernizaciji sustava obrazovanja i osposobljavanja, istraživanja i inovacija te da naglasak stave na potporu i osnaživanje mladih; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je Zajednička deklaracija sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenoga 2017. istaknula predanost sudionika da snažno surađuju sa svim partnerima u modernizaciji sustava obrazovanja i osposobljavanja, istraživanja i inovacija te da naglasak stave na potporu i osnaživanje mladih;

| 2. | poziva EU, države članice i istočne partnere da zajedno rade na otpornim, održivim i integriranim gospodarstvima, i to povećanjem ulaganja u ljude, s posebnim naglaskom na mlade, te boljim povezivanjem obrazovanja, istraživanja i inovacija s potrebama poslovnog sektora; |
| --- | --- |

2.

poziva EU, države članice i istočne partnere da zajedno rade na otpornim, održivim i integriranim gospodarstvima, i to povećanjem ulaganja u ljude, s posebnim naglaskom na mlade, te boljim povezivanjem obrazovanja, istraživanja i inovacija s potrebama poslovnog sektora;

| 3. | potiče EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore u postizanju četiri zajednička cilja, u skladu s prioritetima utvrđenim u ET 2020., i da se dalje razvijaju u europskom obrazovnom prostoru koji omogućava okvir: ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti, poboljšanje kvalitete i učinkovitosti obrazovanja i osposobljavanja, promicanje jednakosti, demokratskih vrijednosti, socijalne kohezije i aktivnog građanstva te jačanje kreativnosti i inovacija, uključujući poduzetništvo, na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

3.

potiče EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore u postizanju četiri zajednička cilja, u skladu s prioritetima utvrđenim u ET 2020., i da se dalje razvijaju u europskom obrazovnom prostoru koji omogućava okvir: ostvarivanje cjeloživotnog učenja i mobilnosti, poboljšanje kvalitete i učinkovitosti obrazovanja i osposobljavanja, promicanje jednakosti, demokratskih vrijednosti, socijalne kohezije i aktivnog građanstva te jačanje kreativnosti i inovacija, uključujući poduzetništvo, na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja;

| 4. | ustraje na tome da bi svi u Europi trebali imati pristup privlačnim, inovativnim i uključivim kvalitetnim programima cjeloživotnog učenja, djelomično zbog toga što vještine brže zastarijevaju, što poboljšava prilike u životu učenika i postavlja temelje za aktivno građanstvo, socijalnu mobilnost i pravednije društvo; |
| --- | --- |

4.

ustraje na tome da bi svi u Europi trebali imati pristup privlačnim, inovativnim i uključivim kvalitetnim programima cjeloživotnog učenja, djelomično zbog toga što vještine brže zastarijevaju, što poboljšava prilike u životu učenika i postavlja temelje za aktivno građanstvo, socijalnu mobilnost i pravednije društvo;

| 5. | naglašava da dobro prilagođene politike obrazovanja i cjeloživotnog učenja igraju središnju ulogu u boljem usklađivanju vještina radne snage s potrebama gospodarstva te da omogućuju da ljudi opremljeni vještinama koje su uistinu potrebne na tržištu rada imaju bolje mogućnosti zapošljavanja; napominje da su pristup kvalitetnom obrazovanju za sve, uključujući strukovno obrazovanje, ključni za obrazovanje odraslih i učenje vještina kao dio pristupa cjeloživotnog učenja; naglašava da je uključivanje čelnika u obrazovanju, poslovanju i razvoju radne snage ključno za stvaranje okvira za način na koji države mogu učinkovitije uskladiti obrazovne sustave i potrebe lokalnog tržišta rada; |
| --- | --- |

5.

naglašava da dobro prilagođene politike obrazovanja i cjeloživotnog učenja igraju središnju ulogu u boljem usklađivanju vještina radne snage s potrebama gospodarstva te da omogućuju da ljudi opremljeni vještinama koje su uistinu potrebne na tržištu rada imaju bolje mogućnosti zapošljavanja; napominje da su pristup kvalitetnom obrazovanju za sve, uključujući strukovno obrazovanje, ključni za obrazovanje odraslih i učenje vještina kao dio pristupa cjeloživotnog učenja; naglašava da je uključivanje čelnika u obrazovanju, poslovanju i razvoju radne snage ključno za stvaranje okvira za način na koji države mogu učinkovitije uskladiti obrazovne sustave i potrebe lokalnog tržišta rada;

| 6. | naglašava važnost nastavka Europskog instrumenta susjedstva u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, uključujući dodjelu najmanje 19,2 milijarde EUR za projekte istočnog susjedstva, za razdoblje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

6.

naglašava važnost nastavka Europskog instrumenta susjedstva u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, uključujući dodjelu najmanje 19,2 milijarde EUR za projekte istočnog susjedstva, za razdoblje 2021.–2027.;

| 7. | ustraje na tome da se obrazovne reforme moraju pažljivo promicati provedbom ključnih programa, poput Erasmusa +, Kreativne Europe i Obzora Europa, kako bi se spriječili budući nedostaci između obrazovnih sustava i potražnje na tržištu rada u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

7.

ustraje na tome da se obrazovne reforme moraju pažljivo promicati provedbom ključnih programa, poput Erasmusa +, Kreativne Europe i Obzora Europa, kako bi se spriječili budući nedostaci između obrazovnih sustava i potražnje na tržištu rada u zemljama Istočnog partnerstva;

| 8. | poziva EU, države članice i istočne partnere da ojačaju međuljudske kontakte i priznaju važnost prekogranične mobilnosti u okviru programa Istočnog partnerstva platforme 4 „Mobilnost i međuljudski kontakti”; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, države članice i istočne partnere da ojačaju međuljudske kontakte i priznaju važnost prekogranične mobilnosti u okviru programa Istočnog partnerstva platforme 4 „Mobilnost i međuljudski kontakti”;

| 9. | naglašava važnost promicanja multilateralizma, strateških prioriteta i postizanja ključnih međunarodnih obveza i ciljeva koji se odnose na klimatske promjene, uključujući ciljeve održivog razvoja, Program do 2030. i Pariški sporazum; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost promicanja multilateralizma, strateških prioriteta i postizanja ključnih međunarodnih obveza i ciljeva koji se odnose na klimatske promjene, uključujući ciljeve održivog razvoja, Program do 2030. i Pariški sporazum;

| 10. | žali zbog očekivanja da će digitalne tehnologije za obrazovanje i osposobljavanje općenito poboljšati sinergiju između gospodarstva i obrazovanja te da će ulaganja institucija za obrazovanje i osposobljavanje u informacijske i komunikacijske tehnologije donijeti rezultate; naglašava potrebu za integriranjem IKT-a u procese poučavanja i učenja te za pretvorbom obrazovanja iz prijenosa znanja u zajedničko stvaranje znanja; to bi trebalo obuhvatiti širok spektar transformacija, uključujući povećanu autonomiju škola i učitelja; uvođenje novih hibridnih oblika učenja, kao i značajne reforme u ocjenjivanju učenika uz istodobno davanje prednosti osobnom učenju jer škole osiguravaju ulogu odgajatelja koja se ne može primjenjivati na internetu; |
| --- | --- |

10.

žali zbog očekivanja da će digitalne tehnologije za obrazovanje i osposobljavanje općenito poboljšati sinergiju između gospodarstva i obrazovanja te da će ulaganja institucija za obrazovanje i osposobljavanje u informacijske i komunikacijske tehnologije donijeti rezultate; naglašava potrebu za integriranjem IKT-a u procese poučavanja i učenja te za pretvorbom obrazovanja iz prijenosa znanja u zajedničko stvaranje znanja; to bi trebalo obuhvatiti širok spektar transformacija, uključujući povećanu autonomiju škola i učitelja; uvođenje novih hibridnih oblika učenja, kao i značajne reforme u ocjenjivanju učenika uz istodobno davanje prednosti osobnom učenju jer škole osiguravaju ulogu odgajatelja koja se ne može primjenjivati na internetu;

| 11. | naglašava potrebu zemalja Istočnog partnerstva da poboljšaju kvalitetu svojih obrazovnih sustava, posebno prekvalifikacijom učitelja i modernizacijom obrazovnog sustava kako bi bio prilagođen digitalnom dobu; pohvaljuje Gruziju što je bila predvodnik u tom pogledu kroz svoj plan reforme obrazovanja 2018.–2023. usmjeren na usklađivanje gruzijskog obrazovnog sustava s europskim standardima, s posebnim naglaskom na srednje škole i centre za stručno osposobljavanje; |
| --- | --- |

11.

naglašava potrebu zemalja Istočnog partnerstva da poboljšaju kvalitetu svojih obrazovnih sustava, posebno prekvalifikacijom učitelja i modernizacijom obrazovnog sustava kako bi bio prilagođen digitalnom dobu; pohvaljuje Gruziju što je bila predvodnik u tom pogledu kroz svoj plan reforme obrazovanja 2018.–2023. usmjeren na usklađivanje gruzijskog obrazovnog sustava s europskim standardima, s posebnim naglaskom na srednje škole i centre za stručno osposobljavanje;

| 12. | poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju svoje strategije i povećaju ulaganja u sustave obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo visoko učinkovito, dostupno i uključivo obrazovanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, cjeloživotno učenje, usavršavanje i ponovno osposobljavanje, usredotočujući se posebno na pružanje učinkovite podrške radnicima i nezaposlenima, te u potpunosti iskorištavajući mogućnosti koje nude informacijske i komunikacijske tehnologije, među ostalim uz naglasak na prednostima kružnog gospodarstva, uzimajući u obzir zahtjeve digitalne i zelene kompetencije; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju svoje strategije i povećaju ulaganja u sustave obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo visoko učinkovito, dostupno i uključivo obrazovanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, cjeloživotno učenje, usavršavanje i ponovno osposobljavanje, usredotočujući se posebno na pružanje učinkovite podrške radnicima i nezaposlenima, te u potpunosti iskorištavajući mogućnosti koje nude informacijske i komunikacijske tehnologije, među ostalim uz naglasak na prednostima kružnog gospodarstva, uzimajući u obzir zahtjeve digitalne i zelene kompetencije;

| 13. | poziva EU, države članice i istočne partnere da nastoje ostvariti te ciljeve osiguravanjem bolje infrastrukture, povezanosti i digitalne opreme, osposobljavanjem učitelja za prihvaćanje tehnologije i primjenom digitalnih metodologija te promicanjem vrhunskog sadržaja za učenje, korisničkih alata i sigurnih platformi koje poštuju privatnost i etičke standarde i jačaju otpornost na kiberprijetnje; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, države članice i istočne partnere da nastoje ostvariti te ciljeve osiguravanjem bolje infrastrukture, povezanosti i digitalne opreme, osposobljavanjem učitelja za prihvaćanje tehnologije i primjenom digitalnih metodologija te promicanjem vrhunskog sadržaja za učenje, korisničkih alata i sigurnih platformi koje poštuju privatnost i etičke standarde i jačaju otpornost na kiberprijetnje;

| 14. | napominje da mobilnost obrazovanja i učenja potiče razvoj ključnih kompetencija i iskustava koja su ključna za aktivno sudjelovanje na tržištu rada i u društvu općenito, te naglašava važnost uzajamnog priznavanja diploma kako bi se poboljšala mobilnost; u tom pogledu naglašava da je Erasmus + (2014.–2020.), vodeći program EU-a na području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, ključno doprinio okviru za ET 2020., jer je preko četiri milijuna Europljana pružio prilike za studiranje, osposobljavanje i stjecanje iskustva u inozemstvu, ostvarujući na taj način načelo cjeloživotnog učenja; poziva Komisiju da ispita način za veće uključivanje mladih studenata i radnika iz zemalja Istočnog partnerstva u projekte mobilnosti u EU-u, uključujući volonterske aktivnosti; |
| --- | --- |

14.

napominje da mobilnost obrazovanja i učenja potiče razvoj ključnih kompetencija i iskustava koja su ključna za aktivno sudjelovanje na tržištu rada i u društvu općenito, te naglašava važnost uzajamnog priznavanja diploma kako bi se poboljšala mobilnost; u tom pogledu naglašava da je Erasmus + (2014.–2020.), vodeći program EU-a na području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, ključno doprinio okviru za ET 2020., jer je preko četiri milijuna Europljana pružio prilike za studiranje, osposobljavanje i stjecanje iskustva u inozemstvu, ostvarujući na taj način načelo cjeloživotnog učenja; poziva Komisiju da ispita način za veće uključivanje mladih studenata i radnika iz zemalja Istočnog partnerstva u projekte mobilnosti u EU-u, uključujući volonterske aktivnosti;

| 15. | napominje da je srednjoročna evaluacija programa Erasmus + istaknula pozitivan utjecaj mobilnosti na samopouzdanje učenika, neovisnost, socijalnu integraciju i njihovu naknadnu integraciju na tržište rada te pridonijela stvaranju osjećaja europskog identiteta; naglašava važnost više međuljudskih kontakata, uzajamnog učenja između država članica primateljica i njihovih istočnih partnera i sve veće međusobne kulturne razmjene postignute širom upotrebom programa Erasmus +; |
| --- | --- |

15.

napominje da je srednjoročna evaluacija programa Erasmus + istaknula pozitivan utjecaj mobilnosti na samopouzdanje učenika, neovisnost, socijalnu integraciju i njihovu naknadnu integraciju na tržište rada te pridonijela stvaranju osjećaja europskog identiteta; naglašava važnost više međuljudskih kontakata, uzajamnog učenja između država članica primateljica i njihovih istočnih partnera i sve veće međusobne kulturne razmjene postignute širom upotrebom programa Erasmus +;

| 16. | primjećuje da Instrument pretpristupne pomoći mora pružiti ne samo financijsku potporu, već i jasan okvir socijalnih politika, politika zapošljavanja i integracije tržišta rada kako bi se partneri pripremili za buduće članstvo u Europskoj uniji i podržali njihov pristupni proces; |
| --- | --- |

16.

primjećuje da Instrument pretpristupne pomoći mora pružiti ne samo financijsku potporu, već i jasan okvir socijalnih politika, politika zapošljavanja i integracije tržišta rada kako bi se partneri pripremili za buduće članstvo u Europskoj uniji i podržali njihov pristupni proces;

| 17. | ustraje na tome da je u kontekstu globaliziranih okruženja obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja neophodno da mladi ljudi mogu na najbolji mogući način iskoristiti sve mogućnosti učenja u cijeloj Europi; stoga pozdravlja prijedlog Komisije da se proračun za program koji će naslijediti program Erasmus + za razdoblje 2021.–2027., Erasmus, udvostruči na 30 milijardi EUR i da će se veća pozornost usmjeriti na uključivanje osoba s manje mogućnosti; |
| --- | --- |

17.

ustraje na tome da je u kontekstu globaliziranih okruženja obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja neophodno da mladi ljudi mogu na najbolji mogući način iskoristiti sve mogućnosti učenja u cijeloj Europi; stoga pozdravlja prijedlog Komisije da se proračun za program koji će naslijediti program Erasmus + za razdoblje 2021.–2027., Erasmus, udvostruči na 30 milijardi EUR i da će se veća pozornost usmjeriti na uključivanje osoba s manje mogućnosti;

| 18. | poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore kako bi odraslima s niskim kvalifikacijama pomogli da steknu minimalnu razinu pismenosti, matematičkih i digitalnih vještina, na primjer, ciljanim financijskim poticajima i modularnim mogućnostima učenja za poticanje sudjelovanja u osposobljavanju; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore kako bi odraslima s niskim kvalifikacijama pomogli da steknu minimalnu razinu pismenosti, matematičkih i digitalnih vještina, na primjer, ciljanim financijskim poticajima i modularnim mogućnostima učenja za poticanje sudjelovanja u osposobljavanju;

| 19. | poziva EU, države članice i istočne partnere da pruže pomoć u instrumentima projekata Twinninga pružanjem stručne pomoći u javnom sektoru iz javne uprave u zemljama Istočnog partnerstva, istodobno provodeći aktivnosti koje uključuju radionice, tečajeve osposobljavanja, stručne misije, studijske posjete, stručnu praksu i savjetovanje za pripremu kvalificirane radne snage u raznim područjima, posebno u digitalnom, kružnom i zelenom gospodarstvu; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, države članice i istočne partnere da pruže pomoć u instrumentima projekata Twinninga pružanjem stručne pomoći u javnom sektoru iz javne uprave u zemljama Istočnog partnerstva, istodobno provodeći aktivnosti koje uključuju radionice, tečajeve osposobljavanja, stručne misije, studijske posjete, stručnu praksu i savjetovanje za pripremu kvalificirane radne snage u raznim područjima, posebno u digitalnom, kružnom i zelenom gospodarstvu;

| 20. | poziva EU, države članice i istočne partnere da stvore ciljane programe Istočnog partnerstva na specijaliziranim sveučilištima i elektroničku obrazovnu platformu za internetske tečajeve usmjerene na europske vrijednosti i vladavinu prava, dobro upravljanje, javnu upravu i iskorjenjivanje korupcije u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

20.

poziva EU, države članice i istočne partnere da stvore ciljane programe Istočnog partnerstva na specijaliziranim sveučilištima i elektroničku obrazovnu platformu za internetske tečajeve usmjerene na europske vrijednosti i vladavinu prava, dobro upravljanje, javnu upravu i iskorjenjivanje korupcije u zemljama Istočnog partnerstva;

| 21. | podržava jačanje akademske i obrazovne suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući suradnju unutar Istočnog partnerstva i uspostavljanje regionalnih programa koji podržavaju centre za akademsku i istraživačku izvrsnost u regiji; |
| --- | --- |

21.

podržava jačanje akademske i obrazovne suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući suradnju unutar Istočnog partnerstva i uspostavljanje regionalnih programa koji podržavaju centre za akademsku i istraživačku izvrsnost u regiji;

| 22. | poziva EU, države članice i istočne partnere da analiziraju i razmjenjuju najbolje prakse o načinu upravljanja kretanjem visokokvalificiranih i kvalificiranih radnika između zemalja, postavljajući tako uvjete za dobro uravnotežen „protok znanja” i sprečavajući gubitak mlade i obrazovane radne snage sa štetnim učinkom na gospodarski rast i razvoj njihovih zemalja podrijetla; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, države članice i istočne partnere da analiziraju i razmjenjuju najbolje prakse o načinu upravljanja kretanjem visokokvalificiranih i kvalificiranih radnika između zemalja, postavljajući tako uvjete za dobro uravnotežen „protok znanja” i sprečavajući gubitak mlade i obrazovane radne snage sa štetnim učinkom na gospodarski rast i razvoj njihovih zemalja podrijetla;

| 23. | potiče Komisiju da surađuje s državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva kako bi se ispunili ciljevi postavljeni u okviru ET 2020., posebice da najmanje 95 % djece treba imati pristup ranom odgoju i obrazovanju, a da manje od 10 % djece treba rano napustiti obrazovanje i osposobljavanje, da se udio osoba sa završenim visokim obrazovanjem poveća na najmanje 40 % kod osoba u dobi od 30 i 34 godine, da najmanje 15 % odraslih u dobi između 25 i 64 godine treba sudjelovati u cjeloživotnom učenju u bilo kojem trenutku, da je najmanje 20 % osoba sa završenim visokim obrazovanjem i 6 % mladih u dobi od 18 do 34 godine s početnom strukovnom kvalifikacijom trebalo neko vrijeme provesti na učenju ili usavršavanju u inozemstvu, te da najmanje 82 % osoba sa završenim visokim ili višim obrazovanjem u dobi između 20 i 34 godine, koji su napustili obrazovanje prije jedne do tri godine, trebaju biti zaposleni; |
| --- | --- |

23.

potiče Komisiju da surađuje s državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva kako bi se ispunili ciljevi postavljeni u okviru ET 2020., posebice da najmanje 95 % djece treba imati pristup ranom odgoju i obrazovanju, a da manje od 10 % djece treba rano napustiti obrazovanje i osposobljavanje, da se udio osoba sa završenim visokim obrazovanjem poveća na najmanje 40 % kod osoba u dobi od 30 i 34 godine, da najmanje 15 % odraslih u dobi između 25 i 64 godine treba sudjelovati u cjeloživotnom učenju u bilo kojem trenutku, da je najmanje 20 % osoba sa završenim visokim obrazovanjem i 6 % mladih u dobi od 18 do 34 godine s početnom strukovnom kvalifikacijom trebalo neko vrijeme provesti na učenju ili usavršavanju u inozemstvu, te da najmanje 82 % osoba sa završenim visokim ili višim obrazovanjem u dobi između 20 i 34 godine, koji su napustili obrazovanje prije jedne do tri godine, trebaju biti zaposleni;

| 24. | sa zadovoljstvom primjećuje da su sve zemlje Istočnog Istoka uspjele upisati djecu u škole i zadržati ih u obrazovanju, unatoč gospodarskim izazovima; |
| --- | --- |

24.

sa zadovoljstvom primjećuje da su sve zemlje Istočnog Istoka uspjele upisati djecu u škole i zadržati ih u obrazovanju, unatoč gospodarskim izazovima;

| 25. | poziva EU, države članice i istočne partnere da zaštite akademsku slobodu kao dio provedbe Bolonjskog procesa i u skladu s Europskom poveljom o temeljnim pravima; u tom pogledu podsjeća da je djelatnostima visokog obrazovanja potreban regulatorni model za institucionalnu autonomiju; |
| --- | --- |

25.

poziva EU, države članice i istočne partnere da zaštite akademsku slobodu kao dio provedbe Bolonjskog procesa i u skladu s Europskom poveljom o temeljnim pravima; u tom pogledu podsjeća da je djelatnostima visokog obrazovanja potreban regulatorni model za institucionalnu autonomiju;

| 26. | poziva EU, države članice i istočne partnere da unaprijede osnovne digitalne vještine i kompetencije od najranije dobi te razviju privlačne kurikulume visokog obrazovanja koji daju više digitalnih stručnjaka, istodobno osiguravajući da se posebna pažnja posveti jednakim mogućnostima i rodnoj ravnoteži u pogledu digitalnih predmeta i karijera; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, države članice i istočne partnere da unaprijede osnovne digitalne vještine i kompetencije od najranije dobi te razviju privlačne kurikulume visokog obrazovanja koji daju više digitalnih stručnjaka, istodobno osiguravajući da se posebna pažnja posveti jednakim mogućnostima i rodnoj ravnoteži u pogledu digitalnih predmeta i karijera;

| 27. | poziva EU, države članice i istočne partnere da posebnu pozornost posvete potrebama ugroženih, diskriminiranih i marginaliziranih skupina u obrazovanju, osiguravajući također da nisu dvostruko isključene iz internetskog okruženja za učenje; |
| --- | --- |

27.

poziva EU, države članice i istočne partnere da posebnu pozornost posvete potrebama ugroženih, diskriminiranih i marginaliziranih skupina u obrazovanju, osiguravajući također da nisu dvostruko isključene iz internetskog okruženja za učenje;

| 28. | naglašava nužnost osiguranja prava na obrazovanje u zonama i situacijama sukoba te u tom pogledu naglašava potrebu zaštite škola jer bi one trebale osigurati siguran prostor u kojem se djeca mogu zaštititi od prijetnji i kriza; napominje da je obrazovanje presudan korak u suzbijanju ciklusa kriza i smanjuje vjerojatnost budućih sukoba; |
| --- | --- |

28.

naglašava nužnost osiguranja prava na obrazovanje u zonama i situacijama sukoba te u tom pogledu naglašava potrebu zaštite škola jer bi one trebale osigurati siguran prostor u kojem se djeca mogu zaštititi od prijetnji i kriza; napominje da je obrazovanje presudan korak u suzbijanju ciklusa kriza i smanjuje vjerojatnost budućih sukoba;

| 29. | poziva EU, države članice i istočne partnere da smanje rodne razlike i promiču rodno osjetljiviju nastavu u školama, u skladu s novom Strategijom za ravnopravnost spolova 2020.–2025., kako bi se promicala rodno ravnopravna kultura na radnom mjestu i pomoglo u borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodne stereotipe; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, države članice i istočne partnere da smanje rodne razlike i promiču rodno osjetljiviju nastavu u školama, u skladu s novom Strategijom za ravnopravnost spolova 2020.–2025., kako bi se promicala rodno ravnopravna kultura na radnom mjestu i pomoglo u borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodne stereotipe;

| 30. | naglašava važnost jače suradnje na europskoj razini u učenju na temelju krize prouzročene bolešću COVID-19, tijekom koje se tehnologija koristila na neviđen način u obrazovanju, osposobljavanju i radu, označavajući tako presudni trenutak koji je značajno promijenio obrazovni krajolik; naglašava da je ova kriza povećala razlike u pogledu pristupa internetu i internetskih mogućnosti, ali ujedno predstavlja i priliku da se sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagode digitalnom dobu, u skladu s Akcijskim planom za digitalno obrazovanje 2021.–2027.; |
| --- | --- |

30.

naglašava važnost jače suradnje na europskoj razini u učenju na temelju krize prouzročene bolešću COVID-19, tijekom koje se tehnologija koristila na neviđen način u obrazovanju, osposobljavanju i radu, označavajući tako presudni trenutak koji je značajno promijenio obrazovni krajolik; naglašava da je ova kriza povećala razlike u pogledu pristupa internetu i internetskih mogućnosti, ali ujedno predstavlja i priliku da se sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagode digitalnom dobu, u skladu s Akcijskim planom za digitalno obrazovanje 2021.–2027.;

| 31. | naglašava da bi svaka tehnologija trebala dopunjavati „tradicionalnu” i nastavu uživo te ukazuje na problem da mnogi ljudi, posebno djeca, nisu mogli pratiti školu putem interneta zbog nedostatka pristupa električnoj energiji, internetu ili računalu, kao i potrebnih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

31.

naglašava da bi svaka tehnologija trebala dopunjavati „tradicionalnu” i nastavu uživo te ukazuje na problem da mnogi ljudi, posebno djeca, nisu mogli pratiti školu putem interneta zbog nedostatka pristupa električnoj energiji, internetu ili računalu, kao i potrebnih digitalnih vještina;

| 32. | poziva EU, države članice i istočne partnere da povećaju sinergiju i koordinaciju između relevantnih dionika, poput aktera civilnog društva, udruga poslodavaca, sindikata, socijalnih partnera, akademskih institucija, centara za osposobljavanje i agencija za zapošljavanje, i da ih uključe u oblikovanje i provedbu njihovih mjera, kako bi se utvrdili i otklonili nedostaci između potreba njihovih tržišta rada i akademskih kvalifikacija i strukovnih vještina koje nude njihovi sustavi obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, države članice i istočne partnere da povećaju sinergiju i koordinaciju između relevantnih dionika, poput aktera civilnog društva, udruga poslodavaca, sindikata, socijalnih partnera, akademskih institucija, centara za osposobljavanje i agencija za zapošljavanje, i da ih uključe u oblikovanje i provedbu njihovih mjera, kako bi se utvrdili i otklonili nedostaci između potreba njihovih tržišta rada i akademskih kvalifikacija i strukovnih vještina koje nude njihovi sustavi obrazovanja i osposobljavanja;

| 33. | ističe činjenicu da Europska zaklada za demokraciju i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava imaju važnu ulogu u zemljama Istočnog partnerstva pružajući mladim ljudima alate i znanje za bavljenje građanskim aktivizmom i stvaranje bolje budućnosti za sebe i svoje zemlje; poziva Komisiju, ESVD, države članice i istočne partnere da podrže rad Europske zaklade za demokraciju i Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava i u potpunosti iskoriste potencijal suradnje i sinergije s istočnim partnerima u području demokratskog obrazovanja; |
| --- | --- |

33.

ističe činjenicu da Europska zaklada za demokraciju i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava imaju važnu ulogu u zemljama Istočnog partnerstva pružajući mladim ljudima alate i znanje za bavljenje građanskim aktivizmom i stvaranje bolje budućnosti za sebe i svoje zemlje; poziva Komisiju, ESVD, države članice i istočne partnere da podrže rad Europske zaklade za demokraciju i Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava i u potpunosti iskoriste potencijal suradnje i sinergije s istočnim partnerima u području demokratskog obrazovanja;

| 34. | naglašava da je uska suradnja između pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja ključna kako bi naši sustavi obrazovanja i osposobljavanja bili otporni na promjene u budućnosti; podsjeća da se učinkoviti prijelazi iz škole na posao oslanjaju na jaku suradnju između poduzeća i visokoškolskih ustanova u prilagodbi kurikuluma, pružanju prakse i mentorstva, uz istodobno očuvanje autonomije institucija za obrazovanje i osposobljavanje; potiče promicanje javno-privatnih partnerstava za osposobljavanje mladih i informiranje o očekivanjima poslodavaca u pogledu vještina buduće radne snage; |
| --- | --- |

34.

naglašava da je uska suradnja između pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja ključna kako bi naši sustavi obrazovanja i osposobljavanja bili otporni na promjene u budućnosti; podsjeća da se učinkoviti prijelazi iz škole na posao oslanjaju na jaku suradnju između poduzeća i visokoškolskih ustanova u prilagodbi kurikuluma, pružanju prakse i mentorstva, uz istodobno očuvanje autonomije institucija za obrazovanje i osposobljavanje; potiče promicanje javno-privatnih partnerstava za osposobljavanje mladih i informiranje o očekivanjima poslodavaca u pogledu vještina buduće radne snage;

| 35. | poziva Komisiju da istraži moguće načine na koje države članice EU-a i njihovi istočni partneri mogu od ranog doba integrirati poduzetništvo u obrazovanje i poboljšati podršku mladim poduzetnicima; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da istraži moguće načine na koje države članice EU-a i njihovi istočni partneri mogu od ranog doba integrirati poduzetništvo u obrazovanje i poboljšati podršku mladim poduzetnicima;

| 36. | naglašava da će modernizacija sustava obrazovanja i osposobljavanja zemalja Istočnog partnerstva donijeti opipljive koristi njihovim građanima, u skladu s temeljnim načelima politike Istočnog partnerstva, sprečavanjem gubitka intelektualnog kapitala i jačanjem gospodarske otpornosti; |
| --- | --- |

36.

naglašava da će modernizacija sustava obrazovanja i osposobljavanja zemalja Istočnog partnerstva donijeti opipljive koristi njihovim građanima, u skladu s temeljnim načelima politike Istočnog partnerstva, sprečavanjem gubitka intelektualnog kapitala i jačanjem gospodarske otpornosti;

| 37. | primjećuje da je prijateljska poslovna klima s pametnim, transparentnim, jasnim i predvidljivim propisima i minimalnom birokracijom neophodna za promicanje poduzetništva, novoosnovanih poduzeća i inovacija, dok borba protiv korupcije i zaštita tržišnog natjecanja mogu pružiti prijeko potrebne gospodarske prilike za mlade poduzetnike u usponu; |
| --- | --- |

37.

primjećuje da je prijateljska poslovna klima s pametnim, transparentnim, jasnim i predvidljivim propisima i minimalnom birokracijom neophodna za promicanje poduzetništva, novoosnovanih poduzeća i inovacija, dok borba protiv korupcije i zaštita tržišnog natjecanja mogu pružiti prijeko potrebne gospodarske prilike za mlade poduzetnike u usponu;

| 38. | poziva Komisiju da igra proaktivniju ulogu u prepoznavanju, razmjeni i širenju dobrih praksi na području digitalnog obrazovanja te promicanju suradnje između svih dionika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini stvaranjem novog europskog centra za digitalno obrazovanje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da igra proaktivniju ulogu u prepoznavanju, razmjeni i širenju dobrih praksi na području digitalnog obrazovanja te promicanju suradnje između svih dionika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini stvaranjem novog europskog centra za digitalno obrazovanje;

| 39. | naglašava potrebu pokretanja pilot-projekta radi uspostave centra Istočnog partnerstva za otvorenu znanost i inovacije, mreže tematskih centara kompetentnosti u svim državama Istočnog partnerstva za pružanje potpore i usluga istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

39.

naglašava potrebu pokretanja pilot-projekta radi uspostave centra Istočnog partnerstva za otvorenu znanost i inovacije, mreže tematskih centara kompetentnosti u svim državama Istočnog partnerstva za pružanje potpore i usluga istraživanja i inovacija;

| 40. | primjećuje da, iako države članice EU-a zadržavaju prvenstvenu odgovornost za svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja, sam EU već igra ključnu ulogu podržavanjem i nadopunjavanjem njihovih nastojanja, posebno putem Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop); |
| --- | --- |

40.

primjećuje da, iako države članice EU-a zadržavaju prvenstvenu odgovornost za svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja, sam EU već igra ključnu ulogu podržavanjem i nadopunjavanjem njihovih nastojanja, posebno putem Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop);

| 41. | poziva Komisiju da pažljivije prati učinke sredstava EU-a na mlade i da pitanja mladih uključi u proračun EU-a i makroekonomsku politiku; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da pažljivije prati učinke sredstava EU-a na mlade i da pitanja mladih uključi u proračun EU-a i makroekonomsku politiku;

| 42. | potiče Komisiju i sve države sudionice Europskog prostora visokog obrazovanja da pojačaju svoje napore kako bi se do 2025. postiglo automatsko i uzajamno priznavanje diploma visokog obrazovanja i višeg srednjeg obrazovanja, kao i ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu, u skladu s preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018., nadovezujući se tako na napredak koji je već postignut u drugim forumima, posebno u Bolonjskom procesu i Lisabonskoj konvenciji o priznavanju; poziva sve zemlje sudionice da u cijeloj Europi uklone prepreke učenju i promicanju inovativnog i uključivog obrazovanja i osposobljavanja za sve, te tako ostvare Europski prostor visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

42.

potiče Komisiju i sve države sudionice Europskog prostora visokog obrazovanja da pojačaju svoje napore kako bi se do 2025. postiglo automatsko i uzajamno priznavanje diploma visokog obrazovanja i višeg srednjeg obrazovanja, kao i ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu, u skladu s preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018., nadovezujući se tako na napredak koji je već postignut u drugim forumima, posebno u Bolonjskom procesu i Lisabonskoj konvenciji o priznavanju; poziva sve zemlje sudionice da u cijeloj Europi uklone prepreke učenju i promicanju inovativnog i uključivog obrazovanja i osposobljavanja za sve, te tako ostvare Europski prostor visokog obrazovanja;

| 43. | potiče EU, države članice i istočne partnere da poštuju odredbe Konvencija o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe (Lisabonska konvencija), uz dužno razmatranje nadležnog tijela države stranke ove konvencije, uz istodobno priznavanje diploma o visokom obrazovanju u okviru Erasmus + i drugih obrazovnih programa, kao i u njihovoj bilateralnoj suradnji; |
| --- | --- |

43.

potiče EU, države članice i istočne partnere da poštuju odredbe Konvencija o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe (Lisabonska konvencija), uz dužno razmatranje nadležnog tijela države stranke ove konvencije, uz istodobno priznavanje diploma o visokom obrazovanju u okviru Erasmus + i drugih obrazovnih programa, kao i u njihovoj bilateralnoj suradnji;

| 44. | poziva EU da dodatno proširi potporu mladima u Istočnom susjedstvu, povećavajući financiranje sa 75 milijuna EUR za razdoblje 2014.–2016. na 340 milijuna EUR za razdoblje 2017.–2020., u okviru paketa Obrazovanje i mladi, koji je namijenjen stvaranju potrebnih uvjeta za mlade da uče, osposobljavaju se, rade i uključuju se u društvo; poziva EU da dodatno proširi svoju potporu u tom pogledu; |
| --- | --- |

44.

poziva EU da dodatno proširi potporu mladima u Istočnom susjedstvu, povećavajući financiranje sa 75 milijuna EUR za razdoblje 2014.–2016. na 340 milijuna EUR za razdoblje 2017.–2020., u okviru paketa Obrazovanje i mladi, koji je namijenjen stvaranju potrebnih uvjeta za mlade da uče, osposobljavaju se, rade i uključuju se u društvo; poziva EU da dodatno proširi svoju potporu u tom pogledu;

| 45. | pozdravlja otvaranje prve europske škole Istočnog partnerstva u rujnu 2018. u Tbilisiju; podsjeća da ta vodeća škola, kao jedan od „20 rezultata za 2020.” Istočnog partnerstva, učenicima iz svih šest zemalja Istočnog partnerstva nudi inovativan program koji je priznat u cijelome svijetu; poziva EU da razmotri otvaranje sličnih škola u drugim zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja otvaranje prve europske škole Istočnog partnerstva u rujnu 2018. u Tbilisiju; podsjeća da ta vodeća škola, kao jedan od „20 rezultata za 2020.” Istočnog partnerstva, učenicima iz svih šest zemalja Istočnog partnerstva nudi inovativan program koji je priznat u cijelome svijetu; poziva EU da razmotri otvaranje sličnih škola u drugim zemljama Istočnog partnerstva;

| 46. | poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore na oslobađanju punog potencijala učinkovite sinergije između obrazovanja i gospodarstva koristeći se vodećim načelima sadržanim u izjavama o Istočnom partnerstvu (COM(SWD(2020)56), odnosno o demokraciji, dobrom upravljanju i stabilnosti; da kreiraju inicijative o kulturnom i demokratskom obrazovanju s ciljem jačanja mobilnosti i međusobnih kontakata; i da postignu jača društava pomoću održivog, socijalnog i gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

46.

poziva EU, države članice i istočne partnere da pojačaju napore na oslobađanju punog potencijala učinkovite sinergije između obrazovanja i gospodarstva koristeći se vodećim načelima sadržanim u izjavama o Istočnom partnerstvu (COM(SWD(2020)56), odnosno o demokraciji, dobrom upravljanju i stabilnosti; da kreiraju inicijative o kulturnom i demokratskom obrazovanju s ciljem jačanja mobilnosti i međusobnih kontakata; i da postignu jača društava pomoću održivog, socijalnog i gospodarskog razvoja;

| 47. | pozdravlja novi „Europski program vještina za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” jer doprinosi postizanju Europskog stupa socijalnih prava i posebno prvog načela, koje sadrži pravo na kvalitativno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje, a čvrsto je utemeljen u europskom zelenom planu, novoj digitalnoj strategiji za EU i novoj industrijskoj strategiji EU-a i strategiji EU-a za MSP-ove, koje će uspjeti samo ako radnici imaju odgovarajuće vještine; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja novi „Europski program vještina za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” jer doprinosi postizanju Europskog stupa socijalnih prava i posebno prvog načela, koje sadrži pravo na kvalitativno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje, a čvrsto je utemeljen u europskom zelenom planu, novoj digitalnoj strategiji za EU i novoj industrijskoj strategiji EU-a i strategiji EU-a za MSP-ove, koje će uspjeti samo ako radnici imaju odgovarajuće vještine;

| 48. | napominje da novi akcijski plan za kružno gospodarstvo i Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. naglašavaju ključnu ulogu vještina u prelasku na zeleno gospodarstvo. pozdravlja prijedloge Komisije za djelovanje na jačanju zelene tranzicije u obrazovanju; |
| --- | --- |

48.

napominje da novi akcijski plan za kružno gospodarstvo i Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. naglašavaju ključnu ulogu vještina u prelasku na zeleno gospodarstvo. pozdravlja prijedloge Komisije za djelovanje na jačanju zelene tranzicije u obrazovanju;

| 49. | žali što su trenutne stope dugoročne nezaposlenosti i podaci o nezaposlenosti mladih i dalje izazovne u brojnim državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva; naglašava važnost stvaranja kvalitetnijih radnih mjesta za mlade; napominje da je to posebno izazovno u kontekstu strukturnih pokretača promjena, poput tehnoloških inovacija i globalizacije, koji predstavljaju i prilike i izazove na polju zapošljavanja; naglašava da će posljedice pandemije prouzročene bolešću COVID-19, za koje se procjenjuje da će uzrokovati pad BDP-a EU-a za više od 7 % u 2020. te rast stope nezaposlenosti do 9 %, zahtijevati još snažnije aktivne politike tržišta rada nego u normalnim okolnostima; |
| --- | --- |

49.

žali što su trenutne stope dugoročne nezaposlenosti i podaci o nezaposlenosti mladih i dalje izazovne u brojnim državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva; naglašava važnost stvaranja kvalitetnijih radnih mjesta za mlade; napominje da je to posebno izazovno u kontekstu strukturnih pokretača promjena, poput tehnoloških inovacija i globalizacije, koji predstavljaju i prilike i izazove na polju zapošljavanja; naglašava da će posljedice pandemije prouzročene bolešću COVID-19, za koje se procjenjuje da će uzrokovati pad BDP-a EU-a za više od 7 % u 2020. te rast stope nezaposlenosti do 9 %, zahtijevati još snažnije aktivne politike tržišta rada nego u normalnim okolnostima;

| 50. | napominje da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 ubrzala digitalnu tranziciju i dala poticaj za preispitivanje održivosti i učinkovitosti obrazovne paradigme; napominje da su, iako su rad na daljinu i učenje na daljinu postali stvarnost za desetke milijuna ljudi diljem Europe, često razotkrivena ograničenja naše digitalne pripremljenosti, naglašene su razlike u digitalnim vještinama i nove nejednakosti, no pandemija je pomogla u preispitivanju naše digitalne spremnosti ističući poslove koji se moraju osnažiti na digitalnom polju; |
| --- | --- |

50.

napominje da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 ubrzala digitalnu tranziciju i dala poticaj za preispitivanje održivosti i učinkovitosti obrazovne paradigme; napominje da su, iako su rad na daljinu i učenje na daljinu postali stvarnost za desetke milijuna ljudi diljem Europe, često razotkrivena ograničenja naše digitalne pripremljenosti, naglašene su razlike u digitalnim vještinama i nove nejednakosti, no pandemija je pomogla u preispitivanju naše digitalne spremnosti ističući poslove koji se moraju osnažiti na digitalnom polju;

| 51. | naglašava da je EU sada postavio temelje za prijelaz na novi program vještina, no da tek mora pružiti jasan okvir za radna mjesta koja će potaknuti dvostruku tranziciju, kako bi osigurao oporavak od socio-ekonomskog utjecaja pandemije prouzročene bolešću COVID-19, ojačao održivu konkurentnost, s ciljem osiguravanja pristojnosti, jednake mogućnosti i izgradnje otpornosti EU-a; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je EU sada postavio temelje za prijelaz na novi program vještina, no da tek mora pružiti jasan okvir za radna mjesta koja će potaknuti dvostruku tranziciju, kako bi osigurao oporavak od socio-ekonomskog utjecaja pandemije prouzročene bolešću COVID-19, ojačao održivu konkurentnost, s ciljem osiguravanja pristojnosti, jednake mogućnosti i izgradnje otpornosti EU-a;

| 52. | ustraje na jačanju gospodarskog i socijalnog razvoja, među ostalim putem pojačane povezivosti i regionalnog razvoja, poljoprivrede i ruralnog razvoja te socijalne politike i politike zapošljavanja, s ciljem jačanja zaštite okoliša, povećavanja otpornosti na klimatske promjene, ubrzanja prelaska na niskougljično gospodarstvo i razvoj digitalnog gospodarstva i društva. |
| --- | --- |

52.

ustraje na jačanju gospodarskog i socijalnog razvoja, među ostalim putem pojačane povezivosti i regionalnog razvoja, poljoprivrede i ruralnog razvoja te socijalne politike i politike zapošljavanja, s ciljem jačanja zaštite okoliša, povećavanja otpornosti na klimatske promjene, ubrzanja prelaska na niskougljično gospodarstvo i razvoj digitalnog gospodarstva i društva.

---

(1)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(2)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(3)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(4)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

(5)  SL L 246, 17.9.1999., str. 3.

(6)  SL C 198, 6.7.2011., str. 4.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0167.

(8)  SL C 134, 24.4.2020., str. 16.

(9)  SL L 347, 20.12.2013., str. 50.

(10)  SL C 193, 31.5.2016., str. 17.

(11)  SL C 444, 10.12.2018., str. 1.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0485.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0194.

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 361/20

---

REZOLUCIJA

o temi „Ususret energetskoj učinkovitosti, diversifikaciji i neovisnosti; rješavanje problema potrebnih kapaciteta u svrhu jačanja europske energetske politike i suzbijanja prijetnji energetskoj sigurnosti u Istočnom partnerstvu”

(2021/C 361/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. koji su odobreni 11. svibnja 2020.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. koji su odobreni 11. svibnja 2020.;

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. „Politika Istočnog partnerstva nakon 2020.: jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. „Politika Istočnog partnerstva nakon 2020.: jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve”;

| — | uzimajući u obzir dokument „20 ciljeva za 2020.” koji je podržan na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Bruxellesu u studenome 2017.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument „20 ciljeva za 2020.” koji je podržan na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Bruxellesu u studenome 2017.;

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji je Europska unija ratificirala i čije su potpisnice i zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama koji je Europska unija ratificirala i čije su potpisnice i zemlje Istočnog partnerstva;

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije i Gruzije, Moldove i Ukrajine, a posebice odredbe o suradnji u području energije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije i Gruzije, Moldove i Ukrajine, a posebice odredbe o suradnji u području energije;

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu EU-a i Armenije, a posebice odredbe o suradnji u području energije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu EU-a i Armenije, a posebice odredbe o suradnji u području energije;

| — | uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice, čije su potpisnice spomenute tri zemlje koje su sklopile sporazum o pridruživanju s Europskom unijom, dok Armenija ima status promatrača; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice, čije su potpisnice spomenute tri zemlje koje su sklopile sporazum o pridruživanju s Europskom unijom, dok Armenija ima status promatrača;

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana, posebno odredbe o energetici, te tekuće pregovore o poboljšanom sporazumu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana, posebno odredbe o energetici, te tekuće pregovore o poboljšanom sporazumu;

| — | uzimajući u obzir program rada Treće platforme Istočnog partnerstva – „Povezivost, energetska učinkovitost, okoliš i klimatske promjene”, a posebno Energetsku skupinu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program rada Treće platforme Istočnog partnerstva – „Povezivost, energetska učinkovitost, okoliš i klimatske promjene”, a posebno Energetsku skupinu;

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta „Budućnost strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva” od 9. prosinca 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta „Budućnost strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva” od 9. prosinca 2019.;

| A. | budući da je energetska sigurnost ključan element nacionalne sigurnosti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da su povećanje povezanosti, domaći kapaciteti obnovljive energije i energetska učinkovitost ključni za povećanje energetske sigurnosti i ograničavanje ovisnosti o uvozu dominantnih dobavljača te za poticanje socijalne, gospodarske i političke stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je energetska sigurnost ključan element nacionalne sigurnosti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da su povećanje povezanosti, domaći kapaciteti obnovljive energije i energetska učinkovitost ključni za povećanje energetske sigurnosti i ograničavanje ovisnosti o uvozu dominantnih dobavljača te za poticanje socijalne, gospodarske i političke stabilnosti u regiji;

| B. | budući da je Europska unija oduvijek pokazala interes za stvaranje trajnih i snažnih bilateralnih i multilateralnih odnosa s istočnim partnerskim zemljama, s velikim naglaskom na energetskom sektoru; budući da je cilj tog partnerstva, koje se temelji na zajedničkim vrijednostima i pravilima, zajedničkim interesima i obvezama te zajedničkoj odgovornosti i nadležnosti, ostvariti opipljive rezultate za građane u regiji, među ostalim u području energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija oduvijek pokazala interes za stvaranje trajnih i snažnih bilateralnih i multilateralnih odnosa s istočnim partnerskim zemljama, s velikim naglaskom na energetskom sektoru; budući da je cilj tog partnerstva, koje se temelji na zajedničkim vrijednostima i pravilima, zajedničkim interesima i obvezama te zajedničkoj odgovornosti i nadležnosti, ostvariti opipljive rezultate za građane u regiji, među ostalim u području energetske učinkovitosti;

| C. | budući da je ispunjavanje odredbi Pariškog sporazuma zajednička obveza EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da su klimatske promjene problem koji se ne može zanemariti; budući da postoji snažna potreba za „zelenim” ulaganjima u energetsku učinkovitost i komunalnu infrastrukturu kako bi se ojačala otpornost okoliša i klime diljem regije; budući da prijelaz na čistu energiju, dekarbonizacija gospodarstva i poticanje uporabe obnovljivih izvora energije u većini slučajeva također doprinose povećanju energetske sigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je ispunjavanje odredbi Pariškog sporazuma zajednička obveza EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; budući da su klimatske promjene problem koji se ne može zanemariti; budući da postoji snažna potreba za „zelenim” ulaganjima u energetsku učinkovitost i komunalnu infrastrukturu kako bi se ojačala otpornost okoliša i klime diljem regije; budući da prijelaz na čistu energiju, dekarbonizacija gospodarstva i poticanje uporabe obnovljivih izvora energije u većini slučajeva također doprinose povećanju energetske sigurnosti;

| D. | budući da je Ruska Federacija najveći dobavljač energije za većinu europskih zemalja i da se taj aspekt često koristi kao mjera političkog pritiska i utjecaja; budući da nedavni razvoj događaja u diplomatskim odnosima EU-a i Rusije, posebno zatvaranje Alekseja Navaljnog i protjerivanje europskih diplomata iz Rusije, tijekom sastanka potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Josepa Borrella s ruskim ministrom vanjskih poslova Sergejem Lavrovom, pokazuju da Rusija može biti nepouzdan partner; budući da znatna ovisnost o ruskom plinu ugrožava energetsku sigurnost i gospodarsku stabilnost Europske unije i njezinih partnera; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ruska Federacija najveći dobavljač energije za većinu europskih zemalja i da se taj aspekt često koristi kao mjera političkog pritiska i utjecaja; budući da nedavni razvoj događaja u diplomatskim odnosima EU-a i Rusije, posebno zatvaranje Alekseja Navaljnog i protjerivanje europskih diplomata iz Rusije, tijekom sastanka potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Josepa Borrella s ruskim ministrom vanjskih poslova Sergejem Lavrovom, pokazuju da Rusija može biti nepouzdan partner; budući da znatna ovisnost o ruskom plinu ugrožava energetsku sigurnost i gospodarsku stabilnost Europske unije i njezinih partnera;

| E. | budući da su energetska sigurnost i prelazak na čistu energiju sastavni dijelovi dvaju od pet dugoročnih ciljeva politike Istočnog partnerstva nakon 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da su energetska sigurnost i prelazak na čistu energiju sastavni dijelovi dvaju od pet dugoročnih ciljeva politike Istočnog partnerstva nakon 2020.;

| F. | budući da su zemlje Istočnog partnerstva u postupku modernizacije svojih energetskih propisa i infrastruktura te provedbe politika o obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti, no trajna potpora EU-a ključna je za pružanje tehničke pomoći i praćenje njezine provedbe te stvaranje potrebnih uvjeta okvira za ulaganja; |
| --- | --- |

F.

budući da su zemlje Istočnog partnerstva u postupku modernizacije svojih energetskih propisa i infrastruktura te provedbe politika o obnovljivim izvorima energije i energetskoj učinkovitosti, no trajna potpora EU-a ključna je za pružanje tehničke pomoći i praćenje njezine provedbe te stvaranje potrebnih uvjeta okvira za ulaganja;

| G. | budući da je potpora EU-a i njegovih država članica imala važnu ulogu u poboljšanju energetske učinkovitosti i razvoju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u zemljama Istočnog partnerstva, među ostalim u okviru projekata o energetskoj učinkovitosti zgrada, centraliziranom grijanju, gradskom prijevozu, javnoj rasvjeti, obnovljivoj energiji (solarna energija, hidroenergija, biomasa) i drugim projektima koji se financiraju, među ostalim, putem platforme za ulaganja u susjedstvu, Istočnog partnerstva za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P) i u okviru Sporazuma gradonačelnika; budući da je prostor za povećanje energetske učinkovitosti i potencijal za iskorištavanje obnovljive energije u zemljama Istočnog partnerstva i dalje znatan u usporedbi s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je potpora EU-a i njegovih država članica imala važnu ulogu u poboljšanju energetske učinkovitosti i razvoju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u zemljama Istočnog partnerstva, među ostalim u okviru projekata o energetskoj učinkovitosti zgrada, centraliziranom grijanju, gradskom prijevozu, javnoj rasvjeti, obnovljivoj energiji (solarna energija, hidroenergija, biomasa) i drugim projektima koji se financiraju, među ostalim, putem platforme za ulaganja u susjedstvu, Istočnog partnerstva za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P) i u okviru Sporazuma gradonačelnika; budući da je prostor za povećanje energetske učinkovitosti i potencijal za iskorištavanje obnovljive energije u zemljama Istočnog partnerstva i dalje znatan u usporedbi s državama članicama EU-a;

| H. | budući da su projekti koje podupiru EU i drugi partneri doprinijeli izgradnji međupovezanosti i modernizaciji infrastrukture diljem regije kako bi se poboljšala energetska sigurnost uključenih zemalja, primjerice plinske i elektroenergetske međupovezanosti Rumunjske i Moldove, elektroenergetske međupovezanosti Armenije i Gruzije te južnog plinskog koridora (uključujući relevantne spojne vodove); |
| --- | --- |

H.

budući da su projekti koje podupiru EU i drugi partneri doprinijeli izgradnji međupovezanosti i modernizaciji infrastrukture diljem regije kako bi se poboljšala energetska sigurnost uključenih zemalja, primjerice plinske i elektroenergetske međupovezanosti Rumunjske i Moldove, elektroenergetske međupovezanosti Armenije i Gruzije te južnog plinskog koridora (uključujući relevantne spojne vodove);

| I. | budući da je energetsko siromaštvo i dalje veliki izazov za mnoga kućanstva u istočnim partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

I.

budući da je energetsko siromaštvo i dalje veliki izazov za mnoga kućanstva u istočnim partnerskim zemljama;

| J. | budući da EU u okviru europskog zelenog plana predviđa snažna partnerstva u području okoliša, energetike i klime u okviru Istočnog partnerstva; budući da se u skladu s „20 očekivanih rezultata za 2020.” treba odrediti novi skup ciljeva za Istočno partnerstvo za razdoblje 2021.–2030.; |
| --- | --- |

J.

budući da EU u okviru europskog zelenog plana predviđa snažna partnerstva u području okoliša, energetike i klime u okviru Istočnog partnerstva; budući da se u skladu s „20 očekivanih rezultata za 2020.” treba odrediti novi skup ciljeva za Istočno partnerstvo za razdoblje 2021.–2030.;

| K. | budući da većina procjena upućuje na to da će svjetske rezerve fosilnih goriva do 2060. biti iscrpljene; budući da bi taj aspekt trebao potaknuti EU i sve njegove partnere da teže diversifikaciji svoje kombinacije izvora energije, uključujući veću usredotočenost na obnovljive izvore energije; |
| --- | --- |

K.

budući da većina procjena upućuje na to da će svjetske rezerve fosilnih goriva do 2060. biti iscrpljene; budući da bi taj aspekt trebao potaknuti EU i sve njegove partnere da teže diversifikaciji svoje kombinacije izvora energije, uključujući veću usredotočenost na obnovljive izvore energije;

1.

ponavlja svoju potporu povećanoj energetskoj suradnji između EU-a i istočnih partnera te izradi prilagođenih strategija za unapređenje ambicioznijih oblika suradnje i integracije kada to žele partnerske zemlje kako bi poboljšale svoju energetsku sigurnost i otpornost, uz istodobnu zaštitu okoliša, doprinos ostvarenju ciljeva klimatske politike i promicanje integracije pridruženih zemalja u europsko energetsko tržište s obzirom na Strategiju Trio Plus 2030.; navodi da je suradnja država članica sa susjednim zemljama i partnerima u provedbi energetske politike od ključne važnosti za otvoreno, sigurno i konkurentno europsko energetsko tržište;

2.

naglašava da je potrebno pojačati napore u pogledu dekarbonizacije i zaštite okoliša, u skladu s europskim zelenim planom, te provoditi ambiciozne klimatske i okolišne politike, posebno kako bi se ispunile obveze iz Pariškog sporazuma; poziva Komisiju da u velikoj mjeri uključi istočne partnerske zemlje u sektorske politike EU-a, a posebno u europski zeleni plan; poziva, u tom smislu, na uspostavu sveobuhvatnog regulatornog okvira kojim se omogućuje i olakšava pristup financijama i drugim poticajnim mehanizmima te podupire učinkovitija provedba energetske politike; potiče istočne partnere da postave jasne ciljeve za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost za 2030. i 2050.;

3.

ponovno ističe potrebu za pouzdanom, sigurnom, neovisnom, ekološki održivom i cjenovno pristupačnom energijom za sve građane Europske unije i njezinih partnerskih zemalja;

4.

svjesna je velikih napora i napretka zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv raširene korupcije; smatra, međutim, da još uvijek postoje brojna pitanja koja treba riješiti u vezi s korupcijom te poziva nadležna tijela da pojačaju mjere za njezino iskorjenjivanje, jačanje vladavine prava i promicanje dobrog upravljanja koje mogu pomoći u podupiranju sektorskih reformi, među ostalim u energetskom sektoru, predviđenih politikom Istočnog partnerstva nakon 2020.;

5.

ponovno ističe važnost smanjenja emisija stakleničkih plinova u energetskom sektoru; drži da je potrebna snažnija suradnja EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kako bi se riješilo pitanje energetske sigurnosti i pouzdanosti, energetske učinkovitosti, energetskog siromaštva i razvoja sektora obnovljive energije;

6.

primjećuje da je energetski intenzitet u zemljama Istočnog partnerstva i dalje znatno viši od prosjeka EU-a te ističe golem potencijal za uštedu energije u tim zemljama; primjećuje da je povećanje energetske učinkovitosti snažno povezano sa smanjenjem energetskog siromaštva; ističe važnost nacionalnih politika obnove zgrada te važnost uvođenja, održavanja i provedbe regulatornih i institucionalnih okvira kojima se definiraju minimalni standardi energetske učinkovitosti za zgrade, osiguravaju poticaji za obnovu zgrada i energetsku učinkovitost u industrijama te malim i srednjim poduzećima, promiče optimizacija energetske infrastrukture, među ostalim, prema potrebi, minimalnim kriterijima energetske učinkovitosti za javnu nabavu, te jamči odgovarajuće informiranje potrošača, uključujući točno mjerenje potrošnje energije; naglašava da bi se sredstvima EU-a usmjerenima na obnovu javnih zgrada u suradnji sa zemljama Istočnog partnerstva trebala procijeniti mogućnost uvođenja minimalnih standarda energetske učinkovitosti;

7.

napominje da je iskorištavanje obnovljivih izvora energije ključan element napora u pogledu prelaska na čistu energiju, konkurentnosti i energetske neovisnosti te da istodobno doprinosi otvaranju radnih mjesta na lokalnoj razini; pozdravlja uspostavu regionalne mreže za obnovljivu energiju pod vodstvom Litve i Gruzije u okviru Odbora za energiju Istočnog partnerstva; potiče uspostavu sličnih bilateralnih ili multilateralnih mreža između zemalja Istočnog partnerstva i država članica EU-a, uz potporu EU-a;

8.

naglašava da se ulaganja u osiguravanje neovisnog i sigurnog energetskog sektora u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva moraju također podržati održivim ulaganjima u sektor obnovljive energije;

9.

naglašava potrebu za ulaganjem napora u poboljšanje povezanosti zemalja Istočnog partnerstva s transeuropskim energetskim mrežama te za razvojem snažne prekogranične infrastrukture počevši s potpunom provedbom prethodno utvrđenih ciljeva u okviru „20 očekivanih rezultata za 2020.”; poziva na stalnu potporu izgradnji tehničkih kapaciteta za projekte povezivosti; potiče upotrebu diversificiranih ruta i daljnji razvoj veza obale Crnog mora s državama članicama EU-a;

10.

pozdravlja operacionalizaciju južnog plinskog koridora, što donosi važne koristi u smislu diversifikacije i gospodarskih mogućnosti; pozdravlja početak komercijalnih operacija i transport prvog plina preko Transjadranskog plinovoda (1); naglašava važnost povezivanja istočne i srednje Europe s južnim plinskim koridorom; pozdravlja operacionalizaciju plinovoda Iasi-Ungheni između Rumunjske i Republike Moldove, povećanje diversifikacije opskrbe i znatno poboljšanje stanja energetske sigurnosti u regiji;

11.

pozdravlja razvoj Crnomorskog prijenosnog voda i poziva na stavljanje većeg naglaska na razvoj i financiranje elektroenergetske međupovezanosti, kao i pametnih mreža, kako bi se osigurala potrebna infrastruktura za postizanje klimatskih i energetskih ciljeva; naglašava da je sigurnost elektroenergetskih mreža ključan element energetske sigurnosti i potiče povećanje potpore EU-a naporima istočnih partnera koji to žele za usklađivanje s europskom kontinentalnom energetskom mrežom (ENTSO-E);

12.

uviđa znatnu financijsku i tehničku potporu koju EU pruža istočnim partnerima, u koordinaciji i suradnji s drugim međunarodnim akterima, promičući dekarbonizaciju i povezivost; posebno pozdravlja rad inicijative EU4Energy, Inicijative za rudarske regije u tranziciji na zapadnom Balkanu i Ukrajini, ulaganja i zajmova koji se temelje na politikama u okviru platforme za ulaganja u susjedstvu, partnerstva E5P, Sporazuma gradonačelnika i proračunskih jamstava EU-a za zajmove Europske investicijske banke i drugih međunarodnih financijskih institucija;

13.

potiče zemlje Istočnog partnerstva na suradnju s državama članicama EU-a u pogledu uvoza energetskih tehnologija dostupnih u EU-u te na razmjenu dobrih praksi energetske politike i administracije; navodi da postoji velika potreba za prijenosom znanja te međuinstitucijskom preobrazbom i suradnjom u cilju postizanja većeg udjela zelene tehnologije; smatra da je suradnja između sveučilišta i istraživačkih centara u EU-u i onih iz zemalja Istočnog partnerstva nužan korak u postizanju zajedničkih ciljeva;

14.

uviđa da bi države članice EU-a i njihovi partneri trebali biti više usmjereni na veću liberalizaciju energetskog tržišta za različite operatore te navodi da bi to trebalo popratiti stvaranjem kolaborativnijeg tržišta od kojeg bi svi mogli imati velike koristi;

15.

ističe da energetska tranzicija treba biti pravedna, uključiva i isplativa te da bi se njome trebala osigurati održivost, sigurnost opskrbe i cjenovna pristupačnost energije; napominje da trenutačne niske cijene fosilnih goriva koje imaju koristi od regulacije cijena, subvencija, a ne internalizacije vanjskih troškova znače da će biti potrebni dodatni poticaji kako bi se potaknula ulaganja u projekte uštede energije i čiste energije; ističe da je potrebno reformirati cijene i oporezivanje energije kako bi se izbjeglo kažnjavanje obnovljivih izvora energije u odnosu na druge oblike energije i davanje pogrešnih cjenovnih signala krajnjim potrošačima energije;

16.

naglašava potrebu za podupiranjem potrošača u proizvodnji, potrošnji, skladištenju i prodaji energije, imajući na umu da to može pomoći u borbi protiv energetskog siromaštva; ističe potencijal decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora koja može povećati uporabu lokalnih izvora energije, povećati lokalnu sigurnost opskrbe energijom te potaknuti razvoj zajednice i koheziju; naglašava važnost prevladavanja oligarhijskog monopola u energetskom sektoru;

17.

potiče zemlje Istočnog partnerstva da na odgovarajući način riješe problem energetskog siromaštva gdje god se ono utvrdi i zaštite ranjive potrošače energije, posebno one u udaljenim područjima; naglašava važnost donošenja jasne definicije „energetskog siromaštva” i „osjetljivog potrošača energije” za bolje praćenje i donošenje politika;

18.

poziva na tješnju suradnju u okviru Istočnog partnerstva u pogledu proizvodnje i uporabe vodika iz obnovljivih izvora te na promicanje zajedničkih standarda za vodik; napominje da je potrebno zajamčiti da se uvozom vodika ne ugrožava dekarbonizacija;

19.

poziva EU i države članice da kritički preispitaju suradnju EU-a s Rusijom u okviru raznih vanjskopolitičkih platformi i projekata kao što je Sjeverni tok 2; izražava zabrinutost zbog izgradnje plinovoda Sjeverni tok 2 kojom se pojačava ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom, ugrožava unutarnje tržište EU-a te nije u skladu s energetskom politikom i strateškim interesima EU-a; prima na znanje dugoročne temeljne političke, gospodarske i sigurnosne rizike za Sjeverni tok 2 te poziva sve dionike, a posebno one u državama članicama i Europi, da iskoriste dostupne pravne klauzule kako bi zaustavili projekt; ponavlja ključnu ulogu Ukrajine u europskoj mreži za opskrbu energijom i poziva na pojačanu suradnju s Ukrajinom kao važnom tranzitnom zemljom;

20.

ističe činjenicu da EU i zemlje Istočnog partnerstva moraju biti ujedinjene kako bi bile otporne na zlouporabu monopolističkih dobavljača energije; priznaje da, iako takvi dobavljači mogu financijski priuštiti obustavu opskrbe energijom za jednu zemlju, to nije održivo učiniti s cijelim blokom; poziva na zaustavljanje izgradnje Sjevernog toka 2;

21.

ponavlja svoju potporu za pomoć istočnim partnerima u smanjenju energetske ovisnosti o Ruskoj Federaciji razvojem njihove domaće proizvodnje energije i energetske učinkovitosti, što će utjecati na njihove energetske potrebe, a time i na njihovu ovisnost o vanjskim dobavljačima;

22.

ističe veliku opasnost koju zamrznuti sukobi na teritoriju zemalja Istočnog partnerstva predstavljaju za energetsku sigurnost, demokraciju i razvoj; traži daljnju suradnju u cilju okončanja takvih sukoba, posebno na Krimu, Pridnjestrovlju, Abhaziji, Južnoj Osetiji i Gorskom Karabahu;

23.

poziva na tješnju suradnju u cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova u sektoru prometa i mobilnosti; podsjeća da bi, osim smanjenja emisija CO2, veliku pozornost trebalo posvetiti smanjenju emisija drugih tvari koje imaju štetne učinke i na okoliš i na javno zdravlje; pozdravlja objavljivanje studije „Izgledi tržišta UPP-a u zemljama Istočnog partnerstva”; potiče zemlje Istočnog partnerstva da istraže mogućnosti za povećanu uporabu UPP-a u prijevozu tereta, na štetu dizela; naglašava da bi uporaba UPP-a trebala biti samo dio prijelaznog rješenja za održivu zelenu mobilnost i promet koji ovisi o obnovljivim izvorima energije; poziva Komisiju i zemlje Istočnog partnerstva da poboljšaju suradnju u pogledu razvoja nove infrastrukture za mobilnost, kao što su visokonaponske stanice za punjenje električnih vozila;

24.

pozdravlja osnivanje radne skupine za plin pod vodstvom Poljske i Ukrajine, u okviru Skupine za energetiku Istočnog partnerstva, koja bi se trebala usredotočiti na promicanje vodika i zelenih plinova, izgradnju poslovnih partnerstava i privlačenje ulaganja;

25.

naglašava važnost promicanja energetske politike utemeljene na dokazima na temelju sveobuhvatnih podataka, kao i provedbe zakonodavstva, te potiče daljnju potporu EU-a za jačanje administrativnih kapaciteta istočnih partnera u tom području; poziva na transparentnije i dostupnije podatke o energiji iz europskih partnerskih zemalja; poziva zemlje Istočnog partnerstva da ojačaju i zaštite svoju kibersigurnost i ključnu energetsku infrastrukturu;

26.

podsjeća na obveze relevantnih zemalja Istočnog partnerstva u okviru sporazuma o pridruživanju, Energetske zajednice i CEPA-e u pogledu prenošenja ili usklađivanja energetskih propisa EU-a; smatra da bi dodatna financijska potpora trebala biti uvjetovana djelotvornom provedbom i jačanjem obveza partnerskih zemalja, provedbom potrebnih reformi i preuzimanjem ambicioznijih obveza u kontekstu europskog zelenog plana, u skladu s načelom „više za više”; prima na znanje napredak koji su neke zemlje Istočnog partnerstva već postigle i poziva na odgovarajuće mjere za poboljšanje suradnje i potpore kako bi se osnažile pokrenute reforme;

27.

prisjeća se 35. godišnjice černobilske katastrofe, izražava najdublju sućut obiteljima žrtava i solidarnost prema svim pogođenim osobama te poziva na to da se osigura da postojeća i nova nuklearna postrojenja u zemljama Istočnog partnerstva budu u skladu s najvišim standardima u pogledu zaštite okoliša i nuklearne sigurnosti, u skladu s međunarodnim konvencijama; poziva na to da se zajamči da nesigurni energetski projekti poput nuklearne elektrane Ostrovec neće biti dio europske elektroenergetske mreže;

28.

podsjeća da energetska suradnja i trgovina između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva podrazumijevaju potpunu suradnju i poštovanje međunarodnih i europskih standarda proizvodnje sigurnosti te da je ta suradnja sada ugrožena odbijanjem Bjelarusa da u potpunosti poštuje preporuke za poboljšanje sigurnosti Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) i Skupine europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) u pogledu nove funkcionalne nuklearne elektrane Ostrovec; potiče bjelaruske vlasti da riješe sva sigurnosna pitanja povezana s funkcioniranjem elektrane;

29.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, izvršnom potpredsjedniku Komisije zaduženom za europski zeleni plan, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za energetiku, povjereniku za susjedstvo i proširenje, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a te zemalja Istočnog partnerstva.

---

(1)  Transjadranski plinovod započeo je s radom 15. studenoga 2020. Prve isporuke plina stigle su u Grčku i Bugarsku preko spojne točke Nea Mesimvria s DESFA-om, kao i u Italiju preko spojne točke Melendugno s plinom SNAM Rete (SRG). Južni plinski koridor sastoji se od proširenja južnokavkaskog plinovoda (SCPX) kroz Azerbajdžan i Gruziju – 428 km novog 48-inčnog plinovoda kroz Azerbajdžan, 59 km novog 48-inčnog plinovoda i dvije nove kompresorske stanice u Gruziji, Transanatolijskog plinovoda (TANAP) – 1 340 km 48-inčnog plinovoda, 34 km 36-inčnog plinovoda i 476 km 48-inčnog plinovoda kroz Tursku te Transjadranskog plinovoda (TAP) – 878 km 48-inčnog plinovoda kroz Grčku, Albaniju i Italiju.

1

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 361/26

---

REZOLUCIJA

o kvaliteti života, uključujući dobre zdravstvene sustave i održivu mirovinsku reformu u Europskoj uniji i zemljama Istočnog partnerstva

(2021/C 361/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenog 2017. te zajedničke izjave s prethodnih sastanaka na vrhu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenog 2017. te zajedničke izjave s prethodnih sastanaka na vrhu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. travnja 2012. o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva te pitanje reformi za osnaživanje civilnog društva (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. lipnja 2017. naslovljenu „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjerenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. lipnja 2017. naslovljenu „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjerenost na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. ožujka 2020. o politici Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020. (JOIN(2020)0007) i prateći zajednički radni dokument naslovljen „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (SWD(2020)0056), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. ožujka 2020. o politici Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020. (JOIN(2020)0007) i prateći zajednički radni dokument naslovljen „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (SWD(2020)0056),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 3 o osiguranju zdravog života i promicanju dobrobiti za sve u svim dobnim skupinama te cilj održivog razvoja br. 4 o osiguravanju uključivog, ravnopravnog i kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti za cjeloživotno učenje za sve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., a posebno cilj održivog razvoja br. 3 o osiguranju zdravog života i promicanju dobrobiti za sve u svim dobnim skupinama te cilj održivog razvoja br. 4 o osiguravanju uključivog, ravnopravnog i kvalitetnog obrazovanja i promicanju mogućnosti za cjeloživotno učenje za sve,

| — | uzimajući u obzir dokument za raspravu o europskom gospodarstvu Komisije od 8. listopada 2020. naslovljen „Prema većoj prikladnosti i održivosti: pregled mirovinskih sustava i mirovinskih reformi u zemljama Istočnog partnerstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za raspravu o europskom gospodarstvu Komisije od 8. listopada 2020. naslovljen „Prema većoj prikladnosti i održivosti: pregled mirovinskih sustava i mirovinskih reformi u zemljama Istočnog partnerstva”,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo 15. načelo o dohotku u starosti i mirovinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegovo 15. načelo o dohotku u starosti i mirovinama,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4),

| — | uzimajući u obzir hitan poziv glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa 23. ožujka 2020. na hitan prekid vatre diljem svijeta radi usredotočivanja na svladavanje bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir hitan poziv glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa 23. ožujka 2020. na hitan prekid vatre diljem svijeta radi usredotočivanja na svladavanje bolesti COVID-19;

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju EU-a s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana, a posebno poglavlja tih sporazuma koja se odnose na trgovinu i održivi razvoj te na zapošljavanje, socijalnu politiku i jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju EU-a s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije i Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Azerbajdžana, a posebno poglavlja tih sporazuma koja se odnose na trgovinu i održivi razvoj te na zapošljavanje, socijalnu politiku i jednake mogućnosti;

| A. | budući da se u zaključcima Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. ističe da će jačanje otpornosti kao prevladavajućeg političkog okvira biti jedan od ključnih ciljeva Istočnog partnerstva tijekom sljedećih godina, među ostalim u područjima okoliša, zdravlja (posebno u kontekstu trenutačne pandemije bolesti COVID-19) i sigurnosti građana; |
| --- | --- |

A.

budući da se u zaključcima Vijeća od 11. svibnja 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. ističe da će jačanje otpornosti kao prevladavajućeg političkog okvira biti jedan od ključnih ciljeva Istočnog partnerstva tijekom sljedećih godina, među ostalim u područjima okoliša, zdravlja (posebno u kontekstu trenutačne pandemije bolesti COVID-19) i sigurnosti građana;

| B. | budući da se u zajedničkoj komunikaciji od 18. ožujka 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. poseban naglasak stavlja na jačanje otpornosti te se predviđa jačanje djelovanja u područjima koja su ključna za zdravlje i dobrobit građana; |
| --- | --- |

B.

budući da se u zajedničkoj komunikaciji od 18. ožujka 2020. o politici Istočnog partnerstva nakon 2020. poseban naglasak stavlja na jačanje otpornosti te se predviđa jačanje djelovanja u područjima koja su ključna za zdravlje i dobrobit građana;

| C. | budući da je poboljšanje kvalitete života dugogodišnji eksplicitan i implicitan politički cilj nacionalnih vlada, dok su njegova odgovarajuća definicija i mjerenje zahtjevni i često neostvarivi; |
| --- | --- |

C.

budući da je poboljšanje kvalitete života dugogodišnji eksplicitan i implicitan politički cilj nacionalnih vlada, dok su njegova odgovarajuća definicija i mjerenje zahtjevni i često neostvarivi;

| D. | budući da je kvaliteta života širok pojam koji ne obuhvaća samo gospodarski rast i materijalne životne uvjete; budući da taj pojam obuhvaća niz pokazatelja koji odražavaju njegovu višedimenzionalnost koja sadržava zadovoljstvo životom, zapošljavanje, zdravstveno stanje, društvene odnose, slobodno vrijeme, obrazovanje i vještine, ravnotežu između poslovnog i privatnog života, društveni angažman i upravljanje, kvalitetu okoliša, sigurnost građana i upravljanje; |
| --- | --- |

D.

budući da je kvaliteta života širok pojam koji ne obuhvaća samo gospodarski rast i materijalne životne uvjete; budući da taj pojam obuhvaća niz pokazatelja koji odražavaju njegovu višedimenzionalnost koja sadržava zadovoljstvo životom, zapošljavanje, zdravstveno stanje, društvene odnose, slobodno vrijeme, obrazovanje i vještine, ravnotežu između poslovnog i privatnog života, društveni angažman i upravljanje, kvalitetu okoliša, sigurnost građana i upravljanje;

| E. | budući da svaki od sporazuma o pridruživanju Istočnog partnerstva kao i Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije sadržava poglavlje posvećeno zdravstvenim pitanjima, kojim se predviđa suradnja koja obuhvaća širok raspon područja s ciljem poboljšanja standarda javnog zdravlja i zaštite ljudskog zdravlja, i poglavlje posvećeno okolišu, s ciljem postizanja visokog stupnja regulatorne konvergencije; |
| --- | --- |

E.

budući da svaki od sporazuma o pridruživanju Istočnog partnerstva kao i Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije sadržava poglavlje posvećeno zdravstvenim pitanjima, kojim se predviđa suradnja koja obuhvaća širok raspon područja s ciljem poboljšanja standarda javnog zdravlja i zaštite ljudskog zdravlja, i poglavlje posvećeno okolišu, s ciljem postizanja visokog stupnja regulatorne konvergencije;

| F. | budući da postoje znatne razlike unutar i između država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, što se i odražava u društveno-ekonomskim pokazateljima i indeksu ljudskog razvoja; budući da je očekivani životni vijek u zemljama Istočnog partnerstva kao ključni pokazatelj niži za do sedam godina od prosjeka EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da postoje znatne razlike unutar i između država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, što se i odražava u društveno-ekonomskim pokazateljima i indeksu ljudskog razvoja; budući da je očekivani životni vijek u zemljama Istočnog partnerstva kao ključni pokazatelj niži za do sedam godina od prosjeka EU-a;

| G. | budući da kombinacija raširenosti neformalne ekonomije, visoke stope nezaposlenosti, niskih stopa štednje i velikog oslanjanja na doznake u regiji Istočnog partnerstva upućuje na ranjivost velikih dijelova društva u zemljama Istočnog partnerstva za koje je vjerojatno da će zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 biti izloženi povećanim razinama siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

G.

budući da kombinacija raširenosti neformalne ekonomije, visoke stope nezaposlenosti, niskih stopa štednje i velikog oslanjanja na doznake u regiji Istočnog partnerstva upućuje na ranjivost velikih dijelova društva u zemljama Istočnog partnerstva za koje je vjerojatno da će zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 biti izloženi povećanim razinama siromaštva i nejednakosti;

| H. | budući da društveno-ekonomski šokovi koje je prouzročila pandemija negativno utječu na prihode i fizičko i mentalno zdravlje ljudi te na društvenu koheziju zajednica u cjelini; |
| --- | --- |

H.

budući da društveno-ekonomski šokovi koje je prouzročila pandemija negativno utječu na prihode i fizičko i mentalno zdravlje ljudi te na društvenu koheziju zajednica u cjelini;

| I. | budući da su cjenovno pristupačni, učinkoviti, dostupni, održivi i otporni javni zdravstveni sustavi glavna odrednica poboljšanja kvalitete života i dobrobiti građana; |
| --- | --- |

I.

budući da su cjenovno pristupačni, učinkoviti, dostupni, održivi i otporni javni zdravstveni sustavi glavna odrednica poboljšanja kvalitete života i dobrobiti građana;

| J. | budući da su izdaci za zdravstvo, i u apsolutnom smislu i kao udio u BDP-u, znatno niži u zemljama Istočnog partnerstva nego u EU-u; |
| --- | --- |

J.

budući da su izdaci za zdravstvo, i u apsolutnom smislu i kao udio u BDP-u, znatno niži u zemljama Istočnog partnerstva nego u EU-u;

| K. | budući da su organizacije civilnog društva bile i da će i dalje biti ključne za dugoročno ublažavanje posljedica pandemije te će im biti potrebna podrška kako bi se osigurao kontinuitet tih ključnih aktivnosti potpore radi ublažavanja gospodarskih, društvenih i zdravstvenih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

K.

budući da su organizacije civilnog društva bile i da će i dalje biti ključne za dugoročno ublažavanje posljedica pandemije te će im biti potrebna podrška kako bi se osigurao kontinuitet tih ključnih aktivnosti potpore radi ublažavanja gospodarskih, društvenih i zdravstvenih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19;

| L. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 izrazito naglasila potrebu za jačanjem pripravnosti i kapaciteta za odgovor diljem šire europske regije na krizne situacije, a posebno na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju; |
| --- | --- |

L.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 izrazito naglasila potrebu za jačanjem pripravnosti i kapaciteta za odgovor diljem šire europske regije na krizne situacije, a posebno na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju;

| M. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila važnost podupiranja i ubrzavanja zelene i digitalne tranzicije te tranzicije skrbi kako nitko ne bi bio zapostavljen; |
| --- | --- |

M.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila važnost podupiranja i ubrzavanja zelene i digitalne tranzicije te tranzicije skrbi kako nitko ne bi bio zapostavljen;

| N. | budući da je EU kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 mobilizirao paket hitne potpore u iznosu od 80 Milijuna EUR za neodgodive potrebe i do 1 milijardu EUR za potporu zdravstvenim sustavima te kratkoročnom i srednjoročnom društvenom i gospodarskom oporavku u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 mobilizirao paket hitne potpore u iznosu od 80 Milijuna EUR za neodgodive potrebe i do 1 milijardu EUR za potporu zdravstvenim sustavima te kratkoročnom i srednjoročnom društvenom i gospodarskom oporavku u regiji Istočnog partnerstva;

| O. | budući da programi kao što je inicijativa Solidarnost EU-a za zdravlje u zemljama Istočnog partnerstva pružaju kratkoročnu i srednjoročnu pomoć za suočavanje s izazovima krize uzrokovane bolešću COVID-19 te bi mogli biti odskočna daska za daljnju suradnju; |
| --- | --- |

O.

budući da programi kao što je inicijativa Solidarnost EU-a za zdravlje u zemljama Istočnog partnerstva pružaju kratkoročnu i srednjoročnu pomoć za suočavanje s izazovima krize uzrokovane bolešću COVID-19 te bi mogli biti odskočna daska za daljnju suradnju;

| P. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala važnost zajedničkog djelovanja EU-a; budući da je Parlament, između ostalog, pozvao na stvaranje europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja u svrhu bolje pripreme i zajedničkog i koordiniranog odgovora na zdravstvene ili sanitarne krize; |
| --- | --- |

P.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala važnost zajedničkog djelovanja EU-a; budući da je Parlament, između ostalog, pozvao na stvaranje europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja u svrhu bolje pripreme i zajedničkog i koordiniranog odgovora na zdravstvene ili sanitarne krize;

| Q. | budući da se EU obvezao na ujedinjen i koordiniran pristup u cilju učinkovitog i solidarnog djelovanja pri suočavanju s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, posebno u pogledu nabave i uvođenja cjepiva, dok države članice zadržavaju potpunu odgovornost za svoje javne zdravstvene politike kao i odgovornost za organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

Q.

budući da se EU obvezao na ujedinjen i koordiniran pristup u cilju učinkovitog i solidarnog djelovanja pri suočavanju s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, posebno u pogledu nabave i uvođenja cjepiva, dok države članice zadržavaju potpunu odgovornost za svoje javne zdravstvene politike kao i odgovornost za organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite;

| R. | budući da su starije žene izložene većem riziku od siromaštva zbog, među ostalim čimbenicima, razlike u plaćama i mirovinama, rodne segregacije na tržištu rada, rodno uvjetovane razlike u skrbi i rodnih razlika u pogledu radnog vremena; |
| --- | --- |

R.

budući da su starije žene izložene većem riziku od siromaštva zbog, među ostalim čimbenicima, razlike u plaćama i mirovinama, rodne segregacije na tržištu rada, rodno uvjetovane razlike u skrbi i rodnih razlika u pogledu radnog vremena;

| S. | budući da su Komisija i Regionalni ured za Europu Svjetske zdravstvene organizacije u svojoj zajedničkoj izjavi od 4. studenoga 2020. (5) prepoznali da su potrebni dodatni napori kako bi se zemljama Istočnog partnerstva pomoglo u poboljšanju regionalne i podregionalne zdravstvene sigurnosti, rješavanju zdravstvenih nejednakosti, jačanju otpornosti zdravstvenih sustava i jačanju suradnje između državnih ureda Svjetske zdravstvene organizacije i delegacija EU-a uz istodobno osnaživanje partnerstva između Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i ured WHO za Europu kako bi se osigurali usklađeni strateški pristupi u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

S.

budući da su Komisija i Regionalni ured za Europu Svjetske zdravstvene organizacije u svojoj zajedničkoj izjavi od 4. studenoga 2020. (5) prepoznali da su potrebni dodatni napori kako bi se zemljama Istočnog partnerstva pomoglo u poboljšanju regionalne i podregionalne zdravstvene sigurnosti, rješavanju zdravstvenih nejednakosti, jačanju otpornosti zdravstvenih sustava i jačanju suradnje između državnih ureda Svjetske zdravstvene organizacije i delegacija EU-a uz istodobno osnaživanje partnerstva između Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i ured WHO za Europu kako bi se osigurali usklađeni strateški pristupi u cijeloj regiji;

| T. | budući da su predvidljivi, prikladni i održivi mirovinski sustavi važan dio osiguravanja dobre kvalitete života nakon odlaska u mirovinu, kao i u jamčenju sigurnosti prihoda, sprečavanju siromaštva i smanjenju nejednakosti u starijoj dobi; |
| --- | --- |

T.

budući da su predvidljivi, prikladni i održivi mirovinski sustavi važan dio osiguravanja dobre kvalitete života nakon odlaska u mirovinu, kao i u jamčenju sigurnosti prihoda, sprečavanju siromaštva i smanjenju nejednakosti u starijoj dobi;

| U. | budući da upravljanje mirovinskim sustavima ostaje u nadležnosti država članica unutar EU-a; budući da olakšavanje uzajamnog učenja i razmjene najboljih praksi između EU-a i njegovih partnerskih zemalja ima znatan potencijal za poboljšanje odgovora na demografske izazove i prikladnosti i održivosti mirovinskih sustava; |
| --- | --- |

U.

budući da upravljanje mirovinskim sustavima ostaje u nadležnosti država članica unutar EU-a; budući da olakšavanje uzajamnog učenja i razmjene najboljih praksi između EU-a i njegovih partnerskih zemalja ima znatan potencijal za poboljšanje odgovora na demografske izazove i prikladnosti i održivosti mirovinskih sustava;

| V. | budući da u kontekstu sve bržeg starenja stanovništva, raširenosti neformalne ekonomije i velikog broja sezonskih radnika, kao i gospodarske krize koja je u tijeku, postaje sve teže postići ciljeve mirovinske politike u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

V.

budući da u kontekstu sve bržeg starenja stanovništva, raširenosti neformalne ekonomije i velikog broja sezonskih radnika, kao i gospodarske krize koja je u tijeku, postaje sve teže postići ciljeve mirovinske politike u regiji Istočnog partnerstva;

| W. | budući da europski stup socijalnih prava sadrži niz odredbi o mirovinskim pravima kojima je obuhvaćeno i pravo radnika i samozaposlenih osoba na mirovinu koja odgovara njihovim doprinosima i čini primjeren dohodak, pravo žena i muškaraca na jednake mogućnosti za ostvarivanje prava na mirovinu i pravo na resurse koji im omogućuju dostojan život u starijoj dobi; |
| --- | --- |

W.

budući da europski stup socijalnih prava sadrži niz odredbi o mirovinskim pravima kojima je obuhvaćeno i pravo radnika i samozaposlenih osoba na mirovinu koja odgovara njihovim doprinosima i čini primjeren dohodak, pravo žena i muškaraca na jednake mogućnosti za ostvarivanje prava na mirovinu i pravo na resurse koji im omogućuju dostojan život u starijoj dobi;

| X. | budući da je ulaganje u gospodarstvo skrbi od ključne važnosti za osiguravanje pristojnog života za sve i zaštitu svih ljudi koji žive u EU-u i Istočnom partnerstvu; budući da su starije osobe bile i, i dalje su, snažno pogođene komplikacijama i smrtnim slučajevima povezanima s različitim bolestima, uključujući bolest COVID-19; |
| --- | --- |

X.

budući da je ulaganje u gospodarstvo skrbi od ključne važnosti za osiguravanje pristojnog života za sve i zaštitu svih ljudi koji žive u EU-u i Istočnom partnerstvu; budući da su starije osobe bile i, i dalje su, snažno pogođene komplikacijama i smrtnim slučajevima povezanima s različitim bolestima, uključujući bolest COVID-19;

Kvaliteta života

| 1. | pozdravlja činjenicu da EU ‚da se trenutačno u središtu strategije EU-a za Istočno partnerstvo nalazi otpornost i da se na nju stavlja glavni naglasak i napominje da bi jačanje suradnje u područjima okoliša, socijalnih politika u području klimatskih promjena, rodne ravnopravnosti, radničkih prava i socijalne zaštite, posebno dostojanstvenog zapošljavanja, javnog zdravlja i obrazovanja doprinijelo konkretnim dugoročnim koristima za kvalitetu života u EU-u i njegovu istočnom susjedstvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da većina ciljeva i postojećih programa Istočnog partnerstva neizravno doprinosi poboljšanju kvalitete života, ali da je vidljivost njihove izravne dodane vrijednosti uglavnom vrlo ograničena za građane te stoga poziva na bolju koordinaciju gospodarskih i socijalnih politika, kao i na njihovu usklađenost s ekološkom preobrazbom gospodarstva u skladu s obvezama o ublažavanju preuzetima u okviru Pariškog protokola; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su pristojan život i pristup socijalnoj zaštiti ozbiljan zajednički izazov država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te bi stoga trebali biti glavne teme zajedničkih napora i suradnje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva sve dionike da ostvare puni potencijal postojećih odredbi bilateralnih sporazuma između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, kao i multilateralne platforme Istočnog partnerstva, koristeći se inovativnim politikama za stvaranje i mjerenje opipljivih poboljšanja kvalitete života, istodobno povećavajući vidljivost takvih konkretnih mjera i ishoda; |
| --- | --- |

4.

Dobri zdravstveni sustavi

| 5. | poziva sve dionike da izvuku pouke iz pandemije bolesti COVID-19 i pojačaju suradnju utemeljenu na potrebama između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva uz sudjelovanje relevantnih međunarodnih organizacija, civilnog društva i lokalnih zdravstvenih službi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na odlučujuću važnost pristupačne, cjenovno prihvatljive i kvalitetne zdravstvene skrbi za sve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi se javni zdravstveni sustavi trebali prije svega usredotočiti na korisnike, a ne na troškove, da bi ih trebalo financirati u dovoljnoj mjeri da dgovarajuće plaćaju i funkcioniraju u dobrim uvjetima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europsku komisiju i vlade Istočnog partnerstva da u svojim programima odgovore na potrebe istaknute trenutačnom krizom, u prvom redu kako bi se osigurala socijalna zaštita i sačuvala radna mjesta, pristup otpornim javnim zdravstvenim uslugama te pristup obrazovanju što obuhvaća učenje preko interneta, sigurnost opskrbe hranom i materijalnu pomoć za najpotrebitije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava potrebu za osiguravanjem univerzalnog pristupa zdravstvenim uslugama i medicinskoj infrastrukturi kao što su bolnice, ustanove za skrb, lijekovi, testovi i cjepiva u vrijeme pandemije bolesti COVID-19 te očuvanjem i jačanjem javnih zdravstvenih usluga te znatnim povećanjem njihova financiranja; naglašava potrebu za povećanjem zajedničkih napora u okviru Svjetske zdravstvene organizacije kako bi se dosegnula svjetska dimenzija u prevladavanju pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU i vlade Istočnog partnerstva da se pozabave nejednakostima u pristupu zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, usmjeravanjem na jačanje zdravstvenih usluga i kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini u okviru planiranja sljedećih programa Istočnog partnerstva za razdoblje nakon 2020. i u okviru izrade programa bilateralne potpore EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da poštuju pravo na zdravlje održavanjem univerzalnog i jednakog pristupa zdravstvenim uslugama i uslugama skrbi, bez diskriminacije na osnovi dobi, rase, etničke pripadnosti, jezične ili društvene skupine ili seksualne orijentacije, rodnog izražavanja, rodnog identiteta ili spolnih obilježja ili na bilo kojoj drugoj osnovi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | inzistira na tome da bi se tijekom aktualne pandemije trebao poboljšati pristup manjina zdravstvenoj skrbi i naglašava da, kako bi se izbjegla diskriminacija, na njih ne bi trebale biti usmjerene restriktivne mjere pandemije bez posebnog navođenja potrebe za takvim posebnim mjerama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da terapija i mogućnosti skrbi za kronične bolesti, kao što je rak, ne bi smjele biti negativno pogođene i da bi ih trebalo osigurati unatoč pandemiji bolesti COVID-19 i njezinu utjecaju na zdravstvene sustave i javne financije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da je kvaliteta života u zemljama Istočnog partnerstva ne samo lošija nego u državama članicama EU-a, već se mnogi ljudi, posebno oni koji žive u ruralnim područjima, suočavaju s poteškoćama u postizanju osnovnih socijalnih standarda zbog loše infrastrukture i sanitarnih uvjeta, nedostatka medicinskih i obrazovnih usluga ili njihove udaljenosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče redovitu i strukturiranu razmjenu informacija i osoblja kako bi se poboljšala otpornost zdravstvenih sustava i smanjio pritisak na glavnu zdravstvenu infrastrukturu i osoblje te olakšalo uzajamno učenje o najboljim praksama, pripremljenosti institucija i upravljanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU da razmotri bilateralne i regionalne programe tehničke pomoći za reformu zdravstvene skrbi u regiji Istočnog partnerstva s ciljem poboljšanja zakonodavnog okvira i financijskog upravljanja nacionalnim sustavima zdravstvene skrbi, postizanja boljeg pristupa uslugama javnog zdravstva i povećanja opće kvalitete skrbi te da pokrene ciljane ili sektorske zdravstvene programe kojima bi se ostvarile konkretne dugoročne koristi za građane i njihovu kvalitetu života; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da je stopa smrtnosti majki u zemljama Istočnog partnerstva nekoliko puta viša nego u EU-u te potiče na rješavanje tog pitanja potrebnim reformama zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uočava sa zabrinutošću moguće negativne utjecaje, uključujući znatne društvene troškove, niska primanja i odljev mozgova u zdravstvenom sektoru, koji se pogoršavaju tijekom kriznih razdoblja, posebno pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja zajedničku izjavu Komisije i Regionalnog ureda WHO-a za Europu od 4. studenoga 2020. u kojoj se izražava potreba za udruživanjem napora za poboljšanje zdravlja ljudi diljem Europe i aktivnom potporom zemljama u postizanju najviše razine zdravlja i zaštite zdravlja; u potpunosti podržava daljnju razmjenu informacija o najboljim praksama, savjetovanja i redovite strukturirane dijaloge s ciljem razmatranja zajedničkih djelovanja i inicijativa te potiče razvoj konkretnijih planova u kojima se navode projekti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa zabrinutošću napominje da će prema prognozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 predviđena u okviru programa COVAX u prosjeku pokrivati samo oko 20 % stanovništva Istočnog partnerstva; poziva na daljnju suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva u tom pogledu; ponavlja da je posebno važno da se cjepiva protiv bolesti COVID-19 bez odgode stave na raspolaganje na temelju jasnih i transparentnih kriterija u cijeloj europskoj regiji, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, kako bi se ubrzalo uvođenje cjepiva; u tom kontekstu pozdravlja uspostavu zajedničkog mehanizma EU-a za dijeljenje cjepiva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da ne postoji djelotvorno upravljanje pandemijom bolesti COVID-19 bez brzog i učinkovitog prijenosa odgovarajuće količine cjepiva u zemlje Istočnog partnerstva; ne osigura li se to, virus će se širiti diljem EU-a jer velika skupina ljudi radi u mnogim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na potrebu za razmjenom usporedivih nacionalnih podataka povezanih sa zdravstvenim krizama, izbijanjem zaraznih bolesti i pandemijama, kao i za održivim sustavom uzajamnog priznavanja cijepljenja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uviđa potrebu za daljnje djelovanje na temelju primjera 1. ministarske konferencije Istočnog partnerstva o tuberkulozi i multirezistentnoj tuberkulozi 2015. na kojoj su se okupili ministri i visoki dužnosnici iz nacionalnih vlada te međunarodnih i nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na neiskorišteni potencijal okvira Istočnog partnerstva za rješavanje prekograničnih aspekata zdravstvene suradnje, programa razmjene i hitne pomoći uz sudjelovanje medicinskog osoblja iz EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava rad organizacija civilnog društva tijekom pandemije bolesti COVID-19, podupirući ranjive skupine te zdravstvene radnike i liječnike; naglašava potrebu za jačanjem otpornosti društava Istočnog partnerstva nakon pandemije, s posebnim naglaskom na ugroženim skupinama i sve veći broj ljudi koji su socijalno pogođeni krizom, traži veću potporu lokalnim organizacijama civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva kako bi im se omogućilo da ispune svoj potencijal ublažavanja posljedica pandemije i poboljšaju zdravlje i društveno-ekonomsku dobrobit svojeg stanovništva, posebno najranjivijih skupina i onih koji su nerazmjerno pogođeni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava volju EU-a i zemalja Istočnog partnerstva da izgrade društva prilagođena starijim osobama u kojima visokokvalitetne javne usluge osiguravaju međugeneracijsku solidarnost; |
| --- | --- |

26.

Održiva mirovinska reforma

| 27. | primjećuje raznolikost mirovinskih sustava i relevantnih zakonodavnih okvira diljem EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; međutim, napominje neiskorišteni potencijal okvira Istočnog partnerstva za pomoć partnerskim zemljama u prelasku na jače sustave socijalne skrbi, uključujući bolje zaštitne mirovinske sustave, u čijem su središtu solidarnost i dostojanstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da se svim građanima u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva jamči minimalna mirovina koja odražava razine nacionalnog dohotka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | preporučuje jačanje suradnje u području upravljanja javnim financijama, uključujući upravljanje mirovinskim sustavima, posebno osposobljavanjem osoblja za upravljanje mirovinama i podupiranjem postojećih programa tehničke pomoći, kao što su programi koje vodi Svjetska banka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče vlade da se približe većoj održivosti i primjerenosti svojih mirovinskih sustava proširenjem osnovice doprinosa s pomoću povećanja formaliziranog zapošljavanja; potiče zemlje da razmotre odgovarajuću zakonsku dob za umirovljenje kako bi provele dugoročne reforme prilagođene njihovim pojedinačnim gospodarskim okolnostima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali zbog postojeće rodno uvjetovane razlike u mirovinama i traži od država članica i zemalja Istočnog partnerstva da predlože konkretne mjere za rješavanje tog pitanja, među ostalim borbom protiv rodno uvjetovane razlike u plaćama i povećanjem stope zaposlenosti žena mjerama za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, borbom protiv nesigurnog i neformalnog rada te jamčenjem minimalnih prihoda za sve; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primjećuje blisku vezu između dobi za umirovljenje i konačnog iznosa mirovine koju prima umirovljenik; prima na znanje da su mirovine relativno niske u usporedbi s troškovima života koji su rezultat toga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na ključnu ulogu popratnih strukturnih i institucionalnih reformi, kao što su one čiji je cilj poboljšanje regulacije tržišta rada i povećanje formaliziranog zapošljavanja ili izgradnja porezne uprave koja dobro funkcionira i odgovarajućeg regulatornog okvira za financijski sektor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uviđa složenost postizanja ravnoteže između radnog vremena i vremena provedenog u mirovini s obzirom na očekivano produljenje očekivanog životnog vijeka, uz istodobno poboljšanje pravednosti mirovinskih sustava kojima upravlja država, među ostalim daljnjim jačanjem veze između naknada i doprinosa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži dodatnu tehničku pomoć EU-a i njegovih država članica za procjenu i testiranje obveznih dopunskih (drugi stup) i potpuno dobrovoljnih (treći stup) mirovinskih programa kako bi se dopunile državne mirovine u zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  SL C 153, 30.5.2012., str. 16.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0167.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0167.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---