# Službeni list C 456/10.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 456 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.10. studenoga 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 456

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.10. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 18. do 21. siječnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 18. do 21. siječnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 20. siječnja 2021. |
| 2021/C 456/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi Europskog uhidbenog naloga i postupaka predaje između država članica (2019/2207(INI)) | 2 |
| 2021/C 456/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnost slobodnog kretanja usluga (2020/2020(INI)) | 14 |
| 2021/C 456/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (2019/2194(INI)) | 24 |
| 2021/C 456/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o umjetnoj inteligenciji: pitanja u vezi s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava u slučajevima koji se odnose na EU u području civilne i vojne upotrebe te državne vlasti izvan područja primjene kaznenog pravosuđa (2020/2013(INI)) | 34 |
| 2021/C 456/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (2019/2192(INI)) | 47 |
| 2021/C 456/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o praćenju primjene prava Unije tijekom 2017., 2018. i 2019. (2019/2132(INI)) | 56 |
| 2021/C 456/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2206(INI)) | 64 |
| 2021/C 456/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2207(INI)) | 78 |
| 2021/C 456/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2019. (2020/2208(INI)) | 94 |
| | četvrtak, 21. siječnja 2021. |
| 2021/C 456/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (2020/2115(INI)) | 117 |
| 2021/C 456/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. Više ribe u morima? Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa, uključujući područja obnove ribljih stokova i zaštićena morska područja (2019/2162(INI)) | 129 |
| 2021/C 456/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o uhićenju Alekseja Navaljnog (2021/2513(RSP)) | 137 |
| 2021/C 456/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o najnovijem razvoju događaja u vezi s Nacionalnom skupštinom Venezuele (2021/2508(RSP)) | 141 |
| 2021/C 456/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (2019/2187(INI)) | 145 |
| 2021/C 456/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (2019/2181(INL)) | 161 |
| 2021/C 456/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza (2020/2863(RSP)) | 177 |
| 2021/C 456/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o ublažavanju posljedica potresâ u Hrvatskoj (2021/2504(RSP)) | 185 |
| 2021/C 456/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2020/2121(INI)) | 191 |
| 2021/C 456/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (2019/2169(INI)) | 208 |
| 2021/C 456/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (2019/2168(INI)) | 232 |
| 2021/C 456/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (2021/2505(RSP)) | 242 |
| 2021/C 456/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju ljudskih prava u Turskoj, a posebno o slučaju Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika savjesti (2021/2506(RSP)) | 247 |
| 2021/C 456/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju u pogledu ljudskih prava u Vijetnamu, posebno situacija u kojoj se nalaze novinari za ljudska prava Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP)) | 251 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 20. siječnja 2021.

2021/C 456/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi Europskog uhidbenog naloga i postupaka predaje između država članica (2019/2207(INI))

2

2021/C 456/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnost slobodnog kretanja usluga (2020/2020(INI))

14

2021/C 456/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (2019/2194(INI))

24

2021/C 456/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o umjetnoj inteligenciji: pitanja u vezi s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava u slučajevima koji se odnose na EU u području civilne i vojne upotrebe te državne vlasti izvan područja primjene kaznenog pravosuđa (2020/2013(INI))

34

2021/C 456/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (2019/2192(INI))

47

2021/C 456/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o praćenju primjene prava Unije tijekom 2017., 2018. i 2019. (2019/2132(INI))

56

2021/C 456/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2206(INI))

64

2021/C 456/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2207(INI))

78

2021/C 456/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2019. (2020/2208(INI))

94

četvrtak, 21. siječnja 2021.

2021/C 456/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (2020/2115(INI))

117

2021/C 456/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. Više ribe u morima? Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa, uključujući područja obnove ribljih stokova i zaštićena morska područja (2019/2162(INI))

129

2021/C 456/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o uhićenju Alekseja Navaljnog (2021/2513(RSP))

137

2021/C 456/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o najnovijem razvoju događaja u vezi s Nacionalnom skupštinom Venezuele (2021/2508(RSP))

141

2021/C 456/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (2019/2187(INI))

145

2021/C 456/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (2019/2181(INL))

161

2021/C 456/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza (2020/2863(RSP))

177

2021/C 456/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o ublažavanju posljedica potresâ u Hrvatskoj (2021/2504(RSP))

185

2021/C 456/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2020/2121(INI))

191

2021/C 456/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (2019/2169(INI))

208

2021/C 456/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (2019/2168(INI))

232

2021/C 456/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (2021/2505(RSP))

242

2021/C 456/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju ljudskih prava u Turskoj, a posebno o slučaju Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika savjesti (2021/2506(RSP))

247

2021/C 456/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju u pogledu ljudskih prava u Vijetnamu, posebno situacija u kojoj se nalaze novinari za ljudska prava Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

251

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 19. siječnja 2021. |
| 2021/C 456/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (Bonski sporazum) u pogledu proširenja područja primjene tog Sporazuma i o pristupanju Kraljevine Španjolske tom Sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE)) | 256 |
| 2021/C 456/25 | P9_TA(2021)0002Izuzeće određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanje zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjene za određene referentne vrijednosti koje prestaju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 | 257 |
| 2021/C 456/26 | P9_TA(2021)0003Instrument za tehničku potporu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu | 258 |
| 2021/C 456/27 | P9_TA(2021)0004Ostvarivanje prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila | 259 |
| 2021/C 456/28 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. prosinca 2020. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2020/427 u pogledu datuma primjene izmjena određenih detaljnih pravila proizvodnje za ekološke proizvode u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA)) | 263 |
| | četvrtak, 21. siječnja 2021. |
| 2021/C 456/29 | P9_TA(2021)0015FEAD: Posebne mjere za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za rješavanje krize povezane s izbijanjem bolesti COVID-19 | 264 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 19. siječnja 2021.

2021/C 456/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (Bonski sporazum) u pogledu proširenja područja primjene tog Sporazuma i o pristupanju Kraljevine Španjolske tom Sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

256

2021/C 456/25

P9_TA(2021)0002Izuzeće određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanje zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjene za određene referentne vrijednosti koje prestaju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012

257

2021/C 456/26

P9_TA(2021)0003Instrument za tehničku potporu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu

258

2021/C 456/27

P9_TA(2021)0004Ostvarivanje prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila

259

2021/C 456/28

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. prosinca 2020. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2020/427 u pogledu datuma primjene izmjena određenih detaljnih pravila proizvodnje za ekološke proizvode u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

263

četvrtak, 21. siječnja 2021.

2021/C 456/29

P9_TA(2021)0015FEAD: Posebne mjere za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za rješavanje krize povezane s izbijanjem bolesti COVID-19

264

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

10.11.2021

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 456/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2020.–2021.

Dnevne sjednice od 18. do 21. siječnja 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 20. siječnja 2021.

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/2

---

P9_TA(2021)0006

Europski uhidbeni nalog i postupci predaje između država članica

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi Europskog uhidbenog naloga i postupaka predaje između država članica (2019/2207(INI))

(2021/C 456/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 82. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 82. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno njezine članke 4., 47., 48. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), a posebno njezine članke 4., 47., 48. i 52.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) koja se odnosi na uzajamno priznavanje, temeljna prava i obveze u skladu s člankom 2. Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) o pravu na život (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) koja se odnosi na uzajamno priznavanje, temeljna prava i obveze u skladu s člankom 2. Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) o pravu na život (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (2) („Okvirna odluka o Europskom uhidbenom nalogu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (2) („Okvirna odluka o Europskom uhidbenom nalogu”),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/299/PUP od 26. veljače 2009. o izmjeni okvirnih odluka 2002/584/PUP, 2005/214/PUP, 2006/783/PUP, 2008/909/PUP i 2008/947/PUP radi jačanja postupovnih prava osoba i poticanja primjene načela uzajamnog priznavanja odluka donesenih na suđenju u odsutnosti dotične osobe (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/299/PUP od 26. veljače 2009. o izmjeni okvirnih odluka 2002/584/PUP, 2005/214/PUP, 2006/783/PUP, 2008/909/PUP i 2008/947/PUP radi jačanja postupovnih prava osoba i poticanja primjene načela uzajamnog priznavanja odluka donesenih na suđenju u odsutnosti dotične osobe (4),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/829/PUP od 23. listopada 2009. o primjeni načela uzajamnog priznavanja odluka o mjerama nadzora među državama članicama Europske unije kao alternative privremenom pritvoru (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/829/PUP od 23. listopada 2009. o primjeni načela uzajamnog priznavanja odluka o mjerama nadzora među državama članicama Europske unije kao alternative privremenom pritvoru (5),

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije o provedbi Europskog uhidbenog naloga i postupaka predaje između država članica (COM(2005)0063 i SEC(2005)0267, COM(2006)0008 i SEC(2006)0079, COM(2007)0407 i SEC(2007)0979 i COM(2011)0175 i SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije o provedbi Europskog uhidbenog naloga i postupaka predaje između država članica (COM(2005)0063 i SEC(2005)0267, COM(2006)0008 i SEC(2006)0079, COM(2007)0407 i SEC(2007)0979 i COM(2011)0175 i SEC(2011)0430),

| — | uzimajući u obzir revidiranu verziju priručnika o izdavanju i izvršenju Europskog uhidbenog naloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu verziju priručnika o izdavanju i izvršenju Europskog uhidbenog naloga,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o uvjetima pritvora u EU-u (6), Rezoluciju od 27. veljače 2014. s preporukama Komisiji o reviziji europskog uhidbenog naloga (7) i Rezoluciju od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvoru (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o uvjetima pritvora u EU-u (6), Rezoluciju od 27. veljače 2014. s preporukama Komisiji o reviziji europskog uhidbenog naloga (7) i Rezoluciju od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvoru (8),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 17. travnja 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 17. travnja 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe (9),

| — | uzimajući u obzir Plan Vijeća za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima iz 2009. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan Vijeća za jačanje postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenim postupcima iz 2009. (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na informiranje u kaznenom postupku (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na informiranje u kaznenom postupku (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (15),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1919 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1919 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga (16),

| — | uzimajući u obzir Direktivu br. 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu br. 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (17),

| — | uzimajući u obzir ocjenu provedbe Europskog uhidbenog naloga na europskoj razini iz lipnja 2020. koju je izradila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu provedbe Europskog uhidbenog naloga na europskoj razini iz lipnja 2020. koju je izradila Služba Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 2. srpnja 2020. o provedbi Okvirne odluke Vijeća od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (COM(2020)0270), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 2. srpnja 2020. o provedbi Okvirne odluke Vijeća od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (COM(2020)0270),

| — | uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti u pogledu Europskog uhidbenog naloga, dovršenu u siječnju 2014. na zahtjev EPRS-a i studiju o cijeni neujedinjene Europe za postupovna prava i uvjete pritvora iz prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti u pogledu Europskog uhidbenog naloga, dovršenu u siječnju 2014. na zahtjev EPRS-a i studiju o cijeni neujedinjene Europe za postupovna prava i uvjete pritvora iz prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Vijeća od 27. svibnja 2009. o četvrtom krugu uzajamnih procjena – praktičnoj primjeni Europskog uhidbenog naloga i odgovarajućih postupaka predaje između država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Vijeća od 27. svibnja 2009. o četvrtom krugu uzajamnih procjena – praktičnoj primjeni Europskog uhidbenog naloga i odgovarajućih postupaka predaje između država članica,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 26. rujna 2019. o provedbi Direktive 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (COM(2019)0560), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 26. rujna 2019. o provedbi Direktive 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (COM(2019)0560),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. prosinca 2018. o uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima „Promicanje uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. prosinca 2018. o uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima „Promicanje uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja” (18),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. prosinca 2019. o mjerama koje su alternativa zadržavanju: primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u području kaznenog pravosuđa (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. prosinca 2019. o mjerama koje su alternativa zadržavanju: primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u području kaznenog pravosuđa (19),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) (COM(2020)0258),

| — | uzimajući u obzir različita izvješća pojedinih nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir različita izvješća pojedinih nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (20),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o njezinom Izvješću o vladavini prava za 2020.: stanju vladavine prava u Europskoj uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o njezinom Izvješću o vladavini prava za 2020.: stanju vladavine prava u Europskoj uniji (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (21),

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti koje je obavila Agencija Europske unije za temeljna prava, osobito izvješća „Prava u praksi: pristup odvjetniku i postupovna prava u kaznenom postupku i postupku na temelju europskog uhidbenog naloga” od 13. rujna 2019., „Zatvorski uvjeti u Europskoj uniji: pravila i stvarno stanje” od 11. prosinca 2019. i „Zatvorska kazna i njezine alternative: aspekti temeljnih prava pri obavljanju transfera među državama članicama EU-a” od 9. studenoga 2016. i bazu podataka o zatvorskim uvjetima koja je pokrenuta u prosincu 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti koje je obavila Agencija Europske unije za temeljna prava, osobito izvješća „Prava u praksi: pristup odvjetniku i postupovna prava u kaznenom postupku i postupku na temelju europskog uhidbenog naloga” od 13. rujna 2019., „Zatvorski uvjeti u Europskoj uniji: pravila i stvarno stanje” od 11. prosinca 2019. i „Zatvorska kazna i njezine alternative: aspekti temeljnih prava pri obavljanju transfera među državama članicama EU-a” od 9. studenoga 2016. i bazu podataka o zatvorskim uvjetima koja je pokrenuta u prosincu 2019.,

| — | uzimajući u obzir konvencije, preporuke i rezolucije Vijeća Europe o zatvorskim pitanjima i suradnji u području kaznenog prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije, preporuke i rezolucije Vijeća Europe o zatvorskim pitanjima i suradnji u području kaznenog prava,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0248/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0248/2020),

| A. | budući da je pravosudna suradnja u EU-u bitan čimbenik u rješavanju ekoloških, socijalnih, gospodarskih i digitalnih izazova; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravosudna suradnja u EU-u bitan čimbenik u rješavanju ekoloških, socijalnih, gospodarskih i digitalnih izazova;

| B. | budući da je Europski uhidbeni nalog pojednostavljen i ubrzan prekogranični sudski postupak predaje koji je donesen nakon terorističkih napada 11. rujna i koji je od svog pokretanja postao glavni i najčešće korišten instrument za uzajamno priznavanje u kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europski uhidbeni nalog pojednostavljen i ubrzan prekogranični sudski postupak predaje koji je donesen nakon terorističkih napada 11. rujna i koji je od svog pokretanja postao glavni i najčešće korišten instrument za uzajamno priznavanje u kaznenim stvarima;

| C. | budući da je Europski uhidbeni nalog općenito polučio uspjeh i da je izručenja zamijenio predajama; budući da su predaje u prosjeku skraćene s 50 dana 2016. na 40 dana 2017. u slučajevima kad osoba ne da svoj pristanak iako u nekim državama članicama dolazi do kašnjenja u ispunjenju zahtjeva ili neispunjenja zahtjeva uzajamnog priznavanja; budući da su u nekim rijetkim slučajevima države članice izvijestile o postupcima predaje u trajanju i do 90 dana ako pojedinac ne da svoj pristanak; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europski uhidbeni nalog općenito polučio uspjeh i da je izručenja zamijenio predajama; budući da su predaje u prosjeku skraćene s 50 dana 2016. na 40 dana 2017. u slučajevima kad osoba ne da svoj pristanak iako u nekim državama članicama dolazi do kašnjenja u ispunjenju zahtjeva ili neispunjenja zahtjeva uzajamnog priznavanja; budući da su u nekim rijetkim slučajevima države članice izvijestile o postupcima predaje u trajanju i do 90 dana ako pojedinac ne da svoj pristanak;

| D. | budući da je od 2005. do 2016. izvršeno samo 43 000 od 150 000 izdanih europskih uhidbenih naloga; budući da takve neobrađene brojke dovode u zabludu u pogledu korištene metodologije i sveukupnog uspjeha, kako je objasnila Komisija; |
| --- | --- |

D.

budući da je od 2005. do 2016. izvršeno samo 43 000 od 150 000 izdanih europskih uhidbenih naloga; budući da takve neobrađene brojke dovode u zabludu u pogledu korištene metodologije i sveukupnog uspjeha, kako je objasnila Komisija;

| E. | budući da se pravosudna suradnja EU-a u kaznenim stvarima temelji na uzajamnom priznavanju koje je utvrđeno na sastanku Europskog vijeća u Tampereu 1999.; budući da je Ugovorom iz Lisabona znatno izmijenjeno ustavno uređenje EU-a i da je u članku 82. UFEU-a pružena izričita pravna osnova za pravila i postupke kojima se osigurava međusobno priznavanje svih oblika presuda i sudskih odluka; |
| --- | --- |

E.

budući da se pravosudna suradnja EU-a u kaznenim stvarima temelji na uzajamnom priznavanju koje je utvrđeno na sastanku Europskog vijeća u Tampereu 1999.; budući da je Ugovorom iz Lisabona znatno izmijenjeno ustavno uređenje EU-a i da je u članku 82. UFEU-a pružena izričita pravna osnova za pravila i postupke kojima se osigurava međusobno priznavanje svih oblika presuda i sudskih odluka;

| F. | budući da uzajamno priznavanje nije nov koncept razvijen u području slobode, sigurnosti i pravde (PSSP) te je izvorno osmišljen na unutarnjem tržištu (logika Cassis de Dijon); budući da, međutim, uzajamno priznavanje u području kaznenog pravosuđa ima drugačiju logiku i pravnu osnovu od uzajamnog priznavanja pravila pristupa tržištu; budući da u tom pogledu uzajamno priznavanje u PSSP-u ima neke osobitosti s obzirom na posljedice za temeljna prava i nacionalni suverenitet te mjeru u kojoj je potrebno poticati njegovo provođenje usklađivanjem kaznenog materijalnog i postupovnog prava, osobito u pogledu postupovnih jamstava; budući da bilo kakvo nazadovanje u primjeni načela međusobnog priznavanja u području kaznenog prava može imati negativne posljedice i utjecati na njegovu primjenu u drugim područjima, kao što je unutarnje tržište; |
| --- | --- |

F.

budući da uzajamno priznavanje nije nov koncept razvijen u području slobode, sigurnosti i pravde (PSSP) te je izvorno osmišljen na unutarnjem tržištu (logika Cassis de Dijon); budući da, međutim, uzajamno priznavanje u području kaznenog pravosuđa ima drugačiju logiku i pravnu osnovu od uzajamnog priznavanja pravila pristupa tržištu; budući da u tom pogledu uzajamno priznavanje u PSSP-u ima neke osobitosti s obzirom na posljedice za temeljna prava i nacionalni suverenitet te mjeru u kojoj je potrebno poticati njegovo provođenje usklađivanjem kaznenog materijalnog i postupovnog prava, osobito u pogledu postupovnih jamstava; budući da bilo kakvo nazadovanje u primjeni načela međusobnog priznavanja u području kaznenog prava može imati negativne posljedice i utjecati na njegovu primjenu u drugim područjima, kao što je unutarnje tržište;

| G. | budući da uzajamno priznavanje znači izravno priznavanje sudskih odluka iz drugih država članica te je nepriznavanje iznimka, što podrazumijeva da se sudska odluka ne bi trebala odbiti samo na temelju toga što je donesena u drugoj državi članici; budući da primjena uzajamnog priznavanja odluka koje su donijele druge države članice nije u skladu s revizijom takvih odluka, osim ako se to čini na temelju razloga predviđenih Okvirnom odlukom o Europskom uhidbenom nalogu; budući da su za primjenu tog instrumenta neophodni suradnja i uzajamno povjerenje među nadležnim pravosudnim tijelima;; budući da uzajamno priznavanje i temeljna prava moraju biti povezani; |
| --- | --- |

G.

budući da uzajamno priznavanje znači izravno priznavanje sudskih odluka iz drugih država članica te je nepriznavanje iznimka, što podrazumijeva da se sudska odluka ne bi trebala odbiti samo na temelju toga što je donesena u drugoj državi članici; budući da primjena uzajamnog priznavanja odluka koje su donijele druge države članice nije u skladu s revizijom takvih odluka, osim ako se to čini na temelju razloga predviđenih Okvirnom odlukom o Europskom uhidbenom nalogu; budući da su za primjenu tog instrumenta neophodni suradnja i uzajamno povjerenje među nadležnim pravosudnim tijelima;; budući da uzajamno priznavanje i temeljna prava moraju biti povezani;

| H. | budući da uzajamno priznavanje zahtijeva visoku razinu uzajamnog povjerenja među državama članicama te se temelji na zajedničkom razumijevanju vladavine prava i temeljnih prava; budući da u ovom presudnom povijesnom trenutku Europskoj uniji treba povjerenje kako bi uspješno svladala zajedničke izazove; budući da je jačanje povjerenja ključno za neometano funkcioniranje Europskog uhidbenog naloga; |
| --- | --- |

H.

budući da uzajamno priznavanje zahtijeva visoku razinu uzajamnog povjerenja među državama članicama te se temelji na zajedničkom razumijevanju vladavine prava i temeljnih prava; budući da u ovom presudnom povijesnom trenutku Europskoj uniji treba povjerenje kako bi uspješno svladala zajedničke izazove; budući da je jačanje povjerenja ključno za neometano funkcioniranje Europskog uhidbenog naloga;

| I. | budući da bi uspostava mehanizma EU-a za demokraciju, vladavina prava i temeljna prava trebali biti ključni za jačanje uzajamnog povjerenja jer se time želi istaknuti područja u kojima su potrebna poboljšanja u pogledu vladavine prava; budući da manjkavom i nedosljednom primjenom Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu određene države članice ne doprinose jačanju tog uzajamnog povjerenja; budući da bi mehanizam EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava mogao biti koristan za pružanje elemenata kojima će se zajamčiti dosljedna primjena u slučajevima u kojima su izvršenja odbijena zbog kršenja temeljnih prava i time poboljšati uzajamno priznavanje među državama članicama; |
| --- | --- |

I.

budući da bi uspostava mehanizma EU-a za demokraciju, vladavina prava i temeljna prava trebali biti ključni za jačanje uzajamnog povjerenja jer se time želi istaknuti područja u kojima su potrebna poboljšanja u pogledu vladavine prava; budući da manjkavom i nedosljednom primjenom Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu određene države članice ne doprinose jačanju tog uzajamnog povjerenja; budući da bi mehanizam EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava mogao biti koristan za pružanje elemenata kojima će se zajamčiti dosljedna primjena u slučajevima u kojima su izvršenja odbijena zbog kršenja temeljnih prava i time poboljšati uzajamno priznavanje među državama članicama;

| J. | budući da uzajamno povjerenje zahtijeva od država članica da postupaju u skladu s pravom EU-a, a osobito s temeljnim pravima priznatima Poveljom te vladavinom prava; |
| --- | --- |

J.

budući da uzajamno povjerenje zahtijeva od država članica da postupaju u skladu s pravom EU-a, a osobito s temeljnim pravima priznatima Poveljom te vladavinom prava;

| K. | budući da je europski uhidbeni nalog pomogao u razvoju i konsolidaciji područja slobode, sigurnosti i pravde; budući da su članak 6. UEU-a o Povelji i EKLJP-u, članak 8., članak 15. stavak 3., članci 16. i 18. do 25. UFEU-a, direktive o postupovnim pravima i Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pravima žrtava (22) ključni elementi okvira područja slobode, sigurnosti i pravde; budući da bi nepravilna primjena europskog uhidbenog naloga mogla imati štetne učinke na policijsku i pravosudnu suradnju diljem Unije, na pojedince i njihove obitelji te na funkcioniranje schengenskog prostora i temeljna prava; |
| --- | --- |

K.

budući da je europski uhidbeni nalog pomogao u razvoju i konsolidaciji područja slobode, sigurnosti i pravde; budući da su članak 6. UEU-a o Povelji i EKLJP-u, članak 8., članak 15. stavak 3., članci 16. i 18. do 25. UFEU-a, direktive o postupovnim pravima i Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pravima žrtava (22) ključni elementi okvira područja slobode, sigurnosti i pravde; budući da bi nepravilna primjena europskog uhidbenog naloga mogla imati štetne učinke na policijsku i pravosudnu suradnju diljem Unije, na pojedince i njihove obitelji te na funkcioniranje schengenskog prostora i temeljna prava;

| L. | budući da članstvo u Europskoj uniji podrazumijeva poštovanje niza vrijednosti, kao što su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno člankom 2. UEU-a i pravnim sustavima država članica u okviru njegove primjene; |
| --- | --- |

L.

budući da članstvo u Europskoj uniji podrazumijeva poštovanje niza vrijednosti, kao što su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno člankom 2. UEU-a i pravnim sustavima država članica u okviru njegove primjene;

| M. | budući da Unija jednakosti koja štiti mora osigurati zaštitu svih žrtava kaznenih djela (23) te istodobno štititi prava osumnjičenika i osuđenika; budući da je EU donijela instrumente koji imaju za cilj ojačati prava žrtava usvajanjem različitih instrumenata uz zadržavanje i predaju osumnjičenika ili osuđenih osoba; |
| --- | --- |

M.

budući da Unija jednakosti koja štiti mora osigurati zaštitu svih žrtava kaznenih djela (23) te istodobno štititi prava osumnjičenika i osuđenika; budući da je EU donijela instrumente koji imaju za cilj ojačati prava žrtava usvajanjem različitih instrumenata uz zadržavanje i predaju osumnjičenika ili osuđenih osoba;

| N. | budući da je Sud Europske unije razjasnio većinu pitanja koja su se pojavila u vezi s primjenom Europskog uhidbenog naloga, kao što su načelo ne bis in idem (24), pravosudno tijelo (25), nadređenost i usklađivanje na razini EU-a (26), neovisnost pravosuđa (27), temeljna prava (28), dvostruka kažnjivost (29), razlozi za odbijanje i izručenje građana EU-a trećim zemljama (30); budući da istodobno sudske odluke ne mogu postati zamjena za kvalitetno izrađeno zakonodavstvo na razini Unije; |
| --- | --- |

N.

budući da je Sud Europske unije razjasnio većinu pitanja koja su se pojavila u vezi s primjenom Europskog uhidbenog naloga, kao što su načelo ne bis in idem (24), pravosudno tijelo (25), nadređenost i usklađivanje na razini EU-a (26), neovisnost pravosuđa (27), temeljna prava (28), dvostruka kažnjivost (29), razlozi za odbijanje i izručenje građana EU-a trećim zemljama (30); budući da istodobno sudske odluke ne mogu postati zamjena za kvalitetno izrađeno zakonodavstvo na razini Unije;

| O. | budući da je dvostruka kažnjivost koncept međunarodnog izručenja i, iako je rijetko spojiva s uzajamnim priznavanjem, u praksi bi mogla biti potrebna na veoma ograničen način za tražene osobe u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; budući da je dvostruka kažnjivost samo fakultativna osnova za odbijanje Europskog uhidbenog naloga i da se na nju rijetko pozivaju tijela izvršitelji; budući da popis kaznenih djela bez dvostruke kažnjivosti već uključuje širok raspon kaznenih djela, od kojih mnoga još nisu dobro usklađena u državama članicama, te budući da bi takav popis trebalo ponovno ocijeniti i eventualno proširiti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 2. stavku 3. Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu; |
| --- | --- |

O.

budući da je dvostruka kažnjivost koncept međunarodnog izručenja i, iako je rijetko spojiva s uzajamnim priznavanjem, u praksi bi mogla biti potrebna na veoma ograničen način za tražene osobe u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; budući da je dvostruka kažnjivost samo fakultativna osnova za odbijanje Europskog uhidbenog naloga i da se na nju rijetko pozivaju tijela izvršitelji; budući da popis kaznenih djela bez dvostruke kažnjivosti već uključuje širok raspon kaznenih djela, od kojih mnoga još nisu dobro usklađena u državama članicama, te budući da bi takav popis trebalo ponovno ocijeniti i eventualno proširiti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 2. stavku 3. Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu;

| P. | budući da za koncept uzajamnog priznavanja ne bi bilo potrebno usklađivanje kaznenog materijalnog prava i postupka, no kako je praksa pravosudne suradnje pokazala da je usklađivanje određenih ograničenih zajedničkih standarda i definicija potrebno za olakšavanje uzajamnog priznavanja, kako je potvrđeno člankom 82. stavkom 2. UFEU-a; budući da je posljednjih nekoliko godina postignut određeni napredak usvajanjem šest direktiva o postupovnim pravima, Direktive 2012/29/EU, mjera koje su alternativa Europskom uhidbenom nalogu, poput Europskog istražnog naloga, i usklađivanjem kaznenih djela; budući da, međutim, šest direktiva o postupovnim jamstvima nije provedeno u potpunosti i na pravilan način, što i dalje izaziva zabrinutost; |
| --- | --- |

P.

budući da za koncept uzajamnog priznavanja ne bi bilo potrebno usklađivanje kaznenog materijalnog prava i postupka, no kako je praksa pravosudne suradnje pokazala da je usklađivanje određenih ograničenih zajedničkih standarda i definicija potrebno za olakšavanje uzajamnog priznavanja, kako je potvrđeno člankom 82. stavkom 2. UFEU-a; budući da je posljednjih nekoliko godina postignut određeni napredak usvajanjem šest direktiva o postupovnim pravima, Direktive 2012/29/EU, mjera koje su alternativa Europskom uhidbenom nalogu, poput Europskog istražnog naloga, i usklađivanjem kaznenih djela; budući da, međutim, šest direktiva o postupovnim jamstvima nije provedeno u potpunosti i na pravilan način, što i dalje izaziva zabrinutost;

| Q. | budući da je Komisija istaknula da postoje poteškoće kod provedbe određenih odredbi Direktive 2013/48/EU, osobito u pogledu mogućnosti pristupa odvjetniku u državi članici izvršenja i izdavanja; budući da je prenošenje ostalih direktiva o postupovnim jamstvima koje sadrže posebne odredbe o Europskom uhidbenom nalogu (2010/64/EU; 2012/13/EU; (EU) 2016/800 i (EU) 2016/1919) dosad bilo nedostatno, među ostalim u pogledu uzimanja u obzir ravnopravnosti stranaka; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija istaknula da postoje poteškoće kod provedbe određenih odredbi Direktive 2013/48/EU, osobito u pogledu mogućnosti pristupa odvjetniku u državi članici izvršenja i izdavanja; budući da je prenošenje ostalih direktiva o postupovnim jamstvima koje sadrže posebne odredbe o Europskom uhidbenom nalogu (2010/64/EU; 2012/13/EU; (EU) 2016/800 i (EU) 2016/1919) dosad bilo nedostatno, među ostalim u pogledu uzimanja u obzir ravnopravnosti stranaka;

| R. | budući da se drugim instrumentima uspjelo riješiti neke probleme povezane s Europskim uhidbenim nalogom, primjerice Direktivom 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu i Uredbom (EU) 2018/1805 o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje (31), te su u okviru njih primijenjena načela uzajamnog priznavanja na druge vrste sudskih odluka; |
| --- | --- |

R.

budući da se drugim instrumentima uspjelo riješiti neke probleme povezane s Europskim uhidbenim nalogom, primjerice Direktivom 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu i Uredbom (EU) 2018/1805 o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje (31), te su u okviru njih primijenjena načela uzajamnog priznavanja na druge vrste sudskih odluka;

| S. | budući da se u planu EU-a za jačanje kaznenih postupovnih prava iz 2009. prepoznaje pitanje razdoblja pritvora prije suđenja; budući da su zatvorski uvjeti problem u mnogim državama članicama i moraju biti u skladu s vrijednostima sadržanima u članku 2. UEU-a; budući da u nekim državama članicama postoje problemi povezani s vladavinom prava, što se odražava u presudama Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

S.

budući da se u planu EU-a za jačanje kaznenih postupovnih prava iz 2009. prepoznaje pitanje razdoblja pritvora prije suđenja; budući da su zatvorski uvjeti problem u mnogim državama članicama i moraju biti u skladu s vrijednostima sadržanima u članku 2. UEU-a; budući da u nekim državama članicama postoje problemi povezani s vladavinom prava, što se odražava u presudama Europskog suda za ljudska prava;

| T. | budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 27. veljače 2014. s preporukama Komisiji o reviziji europskog uhidbenog naloga među ostalim pozvao na uvođenje obveznog razloga za odbijanje ako postoje značajni razlozi za vjerovanje da bi izvršavanje mjere bilo neusklađeno s obvezom države članice izvršenja uhidbenog naloga u skladu s člankom 6. UEU-a i Povelje; budući da su 2017. pitanja temeljnih prava dovela do odbijanja predaje u 109 slučajeva; |
| --- | --- |

T.

budući da je Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 27. veljače 2014. s preporukama Komisiji o reviziji europskog uhidbenog naloga među ostalim pozvao na uvođenje obveznog razloga za odbijanje ako postoje značajni razlozi za vjerovanje da bi izvršavanje mjere bilo neusklađeno s obvezom države članice izvršenja uhidbenog naloga u skladu s člankom 6. UEU-a i Povelje; budući da su 2017. pitanja temeljnih prava dovela do odbijanja predaje u 109 slučajeva;

| U. | budući da je za uzajamno priznavanje potrebno osposobljavanje praktičara, uključujući odvjetnika za kazneno pravo, u području prava EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da je za uzajamno priznavanje potrebno osposobljavanje praktičara, uključujući odvjetnika za kazneno pravo, u području prava EU-a;

| V. | budući da Eurojust ima ključnu ulogu u olakšavanju i koordinaciji izvršenja europskih uhidbenih naloga; budući da se pomoć Eurojusta sve više traži pri izvršenju europskih uhidbenih naloga, što je znatno povećavalo njegovo radno opterećenje; budući da je samo tijekom 2019. Eurojust pomogao pri izvršenju europskih uhidbenih naloga povezanih s čak 703 nova slučaja i 574 slučaja u tijeku; budući da je Eurojust neovisna i samostalna agencija uz Ured europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

V.

budući da Eurojust ima ključnu ulogu u olakšavanju i koordinaciji izvršenja europskih uhidbenih naloga; budući da se pomoć Eurojusta sve više traži pri izvršenju europskih uhidbenih naloga, što je znatno povećavalo njegovo radno opterećenje; budući da je samo tijekom 2019. Eurojust pomogao pri izvršenju europskih uhidbenih naloga povezanih s čak 703 nova slučaja i 574 slučaja u tijeku; budući da je Eurojust neovisna i samostalna agencija uz Ured europskog javnog tužitelja;

| W. | budući da usporedbe podataka pokazuju trend povećanja broja europskih uhidbenih naloga, s povećanjem broja izdanih europskih uhidbenih naloga iz godine u godinu; |
| --- | --- |

W.

budući da usporedbe podataka pokazuju trend povećanja broja europskih uhidbenih naloga, s povećanjem broja izdanih europskih uhidbenih naloga iz godine u godinu;

| X. | budući da će se usklađenom provedbom Europskog uhidbenog naloga, zajedno s potpunom i ispravnom provedbom direktiva o postupovnim pravima, većom upotrebom mjera koje su alternativa Europskom uhidbenom nalogu i uspostavljanjem minimalnih standarda EU-a za pitanja kao što su zatvorski uvjeti i uvjeti pritvora spriječiti traženje najpovoljnijeg pravnog sustava; budući da je potpuna i ispravna provedba Europskog uhidbenog naloga u svim državama članicama nužna za pravilnu procjenu funkcioniranja relevantnih zakonodavnih instrumenata i potrebe za mogućim izmjenama; |
| --- | --- |

X.

budući da će se usklađenom provedbom Europskog uhidbenog naloga, zajedno s potpunom i ispravnom provedbom direktiva o postupovnim pravima, većom upotrebom mjera koje su alternativa Europskom uhidbenom nalogu i uspostavljanjem minimalnih standarda EU-a za pitanja kao što su zatvorski uvjeti i uvjeti pritvora spriječiti traženje najpovoljnijeg pravnog sustava; budući da je potpuna i ispravna provedba Europskog uhidbenog naloga u svim državama članicama nužna za pravilnu procjenu funkcioniranja relevantnih zakonodavnih instrumenata i potrebe za mogućim izmjenama;

Opća ocjena provedbe europskog uhidbenog naloga

| 1. | ističe da je europski uhidbeni nalog veliko postignuće i učinkovit, koristan i neophodan instrument za borbu protiv teških prekograničnih kaznenih djela i za privođenje počinitelja teških kaznenih djela pravdi u državi članici u kojoj se vodio ili se vodi kazneni postupak te da ima pozitivne učinke na očuvanje slobode, sigurnosti i pravde; uviđa da se Europskim uhidbenim nalogom olakšala i poboljšala suradnja pri predajama; naglašava, međutim, da u posljednjih dvadeset godina svijet doživljava digitalnu transformaciju koja je promijenila ekosustav kaznenih djela; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje da postoje specifični problemi; smatra da to sustav ne dovodi u pitanje ili u opasnost, ali pokazuje da ga je potrebno poboljšati i ažurirati te da se ta pitanja moraju riješiti kako bi se uklonili određene problematične točke i tako ojačao cjelokupni sustav i zaštitila usklađenost s vladavinom prava i temeljnim pravima u svim državama članicama; navodi da su schengensko područje i digitalna transformacija stvorili brojne mogućnosti za građane EU-a; napominje, međutim, da otvorene granice i nove tehnologije također zahtijevaju učinkovite alate za provedbu zakona i pravosuđe za kazneni progon teških transnacionalnih kaznenih djela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da se ti problemi većinom odnose na uvjete zadržavanja i zatvorske uvjete, proporcionalnost, provedbu postupovnih jamstava zaštićenih pravom Unije u postupcima na temelju Europskog uhidbenog naloga, posebno pri dvostrukom pravnom zastupanju u državi izvršenja i izdavanja, osposobljavanje, posebna pitanja povezana s vladavinom prava, neovisnost pravosuđa, izvršenje zatvorskih kazni (32), rokove (33) i odluke u odsutnosti; priznaje da se u određenim slučajevima pojavilo pitanje dvostruke kažnjivosti (34); opaža u ostalim slučajevima nedosljednost pri primjeni razloga za odbijanje izvršenja europskih uhidbenih naloga; također ističe da ne postoji cjeloviti sustav podataka koji bi omogućio izradu kvalitativno i kvantitativno pouzdanih statistika koje se odnose na izdavanje, izvršenje ili odbijanje europskih uhidbenih naloga; ističe kako takvi problemi ne samo potkopavaju uzajamno povjerenje među državama članicama već uzrokuju i ozbiljne posljedice u socijalnom i ekonomskom pogledu za predmetne pojedince, njihove obitelji i društva u cjelini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su se neki problemi djelomično riješili i da ih se pokušava riješiti kombinacijom neobvezujućeg prava (priručnik za Europski uhidbeni nalog), uzajamnim procjenama, pomoći Eurojusta, financiranjem programa osposobljavanja i priručnika za praktičare u okviru Programa EU-a Pravosuđe, sudskom praksom Suda EU-a i dopunskim zakonodavstvom (Okvirna odluka 2009/299/PUP i donošenje direktiva o postupovnim jamstvima za osumnjičenike i optuženike kako je navedeno u planu iz 2009., osobito Direktive 2013/48/EU) iako su i dalje prisutni drugi problemi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da bi Europski uhidbeni nalog trebalo poboljšati i unaprijediti proširenjem njegove učinkovitosti i neposrednosti uz poštivanje proporcionalnosti budući da jedan od ciljeva snažnije Unije potrebno zahtijeva potpuno povjerenje država članica u pravosudne i zatvorske sustave drugih država članica, pri čemu je spomenuti mehanizam neophodan; podsjeća da slabljenje uzajamnog priznavanja u području kaznenog prava može samo dovesti do njegova slabljenja u drugim područjima, čime bi se dovelo u pitanje učinkovito rješavanje zajedničkih politika, kao što je unutarnje tržište; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da prema Protokolima br. 21 i br. 22 UEU-a dvije države članice imaju poseban status – Irska ima mogućnost sudjelovanja, a Danska ne sudjeluje u kaznenom pravu EU-a, što znači da one sudjeluju u sustavu Europskog uhidbenog naloga, ali ne nužno u ostalim instrumentima, poput direktiva o postupovnim jamstvima; naglašava da je u području slobode, sigurnosti i pravde važno osigurati dosljednost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da se europski uhidbeni nalog ne bi smio zloupotrebljavati za lakša kaznena djela ako ne postoje razlozi za istražni zatvor; podsjeća da bi Europski uhidbeni nalog trebao biti ograničen na teška kaznena djela u slučajevima kad je uistinu nužan i proporcionalan; poziva na upotrebu manje nametljivih pravnih instrumenata prije izdavanja Europskog uhidbenog naloga, poput Europskog istražnog naloga, ukoliko je to moguće; naglašava da bi tijela izdavatelji trebala provoditi provjere proporcionalnosti, uzimajući u obzir i. težinu kaznenog djela, ii. moguću izrečenu kaznu ako se osobu proglasi krivom za navodno kazneno djelo, iii. vjerojatnost zadržavanja osobe u državi članici koja izdaje uhidbeni nalog nakon predaje, iv. utjecaj na prava tražene osobe i njegove ili njezine obitelji i v. interese žrtava kaznenog djela; poziva države članice i njihova pravosudna tijela da predmete u sklopu kojih je izdan Europski uhidbeni nalog obrađuju bez nepotrebne odgode nakon njegova izdavanja kako bi trajanje pritvora bilo što kraće; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je prema Sudu Europske unije odbijanje izvršenja Europskog uhidbenog naloga iznimka pri uzajamnom priznavanju i mora se tumačiti isključivo (35) u slučajevima u kojima je primjenjiv jedan od razloga za nepriznavanje (članci 3., 4. Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu) ili jedno od jamstava (članak 5. iste odluke) ili u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na to da odbijanje bude dopušteno ako postoje utemeljeni razlozi za pretpostavku da bi izvršavanje Europskog uhidbenog naloga bilo nespojivo s obvezama države članice izvršenja uhidbenog naloga u skladu s člankom 6. UEU-a i Poveljom; ističe da, kada je neizvršenje opravdano kršenjem temeljnih prava, država članica izvršiteljica mora utvrditi ozbiljnu opasnost od kršenja temeljnih prava i razloge za odbijanje izvršenja na temelju činjeničnih i objektivnih elemenata kako bi se izbjegla pravna nesigurnost i moguće nekažnjavanje; podsjeća da je, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, Povelja zajednički standard za zaštitu temeljnih prava u EU-u (36); |
| --- | --- |

9.

Preporuke za poboljšanje funkcioniranja europskog uhidbenog naloga

| 10. | poziva Komisiju da pruži jasne, razumljive, sveobuhvatne i usporedive podatke jer su postojeći podaci zbunjujući i mogu dati pogrešan dojam o (ne)učinkovitosti europskih uhidbenih naloga; poziva Komisiju da utvrdi metodu kojom bi države članice trebale ispuniti svoju obvezu sustavnog prikupljanja i prijenosa pouzdanih i ažuriranih podataka Komisiji; poziva Komisiju da ocijeni mogućnost izrade zajedničke baze podataka koja bi sadržavala sudske odluke o europskim uhidbenim nalozima u isključivo anonimnom obliku, a koja bi bila pametan i djelotvoran instrument za ocjenu pravosudne suradnje, utvrđivanje slabih točaka i bolju pripremu za bilo kakvu prilagodbu; podsjeća da je pravosudna suradnja ključan element za jamčenje stabilnosti u socijalnom, gospodarskom, okolišnom i digitalnom aspektu; ponovno poziva Komisiju da od država članica zatraži sveobuhvatne podatke povezane s funkcioniranjem mehanizma Europskog uhidbenog naloga i da te podatke uvrsti u iduće izvješće o provedbi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je potrebno donijeti dodatne horizontalne mjere kako bi se unaprijedilo načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a i pojačalo uzajamno povjerenje u nacionalne sustave kaznenog pravosuđa i tako postigla djelotvornija pravosudna suradnja; napominje da provjera dvostruke kažnjivosti ograničava uzajamno priznavanje i da se, prema mišljenju Suda EU-a, mora restriktivno tumačiti; ističe, međutim, da postoji stalna zabrinutost zbog nedostatka odgovarajuće definicije kaznenih djela na koja se dvostruka kažnjivost više ne primjenjuje; napominje da bi uzajamno priznavanje u idealnom slučaju (37) bez revizije utemeljenih razloga za optužbu i da odluke ne bi trebale biti odbijene osim ako postoje uvjeti za pozivanje na jedan od razloga za odbijanje čiji je iscrpan popis naveden u Okvirnoj odluci o Europskom uhidbenom nalogu ili ako postoje druge okolnosti u kojima je, kako je prepoznao Sud EU-a, moguće ograničiti načela uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja među državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da načelo uzajamnog priznavanja mora biti temeljeno na uzajamnom povjerenju, što se može postići samo ako je u cijeloj Uniji zajamčeno poštovanje temeljnih i postupovnih prava osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenim postupcima; podsjeća na važnost provedbe direktiva o postupovnim jamstvima s ciljem jamčenja prava na pošteno suđenje; u tom pogledu apelira na Komisiju da zajamči potpunu i ispravnu provedbu tih direktiva i da po potrebi razmotri pokretanje postupka zbog povrede prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da analizira zajednička kaznena djela u državama članicama s ciljem boljeg definiranja situacija u kojima se treba upotrebljavati Europski uhidbeni nalog i olakšavanja procjena proporcionalnosti; poziva Komisiju da provede službenu i obrazloženu ocjenu usklađenosti popisa na kojem su 32 kategorije kaznenih djela za koje nije potrebna provjera dvostruke kažnjivosti, uključujući kriterij težine kaznenog djela, transnacionalne dimenzije ili negativnog utjecaja na temeljne vrijednosti EU-a; potrebno je pružiti veću pravnu sigurnost svim dionicima uključenima u njegovu primjenu i time spriječiti nepotrebne sukobe; poziva Komisiju da, kad je to moguće, u potpunosti ocijeni pitanja izrade homogenog popisa kategorija kaznenih djela koja se temelje na posebnim kaznenim djelima i interesima zaštićenima zakonom; također predlaže ocjenu uključivanja priloga s definicijama svake stavke popisa, radi lakšeg tumačenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost procjene uključivanja dodatnih kaznenih djela ili kategorija kaznenih djela kao što su kaznena djela protiv okoliša (npr. kaznena djela onečišćenja s brodova), određeni oblici utaje poreza, zločini iz mržnje, seksualno zlostavljanje, rodno uvjetovano nasilje, kaznena djela počinjena digitalnim sredstvima kao što su krađa identiteta, kaznena djela koja uključuju upotrebu nasilja ili ozbiljna prijetnja javnom redu država članica te kaznena djela protiv ustavnog integriteta država članica počinjena upotrebom nasilja, genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina u okviru temeljnih prava država članica; naglašava da bi se boljom pravosudnom suradnjom u pogledu te vrste kaznenih djela pomoglo EU-u u postizanju ciljeva koje smatra prioritetnima te jačanju kulture poštovanja demokracije i vladavine prava u EU-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja činjenicu da je Komisija nedavno osnovala koordinacijsku skupinu za Europski uhidbeni nalog; smatra da će ta skupina doprinijeti unaprjeđenju brze razmjene ažuriranih i pouzdanih informacija, dobrih praksi i jačanju suradnje što bi moglo dovesti do ujednačenije primjene Europskog uhidbenog naloga među pravosudnim tijelima, kao i do bolje razmjene informacija među odvjetnicima koji zastupaju osobe na koje se odnose europski uhidbeni nalozi u državama članicama izvršenja i izdavanja naloga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da se, u načelu, pragom za kazne utvrđenim u članku 2. stavku 2. Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu želi zajamčiti proporcionalnost Europskog uhidbenog naloga; poziva, međutim, Komisiju da analizira mogućnost smanjenja trogodišnjeg praga za određena kaznena djela, kao što su trgovanje ljudima, seksualno iskorištavanje djece i dječja pornografija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da razjasni pitanje kaznenih djela pomaganja ili onih povezanih s glavnim kaznenim djelima koja ispunjavaju zahtjeve za europski uhidbeni naglo, na primjer razmatranjem ažuriranja priručnika o europskom uhidbenom nalogu ili, po mogućnosti, instrumenata EU-a u području usklađivanja kaznenog prava, uključujući navođenje primjene europskih uhidbenih naloga u tom pogledu u državama članicama; u tom pogledu podsjeća da Europski uhidbeni nalog ne regulira predaju za dodatna ili povezana kaznena djela i da se pravilom specijalnosti može spriječiti državu članicu koja izdaje uhidbeni nalog u vođenju kaznenog progona za ta kaznena djela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je važno preciznije definirati dužnosti i nadležnosti nacionalnih tijela i tijela EU-a uključenih u postupke povezane s Europskim uhidbenim nalogom te osigurati da su specijalizirana i da imaju praktično iskustvo; potvrđuje da je široko pravo na diskrecijsko odlučivanje koje ima tijelo izvršenja teško uskladivo s načelom uzajamnog priznavanja ili je čak protivno načelu uzajamnog priznavanja, izvan razloga za nepriznavanje utvrđenih u člancima 3. i 4. Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu i kako je to objasnio Sud Europske unije; smatra da se bilo kojom revizijom Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu treba uspostaviti postupak u okviru kojeg sudac, sud, istražni sudac ili javni tužitelj u državi članici izdavateljici može, ako je to potrebno, potvrditi valjanost Europskog uhidbenog naloga u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, kako bi se prevladali problemi u pogledu različitih tumačenja pojma „pravosudno tijelo”; smatra da ako može biti osigurana pravna sigurnost u pogledu kaznenih djela za koja je jasno da su obuhvaćena definicijom dvostruke kažnjivosti i onih koja nisu obuhvaćena, onda bi u slučajevima dvostruke kažnjivosti diskrecijske ovlasti trebale biti ograničene; potvrđuje da će poboljšanje vladavine prava, temeljnih prava, zatvorskih uvjeta i znanja praktičara o drugim pravnim sustavima doprinijeti jačanju uzajamnog povjerenja i uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da nastavi ocjenjivati prenošenje Europskog uhidbenog naloga i drugih instrumenata pravosudne suradnje te da prema potrebi pokrene postupke zbog povrede prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice na pravodobno i sveobuhvatno provođenje europskih uhidbenih naloga i relevantnih presuda Suda Europske unije o tim nalozima te dodatnih pravnih instrumenata u kaznenim stvarima; ističe da instrumenti kao što su Okvirna odluka 2008/909/PUP o transferu zatvorenika, Okvirna odluka 2008/947/PUP o probaciji i alternativnim sankcijama, Europski istražni nalog, europski nalog za nadzor, Konvencija Vijeća Europe o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima (38) nadopunjuju Europski uhidbeni nalog i pružaju korisne i manje nametljive alternative za Europski uhidbeni nalog; naglašava da bi se europski uhidbeni nalog trebao upotrebljavati samo ako su iscrpljene sve druge alternativne mogućnosti i da se države ne bi trebale služiti europskim uhidbenim nalogom u situacijama u kojima bi manje nametljiva mjera dovela do istih rezultata, na primjer saslušanja videokonferencijskim pozivom ili povezani alati; apelira na tijela država članica da upotrebljavaju takve alternativne instrumente umjesto izdavanja Europskog uhidbenog naloga kad je to moguće; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da zajamče da pravosudna tijela mogu narediti mjere koje su alternativa zadržavanju i prisilnim mjerama u postupcima na temelju Europskog uhidbenog naloga, posebno ako osoba pristane na predaju, osim ako drugačije mjere nisu prijeko potrebne ili opravdane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje zabrinjavajuće izvješće Komisije o provedbi Direktive 2013/48/EU; potiče Komisiju da i dalje ocjenjuje poštuju li države članice tu Direktivu i da poduzme odgovarajuće mjere, uključujući postupke zbog povrede prava, kako bi zajamčila usklađenost s njezinim odredbama; potiče Komisiju da uloži veće napore kako bi osigurala potpuno provođenje svih direktiva o postupovnim jamstvima kako bi se osiguralo da tražene osobe imaju pravo na učinkovitu obranu u prekograničnim postupcima; također potiče Komisiju da riješi problem neodgovarajuće provedbe Preporuke Komisije od 27. studenoga 2013. o postupovnim jamstvima za ranjive osobe osumnjičene ili optužene u kaznenom postupku (39), osobito u pogledu ranjivih odraslih osoba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da omoguće jezičnu fleksibilnost kod europskog uhidbenog naloga te da razviju i primijene zajedničke prakse u tom pogledu, poštujući pritom pravo na tumačenje i prevođenje za osobe u kaznenim postupcima u skladu s Direktivom 2010/64/EU; u tom pogledu poziva države članice da uvedu potrebne mehanizme kako bi se izbjegla kašnjenja ili ometanja; žali zbog činjenice da u Okvirnoj odluci o Europskom uhidbenom nalogu nisu navedeni rokovi za prijenos prevedenih europskih uhidbenih naloga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da osigura ujednačenu primjenu i učinkovito praćenje rokova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da zajamči odgovarajuća sredstva za Eurojust i Europsku pravosudnu mrežu (EJN) kako bi im se omogućilo olakšavanje i koordiniranje Europskog uhidbenog naloga; žali zbog činjenice da su trenutačna proračunska sredstva koje je Komisija odobrila za Eurojust nedostatna u kontekstu izazova s kojima se ta agencija suočava u pogledu stalno rastućeg broja predmeta te da je spomenuto dovelo do stagniranja u financiranju unatoč porastu radnog opterećenja; ističe da je ključno da proračun Eurojusta odgovara njegovim zadaćama i prioritetima kako bi mu se omogućilo da ispunjava svoja zaduženja; ponovno poziva na stvaranje posebne pravosudne mreže za Europski uhidbeni nalog; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva za pravnu pomoć za osobe na koje se odnose postupci na temelju Europskog uhidbenog naloga, uključujući pravnu pomoć u državama članicama izdavanja i izvršenja prije nego što je naložena predaja, sredstva za odgovarajuće kvalificirane tumače i prevoditelje, posebno osposobljavanje praktičara za Europski uhidbeni nalog, uključujući policiju, tužitelje, sudstvo i odvjetnike obrane, osobito u područjima kao što su aspekti temeljnih prava Europskog uhidbenog naloga, procjena proporcionalnosti i mjere koje su alternativa zadržavanju, zastupanje u slučajevima Europskog uhidbenog naloga i s obzirom na postupak upućivanja zahtjeva za prethodnu odluku Sudu Europske unije i traženje jamstava od tijela drugih država članica; ističe vrijednost programa Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), kao što su simulacije Europskog uhidbenog naloga i jezično osposobljavanje; naglašava da bi radi osiguravanja ravnopravnosti stranaka odvjetnici trebali imati pristup ciljanom, pristupačnom i cjenovno prihvatljivom osposobljavanju; poziva Komisiju da promiče i olakša pružanje takvog osposobljavanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama pruži podršku i u konačnici dodatno razvije EJTN i postojeće nacionalne platforme za osposobljavanje u pravosuđu i, prema potrebi, pokrene dodatnu platformu za osposobljavanje stručnjaka i praktičara u vezi instrumenata uzajamnog priznavanja, uključujući europski uhidbeni nalog; potvrđuje da bi im se u okviru tih platformi trebalo pružiti znanje o bliskoj povezanosti instrumenata, kao i zajednički prostor za razmjenu iskustava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da se suradnja među tijelima, uključujući poštovanje temeljnih prava, može poboljšati upotrebom sigurne tehnologije i digitalizacije; pozdravlja stvaranje baze podataka o kaznenom pritvoru u okviru Agencije EU-a za temeljna prava o kaznenom pritvoru; traži da se izradi centralizirana baza podataka o nacionalnoj sudskoj praksi za zahtjeve za Europski uhidbeni nalog (kao i u drugim područjima prava EU-a) (40); smatra da bi se posebnom javnom bazom podataka o odvjetnicima specijaliziranima za europske uhidbene naloge moglo doprinijeti jamčenju prava na pristup odvjetniku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na redovitu reviziju neizvršenih europskih uhidbenih naloga i razmatranje o tome treba li ih povući zajedno s odgovarajućim upozorenjima druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II) i Interpola; također poziva na povlačenje europskih uhidbenih naloga i odgovarajućih upozorenja SIS-a II i Interpola kad je Europski uhidbeni nalog odbijen zbog obveznih razloga, kao što je načelo ne bis in idem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da u skladu s Protokolom br. 2 UEU-a uzme u obzir mišljenja nacionalnih parlamenata ako odluči predložiti zakonodavne akte u području kaznenog prava EU-a jer se njihovim sudjelovanjem osigurava provjera primjene načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u kaznenom pravu EU-a; |
| --- | --- |

30.

Preporuke u pogledu temeljnih prava

| 31. | poziva države članice da poštuju obveze koje proizlaze iz članka 2. UEU-a (u pogledu ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina); ističe da države članice osiguravaju da svaka osoba kojoj su uskraćeni prava i slobode zajamčeni zakonodavstvom Unije, uključujući žrtve zločina i osobe koje se traži temeljem Europskog uhidbenog naloga, ima pravo na učinkovit pravni lijek pred sudom u skladu s člankom 47. Povelje i ustanovljenom sudskom praksom Suda Europske unije. naglašava da pravni lijekovi koji se provode u državi izvršiteljici, uz poštivanje prava na učinkoviti pravni lijek, moraju biti u skladu s rokovima utvrđenim u važećem instrumentu uzajamnog priznavanja ili, ako izričiti rokovi ne postoje, moraju biti doneseni dovoljno brzo da nije ugrožena svrha postupka uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da, iako primjena postupka iz članka 7. stavka 1. UEU-a utječe na uzajamno priznavanje, u skladu s postojećom sudskom praksom Suda Europske unije, tijelo izvršenja u svakom pojedinačnom slučaju mora procijeniti postoje li utemeljeni razlozi za pretpostavku da će nakon predaje biti ugrožena temeljna prava te osobe; ističe da pokretanje članka 7. stavaka 1. i 2. UEU-a ne znači automatsko nepriznavanje s obzirom na važnost suradnje u kaznenim stvarima i funkcioniranje cijelog sustava pravosudne suradnje EU-a; ističe ulogu Eurojusta u pomaganju državama članicama pri izdavanju ili izvršavanju naloga u tom kontekstu, s ciljem jačanja povjerenja i uzajamnog povjerenja; stoga preporuča sustav zaštitnih mjera, uključujući mogućnost suspenzije instrumenta, kako bi se poboljšali jamstva i povjerenje te uzajamno priznavanje među državama članicama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava vezu između uvjeta pritvora i mjera Europskog uhidbenog naloga te podsjeća države članice da se člankom 3. Europske konvencije o ljudskim pravima i mjerodavnom sudskom praksom državama članicama ne nameću samo negativne obveze nego i pozitivne obveze kojima se od njih zahtijeva da osiguraju usklađenost zatvorskih uvjeta s ljudskim dostojanstvom te provedbu temeljite i učinkovite istrage ako se ta prava prekrše; poziva Komisiju da istraži pravna i financijska sredstva dostupna na razini Unije za poboljšanje standarda pritvora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava zabrinutost zbog uvjeta koji vladaju u zatvorima u nekim državama članicama; u tom pogledu pozdravlja novu bazu podataka o kaznenom pritvoru (41) u sklopu Agencije EU-a za temeljna prava i smatra da je ona prvi pozitivan korak prema boljoj zajedničkoj procjeni zatvorskih uvjeta u EU-u; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja svoj poziv (42) državama članicama da poboljšaju neprikladne zatvorske uvjete; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi mogućnost financiranja modernizacije objekata za zadržavanje iz strukturnih fondova EU-a; u tom pogledu podsjeća na to da je Vijeće u svojim zaključcima iz 2018. o promicanju uzajamnog priznavanja (43) jačanjem uzajamnog povjerenja također pozvalo Komisiju da promiče upotrebu fondova EU-a za podupiranje država članica da riješe problem nedostatnih zatvorskih uvjeta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno ističe važnost mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u obliku mogućeg zakonodavnog prijedloga koji bi bio podržan međuinstitucijskim sporazumom koji bi se sastojao od godišnjeg neovisnog pregleda utemeljenog na dokazima kako bi se ocijenilo poštuju li sve države članice članak 2. UEU-a te od preporuka po državama članicama radi poboljšanja uzajamnog povjerenja među državama članicama; napominje da bi mehanizam EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava bio ključni alat kojim bi se doprinijelo jačanju uzajamnog povjerenja među državama članicama u pogledu primjene Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da razmotri izvedivost dodatnih instrumenata o postupovnim pravima, na primjer o dopustivosti dokaza i zatvorskim uvjetima u istražnom zatvoru, posebno na temelju standarda Vijeća Europe ili višeg tijela, uključujući s obzirom na rokove za pritvor prije suđenja; navodi da bi Komisija trebala težiti najvišim standardima i poštovati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; smatra da nepostojanje minimalnih standarda u pogledu zatvorskih uvjeta i istražnog zatvora na razini EU-a, ograničenja upotrebe istražnog zatvora kao krajnjeg sredstva i razmatranja alternativa, kao i nepostojanje pravilne procjene o tome je li predmet spreman za sudski postupak mogu dovesti do neopravdanog i često prekomjernog razdoblja pritvora prije suđenja za osumnjičenike i optuženike; podsjeća da je tu situaciju dodatno pogoršala pandemija prouzročena bolešću COVID-19; poziva Komisiju da ostvari minimalne standarde EU-a, osobito u pogledu postupovnih jamstava u kaznenim postupcima te zatvorskih uvjeta i uvjeta pritvora, kao i da poboljša alate za informiranje nacionalnih tijela za izvršenje zakonodavstva o uvjetima smještaja u istražni zatvor i zatvor u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da ne postoji mehanizam za osiguravanje odgovarajućeg pravilnog praćenja jamstava koja pružaju pravosudna tijela nakon predaje; traži od Komisije da istraži moguće mjere u tom smjeru; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da zajamči, među ostalim, procjenu usklađenosti s načelom ne bis in idem, provjeru proporcionalnosti za izdavanje europskog uhidbenog naloga, na temelju svih relevantnih čimbenika i okolnosti, kao što su ozbiljnost kaznenog djela, je li slučaj spreman za suđenje, utjecaj na prava tražene osobe, troškovne implikacije i dostupnost odgovarajućih, manje nametljivih alternativnih mjera, standardizirani postupak savjetovanja u kojem nadležna tijela u državi članici koja izdaje i državi članici izvršenja uhidbenog naloga mogu razmijeniti informacije o mogućoj nadležnosti u vezi s izvršenjem Europskog uhidbenog naloga, osobito s obzirom na proporcionalnost, spremnost na suđenje i prijepore oko nadležnosti te pregled mogućih pravnih radnji u skladu s člankom 82. stavkom 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da ratificiraju Fakultativni protokol uz Konvenciju UN-a protiv mučenja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da nedostaci u pravosudnoj suradnji, među ostalim kod Europskog uhidbenog naloga, mogu dovesti do uskraćivanja pristupa pravosuđu i nepostojanja zaštite za žrtve; naglašava da bi nekažnjavanje, kao rezultat nedostataka u pravosudnoj suradnji, mogli imati štetan i negativan učinak na vladavinu prava, pravosudne sustave, povjerenje društva u institucije te i na same žrtve i društvo u cjelini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da se prema Agenciji za temeljna prava informacije o postupovnim pravima koje se pružaju tuženicima u kaznenim postupcima razlikuju u pogledu opsega i načina na koji se prenose; poziva države članice da uspostave zaštitne mjere kako bi se osiguralo da su pojedinci učinkovito informirani o svojim postupovnim pravima čim postanu osumnjičeni za počinjenje kaznenog djela; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe standarde Europskog suda za ljudska prava i zahtjeve utvrđene u Direktivi 2013/48/EU i Direktivi 2010/64/EU; podsjeća da bi osiguravanje dovoljno vremena za pripremu predmeta i potpun i brz pristup spisu predmeta poboljšali kvalitetu zastupanja; ističe da je, uzimajući u obzir prekograničnu prirodu postupaka na temelju europskog uhidbenog naloga, koji redovito uključuju tuženike koji ne govore jezik države članice izvršenja naloga, osiguravanje pristupa uslugama usmenog prevođenja u početnim fazama postupaka te osobito olakšavanje komunikacije s odvjetnicima ključno jamstvo poštenih suđenja i zahtjev u skladu s Direktivom 2010/64/EU; potiče Komisiju i države članice da osiguraju da je pravo na pristup odvjetniku i pravnoj pomoći u državi članici izdavateljici i izvršiteljici zajamčeno i u zakonodavstvu i u praksi; |
| --- | --- |

43.

Za usklađen pravni okvir Europskog uhidbenog naloga

| 44. | navodi da je Europski uhidbeni nalog učinkovit; smatra, međutim, da se glavna pitanja povezana s europskim uhidbenim nalogom odnose na njegovu dosljednost i učinkovitost, ondje gdje ima prostora za poboljšanje, čak i ako postoji ograničen broj pitanja o usklađenosti s vrijednostima EU-a i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da zajamči dosljednu politiku uzajamnog priznavanja kojom se uzima u obzir sudska praksa Suda EU-a, trenutačna razina usklađenosti kaznenog prava i postupaka država članica te temeljna prava utvrđena Poveljom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da provede transverzalnu studiju instrumenata za međusobno priznavanje kako bi se izbjegla odstupanja i zajamčila njihova koordinacija i povezanost; posebno apelira na Komisiju da istraži kako se instrument primjenjuje u praksi u različitim državama članicama te da utvrdi dobre prakse zbog kojih su razine izvršenja visoke u slučaju naloga koje su izdale određene države članice, kao i posebne poteškoće uočene u slučajevima u kojima je neusklađenost s Europskim uhidbenim nalogom osobito velika; |
| --- | --- |

46.

| 47. | navodi da se utvrđeni problemi jasnoće povezani s provođenjem Okvirne odluke o Europskom uhidbenom nalogu moraju rješavati kombinacijom praktičnih mjera (osposobljavanjem praktičara), neobvezujućeg prava (priručnici i preporukama), vrlo ciljanog zakonodavstva (definicijama pravosudnog tijela, načela ne bis in idem, temeljnih prava itd.) i, kao drugi korak, sredstvima koja se smatraju potrebnima, uzimajući u obzir deveti krug uzajamnog ocjenjivanja, kako bi se dopunilo ciljano zakonodavstvo (pritvaranje prije suđenja); smatra da bi Komisija trebala raditi na potpunoj i ispravnoj provedbi Europskog uhidbenog naloga u svim državama članicama uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje srednjeročno promicanje zakonika EU-a o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima u kojem je sustavno prikupljeno postojeće zakonodavstvo – kako bi se zajamčila pravna sigurnost i usklađenost različitih postojećih instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

48.

Brexit

| 49. | poziva Komisiju da nastavi pregovore s Ujedinjenom Kraljevinom kako bi se pronašlo najbolje rješenje kojim se jamče standardi EU-a u pogledu postupovnih i temeljnih prava osumnjičenika i optuženih osoba; izražava zabrinutost zbog toga što bi rezultati ostvareni u Ujedinjenoj Kraljevini od uvođenja europskog uhidbenog naloga mogli biti naglo izgubljeni; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Vidjeti presudu ESLJP-a od 9. srpnja 2019., Romeo Castaño protiv Belgije, o povredi postupovnog aspekta članka 2. Europske konvencije o ljudskim pravima (učinkovita istraga).

(2)  SL L 190, 18.7.2002., str. 1.

(3)  SL L 337, 16.12.2008., str. 102.

(4)  SL L 81, 27.3.2009., str. 24.

(5)  SL L 294, 11.11.2009., str. 20.

(6)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 82.

(7)  SL C 285, 29.8.2017., str. 135.

(8)  SL C 346, 27.9.2018., str. 94.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0406.

(10)  SL C 295, 4.12.2009., str. 3.

(11)  SL L 280, 26.10.2010., str. 1.

(12)  SL L 142, 1.6.2012., str. 1.

(13)  SL L 294, 6.11.2013., str. 1.

(14)  SL L 65, 11.3.2016., str. 1.

(15)  SL L 132, 21.5.2016., str. 1.

(16)  SL L 297, 4.11.2016., str. 1.

(17)  SL L 130, 1.5.2014., str. 1.

(18)  SL C 449, 13.12.2018., str. 6.

(19)  SL C 422, 16.12.2019., str. 9.

(20)  SL L 295, 21.11.2018., str. 138.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0251.

(22)  Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.).

(23)  Strategija EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.).

(24)  Sud EU-a, C-261/09, Mantello.

(25)  Sud EU-a, C-453/16 PPU, Özcelik; C-452/16 PPU, Poltorak; C-477/16 PPU, Kovalkovas; Spojeni predmeti C-508/18 i C-82/19 PPU, OG i PI.

(26)  Sud EU-a, C-399/11, Melloni ili C-42/17, M.A.S. i M.B.

(27)  Sud EU-a, C-216/18 PPU, Ministar pravosuđa i ravnopravnosti.

(28)  Sud EU-a, Spojeni predmeti C-404/15 i C-659/15 PPU, Aranyosi i Căldăraru; C-128/18, Dorobantu.

(29)  CJEU, C-289/15, Grundza.

(30)  Sud EU-a, C-182/15, Petruhhin; C-191/16, Pisciotti; C-247/17 Raugevicius; C-897/19 PPU, I. N. protiv Ruske Federacije; itd.

(31)  SL L 303, 28.11.2018., str. 1.

(32)  Sud EU-a, C-579/15, Popławski.

(33)  Sud EU-a, C-168/13 PPU, Jeremy F.

(34)  Sud EU-a, Smjernice iz predmeta C-289/15, Grundza, koji se odnosi na Okvirnu odluku Vijeća 2008/909/PUP.

(35)  Vidi, na primjer, Sud EU-a, predmet C-216/18 PPU, Ministar pravosuđa i ravnopravnosti.

(36)  Usp. Sud EU-a, C-399/11, Melloni, stavak 63. i C-128/18, Dorobantu, stavak 79.

(37)  Vidi na primjer Komunikaciju Komisije od 26. srpnja 2000. o uzajamnom priznavanju pravomoćnih odluka u kaznenim stvarima (COM(2000)0495).

(38)  Ugovor Vijeća Europe br. 073, 15. svibnja 1972.

(39)  SL C 378, 24.12.2013., str. 8.

(40)  Vidi ocjenu provedbe Europskog uhidbenog naloga EPRS-a iz lipnja 2020.

(41)  Baza podataka o kaznenom pritvoru za razdoblje od 2015. do 2019. u sklopu Agencije EU-a za temeljna prava, https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention/criminal-detention/home

(42)  Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (SL C 346, 27.9.2018., str. 94.).

(43)  SL C 449, 13.12.2018., str. 6.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/14

---

P9_TA(2021)0007

Jačanje jedinstvenog tržišta: budućnost slobodnog kretanja usluga

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnost slobodnog kretanja usluga (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (1) („Direktiva o uslugama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (1) („Direktiva o uslugama”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (2) („Direktiva o stručnim kvalifikacijama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (2) („Direktiva o stručnim kvalifikacijama”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije (5) („Direktiva o ispitivanju proporcionalnosti”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije (5) („Direktiva o ispitivanju proporcionalnosti”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1724 od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (6) („Uredba o jedinstvenom digitalnom pristupniku”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1724 od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (6) („Uredba o jedinstvenom digitalnom pristupniku”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (7) („Direktiva o prekograničnoj skrbi”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (7) („Direktiva o prekograničnoj skrbi”),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o paketu mjera za jedinstveno tržište (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o paketu mjera za jedinstveno tržište (8),

| — | uzimajući u obzir studiju iz veljače 2019. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Doprinos rastu: Jedinstveno tržište za usluge – Ostvarivanje gospodarskih koristi za građane i poduzeća”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz veljače 2019. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Doprinos rastu: Jedinstveno tržište za usluge – Ostvarivanje gospodarskih koristi za građane i poduzeća”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Europski trgovinski sektor spreman za 21. stoljeće” od 19. travnja 2018. (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „Europski trgovinski sektor spreman za 21. stoljeće” od 19. travnja 2018. (COM(2018)0219),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o utvrđivanju i uklanjanju prepreka jedinstvenom tržištu (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. o utvrđivanju i uklanjanju prepreka jedinstvenom tržištu (COM(2020)0093),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. pod naslovom „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. pod naslovom „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2020. naslovljenu „COVID-19: postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama” (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2020. naslovljenu „COVID-19: postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama” (C(2020)3250),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (9),

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika vlada država članica predsjedniku Europskog vijeća od 26. veljače 2019. o budućem razvoju jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika vlada država članica predsjedniku Europskog vijeća od 26. veljače 2019. o budućem razvoju jedinstvenog tržišta,

| — | uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 14. ožujka 2016. naslovljeno „Je li Komisija zajamčila djelotvornu provedbu Direktive o uslugama?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda od 14. ožujka 2016. naslovljeno „Je li Komisija zajamčila djelotvornu provedbu Direktive o uslugama?”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0250/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0250/2020),

| A. | budući da su Direktiva o uslugama i Direktiva o priznavanju stručnih kvalifikacija ključni instrumenti za osiguravanje slobodnog kretanja usluga unutar Europske unije, ali je određeni potencijal jedinstvenog tržišta za usluge i dalje neiskorišten; |
| --- | --- |

A.

budući da su Direktiva o uslugama i Direktiva o priznavanju stručnih kvalifikacija ključni instrumenti za osiguravanje slobodnog kretanja usluga unutar Europske unije, ali je određeni potencijal jedinstvenog tržišta za usluge i dalje neiskorišten;

| B. | budući da usluge čine 73 % BDP-a EU-a i udio njegovih radnih mjesta iznosi 74 % (10), što je istaknuto činjenicom da se čak devet od deset novih radnih mjesta u Europskoj uniji otvara u tom sektoru, dok je udio usluga u unutarnjoj trgovini EU-a samo oko 20 % te tako stvara samo 6,5 % BDP-a EU-a; budući da studije pokazuju da bi potencijalna dobit povezana s proširenjem jedinstvenog tržišta za usluge putem učinkovite provedbe i boljeg usklađivanja zakonodavstva mogla biti do 297 milijardi EUR, što odgovara 2 % BDP-a EU-a; budući da 27 % (11) dodane vrijednosti robe proizvedene u EU-u proizlazi iz usluga i da je 14 milijuna radnih mjesta koja podupiru proizvodnju u uslužnom sektoru; budući da postoji niz usluga sa složenim lancima opskrbe koje su stoga manje izložene trgovini; |
| --- | --- |

B.

budući da usluge čine 73 % BDP-a EU-a i udio njegovih radnih mjesta iznosi 74 % (10), što je istaknuto činjenicom da se čak devet od deset novih radnih mjesta u Europskoj uniji otvara u tom sektoru, dok je udio usluga u unutarnjoj trgovini EU-a samo oko 20 % te tako stvara samo 6,5 % BDP-a EU-a; budući da studije pokazuju da bi potencijalna dobit povezana s proširenjem jedinstvenog tržišta za usluge putem učinkovite provedbe i boljeg usklađivanja zakonodavstva mogla biti do 297 milijardi EUR, što odgovara 2 % BDP-a EU-a; budući da 27 % (11) dodane vrijednosti robe proizvedene u EU-u proizlazi iz usluga i da je 14 milijuna radnih mjesta koja podupiru proizvodnju u uslužnom sektoru; budući da postoji niz usluga sa složenim lancima opskrbe koje su stoga manje izložene trgovini;

| C. | budući da je ravnoteža između gospodarskih sloboda, socijalnih prava, interesa potrošača, radnika i poduzeća te općeg interesa ključna za okvir jedinstvenog tržišta; budući da je usklađivanje gospodarskog rasta s kvalitativnim aspektima razvoja, kao što je poboljšanje kvalitete i sigurnosti života i visokokvalitetne usluge, presudno za evaluaciju razvoja jedinstvenog tržišta i trebalo bi donijeti daljnja poboljšanja u pogledu prava potrošača i radnika; |
| --- | --- |

C.

budući da je ravnoteža između gospodarskih sloboda, socijalnih prava, interesa potrošača, radnika i poduzeća te općeg interesa ključna za okvir jedinstvenog tržišta; budući da je usklađivanje gospodarskog rasta s kvalitativnim aspektima razvoja, kao što je poboljšanje kvalitete i sigurnosti života i visokokvalitetne usluge, presudno za evaluaciju razvoja jedinstvenog tržišta i trebalo bi donijeti daljnja poboljšanja u pogledu prava potrošača i radnika;

| D. | budući da su visokokvalitetne usluge u interesu potrošača, a fragmentacija jedinstvenog tržišta neutemeljenim nacionalnim propisima i određenim poslovnim praksama, što među ostalim dovodi do manje konkurencije, ne šteti samo poduzećima, nego i potrošačima, koji imaju manje izbora i plaćaju više cijene; |
| --- | --- |

D.

budući da su visokokvalitetne usluge u interesu potrošača, a fragmentacija jedinstvenog tržišta neutemeljenim nacionalnim propisima i određenim poslovnim praksama, što među ostalim dovodi do manje konkurencije, ne šteti samo poduzećima, nego i potrošačima, koji imaju manje izbora i plaćaju više cijene;

| E. | budući da su u Direktivi o uslugama, koja pokriva oko dvije trećine uslužnih djelatnosti, iz njezinog područja primjene potpuno ili djelomično isključene socijalne usluge, zdravstvene usluge i druge javne usluge, u skladu s posebnim regulatornim okvirima koji su u općem interesu iz članka 2. Protokola 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članka 14. UFEU-a; budući da će države članice možda trebati pružati, naručiti i organizirati usluge od općeg interesa u skladu s lokalnim zahtjevima i okolnostima kako bi se odgovorilo na potrebe korisnika na što većoj lokalnoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da su u Direktivi o uslugama, koja pokriva oko dvije trećine uslužnih djelatnosti, iz njezinog područja primjene potpuno ili djelomično isključene socijalne usluge, zdravstvene usluge i druge javne usluge, u skladu s posebnim regulatornim okvirima koji su u općem interesu iz članka 2. Protokola 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članka 14. UFEU-a; budući da će države članice možda trebati pružati, naručiti i organizirati usluge od općeg interesa u skladu s lokalnim zahtjevima i okolnostima kako bi se odgovorilo na potrebe korisnika na što većoj lokalnoj razini;

| F. | budući da se EU trenutačno suočava s recesijom i povećanjem nezaposlenosti zbog pandemije bolesti COVID-19, te je produbljivanje jedinstvenog tržišta za usluge ključna metoda za povećanje trgovinskih tokova EU-a i poboljšanje lanaca vrijednosti, čime se doprinosi gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

F.

budući da se EU trenutačno suočava s recesijom i povećanjem nezaposlenosti zbog pandemije bolesti COVID-19, te je produbljivanje jedinstvenog tržišta za usluge ključna metoda za povećanje trgovinskih tokova EU-a i poboljšanje lanaca vrijednosti, čime se doprinosi gospodarskom rastu;

| G. | budući da su negativno pogođeni zaposlenici u uslužnom sektoru koji neumorno rade tijekom pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji, bilo zbog velike ekonomske nesigurnosti ili izloženosti u izravnom doticaju s ljudima; budući da je potrebno riješiti to pitanje na razini EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da su negativno pogođeni zaposlenici u uslužnom sektoru koji neumorno rade tijekom pandemije bolesti COVID-19 u Europskoj uniji, bilo zbog velike ekonomske nesigurnosti ili izloženosti u izravnom doticaju s ljudima; budući da je potrebno riješiti to pitanje na razini EU-a;

| H. | budući da bi države članice trebale ispravno i pravodobno provesti i pratiti revidiranu Direktivu o upućivanju radnika (12) kako bi se radnici tijekom upućivanja zaštitili i kako bi se izbjegla sva neopravdana ograničenja u pogledu slobode pružanja usluga, tako što će utvrditi obvezne odredbe o radnim uvjetima te zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika; |
| --- | --- |

H.

budući da bi države članice trebale ispravno i pravodobno provesti i pratiti revidiranu Direktivu o upućivanju radnika (12) kako bi se radnici tijekom upućivanja zaštitili i kako bi se izbjegla sva neopravdana ograničenja u pogledu slobode pružanja usluga, tako što će utvrditi obvezne odredbe o radnim uvjetima te zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika;

| I. | budući da je integriranije i međusobno povezanije tržište usluga potrebno za ostvarivanje europskog stupa socijalnih prava, borbu protiv klimatskih promjena, stvaranje održivog gospodarstva, uključujući digitalnu trgovinu, te ostvarenje punog potencijala europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

I.

budući da je integriranije i međusobno povezanije tržište usluga potrebno za ostvarivanje europskog stupa socijalnih prava, borbu protiv klimatskih promjena, stvaranje održivog gospodarstva, uključujući digitalnu trgovinu, te ostvarenje punog potencijala europskog zelenog plana;

| J. | budući da različite regulatorne odluke na europskoj i nacionalnoj razini, nesavršeno i nepotpuno prenošenje te provedba postojećeg zakonodavstva stvaraju nedostatke u primjeni s obzirom na to da odredbe koje nisu pravilno provedene može biti nemoguće učinkovito primijeniti; budući da je usklađeno i jasno zakonodavstvo preduvjet za suočavanje s preprekama u pogledu slobodnog kretanja usluga; budući da povrede zakonodavstva o uslugama, osobito na lokalnoj razini, može biti teško utvrditi i ukloniti s pomoću postojećih provedbenih mehanizama; |
| --- | --- |

J.

budući da različite regulatorne odluke na europskoj i nacionalnoj razini, nesavršeno i nepotpuno prenošenje te provedba postojećeg zakonodavstva stvaraju nedostatke u primjeni s obzirom na to da odredbe koje nisu pravilno provedene može biti nemoguće učinkovito primijeniti; budući da je usklađeno i jasno zakonodavstvo preduvjet za suočavanje s preprekama u pogledu slobodnog kretanja usluga; budući da povrede zakonodavstva o uslugama, osobito na lokalnoj razini, može biti teško utvrditi i ukloniti s pomoću postojećih provedbenih mehanizama;

| K. | budući da su administrativni postupci, različiti nacionalni propisi te pogotovo prepreke pri pristupu potrebnim informacijama zakomplicirali sudjelovanje u prekograničnoj trgovini, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP); budući da bi trebalo bolje promicati postojeće instrumente za potporu potrebama manjih poduzeća kao što su portal Vaša Europa – Poduzetnici, centri za rješavanje problema SOLVIT, portali e-države kao jedinstvene kontaktne točke, jedinstveni digitalni pristupnik i drugi instrumenti kako bi se poboljšala prekogranična trgovina uslugama; |
| --- | --- |

K.

budući da su administrativni postupci, različiti nacionalni propisi te pogotovo prepreke pri pristupu potrebnim informacijama zakomplicirali sudjelovanje u prekograničnoj trgovini, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP); budući da bi trebalo bolje promicati postojeće instrumente za potporu potrebama manjih poduzeća kao što su portal Vaša Europa – Poduzetnici, centri za rješavanje problema SOLVIT, portali e-države kao jedinstvene kontaktne točke, jedinstveni digitalni pristupnik i drugi instrumenti kako bi se poboljšala prekogranična trgovina uslugama;

| L. | budući da na razini EU-a ne postoji sustav prikupljanja podataka kojim bi se pružili odgovarajući podaci o mobilnim radnicima ili kojim bi se mobilnim radnicima omogućilo da utvrde svoj status socijalnog osiguranja i potražuju različita stečena prava; budući da su pristup informacijama o primjenjivim pravilima, kao i učinkovita usklađenost, praćenje i provedba, nužni preduvjeti za pravednu mobilnost i borbu protiv zlouporabe sustava; budući da je stoga potrebno promicati i koristiti digitalnu tehnologiju, koja može olakšati nadzor i provedbu zakonodavstva kojim se štite prava mobilnih radnika, u skladu s pravilima o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

L.

budući da na razini EU-a ne postoji sustav prikupljanja podataka kojim bi se pružili odgovarajući podaci o mobilnim radnicima ili kojim bi se mobilnim radnicima omogućilo da utvrde svoj status socijalnog osiguranja i potražuju različita stečena prava; budući da su pristup informacijama o primjenjivim pravilima, kao i učinkovita usklađenost, praćenje i provedba, nužni preduvjeti za pravednu mobilnost i borbu protiv zlouporabe sustava; budući da je stoga potrebno promicati i koristiti digitalnu tehnologiju, koja može olakšati nadzor i provedbu zakonodavstva kojim se štite prava mobilnih radnika, u skladu s pravilima o zaštiti podataka;

| M. | budući da nedostatak alata za automatsko priznavanje svjedodžbi i diploma, kvalifikacija, vještina i kompetencija među državama članicama negativno utječe na mobilnost učenika, naučnika na praksi, osoba s diplomom i kvalificiranih radnika te time stvara prepreke protoku ideja unutar EU-a, inovacijskom potencijalu gospodarstva EU-a i istinskoj integraciji europskog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

M.

budući da nedostatak alata za automatsko priznavanje svjedodžbi i diploma, kvalifikacija, vještina i kompetencija među državama članicama negativno utječe na mobilnost učenika, naučnika na praksi, osoba s diplomom i kvalificiranih radnika te time stvara prepreke protoku ideja unutar EU-a, inovacijskom potencijalu gospodarstva EU-a i istinskoj integraciji europskog jedinstvenog tržišta;

Uklanjanje prepreka unutar jedinstvenog tržišta

| 1. | naglašava da je promicanje jedinstvenog tržišta, uključujući slobodno, pravedno i sigurno kretanje usluga i ljudi, zaštitu potrošača i strogo izvršenje prava EU-a, presudno za rješavanje gospodarske krize nastale zbog bolesti COVID-19; potiče sve države članice da što je prije moguće ublaže nepravedne i nesrazmjerne zapreke koje onemogućavaju slobodno kretanje unutar jedinstvenog tržišta; žali zbog toga što se u planu oporavka koji je predložila Komisija ne navodi nikakvo posebno financiranje povezano s kretanjem usluga, čime bi se prepoznala njegova važnost kao instrumenta za gospodarski oporavak; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi se u cijeloj Europskoj uniji poduzeća i radnici trebali moći slobodno kretati i nuditi svoje usluge, ali nedovoljna provedba i primjena pravila jedinstvenog tržišta, neodgovarajući elektronički postupci, neopravdana regulatorna ograničenja za pružatelje usluga i prepreke u pristupu reguliranim profesijama i dalje stvaraju prepreke koje građane lišavaju posla, potrošače izbora te poduzetnike prilika, posebno MSP-ove, mikropoduzetnike i samozaposlene; poziva države članice da smanje nepotrebne zahtjeve i digitaliziraju postupke u pogledu dokumentacije za prekogranično pružanje usluga; naglašava sve veću važnost prelaska na usluge, odnosno rastuće uloge usluga u proizvodnom sektoru, te ističe da se prepreke u trgovini uslugama sve više pretvaraju u prepreke u proizvodnji; naglašava da se punom provedbom i izvršenjem Direktive o uslugama mogu smanjiti trgovinske prepreke i povećati unutarnja trgovina u sektoru uslugama u EU-u; poziva Komisiju da utvrdi program specifičnih mjera u pogledu zaključaka iz svoje komunikacije od 10. ožujka 2020. o utvrđivanju i uklanjanju prepreka na jedinstvenom tržištu (COM(2020)0093) te novi dugogodišnji akcijski plan za bolju provedbu i primjenu pravila za jedinstveno tržište (COM(2020)0094); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da je usklađivanje kvalifikacija uzajamnim priznavanjem potaknuto Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija bilo uspješno u pogledu nekoliko profesija te potiče države članice da ponovno razmotre i koordiniraju pravila o zahtjevima u pogledu ulaska u određene aktivnosti ili profesije i njihova obavljanja; naglašava da je potrebno poboljšati usporedivost razine stručnih kvalifikacija radi lakšeg prelaska na uzajamno priznavanje kvalifikacija obrazovanja i osposobljavanja u pogledu uslužnog sektora u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se europska strukovna iskaznica upotrebljava samo za pet reguliranih profesija te stoga njezin potencijal nije u potpunosti iskorišten; stoga poziva Komisiju da poveća broj profesija za koje važi europska strukovna iskaznica, posebno za inženjerstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na poseban status koji regulirane profesije imaju na jedinstvenom tržištu i njihovu ulogu u zaštiti javnog interesa; ističe da se taj poseban status ne bi trebao upotrebljavati za zadržavanje nacionalnih monopola u pružanju usluga koji dovode do fragmentacije jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi se automatsko uzajamno priznavanje svjedodžbi i diploma, kvalifikacija, vještina i kompetencija među državama članicama pozitivno odrazilo i na unutarnje tržište i slobodno kretanje radnika i usluga; pozdravlja spremnost država članica da promiču automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu; međutim, poziva države članice da prošire uzajamno priznavanje na sve razine obrazovanja te da što prije poboljšaju ili uvedu potrebne postupke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na promicanje Europskog kvalifikacijskog okvira i olakšavanje njegove primjene u cijeloj Europskoj uniji kako bi se osiguralo da postane općeprihvaćeni instrument priznavanja; pozdravlja nastojanja Komisije da se uklone neopravdana ograničenja stručnih kvalifikacija te smatra da bi trebala nastaviti aktivno i pažljivo primjenjivati politiku protiv povreda pravila kad države članice ne poštuju zakonodavstvo EU-a o priznavanju kvalifikacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali što i dalje postoje neopravdana složena pravna pitanja i administrativne prepreke u pogledu javne nabave u području usluga u EU-u zbog različite nacionalne provedbe Direktive 2014/24/EU (13); poziva Komisiju da prati i potiče daljnje usklađivanje postupaka javne nabave i davanje smjernica o njima u tom sektoru s krajnjim ciljem ostvarivanja potencijalnih koristi i smanjenja troškova prekogranične nabave za MSP-ove, mikropoduzeća i samozaposlene; naglašava važnost usluga koje omogućuju mjerljivo smanjenje okolišnog otiska EU-a („zelene usluge”) i potiče države članice da povećaju svijest i bolje iskoriste postojeće programe za promicanje održivih usluga u javnoj nabavi u cilju postizanja kružnog i održivog gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da se Direktivom o uslugama želi osigurati pružanje visokokvalitetnih usluga, smanjiti fragmentaciju unutarnjeg tržišta, produbiti integraciju i jačanje jedinstvenog tržišta na temelju transparentnosti i poštenog tržišnog natjecanja te omogućiti poduzećima da postignu svoj puni potencijal i donesu korist potrošačima, kao i da doprinesu održivom razvoju i rastu konkurentnosti europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da su za razvoj usluga povezan s disruptivnim ili novim tehnologijama potrebne odgovarajuća veličina tržišta kako bi se opravdala ulaganja i podržao rast uključenih poduzeća; napominje da fragmentacija unutarnjeg tržišta često obeshrabruje takva ulaganja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog toga što se brojna inovativna ili rastuća poduzeća nastoje etablirati izvan EU-a nakon što se dovoljno povećaju, dok istodobno nastavljaju poslovati na jedinstvenom tržištu; vjeruje da ostvarenje slobode pružanja usluga može doprinijeti povratku proizvodnje u Europsku uniju i konkurentnosti europskih poduzeća na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da su dvije trećine uslužnih djelatnosti obuhvaćene Direktivom o uslugama i potiče Komisiju da procijeni i poboljša svoju provedbu radi jačanja pravnog okvira jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da se na prekogranične zdravstvene usluge primjenjuje sloboda pružanja usluga u skladu s Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija, Direktivom o ispitivanju proporcionalnosti i sudskom praksom Suda EU-a, dok god je posebna priroda zdravstvenih usluga prepoznata, a javno zdravlje zaštićeno; napominje da je Direktiva o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi također usvojena na temelju članka 114. UFEU-a; naglašava da u usporedbi s Direktivom o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi nacionalna pravila ne smiju stvarati dodatne prepreke pružanju prekograničnih zdravstvenih usluga, u skladu sa sudskom praksom Suda u primjeni odredbi Ugovora o slobodnom kretanju usluga; ističe potrebu da se uklone neopravdane i nerazmjerne prepreke i na nacionalnoj razini, uz osiguravanje visoke razine zdravstvene skrbi za sve građane EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da načela Direktive o uslugama i Direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija olakšavaju slobodno kretanje usluga; poziva Komisiju da izda ažurirane smjernice za Direktivu o uslugama u cilju jačanja izvršenja i usklađenja te sukladnosti u državama članicama i među pružateljima usluga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prepoznaje poseban status usluga od općeg interesa i potrebu da se zajamče u javnom interesu, u skladu s presudom Suda EU-a, uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kako je navedeno u Protokolu br. 26 UFEU-a o uslugama od općeg interesa; žali, međutim, što neke države članice još uvijek koriste neopravdane razloge javnog interesa kako bi izolirale domaće tržište za usluge koje se ne smatraju uslugama od općeg interesa ili uslugama od općeg gospodarskog interesa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da uvjeti poput neutemeljenih teritorijalnih ograničenja, neopravdanih jezičnih zahtjeva i ispitivanja gospodarskih potreba mogu, ako se prekomjerno primjenjuju, stvoriti neopravdane i nerazmjerne prepreke prekograničnim razmjenama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče da se COVID-19 ne navodi kao opravdanje za ograničavanje slobodnog kretanja usluga na jedinstvenom tržištu, osim ako je to primjereno opravdano, i nalaže Komisiji da i dalje pažljivo prati svaku zloporabu tog opravdanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prepoznajući poseban status javnih usluga i potrebu da se zajamče u javnom interesu, žali zbog toga što države članice ponekad koncept negospodarskih usluga od općeg interesa upotrebljavaju kako bi određene sektore isključile iz područja primjene pravila unutarnjeg tržišta iako to nije opravdano općim interesom; naglašava potrebu da se taj pojam bolje definira kako bi se izbjegli nacionalna fragmentacija i različita tumačenja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja Komisijine smjernice o sezonskim radnicima od 16. srpnja 2020. u pogledu provedbe slobodnog kretanja pograničnih, upućenih i sezonskih radnika u EU-u u kontekstu pandemije koronavirusa i poziva države članice da pograničnim i sezonskim radnicima omoguće da prelaze granice, uz jamčenje sigurnih radnih uvjeta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da je Komisija odlučila povući svoj prijedlog o postupku obavješćivanja u uslužnom sektoru; žali što se nije mogao postići nikakav zakonodavni rezultat utemeljen na stajalištu Parlamenta, koji je imao za cilj spriječiti uvođenje nepotrebnih regulatornih prepreka u uslužnom sektoru kroz partnerski pristup između država članica i Komisije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da je Komisija nedavno odlučila povući svoje prijedloge o e-kartici usluga; podsjeća da je Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača odbio te prijedloge, koji su trebali riješiti složene administrativne postupke u pogledu prekograničnih pružatelja usluga koji ostaju na snazi; poziva na novu procjenu situacije kako bi se riješili postojeći administrativni problemi poštujući Direktivu o uslugama, kao i načela proporcionalnosti i supsidijarnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče države članice da osiguraju pravilnu provedbu i primjenu postojećeg zakonodavstva, da u skladu s člankom 15. stavkom 7. Direktive o uslugama Komisiju obavijeste o svim novim zakonima ili drugim propisima te njihovim nacrtima, u kojima se određuju zahtjevi iz članka 15. stavka 6. Direktive o uslugama, zajedno s razlozima za te zahtjeve, da izbjegnu neopravdane zahtjeve te da omoguće nekomplicirane postupke elektroničkog ishođenja dokumenata potrebnih za prekogranično pružanje usluga kako bi time osigurale jednake uvjete za poduzeća i radnike, uz jamstvo najviše razine zaštite potrošača; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se povećana prekogranična mobilnost može postići provedbom načela uzajamnog priznavanja te koordinacijom pravila u državama članicama; naglašava da Europska unija podržava i nadopunjuje aktivnosti država članica na području socijalne politike u skladu s člankom 153. UFEU-a koji izričito navodi da pravila EU-a donesena na temelju članka 153. ne smiju utjecati na pravo država članica da definiraju temeljna načela svojih sustava socijalne sigurnosti, ne smiju značajno utjecati na njihovu financijsku ravnotežu i ne smiju spriječiti nijednu državu članicu da održi ili uvede strože zaštitne mjere usklađene s Ugovorima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju s višestrukim preprekama zbog čega im je teško ili nemoguće u potpunosti iskoristiti mogućnosti slobodnog kretanja usluga; poziva države članice da bez odgode provedu Europski akt o pristupačnosti kako bi se učinkovito uklonile prepreke za osobe s invaliditetom te zajamčila dostupnost pristupačnih usluga i primjerenost uvjeta pružanja usluga; naglašava presudnu važnost postizanja potpuno pristupačnog jedinstvenog tržišta kojim se osigurava jednako postupanje te uključenost osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da državama članicama pruži strukturiranu pomoć i izda smjernice o načinu provedbe ex ante ocjena proporcionalnosti novih nacionalnih pravila u vezi s uslugama u skladu s Direktivom o ispitivanju proporcionalnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva nacionalne parlamente da se aktivno uključe u podupiranje primjene postojećih pravila te da svoje nadzorne ovlasti primijene na nacionalna tijela; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče dionike, poslovnu zajednicu i socijalne partnere da nastave igrati svoju ulogu u pozivanju vlada na revitalizaciju europskog sektora usluga i na jačanje sektorske i međusektorske interoperabilnosti u područjima koja uključuju okoliš, promet i zdravstvo u cilju rada na međusobno povezanim prekograničnim uslugama; ističe da bi svi dionici trebali promicati održivo, pošteno jedinstveno tržište za usluge koje se temelji na pravilima i na kojem postoje visoki socijalni i okolišni standardi, kvalitetne usluge i pošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

27.

Osiguravanje primjene postojećeg zakonodavstva

| 28. | napominje da je slobodno kretanje usluga u središtu jedinstvenog tržišta te da bi moglo pružiti znatne gospodarske dobitke, kao i postaviti visoke standarde zaštite okoliša, potrošača i radnika, kad se poštuje ravnoteža između tržišnog gospodarstva i socijalne dimenzije Europske unije, kako je utvrđeno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji, pod uvjetom da nadležna tijela, nacionalni sudovi i Komisija dostatno i aktivno primjenjuju relevantne mjere te da su poduzeća usklađena s nacionalnim i europskim propisima; ističe da bi granice između država članica trebale ostati otvorene kako bi se zajamčila temeljna načela EU-a; naglašava da je svako privremeno ponovno uvođenje graničnih kontrola na unutarnjim granicama u kriznim situacijama, kao što je zdravstvena kriza, potrebno provesti pažljivo i isključivo kao krajnju mjeru na temelju pažljive koordinacije među državama članicama, s obzirom na to da zatvaranja granica ugrožavaju temeljna načela EU-a, te ističe da se, čim se uklone nacionalna pravila o ograničavanju, odmah mora preusmjeriti pažnja na ukidanje graničnih kontrola; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da poduzeća i potrošači u cijeloj Europskoj uniji imaju koristi od odgovarajuće provedbe i primjene postojećeg zakonodavstva; potiče Komisiju da iskoristi sva sredstva koja su joj na raspolaganju kako bi osigurala potpunu primjenu postojećih pravila i da donese brze odluke o žalbama kako bi osigurala da se relevantna pitanja sa stajališta krajnjeg korisnika brzo obrađuju; poziva da se strogo i bez nepotrebne odgode provede ocjena mehanizama alternativnog rješavanja i postupaka zbog povrede pravila kad god se ustanovi povreda relevantnog zakonodavstva koja je u suprotnosti s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta i uvedu nerazmjerna opterećenja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da bi se države članice prevladavajućim razlozima javnog interesa trebale koristiti samo kad je to legitimno; ističe, međutim, pravo država članica da reguliraju uslužni sektor ako je to u interesu javnosti u svrhu zaštite potrošača i kvalitete usluga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da poboljša nadzor nad uspješnosti i kvalitetom država članica u prijenosu, provedbi i primjeni zakonodavstva, uključujući godišnje izvješće o tim pitanjima, te da s državama članicama, socijalnim parterima i ostalim dionicima razvije transparentne i participativne evaluacije koje se temelje i na kvantitativnim i na kvalitativnim kriterijima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali što je čak dvadeset država članica kasnilo s prenošenjem Direktive o uslugama u nacionalno pravo; podsjeća da je niz instrumenata, kao što su jedinstvene kontaktne točke, i dalje ograničen i da pružatelji usluga nisu dovoljno informirani o svim mogućnostima koje su im dostupne; stoga poziva Komisiju da zainteresirane strane informira o mogućnostima iz Direktive, među ostalim putem internetskog oglašavanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je uspostava dinamičnog tržišta i jednakih uvjeta za prekogranično pružanje usluga informatičkog društva ključna sastavnica buduće konkurentnosti gospodarstva EU-a; poziva Komisiju i države članice da se u zakonodavnom paketu o digitalnim uslugama pozabave preostalim preprekama prekograničnom pružanjuusluga informatičkog društva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da energičnije omogući učinkovitu koordinaciju i razmjenu informacija između država članica kako bi se izbjeglo udvostručavanje postupaka i provjera za prekogranično pružanje usluga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče Komisiju da utvrdi strukturu i način rada novoosnovane radne skupine za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (SMET), uključujući njezinu praktičnu dimenziju, te da realizira program specifičnih mjera u skladu s prioritetima radne skupine za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (14) utvrđivanjem novog dugogodišnjeg akcijskog plana za bolju provedbu i primjenu pravila za jedinstveno tržište kako bi maksimizirala potencijal jedinstvenog tržišta za usluge; vjeruje da radna skupina za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta može pružiti dodanu vrijednost osiguravanjem dosljedne provedbe svih strategija jedinstvenog tržišta te dijeljenjem podataka i parametara o postignućima; potiče radnu skupinu za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta da uspostavi otvorenu i transparentnu bazu podataka s konkretnim nacionalnim netarifnim preprekama i postojećim postupcima zbog povrede pravila; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe važnost prethodnih postupaka za oblikovanje zakona EU-a; žali što je unatoč značajnom smanjenju trajanja prethodnog postupka prosjek od 14,4 mjeseca (15) još uvijek visok; poziva Sud Europske unije da procijeni kako ga još više skratiti kako bi se izbjegli problemi za pružatelje i primatelje usluga na jedinstvenom tržištu; ističe da prethodni postupci znatno utječu na razvoj jedinstvenog tržišta i na smanjenje neopravdanih prepreka unutar njega; |
| --- | --- |

36.

Unaprjeđenje regulatornih informacija i jasnoće jačanjem uloge jedinstvenih kontaktnih točaka

| 37. | napominje da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na manjak regulatorne jasnoće i učinkovite komunikacije među državama članicama o propisima koji se brzo mijenjaju; naglašava ključnu važnost jedinstvenog digitalnog pristupnika i jedinstvenih kontaktnih točaka kao internetske pristupne točke za informacije, postupke te pomoćne službe na jedinstvenom tržištu na nacionalnoj i europskoj razini, kako je predviđeno u Direktivi o uslugama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | preporučuje državama članicama da provedu jedinstveni digitalni pristupnik na način povoljan za potrošače i mala i srednja poduzeća te da jedinstvene kontaktne točke iz običnih portala o regulativi pretvore u portale koji potpuno funkcioniraju; vjeruje da bi se to trebalo postići pružanjem informacija, pomoćnih službi i pojednostavljenih postupaka u pristupniku u formatu koji je usmjeren na korisnika te povezivanjem jedinstvenog digitalnog pristupnika s jedinstvenim kontaktnim točkama kako bi ga se učinilo jedinstvenom kontaktnom točkom što je dalje moguće i osiguralo maksimalnu usmjerenost na korisnika; predlaže usvajanje standarda za dizajn iz Vodiča za portal Europa kako bi se zajamčilo prepoznatljivo sučelje svih jedinstvenih kontaktnih točaka koje je prilagođeno korisnicima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | preporučuje da Komisija i države članice sistematski pružaju informacije u formatu koji je prilagođen korisniku putem jedinstvenog digitalnog pristupnika za sve novo zakonodavstvo EU-a kojim se uvode prava ili obveze za potrošače i poduzeća; preporučuje da se u tu svrhu Komisija i države članice redovito savjetuju s dionicima; naglašava da su transparentnost, jednako postupanje i nediskriminacija nužni za slobodno kretanje usluga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da države članice trebaju osigurati mogućnost dovršetka svih opravdanih administrativnih postupaka u pogledu osnivanja poduzeća i slobode pružanja usluga u digitalnom okruženju u skladu s Uredbom o jedinstvenom digitalnom pristupniku; potiče države članice da ubrzaju digitalizaciju, posebno u postupcima koji utječu na poduzeća i potrošače, kako bi im omogućile da administrativne postupke obavljaju na daljinu i putem interneta; potiče Komisiju da dodatno pojača aktivnosti uključenih subjekata te osobito da aktivno podupire države članice koje zaostaju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | preporučuje da Komisija pomogne nacionalnim vlastima svih država članica u poboljšanju jedinstvenih kontaktnih točaka kako bi se olakšala komunikacija na engleskom među uključenim vlastima, uz njihov lokalni jezik, te kako bi služile kao posrednik u slučaju nepoštovanja rokova ili neodgovaranja na upite; naglašava da bi jedinstvene kontaktne točke potrošačima, zaposlenicima i poduzećima trebale pružiti sljedeće informacije i potporu, poštujući kratke rokove:






  — | nacionalna i europska pravila koja poduzeća moraju primjenjivati u dotičnoj državi članici te informacije za zaposlenike, uključujući o radnom pravu, zdravstvenim i sigurnosnim protokolima, primjenjivim kolektivnim ugovorima, organizaciji socijalnih partnera te strukturama za savjetovanje radnika i zaposlenika kroz koje se oni mogu informirati o svojim pravima i prijaviti zlostavljanje; |
| --- | --- | --- |

41.

—

nacionalna i europska pravila koja poduzeća moraju primjenjivati u dotičnoj državi članici te informacije za zaposlenike, uključujući o radnom pravu, zdravstvenim i sigurnosnim protokolima, primjenjivim kolektivnim ugovorima, organizaciji socijalnih partnera te strukturama za savjetovanje radnika i zaposlenika kroz koje se oni mogu informirati o svojim pravima i prijaviti zlostavljanje;

| — | radnje koje poduzeća moraju poduzimati kako bi bila u skladu s tim pravilima, opisane korak po korak za svaki postupak; |
| --- | --- |

—

radnje koje poduzeća moraju poduzimati kako bi bila u skladu s tim pravilima, opisane korak po korak za svaki postupak;

| — | dokumenti koje poduzeća moraju imati i u kojem roku; |
| --- | --- |

—

dokumenti koje poduzeća moraju imati i u kojem roku;

| — | vlasti koje poduzeća moraju kontaktirati kako bi dobila potrebna odobrenja itd.; |
| --- | --- |

—

vlasti koje poduzeća moraju kontaktirati kako bi dobila potrebna odobrenja itd.;

| 42. | naglašava da bi jedinstvene kontaktne točke trebale pružiti sve potrebne informacije o svim zahtjevima za poslovanje koje poduzeće mora poštovati u predmetnoj državi članici; napominje da primjeri prethodno navedenog uključuju zahtjeve u pogledu stručnih kvalifikacija, PDV (stope, zahtjevi za prijavu, obveze izvješćivanja itd.), porez na dobit, socijalno osiguranje i obveze iz radnog prava; ističe da bi sve relevantne zakonodavne i administrativne informacije te svi relevantni dokumenti dostavljeni putem svake jedinstvene kontaktne točke uz lokalni jezik trebali biti dostupni i na engleskom ako je to moguće i primjereno; |
| --- | --- |

42.

| 43. | preporučuje da bi jedinstvene kontaktne točke trebale biti bolje povezane i razmjenjivati informacije o zahtjevima i postupcima koje poduzeća moraju poštovati u svojim državama članicama, kao i informacije o stručnim kvalifikacijama u pojedinom sektoru; nadalje preporučuje da jedinstvene kontaktne točke pomažu stranim poduzećima koja žele poslovati unutar dotične države članice, kao i lokalnim poduzećima koja žele izvoziti usluge i dobra u druge države članice tako što će im pružiti razmijenjene informacije i potrebne kontaktne podatke; potiče Komisiju da u tom smislu istraži daljnje sinergije s, na primjer, Europskim nadzornim tijelom za rad (ELA), s ciljem promicanja te razmjene informacija; poziva Komisiju da u suradnji s državama članica procijeni hoće li jedinstvene kontaktne točke trebati dodatne resurse za izvršavanje tih zadataka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče na suradnju između jedinstvenih kontaktnih točaka država članica kako bi se osiguralo pružanje pravovremenih, točnih, sveobuhvatnih i ažuriranih informacija poduzećima radnicima i drugim zainteresiranim stranama na lokalnom i engleskom jeziku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da koordinira razmjenu informacija između jedinstvenih kontaktnih točaka i da po potrebi smjernicama podrži države članice u nastojanju da olakšaju postupke, prije svega za mala i srednja poduzeća; ističe da bi se takvom suradnjom trebalo osigurati i dijeljenje znanja među državama članicama, uključujući o mobilnim radnicima, i u smislu najbolje prakse u komunikacijama i u smislu administrativnih i nepotrebnih zahtjeva na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da bi sve jedinstvene kontaktne točke trebale biti dostupne putem jedinstvenog digitalnog pristupnika te bi trebale pružati sve informacije i nuditi sve administrativne usluge država članica koristeći se jednostavnim jezikom i osiguravajući potpunu dostupnost, uključujući osposobljeno osoblje korisničke službe koje će pružati učinkovitu podršku prilagođenu korisnicima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice da se u potpunosti obvežu na digitalizaciju javnih usluga i da uvedu sve komponente elektroničkog sustava razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti kako bi se poboljšala suradnja između država članica i ustanova socijalne sigurnosti te olakšala slobodna i pravedna mobilnost radnika u EU-u; poziva države članice da poboljšaju suradnju i razmjenu informacija povezanih sa sustavima socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da promiču upotrebu digitalnih alata te poziva države članice da inspektoratima rada dodijele dostatna sredstva za borbu protiv svih oblika zlouporabe; poziva Komisiju da predloži inicijativu za uspostavu europskog broja socijalnog osiguranja koji bi radnicima i poduzećima dao pravnu sigurnost i koji bi omogućio učinkovitu kontrolu praksi podugovaranja i borbu protiv socijalnih prijevara, kao što su lažno samozapošljavanje i upućivanje radnika te fiktivna poduzeća; nadalje, poziva države članice da zajamče razmjernost, opravdanost i nediskriminaciju provedenih provjera; potiče Komisiju da što prije omogući potpunu operativnost Europskog nadzornog tijela za rad kako bi se osigurala bolja koordinacija među nacionalnim inspektoratima rada i riješio problem prekograničnog socijalnog dampinga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče Komisiju da osigura da sve nove direktive, uredbe ili preporuke koje se odnose na jedinstveno tržište za usluge sadrže zahtjev da se ojačaju funkcije jedinstvenih kontaktnih točaka te da se dodijele odgovarajući resursi za ispunjavanje mogućih dodatnih funkcija u okviru Direktive o uslugama ne dovodeći u pitanje raspodjelu funkcija i ovlasti među tijelima unutar nacionalnih sustava; |
| --- | --- |

49.

Evaluacija: ljestvica uspjeha i pokazatelji ograničenja za jedinstveno tržište

| 50. | podržava Komisiju u prethodnoj inicijativi da se ljestvica uspjeha za jedinstveno tržište ažurira novim skupom pokazatelja, uz pomoć kojih će se ocijeniti provedba relevantnog zakonodavstva za jedinstveno tržište u državi članici; potiče Komisiju da objavljene podatke dopuni podacima iz baza podataka IMI, SOLVIT, središnjeg registra pritužbi CHAP i drugih relevantnih resursa; naglašava da se trebalo usmjeriti na kvalitetu provedbe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | preporučuje da se u ažuriranoj ljestvici uspjeha za jedinstveno tržište naglasi izvješćivanje o relevantnim pitanjima iz perspektive krajnjeg korisnika tako što će se ocijeniti jesu li pitanja i žalbe riješeni, na primjer unutar okvira SOLVIT mreže ili mreže europskih potrošačkih centara; dodatno žali zbog toga što se alat SOLVIT jedva upotrebljava u brojnim državama članicama i što često nema najmodernije digitalne funkcionalnosti; naglašava da je potrebna veća transparentnost u pogledu povreda slobode pružanja usluga; smatra da bi ljestvica uspjeha za jedinstveno tržište trebala uključivati odgovarajuće informacije, uključujući broj žalbi, broj pokrenutih predmeta, njihovo područje povrede pravila, broj zaključenih predmeta i ishod ili razlog za zatvaranje predmeta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju da prihvati metodu kvantitativne i kvalitativne evaluacije koja uključuje sve relevantne dionike, a posebno obuhvaća ciljeve od općeg interesa i kvalitetu usluga koje se pružaju; naglašava da bi metoda za kvalitativne pokazatelje trebala biti transparentna i ocjenjivati razlike u ex-ante i expost regulaciji; napominje da je važno ocijeniti jesu li relevantne direktive EU-a provedene na vrijeme i kako su predvidjeli suzakonodavci EU-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | preporučuje da ažurirana ljestvica uspjeha za jedinstveno tržište poveže kvalitetu provedbe s postojećim pokazateljima ograničenja te pokaže ograničenja usluga u novim i postojećim područjima politika i različite razine u provedbi i primjeni zakonodavstva EU-a; nadalje preporučuje da se i europski semestar upotrijebi za jačanje jedinstvenog tržišta jer je uklanjanje najproblematičnijih regulatornih i administrativnih opterećenja kontinuirani problem; potiče Komisiju da pri izradi preporuka za pojedine zemlje uključi srednjoročne aktivnosti država članica u cilju daljnjeg uklanjanja preostalih administrativnih i regulatornih prepreka na jedinstvenom tržištu za usluge; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da bi pri ocjenjivanju napretka država članica u provedbi strukturnih reformi Komisija trebala analizirati njihova postignuća u pogledu ostvarenja potencijala jedinstvenog tržišta i djelovanja prema održivijem gospodarstvu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da ažurira postojeće pokazatelje i uvede nove pokazatelje kako bi pomogla državama članicama da utvrde gdje bi još mogle poboljšati rezultate svojih politika te radi nadziranja njihovih napora u smanjenju ograničenja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | potiče države članice da odrede godišnje nacionalne ciljne vrijednosti za otvaranje trgovine uslugama i provedu evaluacije u tom pogledu; preporučuje Komisiji da upotrijebi ljestvicu uspjeha za jedinstveno tržište za prikaz otvorenosti trgovine uslugama u državama članicama, kao što je vidljivo u Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju, jer bi tako države članice mogle preuzeti uvjerljive, konkretne i mjerljive obveze u pogledu poboljšanja svoje uspješnosti u provedbi i izvršenju propisa u području unutarnje trgovine uslugama u EU-u; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(2)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(3)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

(4)  SL L 173, 9.7.2018., str. 16.

(5)  SL L 173, 9.7.2018., str. 25.

(6)  SL L 295, 21.11.2018., str. 1.

(7)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

(8)  SL C 388, 13.11.2020., str. 39.

(9)  SL C 444, 10.12.2018., str. 1.

(10)  Eurostat, The European economy since the start of the millennium („Europsko gospodarstvo od početka tisućljeća”), Europska unija, Bruxelles, 2018.

(11)  Rytter Synesen, E. and Hvidt Thelle, M., Making EU Trade in Services Work for All („Trgovina uslugama u EU-u za sve”), Copenhagen Economics, Kopenhagen, 2018.

(12)  Direktiva 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (SL L 18, 21.1.1997., str. 1.).

(13)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

(14)  Komunikacija Komisije o utvrđivanju i uklanjanju prepreka jedinstvenom tržištu (COM(2020)0093).

(15)  Sud Europske unije, Godišnji pregled: Godišnje izvješće za 2019.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/24

---

P9_TA(2021)0008

Ostvarivanje djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine (2019/2194(INI))

(2021/C 456/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), u kojoj se navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe” te da žele „produbiti solidarnost među svojim narodima, poštujući njihovu povijest, kulturu i tradicije”, i članak 3. stavak 3. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), u kojoj se navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe” te da žele „produbiti solidarnost među svojim narodima, poštujući njihovu povijest, kulturu i tradicije”, i članak 3. stavak 3. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezin članak 22., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezin članak 22.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 33. zasjedanju 20. listopada 2005. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 33. zasjedanju 20. listopada 2005. (1),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 17. zasjedanju 16. studenoga 1972. (Konvenciju o svjetskoj baštini) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 17. zasjedanju 16. studenoga 1972. (Konvenciju o svjetskoj baštini) (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 32. zasjedanju 17. listopada 2003. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 32. zasjedanju 17. listopada 2003. (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti podvodne kulturne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 31. zasjedanju 2. studenoga 2001. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti podvodne kulturne baštine, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 31. zasjedanju 2. studenoga 2001. (4),

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 16. zasjedanju 14. studenoga 1970. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 16. zasjedanju 14. studenoga 1970. (6),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. 2022.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija i naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija i naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 28. listopada 2019. o provedbi, rezultatima i općoj ocjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 28. listopada 2019. o provedbi, rezultatima i općoj ocjeni Europske godine kulturne baštine 2018. (COM(2019)0548),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o europskom zelenom planu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o europskom zelenom planu (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/60/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o povratu kulturnih predmeta nezakonito iznesenih s državnog područja države članice i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (8),

| — | uzimajući u obzir svoje izvješće od 23. studenoga 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje izvješće od 23. studenoga 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (9),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 25. studenoga 2014. o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 25. studenoga 2014. o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (10),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 26. lipnja 2000. o očuvanju i unaprjeđenju europske kinematografske baštine (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 26. lipnja 2000. o očuvanju i unaprjeđenju europske kinematografske baštine (11),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu od 21. svibnja 2014. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu od 21. svibnja 2014. (12),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2018. o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2018. o potrebi za stavljanjem kulturne baštine u prvi plan u svim politikama u EU-u (13),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara) od 13. listopada 2005. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara) od 13. listopada 2005. (14),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. prosinca 2018. o Europskom okviru za djelovanje u području kulturne baštine (SWD(2018)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. prosinca 2018. o Europskom okviru za djelovanje u području kulturne baštine (SWD(2018)0491),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o kulturnoj dimenziji održivog razvoja (13956/19) od 22. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o kulturnoj dimenziji održivog razvoja (13956/19) od 22. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra o kulturnoj baštini (Posebno istraživanje Eurobarometra 466) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra o kulturnoj baštini (Posebno istraživanje Eurobarometra 466) (15),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz studenoga 2014. o komunikaciji Komisije „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (2015/C 195/04) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz studenoga 2014. o komunikaciji Komisije „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (2015/C 195/04) (16),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) (17),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 27. listopada 2011. o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturnog materijala te digitalnom očuvanju (2011/711/EU) (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 27. listopada 2011. o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturnog materijala te digitalnom očuvanju (2011/711/EU) (18),

| — | uzimajući u obzir deklaraciju o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine od 9. travnja 2019. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine od 9. travnja 2019. (19),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu rada Komisije za 2020. Ambicioznija Unija (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu rada Komisije za 2020. Ambicioznija Unija (COM(2020)0037),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. o doprinosu europskih ruralnih područja Godini kulturne baštine 2018. radi osiguravanja održivosti i urbane/ruralne kohezije (NAT/738-EESC-2018-01641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. o doprinosu europskih ruralnih područja Godini kulturne baštine 2018. radi osiguravanja održivosti i urbane/ruralne kohezije (NAT/738-EESC-2018-01641),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa iz 2018. o promicanju visokokvalitetne građevinske kulture (Baukultur) u Europi (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa iz 2018. o promicanju visokokvalitetne građevinske kulture (Baukultur) u Europi (20),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Leeuwardena o prilagodljivoj prenamjeni građevinske baštine od 23. studenoga 2018. (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Leeuwardena o prilagodljivoj prenamjeni građevinske baštine od 23. studenoga 2018. (21),

| — | uzimajući u obzir deklaraciju donesenu na neformalnom sastanku ministara država članica zaduženih za kulturne i europske poslovne održanom 3. svibnja 2019. nakon požara u katedrali Notre-Dame u Parizu (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju donesenu na neformalnom sastanku ministara država članica zaduženih za kulturne i europske poslovne održanom 3. svibnja 2019. nakon požara u katedrali Notre-Dame u Parizu (22),

| — | uzimajući u obzir Europsku kulturnu konvenciju od 19. prosinca 1954. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku kulturnu konvenciju od 19. prosinca 1954. (23),

| — | uzimajući u obzir Berlinski poziv na akciju organizacije Europa Nostra („Kulturna baština za budućnost Europe”) od 22. lipnja 2018. (24) i njezin Pariški manifest („Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) od 30. listopada 2019. (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski poziv na akciju organizacije Europa Nostra („Kulturna baština za budućnost Europe”) od 22. lipnja 2018. (24) i njezin Pariški manifest („Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) od 30. listopada 2019. (25),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2015. naslovljenu „Važnost kulturne baštine za Europu” (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2015. naslovljenu „Važnost kulturne baštine za Europu” (26),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o turizmu i kulturnoj baštini iz Barcelone („Bolja mjesta za život, bolja mjesta za posjećivanje”) od 11. listopada 2018. (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o turizmu i kulturnoj baštini iz Barcelone („Bolja mjesta za život, bolja mjesta za posjećivanje”) od 11. listopada 2018. (27),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2018. naslovljenu „Očuvanje kulturne baštine od prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem” (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2018. naslovljenu „Očuvanje kulturne baštine od prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem” (28),

| — | uzimajući u obzir dokument iz 2019. Međunarodnog vijeća za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS) naslovljen „Europska načela za kvalitetu u pogledu intervencija koje financira EU s mogućim utjecajem na kulturnu baštinu” (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument iz 2019. Međunarodnog vijeća za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS) naslovljen „Europska načela za kvalitetu u pogledu intervencija koje financira EU s mogućim utjecajem na kulturnu baštinu” (29),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu povelju o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina (Venecijanska povelja iz 1964.) (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu povelju o konzervaciji i restauraciji spomenika i spomeničkih cjelina (Venecijanska povelja iz 1964.) (30),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Granade o zaštiti arhitektonske baštine Europe iz 1985. (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Granade o zaštiti arhitektonske baštine Europe iz 1985. (31),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti arheološke baštine iz Vallette iz 1992. (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti arheološke baštine iz Vallette iz 1992. (32),

| — | uzimajući u obzir Nagrade Europske unije za kulturnu baštinu / nagrade Europa Nostra, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nagrade Europske unije za kulturnu baštinu / nagrade Europa Nostra,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, posebno ciljeve 4., 11. i 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, posebno ciljeve 4., 11. i 13.,

| — | uzimajući u obzir klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” 2. stupa programa Obzor Europa (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” 2. stupa programa Obzor Europa (33),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (34),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006(2) (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006(2) (35),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (36),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (37), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (37),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (38), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (38),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (39),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (40), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (40),

| — | uzimajući u obzir obveze koje je kandidatkinja za povjerenicu za inovacije, istraživanje, obrazovanje, kulturu i mlade preuzela na saslušanju održanom 30. rujna 2019. pred Europskim parlamentom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze koje je kandidatkinja za povjerenicu za inovacije, istraživanje, obrazovanje, kulturu i mlade preuzela na saslušanju održanom 30. rujna 2019. pred Europskim parlamentom,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0210/2020),

| A. | budući da je europska materijalna, nematerijalna, prirodna i digitalna kulturna baština vrelo bogatstva naslijeđenog iz prošlosti koje svjedoči o europskoj povijesti, kulturi i tradicijama u svoj njihovoj raznolikosti te se s vremenom neprestano uvećava i mora se očuvati kako bi se mogla prenijeti budućim naraštajima; |
| --- | --- |

A.

budući da je europska materijalna, nematerijalna, prirodna i digitalna kulturna baština vrelo bogatstva naslijeđenog iz prošlosti koje svjedoči o europskoj povijesti, kulturi i tradicijama u svoj njihovoj raznolikosti te se s vremenom neprestano uvećava i mora se očuvati kako bi se mogla prenijeti budućim naraštajima;

| B. | budući da je europska kulturna baština izvor sjećanja, kolektivnog pamćenja i znanja koji jača naš zajednički osjećaj pripadnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je europska kulturna baština izvor sjećanja, kolektivnog pamćenja i znanja koji jača naš zajednički osjećaj pripadnosti;

| C. | budući da kultura i kulturna baština pomažu u jačanju identiteta, promicanju socijalne kohezije, stabilnosti i razumijevanja u društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da kultura i kulturna baština pomažu u jačanju identiteta, promicanju socijalne kohezije, stabilnosti i razumijevanja u društvu;

| D. | budući da je kulturna baština vrijednost sama po sebi, da je raznolika, višeslojna (lokalna, regionalna, nacionalna, europska i globalna) te postoji u više oblika (materijalni, nematerijalni, prirodni, digitalni i digitalizirani) koji su međusobno povezani; |
| --- | --- |

D.

budući da je kulturna baština vrijednost sama po sebi, da je raznolika, višeslojna (lokalna, regionalna, nacionalna, europska i globalna) te postoji u više oblika (materijalni, nematerijalni, prirodni, digitalni i digitalizirani) koji su međusobno povezani;

| E. | budući da kulturna baština daje velik doprinos kulturnim i kreativnim sektorima u Europi i šire; |
| --- | --- |

E.

budući da kulturna baština daje velik doprinos kulturnim i kreativnim sektorima u Europi i šire;

| F. | budući da u Europi sektor kulturne baštine zapošljava više od 300 000 ljudi, a 7,8 milijuna radnih mjesta u Europi s njime je neizravno povezano; |
| --- | --- |

F.

budući da u Europi sektor kulturne baštine zapošljava više od 300 000 ljudi, a 7,8 milijuna radnih mjesta u Europi s njime je neizravno povezano;

| G. | budući da je tijekom Europske godine kulturne baštine 2018. održano više od 23 000 događaja koji su doprli do više od 12,8 milijuna ljudi (2,5 % stanovništva EU-28) (41) u državama članicama (42); |
| --- | --- |

G.

budući da je tijekom Europske godine kulturne baštine 2018. održano više od 23 000 događaja koji su doprli do više od 12,8 milijuna ljudi (2,5 % stanovništva EU-28) (41) u državama članicama (42);

| H. | budući da strateška vizija Europske godine kulturne baštine iznesena u njezinom motu „Naša baština: gdje prošlost susreće budućnost” i dalje vrijedi kao vodeće načelo za njezino naslijeđe, kojemu je cilj povezati europsku kulturnu baštinu sa sadašnjom kulturnom proizvodnjom i poticati sudjelovanje europskih građana; |
| --- | --- |

H.

budući da strateška vizija Europske godine kulturne baštine iznesena u njezinom motu „Naša baština: gdje prošlost susreće budućnost” i dalje vrijedi kao vodeće načelo za njezino naslijeđe, kojemu je cilj povezati europsku kulturnu baštinu sa sadašnjom kulturnom proizvodnjom i poticati sudjelovanje europskih građana;

| I. | budući da su aktivnosti Europske godine kulturne baštine bile usmjerene na mladu generaciju te na interaktivne i kreativne projekte; |
| --- | --- |

I.

budući da su aktivnosti Europske godine kulturne baštine bile usmjerene na mladu generaciju te na interaktivne i kreativne projekte;

| J. | budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. obilježena u godini važnih povijesnih obljetnica; budući da su te godine održane brojne državne i međunarodne proslave i komemoracije, što je ostavilo značajan trag na europskom kulturnom zemljovidu; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. obilježena u godini važnih povijesnih obljetnica; budući da su te godine održane brojne državne i međunarodne proslave i komemoracije, što je ostavilo značajan trag na europskom kulturnom zemljovidu;

| K. | budući da je jedno od postignuća Europske godine kulturne baštine uspostava europske mreže dionika s dugoročnim vezama; budući da bi ta mreža trebala biti održiva i trajna; |
| --- | --- |

K.

budući da je jedno od postignuća Europske godine kulturne baštine uspostava europske mreže dionika s dugoročnim vezama; budući da bi ta mreža trebala biti održiva i trajna;

| L. | budući da su uspjehu Europske godine kulturne baštine uvelike doprinijele lokalne i paneuropske nevladine organizacije te organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

L.

budući da su uspjehu Europske godine kulturne baštine uvelike doprinijele lokalne i paneuropske nevladine organizacije te organizacije civilnog društva;

| M. | budući da prema istraživanju Eurobarometra o kulturnoj baštini 84 % ispitanika u državama članicama navodi da je kulturna baština važna njima osobno i njihovoj lokalnoj zajednici, dok je njih osam od deset (80 %) smatra značajnom za Europsku uniju u cjelini; |
| --- | --- |

M.

budući da prema istraživanju Eurobarometra o kulturnoj baštini 84 % ispitanika u državama članicama navodi da je kulturna baština važna njima osobno i njihovoj lokalnoj zajednici, dok je njih osam od deset (80 %) smatra značajnom za Europsku uniju u cjelini;

| N. | budući da se gotovo trećina lokaliteta s popisa svjetske baštine UNESCO-a nalazi u EU-27, uključujući 326 kulturnih lokaliteta, 26 prirodnih lokaliteta i pet miješanih lokaliteta; budući da se u Europi kao cjelini nalazi gotovo polovica lokaliteta s popisa svjetske baštine UNESCO-a; |
| --- | --- |

N.

budući da se gotovo trećina lokaliteta s popisa svjetske baštine UNESCO-a nalazi u EU-27, uključujući 326 kulturnih lokaliteta, 26 prirodnih lokaliteta i pet miješanih lokaliteta; budući da se u Europi kao cjelini nalazi gotovo polovica lokaliteta s popisa svjetske baštine UNESCO-a;

| O. | budući da UNESCO-ov Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva sadrži najmanje 131 upis koji se pripisuje zemljama EU-27; |
| --- | --- |

O.

budući da UNESCO-ov Reprezentativni popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva sadrži najmanje 131 upis koji se pripisuje zemljama EU-27;

| P. | budući da se 52 % upisa u UNESCO-ovom Međunarodnom registru „Sjećanje svijeta” odnosi na upise iz Europe i Sjeverne Amerike; |
| --- | --- |

P.

budući da se 52 % upisa u UNESCO-ovom Međunarodnom registru „Sjećanje svijeta” odnosi na upise iz Europe i Sjeverne Amerike;

| Q. | budući da je do sada 48 europskih lokaliteta dobilo oznaku europske baštine; |
| --- | --- |

Q.

budući da je do sada 48 europskih lokaliteta dobilo oznaku europske baštine;

| R. | budući da gotovo devet od deset Europljana obuhvaćenih istraživanjem (88 %) smatra da bi o europskoj kulturnoj baštini trebalo učiti u školama (43); |
| --- | --- |

R.

budući da gotovo devet od deset Europljana obuhvaćenih istraživanjem (88 %) smatra da bi o europskoj kulturnoj baštini trebalo učiti u školama (43);

| S. | budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. pokazala da kulturna baština može poslužiti kao osnova za međunarodne projekte u kojima sudjeluju građani svih dobi, koji se u okviru njih mogu povezivati sa stručnjacima; budući da su se ti projekti pokazali dobrim načinom za širenje svijesti o zajedničkoj europskoj kulturnoj povijesti; |
| --- | --- |

S.

budući da je Europska godina kulturne baštine 2018. pokazala da kulturna baština može poslužiti kao osnova za međunarodne projekte u kojima sudjeluju građani svih dobi, koji se u okviru njih mogu povezivati sa stručnjacima; budući da su se ti projekti pokazali dobrim načinom za širenje svijesti o zajedničkoj europskoj kulturnoj povijesti;

| T. | budući da sve veća digitalizacija donosi nove mogućnosti i izazove za europski kulturni i kreativni sektor; |
| --- | --- |

T.

budući da sve veća digitalizacija donosi nove mogućnosti i izazove za europski kulturni i kreativni sektor;

| U. | budući da se u planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. koji je Vijeće usvojilo 21. prosinca 2018. održivost kulturne baštine utvrđuje kao prvi od pet prioriteta za europsku suradnju u donošenju politika u području kulture; |
| --- | --- |

U.

budući da se u planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. koji je Vijeće usvojilo 21. prosinca 2018. održivost kulturne baštine utvrđuje kao prvi od pet prioriteta za europsku suradnju u donošenju politika u području kulture;

| V. | budući da je izbijanje COVID-a 19 spriječilo održavanje većine kulturnih događaja, a građane uvelike onemogućilo da u europskoj baštini uživaju, posjećuju je i proučavaju, pri čemu joj se često moglo pristupiti jedino u digitalnom obliku; budući da su ograničenja ili zabrana javnih okupljanja i događaja, zatvaranja muzeja i otežano putovanje imali vrlo štetne posljedice za umjetnike i kulturne subjekte; |
| --- | --- |

V.

budući da je izbijanje COVID-a 19 spriječilo održavanje većine kulturnih događaja, a građane uvelike onemogućilo da u europskoj baštini uživaju, posjećuju je i proučavaju, pri čemu joj se često moglo pristupiti jedino u digitalnom obliku; budući da su ograničenja ili zabrana javnih okupljanja i događaja, zatvaranja muzeja i otežano putovanje imali vrlo štetne posljedice za umjetnike i kulturne subjekte;

| W. | budući da se u okviru tekućih pregovora o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. otvorila mogućnost za postavljanje novih i povoljnih uvjeta za ulaganja u kulturnu baštinu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

W.

budući da se u okviru tekućih pregovora o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. otvorila mogućnost za postavljanje novih i povoljnih uvjeta za ulaganja u kulturnu baštinu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;

Prepoznavanje vrijednosti kulturne baštine

| 1. | smatra da je kulturna baština neprocjenjiv resurs jer nam omogućuje da promišljamo i kritički sagledavamo povijest, otkrivamo ne samo različita sjećanja već i zajedničke niti koje nas sve vežu i tako služi za promicanje raznolikosti, dijaloga, kohezije, solidarnosti i međusobnog razumijevanja te proširivanje znanja o našoj materijalnoj, nematerijalnoj, prirodnoj i digitalnoj imovini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prepoznaje ulogu kulturne baštine u promicanju kreativnosti, inovacija i održivosti te razvijanja intelektualnih kapaciteta; smatra da kulturna baština također može biti izvor inspiracije i uživanja te da može doprinijeti rekreacijskim aktivnostima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da jezici omogućuju i promiču bogatstvo i raznolikost europske kulturne baštine jer su materinji jezici vektori vrijednosti i znanja kojima se često koristimo u prenošenju nematerijalne kulturne baštine; apelira na Komisiju i države članice da poduzmu snažnije mjere za zaštitu, razvoj i promicanje jezične raznolikosti u digitalnom dobu, među ostalim izdvajanjem dostatnih proračunskih sredstava za politike koje se odnose na jezike klasificirane kao ugrožene te širenjem svijesti među građanima EU-a o jezičnom i kulturnom bogatstvu koje dotične zajednice predstavljaju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća Komisiju i države članice na potrebu da u svako promišljanje europske baštine u potpunosti uključe kulturnu baštinu manjina u Europi i to tako što će se zauzimati za priznavanje i promicanje njihova doprinosa kulturnom, jezičnom i umjetničkom bogatstvu i raznolikosti Unije te nastojati uspostaviti i provoditi združene i usuglašene mjere za održivo upravljanje tim kulturama i njihovo promicanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe ulogu europskih i paneuropskih kulturnih događanja i tradicionalnih kulturnih festivala u širenju svijesti o europskom kulturnom bogatstvu i raznolikosti; potiče države članice da promiču i podupiru takve aktivnosti te da štite svoje tradicije; apelira na Komisiju da razmotri mogućnost financiranja takvih inicijativa; |
| --- | --- |

5.

Obrazovanje i vještine

| 6. | naglašava važnost svih vrsta obrazovanja – formalnog, neformalnog i izvanškolskog – u vezi s kulturnom baštinom i humanističkim znanostima, uključujući povijest i filozofiju, za sve uzraste; smatra da posebnu pažnju treba posvetiti učenicima i studentima s invaliditetom te onima koji potječu iz siromašnih sredina; ponovno naglašava važnost uvrštavanja svih vrsta umjetnosti, uključujući glazbu, film i kazalište te dizajn i arhitekturu, u školske kurikulume ili u popratne nastavne aktivnosti; smatra da treba aktivnije promicati razni postojeći materijal izrađen u sklopu Europske godine kulturne baštine, poput relevantnog paketa eTwinning; poziva Komisiju da u svoju strategiju za Europski obrazovni prostor sveobuhvatnije uključi kulturnu baštinu kako bi se učenicima pomoglo da razviju snažan osjećaj europskog građanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da se u tom pogledu Kući europske povijesti moraju dati odgovarajuća financijska sredstva kako bi postala centar znanja i suradnje za mlade istraživače, nastavnike i studente iz cijelog EU-a te mogla poslužiti kao instrument za promicanje europske kulturne baštine; smatra da je potrebno osmisliti dodatne načine za promicanje pristupa Kući europske povijesti, uključujući i digitalne obilaske, kako bi mogla u potpunosti poslužiti kao ulaz u svijet zajedničkih europskih iskustava i njihovih raznovrsnih tumačenja svim dijelovima javnosti; u tom smislu potiče postupno uspostavljanje, ovisno o financijskim mogućnostima, jedne paneuropske mreže centara za suradnju u okviru Kuće europske povijesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe sve veću ulogu koju digitalno obrazovanje može imati u omogućavanju učenja o kulturnoj baštini i učenja kroz nju; primjećuje da je u cilju povećanja dostupnosti učenja o kulturnoj baštini i unaprjeđenja vještina povezanih s baštinom u cijeloj Europi potrebno razraditi kvalitetne inicijative za e-učenje, uključujući masovne otvorene internetske tečajeve; smatra da u tom pogledu Akcijski plan za digitalno obrazovanje može znatno doprinijeti ovom cilju te traži da se u okviru predloženog ažuriranja u plan uvrsti potpora za obrazovanje o kulturnoj baštini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog sve manjeg broja kvalificiranog kadra u tom području, uključujući restauratore i stručnjake za baštinu, te poteškoća u privlačenju mladih ljudi na stjecanje tih vještina; naglašava kako za prenošenje relevantnih vještina i znanja nema sustavnog pristupa ni učinkovitih oblika učenja, poput tečajeva tradicijskih tehnika, što europsku baštinu izlaže riziku; smatra da će se kulturna baština u budućnosti moći kvalitetno sačuvati samo ako se relevantne vještine i znanja budu očuvale i prenijele na sveobuhvatan način, uključujući i digitalnim putem; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da u budućim inicijativama za očuvanje kulturne baštine bude uključeno i očuvanje potrebnih praksi i znanja; podsjeća na vrijednost razmjena i u tom pogledu ističe važnost programa Erasmus+, u okviru kojeg je moguća i mobilnost naučnika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno naglašava potrebu da se poboljšaju društveno-ekonomski i radni uvjeti te rodna ravnoteža i promiču prilike za mobilnost radnika i izvoditelja poslova u sektoru kulturne baštine, uključujući i osobe s invaliditetom; u tom pogledu napominje važnost priznavanja stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe kako je potrebno nastaviti s ulaganjem dodatnih napora u širenje svijesti o vrijednosti kulturne baštine za Europu i u tom smislu doprijeti i do građana i dionika na lokalnoj razini; ističe kako je bolje poznavanje europske kulturne baštine važno za promicanje socijalne kohezije te primjećuje da bi pristup takvim saznanjima naročito povoljno djelovao na socijalnu i kulturnu integraciju građana migracijskog podrijetla i njihovih obitelji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja prijedlog Komisije o uspostavljanju nove Zajednice znanja i inovacija (ZZI) o kulturnim i kreativnim industrijama (KKI) u sklopu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) čiji će sastav odražavati socijalnu raznolikost i gdje će kulturna baština služiti kao nadahnuće za suvremeno stvaralaštvo i rješenja; |
| --- | --- |

12.

Digitalna kulturna baština

| 13. | prepoznaje važnost digitalne kulturne baštine koja sve većem broju ljudi, uključujući osobe podrijetlom iz siromašnih sredina i osobe s invaliditetom, pruža do jučer nezamislive mogućnosti i ravnopravan pristup za korištenje kulturnog sadržaja; svjestan je sve veće relevantnosti digitalne kulturne baštine, posebice tijekom pandemija i s njima povezanih mjera ograničenja kretanja tijekom kojih virtualni obilasci muzeja i izložbi, digitalne knjižnice i online enciklopedije te druga slična digitalna rješenja i komunikacijski alati predstavljaju utjehu i jedini način da se pristupi i uživa u kulturnoj baštini i kulturi u širem smislu; naglašava važnost digitalizacije kulturnog sadržaja ne samo kako bi se očuvao za buduće naraštaje (funkcija pohranjivanja) već i da bi ga se učinilo lakše dostupnim široj publici objavljivanjem kulturne baštine na internetu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da se relevantnim tehnološkim iskoracima, kao što su digitalne ankete, 3D modeliranje i ispisivanje, proširena stvarnost, virtualna stvarnost te uloga umjetne inteligencije i velikih podataka, otvaraju nove mogućnosti ne samo za prikupljanje, očuvanje i vizualizaciju kulturne baštine, već i za njezinu obradu, analizu i rekonstrukciju te za razvoj posebnih aplikacija u tom području; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost projekta Europeana, koji služi kao europska digitalna platforma za knjižnice, arhive, muzeje i obrazovanje; poziva na ulaganje dodatnih napora u daljnji razvoj platforme, među ostalim dodjelom odgovarajućih sredstava te njezinim promicanjem u široj javnosti i među nastavnicima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mišljenja je da se materijal za digitalizaciju mora birati na nepristran način kako bi se osigurala vjerodostojnost digitalnih arhiva i zbirki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe kako treba promicati digitalizirane arhive i njihovu vrijednost te unaprjeđivati digitalne vještine javnosti kako bi se digitalni sadržaj više iskorištavao; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da su internetske enciklopedije dragocjeno vrelo provjerenih i pouzdanih informacija putem kojih se može pristupiti kulturnoj baštini te da imaju ulogu u njezinu očuvanju i promicanju, a istodobno su i ključni alat za stalno pristupanje digitalnoj kulturnoj baštini u nastajanju i njezino klasificiranje; smatra da bi više sredstava trebalo namijeniti promicanju, razvoju i poboljšanju internetskih enciklopedija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je za osiguravanje mogućnosti uporabe i ponovne uporabe digitalnog sadržaja ključna interoperabilnost; u tom pogledu ističe ulogu standarda i okvira; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na bolju suradnju među državama članicama, kao i među relevantnim sektorima, kako bi se digitalizirana kulturna baština promicala na sveobuhvatan način; pozdravlja Deklaraciju o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine koju su do danas potpisale gotovo sve države članice EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu za izradom sveobuhvatnog okvira EU-a s odgovarajućim financiranjem za zaštitu i promicanje digitalizirane kulturne baštine te kulturne baštine koja nastaje u digitalnom obliku; konstatira potrebu za nacionalnim politikama očuvanja s jasno definiranim načelima za donošenje i odgovorno provođenje odluka o odabiru; primjećuje da zaštiti digitalizirane kulturne baštine i njezinoj dostupnosti europskoj i svjetskoj publici na različitim jezicima neprocjenjiv doprinos mogu dati kustosi digitaliziranog materijala; sa zanimanjem primjećuje da su brojni projekti digitalizacije već provedeni u okviru EFRR-a te traži da se u sljedećem programskom razdoblju omogući kontinuitet te vrste financiranja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na sveobuhvatno ažuriranje preporuke Komisije o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturnog materijala i digitalnom očuvanju od 27. listopada 2011. kako bi se u njoj odrazio tehnološki napredak te izazovi i prilike prošlog desetljeća; smatra, međutim, da usredotočenost na digitalnu baštinu ne bi trebala ići nauštrb zaštite postojeće materijalne i nematerijalne kulturne baštine i s njom povezanih radnih mjesta; |
| --- | --- |

22.

Ekonomski potencijal i održivost

| 23. | ističe znatan doprinos sektora kulturne baštine ekonomskom razvoju, uz znatne učinke prelijevanja na druge gospodarske sektore; ponovno ukazuje na snažnu vezu kulturne baštine i održivog razvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje znatan potencijal kulturnog turizma u generiranju rasta i radnih mjesta u EU-u jer već četvero od deset turista destinaciju bira na temelju njezine kulturne ponude; naglašava, međutim, da se promicanje kulturnog turizma treba odvijati na uključiv način uzimajući u obzir lokalne zajednice i gospodarstva, način života i tradiciju te da treba uspostaviti ravnotežu između gospodarskih, socijalnih, kulturnih i ekoloških kriterija; napominje da se u okviru ponude kulturne baštine vraća samo mali dio gospodarske vrijednosti koju ona stvara, zbog čega su potrebni novi, alternativni i stabilni izvori financiranja koji bi nastavili djelovati kao katalizatori održivog turizma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da postojanje lokaliteta kulturne baštine potiče ljude da putuju i uče o različitim društvima i kulturama; podsjeća na to da se 72 % ispitanika u dobi od 15 do 24 godine slaže s tim da kulturna baština može utjecati na njihov odabir odredišta za odmor; u tom pogledu ističe ulogu koju može odigrati inicijativa DiscoverEU; napominje, međutim, da ta inicijativa nije mladim ljudima donijela korist na jednak način; poziva Komisiju da pronađe načine za bolje uključivanje mladih ljudi koji su u socijalno nepovoljnom položaju, koji dolaze iz ruralnih i udaljenih područja država članica te iz država članica koje nemaju dobre željezničke veze s drugim državama EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče države članice da uspostave čvrste mehanizme kojima će spriječiti prekomjerno iskorištavanje kulturne baštine, uključujući ono do kojeg dolazi zbog lošeg upravljanja turističkim tokovima; upozorava na utjecaj kratkoročnih komercijalnih interesa kojima se može narušiti autentičnost kulturnih lokaliteta i praksi te smanjiti njihova kvaliteta; u tom pogledu pozdravlja pokretanje programa „Kulturna baština na djelu”, u okviru kojega se uzajamnim učenjem nastoji doprinijeti jačanju politika kulturne baštine na lokalnoj i regionalnoj razini; naglašava svoju spremnost da prati i podupire taj program ako se on pokaže uspješnim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje važnost koju institucija europskih prijestolnica kulture ima u promicanju gradova i regija jer se izgradnjom gospodarskog okvira oko kulturnih, umjetničkih i društvenih projekata integrira pojam održivog turizma i uvećava vrijednost materijalne i nematerijalne baštine, tradicija i inovacija tih gradova, a na dobrobit i za uživanje svih europskih građana, kao i građana izvan granica Unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preporučuje da se ulože dodatni napori u poticanje putovanja u manje poznate i popularne destinacije i u ruralna područja te putovanja izvan sezone kako bi se promicala održivost i pristupačnost u turizmu, posebno za osobe s invaliditetom i za starije; ističe ulogu koju može imati fond EPFRR, posebno kroz program LEADER, u podupiranju lokalnih turističkih inicijativa; traži da se za taj program izdvoje odgovarajuća sredstva u programskom razdoblju 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zabrinut je zbog posljedica koje zagađenje, vandalizam, krađe, loše upravljanje turizmom i nekontroliran razvoj te globalno zatopljenje i klimatske promjene imaju na kulturnu baštinu, posebice s obzirom na sve češće ekstremne vremenske prilike, uključujući obilne kiše, toplinske valove, poplave, požare i rizik od snažnih vjetrova; naglašava potrebu za djelovanjem, uključujući putem razmjene znanja među državama članicama, te poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za očuvanje i zaštitu kulturne baštine u svjetlu tih prirodnih opasnosti i opasnosti koje su posljedica čovjekova djelovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava ulogu civilnog društva te značaj i vrijednost volontiranja za zaštitu, pa čak i otkrivanje, kulturne baštine te ističe važnost koju volonteri pridaju ovoj stvari, ali i znanje, stručnost i energiju koju sa sobom donose; poziva Komisiju i države članice da nastave podržavati djelovanja u tom pogledu; primjećuje da Europske snage solidarnosti mogu imati ulogu u omogućavanju mladim ljudima da se angažiraju na očuvanju i renoviranju europskog nasljeđa i širenju svijesti o njemu; pozdravlja posebno pozivanje na kulturnu baštinu u okviru te inicijative; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nadalje je zabrinut zbog prijetnji koje za kulturnu baštinu predstavlja terorizam u Europi i izvan nje; osuđuje uništavanje lokaliteta kulturne baštine; smatra da bi EU trebao preuzeti aktivniju ulogu u promicanju restauracije, očuvanja i zaštite kulturne baštine diljem svijeta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi EU zaštitu kulturne baštine trebao postaviti kao jedan od pristupnih uvjeta za zemlje kandidatkinje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja kako je krijumčarenje i nezakonito trgovanje kulturnim artefaktima, uključujući i ono koje se odvija digitalnim kanalima, ozbiljan problem s globalnom dimenzijom koji treba rješavati koordinirano ne samo na razini država članica već i na međunarodnoj razini; ističe da se u okviru svakog promišljanja o europskoj baštini treba na novi način gledati na djela i kulturna dobra koja su opljačkana, ukradena ili nezakonito stečena tijekom ratova; ponavlja svoju potporu aktivnom promicanju istraživanja podrijetla u kontekstu Europske godine kulturne baštine; |
| --- | --- |

33.

Prema strateškom pristupu kulturnoj baštini

| 34. | poziva Komisiju na usvajanje integriranijeg pristupa kulturnoj baštini, pri čemu bi se materijalna, nematerijalna, prirodna i digitalna baština jednako tretirale te bi im se pristupalo kao međusobno povezanima i neodvojivima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe potrebu za uspostavom i odgovarajućom potporom trajne platforme za suradnju i koordinaciju politika u području kulturne baštine na svim razinama, posebno na razini EU-a, u čijem će središtu biti organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje Europski okvir za djelovanje u području kulturne baštine; naglašava da se mjere obuhvaćene tim okvirom moraju ispuniti i financirati odgovarajućim sredstvima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi se zaključci i preporuke iz relevantnih studija koje je naručila Komisija trebali odražavati u njezinim aktivnostima za očuvanje kulturne baštine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | Ponavlja svoj zahtjev Komisiji da uspostavi jedinstveni portal EU-a pod imenom „Upoznaj Europu”, na kojem bi se objedinile informacije iz svih programa EU-a kojima se financira kulturna baština, te da usvoji jedan zajednički pristup unutar Komisije kroz bolju međusobnu suradnju različitih javnih politika povezanih s kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žali zbog činjenice da se u pogledu oznake europske baštine ne radi dovoljno na komuniciranju te traži potporu za uspostavljanje mreže dotičnih lokacija; smatra da lokacije koje su već dobile tu oznaku treba promicati te da im treba pružiti logističku podršku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na jaču stratešku suradnju između Europske unije i drugih međunarodnih organizacija, posebno UNESCO-a i Vijeća Europe, kako bi se bolje koordinirali napori i zajednički standardi za očuvanje i promicanje kulturne baštine te razmjenjivale najbolje prakse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da gotovo tri četvrtine anketiranih Europljana smatra da bi javna tijela trebala dodijeliti više sredstava za kulturnu baštinu; naglašava kako treba povećati financiranje EU-a za aktivnosti povezane s kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe potrebu da se u Višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje nakon 2020. povećaju sredstva za financiranje kulturne baštine i kulture u širem smislu; ponavlja svoj poziv da se u idućem VFO-u sredstava za program Kreativna Europa udvostruče, a sredstva za program Erasmus+ utrostruče; ističe potencijal programa Kreativna Europa za izgradnju veza između žive umjetnosti i materijalne i nematerijalne kulturne baštine; traži da se pojačaju proračunska sredstva koja se u okviru programa Obzor Europa dodjeljuju za istraživanje baštine; konstatira da postoji potreba za sinergijama između drugih sektorskih politika i strukturnih fondova, raznih programa Unije, uključujući Obzor Europa, Kreativna Europa i LIFE, i shema financiranja kako bi se kulturna baština doista stavila u prvi plan; primjećuje važnost maksimalnog povećanja potencijala europskih strukturnih i investicijskih fondova u pogledu očuvanja kulturne baštine; ponavlja svoj stav da ulaganje u kulturni i održivi turizam treba smatrati ulaganjem niske razine i prihvatljivima za potporu ako sufinanciranje EFRR-a ne premašuje 10 milijuna EUR, a da bi se gornja granica trebala povećati na 20 milijuna EUR u slučajevima kada se infrastruktura smatra svjetskom kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi u Europski zeleni plan trebalo uključiti mjere za ublažavanje utjecaja klimatskih promjena na kulturnu baštinu te prepoznaje važnu ulogu koju bi kulturna baština mogla imati u postizanju ciljeva klimatske održivosti kroz obrazovanje, istraživanje i ponovnu prilagodbu održivih tradicionalnih europskih praksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja brzu reakciju i solidarnost kulturnih i kreativnih sektora za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19 koji su kulturnu baštinu besplatno stavili na raspolaganje širokoj publici preko interneta; uznemiren je zbog golemog učinka koji će posljedice COVID-a 19 imati na kulturnu baštinu i kulturne i kreativne sektore; poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu analizu utjecaja pandemije na relevantne sektore, naročito na sektor kulturne baštine; apelira na Komisiju i države članice da ponude odgovarajuću i ciljanu financijsku potporu kako bi se ublažila kriza u tim sektorima i pomoglo ljudima zaposlenima u njima, uključujući pristup socijalnim naknadama za one koji su u nestandardnim oblicima radnog odnosa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva da se ulože veći napori za iskorištavanje zamaha koji je stvorila Europska godina kulturne baštine kako bi ona ostavila trajan politički učinak na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, što bi pak dalo pozitivan ekonomski, kulturni i socijalni doprinos i pomoglo u razvoju osjećaja pripadnosti europskom kulturnom prostoru kod svih Europljana, kao i osjećaja zajedničke odgovornosti za očuvanje, obogaćivanje i promicanje kulturne baštine; poziva Komisiju da razmotri mogućost organiziranja još jedne Europske godine kulturne baštine u budućnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na to da se na predstojećoj konferenciji o budućnosti Europe u strateške teme za raspravu uvrsti kulturna dimenzija europske integracije, uključujući i baštinu; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention

(2)  http://whc.unesco.org/archive/convention-en.pdf

(3)  https://ich.unesco.org/doc/src/2003_Convention_Basic_Texts-_2018_version-EN.pdf

(4)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000126065.locale=en

(5)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000082464.locale=en

(6)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000133378.locale=en

(7)  SL L 159, 28.5.2014., str. 1.

(8)  SL C 316, 22.9.2017., str. 88.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0021.

(10)  SL C 463, 23.12.2014., str. 1.

(11)  SL C 193, 11.7.2000., str. 1.

(12)  SL C 183, 14.6.2014., str. 36.

(13)  SL C 196, 8.6.2018., str. 20.

(14)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

(15)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/80882

(16)  SL C 195, 12.6.2015., str. 22.

(17)  SL L 131, 20.5.2017., str. 1.

(18)  SL L 283, 29.10.2011., str. 39.

(19)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=58564

(20)  https://davosdeclaration2018.ch/media/Brochure_Declaration-de-Davos-2018_WEB_2.pdf

(21)  https://www.ace-cae.eu/uploads/tx_jidocumentsview/LEEUWARDEN_STATEMENT_FINAL_EN-NEW.pdf

(22)  https://www.diplomatie.gouv.fr/en/french-foreign-policy/europe/news/article/declaration-adopted-during-the-informal-meeting-of-european-union-member-state

(23)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=018

(24)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2018/09/Berlin-Call-Action-Eng.pdf

(25)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2019/11/Paris-Manifesto_English.pdf

(26)  http://blogs.encatc.org/culturalheritagecountsforeurope/wp-content/uploads/2015/06/CHCfE_FULL-REPORT_v2.pdf

(27)  https://onedrive.live.com/?authkey=%21ALGmRQscySOLV5Q&cid=19E1928B8C6B7F5A&id=19E1928B8C6B7F5A%21157090&parId=19E1928B8C6B7F5A%21105860&o=OneUp

(28)  https://op.europa.eu/portal2012-portlet/html/downloadHandler.jsp?identifier=8fe9ea60-4cea-11e8-be1d-01aa75ed71a1&format=pdf&language=en&productionSystem=cellar&part=

(29)  http://openarchive.icomos.org/2083/1/European_Qualit/y_Principles_2019_EN.PDF

(30)  https://www.icomos.org/charters/venice_e.pdf

(31)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168007a087

(32)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007bd25

(33)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/strategy_on_research_and_innovation/presentations/horizon_europe_en_investing_to_shape_our_future.pdf

(34)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(35)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(36)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(37)  SL C 433, 23.12.2019., str. 42.

(38)  SL C 363, 28.10.2020., str. 13.

(39)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(40)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(41)  Izračun se temelji na: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics

(42)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0548&from=HR, str. 4.

(43)  https://ec.europa.eu/culture/hr/cultural-heritage/cultural-heritage-eu-policies/kulturna-bastina-i-obrazovanje, str. 68.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/34

---

P9_TA(2021)0009

Umjetna inteligencija: pitanja u vezi s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o umjetnoj inteligenciji: pitanja u vezi s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava u slučajevima koji se odnose na EU u području civilne i vojne upotrebe te državne vlasti izvan područja primjene kaznenog pravosuđa (2020/2013(INI))

(2021/C 456/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji i njegove članke 2., 3., 10., 19., 20., 21., 114., 167., 218., 225. i 227., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji i njegove članke 2., 3., 10., 19., 20., 21., 114., 167., 218., 225. i 227.,

| — | uzimajući u obzir pravo na predstavke ugrađeno u članke 20. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravo na predstavke ugrađeno u članke 20. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) (Direktiva o jednakom postupanju pri zapošljavanju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) (Direktiva o jednakom postupanju pri zapošljavanju),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (3) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (5),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 6. lipnja 2018. o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018)0434),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji (UI) i robotici (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji (UI) i robotici (10),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja” (COM(2020)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Etičke smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju” od 8. travnja 2019., koje je u lipnju 2018. sastavila Komisijina stručna skupina na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Etičke smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju” od 8. travnja 2019., koje je u lipnju 2018. sastavila Komisijina stručna skupina na visokoj razini za umjetnu inteligenciju,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina, Protokol br. 12 Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina, Protokol br. 12 Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir Europsku etičku povelju o upotrebi umjetne inteligencije u pravosudnim sustavima i povezanim područjima, koju je donijela Radna skupina Vijeća Europe za kvalitetu pravosuđa (CEPEJ-GT-QUAL) u prosincu 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku etičku povelju o upotrebi umjetne inteligencije u pravosudnim sustavima i povezanim područjima, koju je donijela Radna skupina Vijeća Europe za kvalitetu pravosuđa (CEPEJ-GT-QUAL) u prosincu 2018.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća OECD-a o umjetnoj inteligenciji donesenu 22. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća OECD-a o umjetnoj inteligenciji donesenu 22. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0001/2021),

Uvod

| A. | budući da se umjetna inteligencija, robotika i s njima povezane tehnologije brzo razvijaju i izravno utječu na sve aspekte našeg društva, uključujući temeljna socijalna i ekonomska načela i vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se umjetna inteligencija, robotika i s njima povezane tehnologije brzo razvijaju i izravno utječu na sve aspekte našeg društva, uključujući temeljna socijalna i ekonomska načela i vrijednosti;

| B. | budući da umjetna inteligencija stvara revoluciju u vojnoj doktrini i materijalu dubinskom promjenom u načinu djelovanja vojski prvenstveno zbog uvođenja i upotrebe novih tehnologija i autonomnih kapaciteta; |
| --- | --- |

B.

budući da umjetna inteligencija stvara revoluciju u vojnoj doktrini i materijalu dubinskom promjenom u načinu djelovanja vojski prvenstveno zbog uvođenja i upotrebe novih tehnologija i autonomnih kapaciteta;

| C. | budući da se razvojem i dizajnom takozvane „umjetne inteligencije”, robotike i povezanih tehnologija bave ljudi, čije odluke određuju potencijal tehnologije za dobrobit društva; |
| --- | --- |

C.

budući da se razvojem i dizajnom takozvane „umjetne inteligencije”, robotike i povezanih tehnologija bave ljudi, čije odluke određuju potencijal tehnologije za dobrobit društva;

| D. | budući da zajednički okvir na razini Unije mora obuhvaćati razvoj, uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija te mora osigurati poštivanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

D.

budući da zajednički okvir na razini Unije mora obuhvaćati razvoj, uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija te mora osigurati poštivanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima;

| E. | budući da Unija i njezine države članice imaju osobitu odgovornost osigurati da su umjetna inteligencija, robotika i povezane tehnologije, koje se mogu upotrebljavati prekogranično, usmjerene na ljude, odnosno da su namijenjene upotrebi u korist čovječanstva i općeg dobra, kako bi doprinosile dobrobiti i općem interesu građana; budući da Unija mora pomoći državama članicama da to postignu, posebno onima koje su počele razmatrati mogućnost razvoja pravnih standarda ili zakonodavnih izmjena u tom području; |
| --- | --- |

E.

budući da Unija i njezine države članice imaju osobitu odgovornost osigurati da su umjetna inteligencija, robotika i povezane tehnologije, koje se mogu upotrebljavati prekogranično, usmjerene na ljude, odnosno da su namijenjene upotrebi u korist čovječanstva i općeg dobra, kako bi doprinosile dobrobiti i općem interesu građana; budući da Unija mora pomoći državama članicama da to postignu, posebno onima koje su počele razmatrati mogućnost razvoja pravnih standarda ili zakonodavnih izmjena u tom području;

| F. | budući da bi europski građani mogli imati koristi od odgovarajućeg, učinkovitog, transparentnog i usklađenog regulatornog pristupa na razini Unije u kojem su dovoljno jasno definirani uvjeti u skladu s kojima poduzeća trebaju razvijati aplikacije i planirati svoje poslovne modele dok se istodobno osigurava da Unija i države članice zadržavaju kontrolu nad regulatornim okvirom koji će se uspostaviti kako ne bi morale usvajati ili prihvaćati tuđe standarde; |
| --- | --- |

F.

budući da bi europski građani mogli imati koristi od odgovarajućeg, učinkovitog, transparentnog i usklađenog regulatornog pristupa na razini Unije u kojem su dovoljno jasno definirani uvjeti u skladu s kojima poduzeća trebaju razvijati aplikacije i planirati svoje poslovne modele dok se istodobno osigurava da Unija i države članice zadržavaju kontrolu nad regulatornim okvirom koji će se uspostaviti kako ne bi morale usvajati ili prihvaćati tuđe standarde;

| G. | budući da su etičke smjernice, kao što su načela koja je usvojila Stručna skupina na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, dobra polazišna točka, no nisu dovoljne da bi se osiguralo pravedno postupanje poduzeća i zajamčila stvarna zaštita pojedinaca; |
| --- | --- |

G.

budući da su etičke smjernice, kao što su načela koja je usvojila Stručna skupina na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, dobra polazišna točka, no nisu dovoljne da bi se osiguralo pravedno postupanje poduzeća i zajamčila stvarna zaštita pojedinaca;

| H. | budući da ta osobita odgovornost posebno uključuje razmatranje pitanja povezanih s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava u pogledu sudjelovanja EU-a u međunarodnim pregovorima u slučajevima koji se odnose na EU u području civilne i vojne upotrebe te vrste umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija, a pitanja povezana s državnom vlasti u pogledu tih tehnologija ne spadaju u područje primjene kaznenog pravosuđa; |
| --- | --- |

H.

budući da ta osobita odgovornost posebno uključuje razmatranje pitanja povezanih s tumačenjem i primjenom međunarodnog prava u pogledu sudjelovanja EU-a u međunarodnim pregovorima u slučajevima koji se odnose na EU u području civilne i vojne upotrebe te vrste umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija, a pitanja povezana s državnom vlasti u pogledu tih tehnologija ne spadaju u područje primjene kaznenog pravosuđa;

| I. | budući da je nužno uspostaviti odgovarajući i sveobuhvatan pravni okvir za etički aspekt tih tehnologija te za obveze, transparentnost i odgovornost (posebno u slučaju umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija koje se smatraju visokorizičnima); budući da se u tom okviru moraju odražavati univerzalne humanističke vrijednosti i one svojstvene za Europu koje su primjenjive na cijeli lanac vrijednosti u razvoju, provedbi i upotrebi umjetne inteligencije; budući da se taj etički okvir mora primjenjivati na razvoj (uključujući istraživanja i inovacije), uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije uz potpuno poštovanje prava Unije i vrijednosti utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

I.

budući da je nužno uspostaviti odgovarajući i sveobuhvatan pravni okvir za etički aspekt tih tehnologija te za obveze, transparentnost i odgovornost (posebno u slučaju umjetne inteligencije, robotike i povezanih tehnologija koje se smatraju visokorizičnima); budući da se u tom okviru moraju odražavati univerzalne humanističke vrijednosti i one svojstvene za Europu koje su primjenjive na cijeli lanac vrijednosti u razvoju, provedbi i upotrebi umjetne inteligencije; budući da se taj etički okvir mora primjenjivati na razvoj (uključujući istraživanja i inovacije), uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije uz potpuno poštovanje prava Unije i vrijednosti utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima;

| J. | budući da je svrha tog razmatranja ispitati u kojoj su mjeri pravila međunarodnog prava, javnog i privatnog, te prava EU-a prilagođena tim tehnologijama te istaknuti izazove i rizike s kojima se državne vlasti suočavaju u pogledu tih tehnologija kako bi se njima moglo upravljati na odgovarajući i razmjeran način; |
| --- | --- |

J.

budući da je svrha tog razmatranja ispitati u kojoj su mjeri pravila međunarodnog prava, javnog i privatnog, te prava EU-a prilagođena tim tehnologijama te istaknuti izazove i rizike s kojima se državne vlasti suočavaju u pogledu tih tehnologija kako bi se njima moglo upravljati na odgovarajući i razmjeran način;

| K. | budući da Europska komisija u svojoj Bijeloj knjizi ne razmatra vojne aspekte upotrebe umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

K.

budući da Europska komisija u svojoj Bijeloj knjizi ne razmatra vojne aspekte upotrebe umjetne inteligencije;

| L. | budući da je za usklađeni europski pristup tim problemima potrebno donijeti zajedničku definiciju umjetne inteligencije i jamčiti poštovanje temeljnih vrijednosti Europske unije, načela Povelje o temeljnim pravima i međunarodnog zakonodavstva o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

L.

budući da je za usklađeni europski pristup tim problemima potrebno donijeti zajedničku definiciju umjetne inteligencije i jamčiti poštovanje temeljnih vrijednosti Europske unije, načela Povelje o temeljnim pravima i međunarodnog zakonodavstva o ljudskim pravima;

| M. | budući da umjetna inteligencija pruža dosad neviđene mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti prometnog sektora rješavanjem izazovâ sve veće potražnje za putovanjima te sigurnosnih i ekoloških pitanja, pri čemu svi načini prijevoza postaju pametniji, učinkovitiji i pogodniji; |
| --- | --- |

M.

budući da umjetna inteligencija pruža dosad neviđene mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti prometnog sektora rješavanjem izazovâ sve veće potražnje za putovanjima te sigurnosnih i ekoloških pitanja, pri čemu svi načini prijevoza postaju pametniji, učinkovitiji i pogodniji;

| N. | budući da je razmatranje pitanja umjetne inteligencije u obrani na razini EU-a neophodno za razvoj kapaciteta EU-a u tom sektoru; |
| --- | --- |

N.

budući da je razmatranje pitanja umjetne inteligencije u obrani na razini EU-a neophodno za razvoj kapaciteta EU-a u tom sektoru;

Definicija umjetne inteligencije

| 1. | smatra da je nužno donijeti zajednički europski pravni okvir s usklađenim definicijama i zajedničkim etičkim načelima, uključujući upotrebu umjetne inteligencije u vojne svrhe; stoga poziva Komisiju da usvoji sljedeće definicije:






  — | „sustav umjetne inteligencije” znači sustav koji se temelji na softveru ili je ugrađen u hardverske uređaje i koji prikazuje ponašanje kojim se simulira inteligencija, među ostalim, prikupljanjem i obradom podataka, analizom i tumačenjem njegova okruženja te djelovanjem, uz određeni stupanj autonomije, kako bi se postigli određeni ciljevi; |
| --- | --- | --- |

1.

—

„sustav umjetne inteligencije” znači sustav koji se temelji na softveru ili je ugrađen u hardverske uređaje i koji prikazuje ponašanje kojim se simulira inteligencija, među ostalim, prikupljanjem i obradom podataka, analizom i tumačenjem njegova okruženja te djelovanjem, uz određeni stupanj autonomije, kako bi se postigli određeni ciljevi;

| — | „autonoman” znači sustav umjetne inteligencije koji radi na temelju tumačenja određenih ulaznih podataka koristeći se unaprijed zadanim uputama, a da pritom njima nije ograničen, unatoč tome što je njegovo ponašanje ograničeno zadanim ciljem i usmjereno na ostvarivanje tog cilja i drugim relevantnim odrednicama u pogledu dizajna za koje se odlučio njegov programer; |
| --- | --- |

—

„autonoman” znači sustav umjetne inteligencije koji radi na temelju tumačenja određenih ulaznih podataka koristeći se unaprijed zadanim uputama, a da pritom njima nije ograničen, unatoč tome što je njegovo ponašanje ograničeno zadanim ciljem i usmjereno na ostvarivanje tog cilja i drugim relevantnim odrednicama u pogledu dizajna za koje se odlučio njegov programer;

| 2. | ističe da su sigurnosne i obrambene politike Europske unije i njezinih država članica vođene načelima sadržanima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Povelji UN-a – koja poziva sve države da se suzdrže od prijetnje nasiljem ili upotrebe nasilja u međusobnim odnosima – kao i međunarodnim pravom, načelima ljudskih prava i poštivanjem ljudskog dostojanstva te zajedničkim razumijevanjem univerzalnih vrijednosti nepovredivih i neotuđivih ljudskih prava, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava; ističe da se u svim obrambenim djelovanjima unutar okvira Unije moraju poštovati te univerzalne vrijednosti uz istodobno promicanje mira, stabilnosti, sigurnosti i napretka u Europi i u svijetu; |
| --- | --- |

2.

Međunarodno javno pravo i vojna upotreba umjetne inteligencije

| 3. | smatra da umjetna inteligencija koja se upotrebljava u vojnom i civilnom kontekstu mora biti pod znatnim ljudskim nadzorom, u okviru kojega čovjek u svakom trenutku ima sredstva da je ispravi, prekine ili onesposobi u slučaju nepredviđenog ponašanja, slučajne intervencije, kibernapada ili uplitanja trećih strana s tehnologijom utemeljenom na umjetnoj inteligenciji ili u slučaju da takva tehnologija padne u ruke trećih strana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je poštovanje međunarodnog javnog prava, a posebno humanitarnog prava, koje se nedvosmisleno primjenjuje na sve oružane sustave i njihove operatere, temeljni zahtjev koji države članice moraju ispuniti, posebno kada štite civilno stanovništvo ili poduzimaju mjera opreza u slučaju vojnog napada ili kibernapada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da umjetna inteligencija i povezane tehnologije isto tako mogu igrati ulogu u neredovnom ili nekonvencionalnom ratovanju; predlaže da se na istraživanje, razvoj i upotrebu umjetne inteligencije u tim slučajevima primjenjuju isti uvjeti koji se primjenjuju u konvencionalnim sukobima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je upotreba umjetne inteligencije prilika za povećanje sigurnosti Europske unije i njezinih građana te da je nužno da EU donese cjelovit pristup za buduće međunarodne rasprave o toj temi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva istraživačku zajednicu za umjetnu inteligenciju da to načelo uključi u sve sustave utemeljene na umjetnoj inteligenciji namijenjene za vojnu upotrebu; smatra da nijedno tijelo ne može utvrditi iznimku od tih načela ni certificirati sustav koji od njih odstupa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da autonomno donošenje odluka ne smije osloboditi čovjeka odgovornosti te da krajnju odgovornost za donošenje odluka uvijek mora snositi čovjek kako bi se mogao utvrditi identitet osobe koja je donijela odluku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se države članice, sukobljene strane i pojedinci pri upotrebi umjetne inteligencije u vojnom kontekstu moraju u svakom trenutku pridržavati svojih obveza u skladu s primjenjivim međunarodnim pravom i biti odgovorni za radnje koje su rezultat upotrebe tih sustava; naglašava da se u svakom slučaju mora smatrati da su za očekivane, slučajne ili nepoželjne radnje i učinke sustava utemeljenih na umjetnoj inteligenciji odgovorne države članice, sukobljene strane i pojedinci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja mogućnosti upotrebe sustava umjetne inteligencije za osposobljavanje i vježbe, čiji potencijal ne bi trebalo podcijeniti, posebno s obzirom na to da EU izvodi vježbe koje su dvojne prirode, odnosno i civilne i vojne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je tijekom faze osmišljavanja, razvoja, ispitivanja, uvođenja i uporabe sustava utemeljenih na umjetnoj inteligenciji potrebno uzeti u obzir moguće rizike u svakom trenutku, osobito u pogledu slučajnih civilnih žrtava i ozljeda, slučajnog gubitka života i štete na civilnoj infrastrukturi, ali i rizike povezane s nenamjernom upotrebom, manipulacijom, širenjem, kibernapadima, uplitanjem trećih strana s tehnologijom utemeljenom na umjetnoj inteligenciji ili u slučaju da takva tehnologija padne u ruke trećih strana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da se u skladu sa savjetodavnim mišljenjem Međunarodnog suda od 8. srpnja 1996. ne može pozivati na načelo novosti kako bi se podržalo bilo kakvo odstupanje od aktualnih standarda međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da će umjetna inteligencija, osim potpore operacijama, koristiti i osoblju u službi oružanih snaga kroz masovnu obradu zdravstvenih podataka i opsežnije praćenje zdravlja te će utvrditi čimbenike rizika povezane s okruženjem i radnim uvjetima oružanih snaga i predlagati odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se ograničio učinak na zdravlje osoblja u službi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da regulatorna nastojanja moraju imati potporu u obliku smislenih sustava certifikacije i nadzora te jasnih mehanizama mogućnosti revizije, objašnjivosti, odgovornosti i sljedivosti kako regulatorni okvir ne bi zastario zbog tehnološkog razvoja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u kontekstu hiperpovezanog svijeta, naglašava važnost sudjelovanja Europske unije u stvaranju međunarodnog pravnog okvira za upotrebu umjetne inteligencije: potiče EU da zajedno s Ujedinjenim narodima i međunarodnom zajednicom preuzme vodeću i aktivnu ulogu u promicanju tog globalnog regulatornog okvira za upotrebu umjetne inteligencije u vojne i druge svrhe, osiguravajući da ta upotreba ostane u strogim granicama utvrđenima međunarodnim pravom i međunarodnim humanitarnim pravom, posebno Ženevskom konvencijom od 12. kolovoza 1949.; ističe da se tim okvirom nikad ne smije kršiti ono što nalažu javna savjest i čovječnost u skladu s klauzulom Martens, niti se smije dopustiti takvo kršenje, već on mora biti u skladu s pravilima o sigurnosti i uvjetima zaštite potrošača; potiče EU i države članice da utvrde pouzdane sustave praćenja i ocjenjivanja razvoja tehnologija umjetne inteligencije, posebno onih korištenih za vojne svrhe u autoritarnim državama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da robotika neće samo omogućiti vojnom osoblju da ostane na sigurnoj udaljenosti, već će pružiti i bolju mogućnost zaštite, na primjer u slučaju operacija u kontaminiranim okruženjima, gašenja požara, razminiranja na kopnu ili moru te obrane od jata bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava činjenicu da se pri razvoju, uvođenju i upotrebi umjetne inteligencije te pri upravljanju njome moraju poštovati temeljna prava, vrijednosti i slobode iz Ugovora EU-a te poziva države članice da se suzdrže od uvođenja visokorizičnih sustava umjetne inteligencije kojima se ugrožavaju temeljna prava; prima na znanje objavu Bijele knjige Komisije o umjetnoj inteligenciji i potiče dublje istraživanje potencijalnih rizika za temeljna prava koji proizlaze iz upotrebe umjetne inteligencije od strane državnih vlasti te agencija, tijela i institucija Europske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da olakša istraživanje i raspravu o mogućnostima upotrebe umjetne inteligencije za pomoć u katastrofama, sprečavanje kriza i održavanje mira; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja formiranje UN-ove skupine vladinih stručnjaka za promicanje odgovornog ponašanja države u kiberprostoru u kontekstu međunarodne sigurnosti i poziva EU da u potpunosti sudjeluje u njezinu radu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP/HR) da utru put globalnim pregovorima u cilju uspostave režima za kontrolu oružja utemeljenog na umjetnoj inteligenciji i ažuriranja svih postojećih konvencija posvećenih kontroli oružja, razoružanju i neširenju kako bi se u obzir uzeli sustavi utemeljeni na umjetnoj inteligenciji korišteni u ratu; poziva na zajedničko stajalište Vijeća o utvrđivanju zajedničkih pravila u vezi s nadzorom izvoza vojne tehnologije i opreme kojim bi se u potpunosti uzeli u obzir i obuhvatili oružani sustavi utemeljeni na umjetnoj inteligenciji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da ta pravila uvijek moraju biti u skladu s načelima iz Rimskog statuta od 17. srpnja 1998. o zabrani genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina; |
| --- | --- |

21.

| 22. | upozorava na očite rizike povezane s odlukama koje donosi čovjek ako se oslanja isključivo na podatke, profile i preporuke koje stvaraju strojevi; ističe da bi cjelokupni dizajn sustava umjetne inteligencije trebao također obuhvaćati smjernice o ljudskom nadzoru i praćenju; poziva na to da se uvede obveza u pogledu transparentnosti i objašnjivosti rješenja umjetne inteligencije te nužnosti ljudske intervencije, kao i druge mjere, kao što su neovisne revizije i specifični testovi otpornosti na stres kojima bi se olakšalo postizanje i osiguranje sukladnosti; ističe da bi takve revizije periodično trebalo provoditi neovisno tijelo koje bi nadziralo visokorizična rješenja umjetne inteligencije kojima se koriste državna tijela ili vojska; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost provjere načina na koji visokorizične tehnologije umjetne inteligencije donose odluke; podsjeća da se moraju poštovati načela nediskriminacije i proporcionalnosti te da je potrebno razjasniti pitanja uzročnosti, odgovornosti i dužnosti, kao i transparentnosti, nadležnosti i objašnjivosti, kako bi se utvrdilo može li, ili u kojoj mjeri, država kao akter u međunarodnom javnom pravu, ali i u izvršavanju svojih ovlasti, djelovati uz pomoć sustava utemeljenih na umjetnoj inteligenciji koji imaju određenu autonomiju, bez kršenja obveza koje proizlaze iz međunarodnog prava, kao što je pravedan postupak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | inzistira na važnosti ulaganja u ljudske vještine, uključujući digitalne vještine, kako bi se osigurala prilagodba znanstvenom napretku kada je riječ o rješenjima temeljenima na umjetnoj inteligenciji za pojedince koji obavljaju regulirane profesije, uključujući aktivnosti povezane s izvršavanjem državne vlasti, kao što je provedba sudskih ovlasti; poziva države članice i Komisiju da to uzmu u obzir u okviru provedbe Direktive 2005/36/EZ (11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ustraje u tome da sustavi umjetne inteligencije moraju uvijek poštovati načela odgovornosti, jednakosti, upravljivosti, predostrožnosti, nadležnosti, pripisivosti, predvidljivosti, sljedivosti, pouzdanosti, povjerenja, transparentnosti, objašnjivosti, sposobnosti otkrivanja mogućih promjena okolnosti i operativnog okruženja, razlikovanja boraca od civila i proporcionalnosti; naglašava da to načelo proporcionalnosti uvjetuje zakonitost vojne akcije ravnotežom između cilja i upotrijebljenih sredstava te da ocjenu proporcionalnosti uvijek mora provesti čovjek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da je pri upotrebi sustava utemeljenih na umjetnoj inteligenciji u području sigurnosti i obrane potrebno sveobuhvatno razumijevanje situacije od strane ljudskog operatera, predvidivost, pouzdanost i otpornost sustava utemeljenog na umjetnoj inteligenciji kao i sposobnost ljudskog operatera da otkrije moguće promjene okolnosti i operativnog okruženja te njegova sposobnost intervencije u napad ili prekida napada kako bi se osiguralo da se načela međunarodnog humanitarnog prava, posebno razlikovanje, proporcionalnost i mjere opreza pri napadu, u potpunosti primjenjuju u cijelom lancu zapovijedanja i kontrole; ističe da sustavi utemeljeni na umjetnoj inteligenciji moraju omogućiti odgovornim ljudima da imaju smislenu kontrolu, da preuzmu potpunu odgovornost za sustave i da snose odgovornost za sve njihove upotrebe; poziva Komisiju da potakne dijalog, užu suradnju i sinergiju među državama članicama, istraživačima, akademicima, akterima civilnog društva, privatnim sektorom, pogotovo vodećim poduzećima, te vojskom, kako bi se osiguralo da su procesi donošenja politika kad je riječ o propisima o umjetnoj inteligenciji u području obrane inkluzivni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je Parlament pozvao na razvoj i hitno donošenje zajedničkog stajališta o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima (LAWS), sprječavanje razvoja, proizvodnje i upotrebe smrtonosnih autonomnih oružanih sustava sposobnih za napad bez znatnije ljudske kontrole kao i na početak konkretnih pregovora o njihovoj zabrani; u tom smislu podsjeća na svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima; podsjeća da se pojam „smrtonosni autonomni oružani sustavi” (LAWS) odnosi na oružane sustave bez smislene ljudske kontrole nad ključnim funkcijama određivanja mete i napada na individualne ciljeve; naglašava da odluku o odabiru mete i upotrebi oružanih sustava s određenim stupnjem autonomije za smrtonosno djelovanje uvijek moraju donijeti ljudski operateri, koristeći se smislenom kontrolom i nadzorom te potrebnom razinom prosudbe u skladu s načelima proporcionalnosti i nužnosti; naglašava da se sustavima utemeljenima na umjetnoj inteligenciji ni u kojem slučaju ne smije dopustiti da zamijene ljude u donošenju odluka u tom području; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osim toga, napominje da bi se o autonomnim oružanim sustavima, kao posebnoj kategoriji umjetne inteligencije u vojnoj domeni, trebalo raspravljati te postići dogovor na međunarodnoj razini, posebno na forumu Konvencije UN-a o upotrebi određenog konvencionalnog oružja; skreće pozornost na aktualnu međunarodnu raspravu o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima u cilju reguliranja vojnih tehnologija u nastajanju, o čemu dosad nije postignut sporazum; ističe da je EU tek nedavno pristao na raspravu o učincima razvoja umjetne inteligencije i digitalizacije u obrambenom sektoru; smatra da EU može imati ključnu ulogu u pomaganju državama članicama da usklade svoj pristup prema umjetnoj inteligenciji u vojne svrhe kako bi predvodile u raspravama na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ustraje na potrebi za strategijom na razini EU-a protiv smrtonosnih autonomnih oružanih sustava i na zabrani takozvanih „robota ubojica”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da umjetna inteligencija koja se upotrebljava u vojnom kontekstu mora ispuniti minimalni skup zahtjeva, odnosno biti u stanju razlikovati borce od onih koji nisu borci, prepoznati borce na bojištu, prepoznati kada se borac preda ili je izvan bojnog ustroja („hors de combat”), ne smije imati neselektivne učinke, ne smije prouzročiti nepotrebnu ljudsku patnju, ne smije biti pristrana ili obučena na temelju namjerno nepotpunih podataka te mora poštovati načela međunarodnog humanitarnog prava, proporcionalnosti pri upotrebi sile i mjera opreza prije intervencije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da upotreba smrtonosnih autonomnih oružanih sustava za sobom povlači temeljna etička i pravna pitanja o sposobnosti ljudi da kontroliraju te sustave i zahtijeva da tehnologija utemeljena na umjetnoj inteligenciji ne može autonomno donositi odluke koje uključuju pravna načela razlikovanja, proporcionalnosti i mjera opreza; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na transparentne mjere za smanjenje rizika na međunarodnoj razini u pogledu razvoja i upotrebe umjetne inteligencije u vojne svrhe, naročito kada je riječ o načelima teritorijalne cjelovitosti i neintervencije te primjene sile; naglašava da je važno uzeti u obzir vojne aspekte pri rješavanju pravnih i etičkih pitanja u europskom okviru za umjetnu inteligenciju; podsjeća na svoje stajalište o zabrani razvoja, proizvodnje i upotrebe smrtonosnih autonomnih oružanih sustava; žali zbog toga što ne postoje izričite globalne konvencije o upotrebi tog oružja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznaje da je moderna dinamika utrke u naoružanju koja proizlazi iz činjenice da glavne vojne nacionalne države razvijaju smrtonosne autonomne oružane sustave brža od napretka i učinkovite univerzalne primjene i provedbe zajedničkih pravila i pravnih okvira jer su informacije o razvoju i uvođenju tih sustava povjerljive i nacionalne države imaju temeljni interes za razvoj najbržih i najučinkovitijih ofenzivnih mogućnosti bez obzira na trenutačne ili moguće buduće pravne okvire ili načela; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi sustave LAWS trebalo upotrijebiti samo kao krajnju mjeru i da su zakoniti samo ako podliježu strogoj ljudskoj kontroli koja omogućuje čovjeku da u bilo kojem trenutku preuzme upravljanje, s obzirom na to da su smislena ljudska intervencija i nadzor ključni pri donošenju odluka o smrtonosnim napadima jer bi ljudi uvijek trebali biti odgovorni za odlučivanje o životu i smrti; vjeruje da bi sustavi koji funkcioniraju u potpunosti bez ljudske kontrole (engl. „human off the loop”) i ljudskog nadzora trebali biti zabranjeni bez iznimke i u svakom slučaju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, države članice i Europsko vijeće da hitno razviju i donesu zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima kojim se osigurava smislena ljudska kontrola nad ključnim funkcijama oružanih sustava, među ostalim za vrijeme njihova uvođenja, te da na mjerodavnim forumima zastupaju jedinstveno mišljenje i postupaju u skladu s tim; poziva, u tom kontekstu, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, države članice i Vijeće da dijele primjere najbolje prakse i prikupljaju doprinose stručnjaka, članova akademske zajednice i civilnog društva, u skladu sa stajalištem o autonomnim oružanim sustavima od 12. rujna 2018., u kojem se navodi da bi se napadi uvijek trebali izvršavati uz znatnu ljudsku intervenciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče sve države da procijene doprinose li autonomni vojni uređaji njihovoj nacionalnoj sigurnosti i na koji način te kakve bi koristi njihova nacionalna sigurnost mogla imati od oružanih sustava opremljenih umjetnom inteligencijom, posebno u pogledu potencijala takvih tehnologija za podršku ljudskom odlučivanju i njegovo unapređivanje u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i njegovim načelima; podsjeća da su svaki smrtonosni autonomni oružani sustav ili oružje s visokim stupnjem autonomije podložni kvaru zbog loše napisanog koda ili zbog kibernapada koji je počinila neprijateljska država ili nedržavni akter; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ustraje u tome da bi se sustavi LAWS trebali upotrebljavati samo u jasno definiranim slučajevima i u skladu s postupcima odobrenja koji su unaprijed detaljno utvrđeni u tekstovima za koje dotična država, bez obzira na to je li članica Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (NATO), osigurava pristup javnosti ili barem svojem nacionalnom parlamentu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da sustavi LAWS moraju poštovati odredbe Konvencije o određenom konvencionalnom oružju od 10. listopada 1980., uključujući zabranu stvaranja „pretjeranog traumatskog učinka”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaže da se, kako bi se spriječilo njihovo nekontrolirano širenje, sustavi LAWS uvrste na popis oružja podložnog odredbama Ugovora o trgovini oružjem od 2. travnja 2013., naveden u članku 2. tog Ugovora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | traži zabranu antropomorfizacije sustava LAWS kako bi se otklonila svaka mogućnost zabune između čovjeka i robota; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja sporazum Vijeća i Parlamenta o isključivanju smrtonosnog autonomnog oružja „bez mogućnosti znatne ljudske kontrole nad odlukama o odabiru i postupanju pri napadima” iz mjera koje se financiraju u okviru Europskog fonda za obranu; ponavlja svoj stav da upotreba, razvoj ili proizvodnja smrtonosnog autonomnog oružja bez smislene ljudske kontrole ne ispunjava uvjete za financiranje u okviru Europskog fonda za obranu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da podupire istraživanje, razvoj, uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije u očuvanju mira i sprečavanju sukoba; |
| --- | --- |

42.

| 43. | napominje da svjetskim ekosustavom umjetne inteligencije dominiraju američki i kineski digitalni divovi koji razvijaju domaće kapacitete i kupuju brojna obećavajuća poduzeća; stoga čvrsto smatra da, kako bi izbjegao zaostajanje u pogledu tehnologije umjetne inteligencije, EU treba usmjeriti svoje napore prema postizanju bolje ravnoteže između osnovnog istraživanja i primjena u istraživanju, a istodobno razvijati komparativne strateške prednosti nadogradnjom vlastitog potencijala i resursa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da bi roboti koji su obuhvaćeni definicijom strojeva iz Direktive 2006/42/EZ (12) trebali biti dizajnirani i sastavljeni u skladu s normama i sigurnosnim mjerama koje su njome predviđene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na to da je cilj EU-a biti svjetski akter u promicanju mira te poziva na širenje njegove uloge u globalnom razoružanju i neširenju oružja; poziva i na to da se njegove aktivnosti i politike usmjere na očuvanje međunarodnog mira i sigurnosti te da se osigura poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima te zaštita civila i civilnih infrastruktura; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe potrebu za ispitivanjem mogućeg učinka umjetne inteligencije kao strateškog čimbenika u zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a, posebno s obzirom na vojne i civilne misije i operacije, te u razvoju kapaciteta EU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da su naši saveznici u nacionalnom okviru te u okviru NATO-a i EU-a i sami u procesu integracije umjetne inteligencije u svoje vojne sustave; smatra da se interoperabilnost s našim saveznicima mora očuvati uz pomoć zajedničkih standarda, koji su ključni za provođenje operacija u koaliciji; osim toga, podsjeća da bi se suradnja u području umjetne inteligencije trebala provoditi u europskom okviru, koji je jedini relevantni okvir za istinsko stvaranje snažnih sinergija, kako je predloženo u strategiji EU-a za umjetnu inteligenciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da EU treba pažljivo pratiti i razmatrati utjecaj napretka u području umjetne inteligencije na obranu i ratovanje, uključujući razvoj i uvođenje s potencijalom destabilizacije, te usmjeravati etička istraživanja i dizajn, osiguravajući time integritet osobnih podataka i pojedinačni pristup i kontrolu te uzimajući u obzir gospodarska i humanitarna pitanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na svoje stajalište od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima, u kojem se navodi da se napadi ne smiju provoditi bez smislene ljudske intervencije; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika, države članice i Europsko vijeće da donesu zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima kojim će se osigurati smislena ljudska kontrola nad ključnim funkcijama oružanih sustava, među ostalim za vrijeme njihova uvođenja; ponovno potvrđuje svoju podršku radu u području smrtonosnih autonomnih oružanih sustava UN-ove skupine vladinih stručnjaka visokih ugovornih stranaka Konvencije o određenom konvencionalnom oružju, koja ostaje mjerodavnim međunarodnim forumom za rasprave i pregovore o pravnim izazovima koje predstavljaju autonomni oružani sustavi; poziva na ubrzanje svih trenutačnih multilateralnih napora kako normativni i regulatorni okviri ne bi zaostali za tehnološkim razvojem i novim metodama ratovanja; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika da u okviru tekućih rasprava o međunarodnom reguliranju smrtonosnih autonomnih oružanih sustava od strane država stranaka Konvencije o određenom konvencionalnom oružju ostanu angažirani i da pomognu ojačati, bez odgode, težnje za razvoj novog globalnog regulatornog okvira i pravno obvezujućeg instrumenta usredotočenog na definicije, koncepte i značajke tehnologija u nastajanju u području smrtonosnog autonomnog oružja, etičkih i pravnih pitanja u pogledu ljudske kontrole, posebno s obzirom na njihove ključne funkcije, kao što su odabir cilja i napad na njega, zadržavanje ljudske odgovornosti i potrebnog stupnja interakcije čovjeka i stroja, uključujući koncept ljudske kontrole i ljudskog prosuđivanja; poziva na to da se tim naporima osigura usklađenost s međunarodnim humanitarnim pravom i pravom ljudskih prava tijekom različitih faza životnog ciklusa oružja utemeljenog na umjetnoj inteligenciji, s ciljem dogovaranja konkretnih preporuka za pojašnjenje, razmatranje i razvoj aspekata normativnog okvira koji se odnosi na tehnologije u nastajanju u području smrtonosnih autonomnih oružanih sustava; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vjeruje da je učinkovit mehanizam za provedbu pravila o neširenju smrtonosnih autonomnih oružanih sustava i bilo kakvih budućih ofenzivnih tehnologija utemeljenih na umjetnoj inteligenciji od presudne važnosti za globalnu sigurnost; |
| --- | --- |

50.

Državne vlasti: primjeri iz civilne upotrebe, uključujući područja zdravstva i pravosuđa

| 51. | naglašava da države članice moraju učinkovito djelovati kako bi smanjile svoju ovisnost o vanjskim podacima te moraju osigurati, a da pritom značajno ne naruše tržište, da činjenica da moćne privatne skupine posjeduju najsofisticiranije tehnologije umjetne inteligencije ne dovodi u pitanje tijela javne vlasti, a pogotovo da ih ne zamijene subjekti privatnog sektora, osobito ako te privatne skupine pripadaju trećoj državi koja nije članica Europske unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da upotreba sustava umjetne inteligencije u donošenju odluka javnih tijela može dovesti do pristranih odluka koje negativno utječu na građane i stoga, među ostalim, trebaju podlijegati strogim kriterijima kontrole sigurnosti, transparentnosti, odgovornosti, nediskriminacije, društvene i okolišne odgovornosti; poziva države članice da procijene rizike u pogledu odluka temeljenih na umjetnoj inteligenciji koje su povezane s izvršavanjem državnih ovlasti te da osiguraju zaštitne mjere kao što su smisleni ljudski nadzor, obveze transparentnosti i mogućnost osporavanja tih odluka; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče države članice da procijene rizike povezane s tehnologijama utemeljenima na umjetnoj inteligenciji prije nego što automatiziraju aktivnosti povezane s izvršavanjem državnih ovlasti, kao što je provedba sudskih ovlasti; poziva države članice da razmotre je li potrebno osigurati zaštitne mjere, kao što su nadzor koji provode kvalificirani stručnjaci i pravila o profesionalnoj etici; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe važnost poduzimanja mjera na europskoj razini kako bi se pomoglo u promicanju prijeko potrebnih ulaganja, podatkovne infrastrukture, istraživanja, uključujući istraživanje upotrebe umjetne inteligencije u okviru javnih tijela, i zajedničkog etičkog okvira; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da Europska unija mora težiti strateškoj otpornosti kako se više nikad ne bi zatekla nespremnom u krizi te naglašava da je to od ključne važnosti posebno u pogledu umjetne inteligencije i njezinih vojnih primjena; naglašava da bi lance opskrbe za vojne sustave umjetne inteligencije koji mogu dovesti do tehnološke ovisnosti trebalo pregledati i da bi takve ovisnosti trebalo postupno ukinuti; poziva na povećana ulaganja u europsku umjetnu inteligenciju u svrhe obrane te u kritičnu infrastrukturu kojom se ona održava; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da procijeni posljedice moratorija na upotrebu sustava za prepoznavanje lica te da ovisno o rezultatima te procjene razmotri mogućnost uvođenja moratorija na upotrebu takvih sustava od strane javnih tijela u javnom prostoru te u prostorima namijenjenima obrazovanju i zdravstvenoj skrbi te moratorija na upotrebu sustava za prepoznavanje lica od strane tijela kaznenog progona u polujavnim prostorima, kao što su zračne luke, sve dok tehnički standardi ne budu u potpunosti usklađeni s temeljnim pravima, dok dobiveni rezultati ne budu nepristrani i nediskriminirajući i dok ne budu uvedene stroge zaštitne mjere protiv zloupotrebe kojima se jamči nužnost i proporcionalnost upotrebe takvih tehnologija; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava važnost kibersigurnosti za umjetnu inteligenciju, i u ofenzivnom i u defenzivnom scenariju; u tom pogledu ističe važnost međunarodne suradnje te objavljivanja i razmjene informacija o slabim točkama informatičke sigurnosti i načinima za ispravljanje tih nedostataka; poziva na međunarodnu suradnju u pogledu djelotvorne upotrebe i uvođenja umjetne inteligencije te traži zaštitne mjere protiv zloupotrebe umjetne inteligencije i kibernapada; nadalje, prima na znanje dvojnu namjenu informatičkih sustava (tj. upotrebu u civilne i vojne svrhe) i umjetne inteligencije i poziva na njezinu djelotvornu regulaciju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smatra da bi države članice trebale promicati tehnologije temeljene na umjetnoj inteligenciji koje rade u korist ljudi te da bi osobe na koje se odnosi odluka koju je donijelo javno tijelo, a koja se na informacijama sustava umjetne inteligencije, trebale o tome biti obaviještene i odmah dobiti informacije iz prethodnog stavka te moraju imati mogućnost žalbe na tu odluku i odabrati da žalba bude riješena bez intervencije sustava umjetne inteligencije; poziva države članice da razmotre je li potrebno uspostaviti zaštitne mjere predviđene Direktivom (EU) 2018/958 (13), kao što su nadzor koji provode kvalificirani stručnjaci i pravila o profesionalnoj etici; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da se predviđanjem na temelju razmjene, pristupa i upotrebe podataka treba upravljati zahtjevima kvalitete, cjelovitosti, transparentnosti, sigurnosti, privatnosti i kontrole; ističe da pri razvoju, uvođenju i upotrebi umjetne inteligencije, robotike i s njima povezanih tehnologija treba poštovati pravni okvir EU-a o zaštiti podataka i privatnosti kako bi se povećala sigurnost građana i njihovo povjerenje u te tehnologije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primjećuje brz razvoj rješenja umjetne inteligencije koji prepoznaju jedinstvene karakteristike kao što su karakteristike lica, kretnje i stavovi; upozorava na to da se upotrebom automatiziranih aplikacija za prepoznavanje otvaraju pitanja narušavanja privatnosti, nediskriminacije i zaštite osobnih podataka; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da je u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka zabranjena svaka odluka o fizičkoj osobi koja se temelji samo na automatiziranoj obradi, među ostalim i na izradi profila, i koja proizvodi negativne pravne učinke za ispitanika ili na njega znatno utječe, osim ako je odobrena pravom Unije ili države članice i ako se na nju primjenjuju prikladne mjere kojima se štite prava, slobode i legitimni interesi ispitanika; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na objašnjivost algoritama, transparentnost i regulatorni nadzor kada se umjetnom inteligencijom služe javna tijela te na provedbu procjena učinka prije nego što državna tijela uvedu alate koji koriste tehnologije umjetne inteligencije; poziva Komisiju i Europski odbor za zaštitu podataka da izdaju smjernice i preporuke te razviju najbolje prakse kako bi se dodatno precizirali kriteriji i uvjeti primjenjivi na odluke na temelju izrade profila te na korištenje umjetne inteligencije od strane javnih tijela; |
| --- | --- |

62.

| 63. | napominje da umjetna inteligencija ima sve važniju ulogu u zdravstvu, posebno zahvaljujući algoritmima za pomoć u dijagnostici, kirurškim zahvatima uz pomoć robota, pametnim protezama, personaliziranom liječenju temeljenom na modeliranju tijela pacijenta u tri dimenzije, društvenim robotima za pomoć starijim osobama, digitalnim terapijama osmišljenima za povećanje neovisnosti nekih osoba s mentalnim bolestima, prediktivnoj medicini i softverima za predviđanje epidemija; |
| --- | --- |

63.

| 64. | međutim, ustraje u tome da se pri svakoj upotrebi umjetne inteligencije u javnom zdravstvu poštuje zaštita osobnih podataka pacijenata i sprječava njihovo nekontrolirano širenje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | traži da se pri svakoj upotrebi umjetne inteligencije u javnom zdravstvu poštuje načelo jednakosti pacijenata u pogledu pristupa skrbi, da se čuva odnos pacijenta i liječnika te da se u svakom trenutku poštuje Hipokratova zakletva kako bi liječnik uvijek imao mogućnost udaljiti se od rješenja koje je dala umjetna inteligencija te time i dalje snositi odgovornost za sve odluke; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primjećuje da bi upotreba umjetne inteligencije u borbi protiv kriminala i kiberkriminala mogla otvoriti niz mogućnosti i prilika; istovremeno potvrđuje da bi i dalje trebalo prevladavati načelo prema kojem je ono što je nezakonito izvan interneta nezakonito i na internetu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da se umjetna inteligencija sve više upotrebljava u području pravosuđa kako bi se brže i racionalnije donosile odluke koje su bolje usklađene s primjenjivim zakonodavstvom; pozdravlja mogućnost ubrzanja sudskih postupaka upotrebom umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da je nužno razjasniti je li primjereno odluke o izvršenju zakonodavstva djelomično povjeravati umjetnoj inteligenciji uz zadržavanje ljudske kontrole nad konačnom odlukom; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava da bi upotreba umjetne inteligencije u pravosuđu mogla poboljšati analizu i prikupljanje podataka te zaštitu žrtava te da bi se ta mogućnost mogla razmotriti u okviru istraživanja i razvoja, zajedno s procjenama učinka, posebno u pogledu zaštitnih mjera za pravičan postupak i protiv pristranosti i diskriminacije, uz primjenu načela predostrožnosti; podsjeća, međutim, da se time ne može zamijeniti sudjelovanje ljudi u izricanju kazni ili donošenju odluka; |
| --- | --- |

69.

| 70. | podsjeća na važnost načela upravljanja, transparentnosti, nepristranosti, odgovornosti, pravednosti i intelektualnog integriteta pri upotrebi umjetne inteligencije u području kaznenog pravosuđa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | apelira na države članice da procijene rizike povezane s tehnologijama temeljenima na umjetnoj inteligenciji prije nego što automatiziraju aktivnosti povezane s izvršavanjem državnih ovlasti, posebno u području pravosuđa; poziva ih da razmotre je li potrebno osigurati zaštitne mjere, kao što su nadzor koji provode kvalificirani stručnjaci i pravila o profesionalnoj etici; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primjećuje da određene tehnologije umjetne inteligencije omogućuju automatizaciju obrade informacija i djelovanja u dosad nezabilježenim razmjerima, kao u slučaju masovnog nadzora u civilnoj i vojnoj domeni, što predstavlja prijetnju temeljnim pravima i otvara put za nezakonito uplitanje u državni suverenitet; poziva na kontrolu nad aktivnostima masovnog nadzora u skladu s međunarodnim zakonima, uključujući u pogledu pitanja nadležnosti i provedbe; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog razvoja nekih vrlo nametljivih aplikacija za društveno vrednovanje, koje ozbiljno ugrožavaju poštovanje temeljnih prava; poziva na to da se javnim tijelima izričito zabrani upotreba masovnog društvenog vrednovanja kao alata za ograničavanje prava građana; poziva na veću odgovornost privatnih aktera u skladu s međunarodnim pravom s obzirom na hegemoniju odlučivanja i kontrolu određenih privatnih aktera nad razvojem tih tehnologija; u tom kontekstu poziva Komisiju, Vijeće i države članice da posebnu pozornost posvete pregovorima o međunarodnim sporazumima povezanima s prekograničnim obiteljskim slučajevima, kao što su međunarodne otmice djece, te sklapanju i ratifikaciji tih sporazuma, kao i da osiguraju da se u tom kontekstu sustavi umjetne inteligencije uvijek upotrebljavaju uz učinkovitu ljudsku provjeru te da poštuju pravedni postupak u EU-u i zemljama potpisnicama tih sporazuma; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zahtijeva da se javnost informira o upotrebi umjetne inteligencije u području pravosuđa te da te upotrebe ne dovode do diskriminacije zbog pristranosti programiranja; naglašava da se mora poštovati pravo svake osobe na pristup javnom službeniku, kao i pravo odgovornog službenika da sam donese odluku i ne primijeni informacije koje pruža umjetna inteligencija ako to smatra potrebnim s obzirom na pojedinosti dotičnog predmeta; ističe pravo pojedinca da ospori odluku u skladu s nacionalnim pravom i da se ni u kojem slučaju ne isključi odgovornost suca; |
| --- | --- |

73.

| 74. | stoga poziva da se sve te javne i upravne upotrebe smatraju javnim informacijama te da se diskriminacija kao posljedica pristranosti u programiranju izbjegne; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ističe da je važno zajamčiti pravilno uvođenje i upotrebu umjetne inteligencije; poziva države članice da osiguraju odgovarajuće osposobljavanje za svoje civilno i vojno osoblje kako bi moglo točno prepoznati i spriječiti diskriminaciju i pristranost u skupovima podataka; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vrlo je zabrinut zbog tehnologija za uvjerljiv krivotvoreni sadržaj (deepfake) kojima se omogućuje sve realističnije krivotvorenje fotografija, audiozapisa i videozapisa koji bi se mogli upotrijebiti za ucjenjivanje, stvaranje lažnih vijesti, narušavanje povjerenja javnosti i utjecanje na javni diskurs; smatra da se takvim praksama mogu destabilizirati zemlje, širiti dezinformacije i da se njima može utjecati na izbore; stoga traži uvođenje obveze prema kojoj uz sav uvjerljiv krivotvoreni sadržaj ili bilo koji drugi realno izrađen sintetički videozapis autor mora navesti da taj materijal „nije izvornik”, uz strogo ograničenje njihove upotrebe u izborne svrhe i strogu provedbu; poziva na odgovarajuće istraživanje u tom području kako bi se zajamčilo da tehnologije za suzbijanje tih pojava prate razvoj zlonamjerne upotrebe umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

76.

Promet

| 77. | prima na znanje znatan gospodarski potencijal primjene umjetne inteligencije, među ostalim za optimizaciju dugoročne učinkovitosti, održavanja, predviđanja kvarova i planiranja izgradnje prometne infrastrukture i zgrada, kao i za sigurnost, energetsku učinkovitost i troškove; stoga poziva Komisiju da nastavi promicati istraživanje umjetne inteligencije i razmjenu dobrih praksi u području prometa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe potrebu za promicanjem umjetne inteligencije kako bi se potakle multimodalnost, interoperabilnost i energetska učinkovitost svih vrsta prijevoza, radi promicanja učinkovitosti organizacije i upravljanja prometnim tokovima robe i putnika, bolje upotrebe infrastrukture i resursa duž transeuropske prometne mreže (TEN-T) i uklanjanja prepreka stvaranju istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora; |
| --- | --- |

78.

| 79. | podsjeća na prednosti Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS), neometanog sustava automatske zaštite vlaka, i podupire razvoj i međunarodnu normizaciju automatizacije željezničkog prometa |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja rad istraživačkog projekta o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (SESAR) u području civilnih i vojnih sustava bespilotnih zrakoplova i sustava upravljanja zračnim prometom; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podsjeća da autonomna vozila imaju velik potencijal za poboljšanje mobilnosti i sigurnosti te imaju pozitivan učinak na okoliš i poziva Komisiju i države članice da osiguraju suradnju među regulatornim tijelima i svim dionicima važnima za uvođenje automatiziranih vozila u cestovnom prometu u EU-u; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da se globalna brodarska industrija znatno promijenila zahvaljujući integraciji umjetne inteligencije posljednjih godina; podsjeća na trenutačne sveobuhvatne rasprave Međunarodne pomorske organizacije o učinkovitom uključivanju u svoj regulatorni okvir novih tehnologija i tehnologija u nastajanju, kao što su autonomni brodovi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | naglašava da inteligentni prometni sustavi ublažavaju prometne gužve, povećavaju sigurnost i pristupačnost te doprinose poboljšanju upravljanja prometnim tokovima, učinkovitosti i rješenjima za mobilnost; skreće pozornost na činjenicu da su tradicionalne prometne mreže više izložene kiberprijetnjama; podsjeća na važnost dostatnih sredstava i daljnjeg istraživanja o sigurnosnim rizicima u osiguravanju sigurnosti automatiziranih sustava i njihovih podataka; pozdravlja namjeru Komisije da u rasprave u okviru međunarodnih organizacija povezanih s prometom uključi kibersigurnost kao redovnu točku dnevnog reda; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja napore za uvođenje sustava umjetne inteligencije u javni sektor i poduprijet će daljnje rasprave o uvođenju umjetne inteligencije u prometni sektor; poziva Komisiju da provede evaluaciju upotrebe umjetne inteligencije i sličnih tehnologija u prometnom sektoru i sastavi otvoreni popis visokorizičnih segmenata u sustavima umjetne inteligencije kojim se zamjenjuju odluke u okviru javnih ovlasti u tom području; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ističe da bi Europski fond za obranu i stalna strukturirana suradnja trebali poticati suradnju između država članica i europske obrambene industrije kako bi se razvili novi europski obrambeni kapaciteti umjetne inteligencije i osigurala sigurnost opskrbe, uzimajući u obzir etičke aspekte; naglašava potrebu za izbjegavanjem fragmentacije povezivanjem različitih aktera i područja primjene, promicanjem kompatibilnost i interoperabilnost na svim razinama te usmjeravanjem na zajednički rad na rješenjima u pogledu arhitekture i platformi; osim toga, podsjeća da će novi Instrument za povezivanje Europe, koji ujedno potiče i pametnu infrastrukturu, osigurati fond za prilagodbu i razvoj civilne ili vojne prometne infrastrukture s dvojnom namjenom u okviru transeuropske prometne mreže (TEN-T) kako bi se pospješila sinergija između civilnih i obrambenih potreba te u cilju poboljšanja civilne i vojne mobilnosti u Uniji; stoga naglašava potrebu za daljnjim europskim ulaganjem, istraživanjima i vodstvom u pogledu tehnologija koje imaju velik učinak na gospodarski rast i znatan potencijal za dvojnu namjenu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe da su brojna ulaganja u nove tehnologije u području prometa i mobilnosti tržišno usmjerena, ali da se komercijalne i lako dostupne tehnologije i proizvodi s dvojnom namjenom često na inovativan način upotrebljavaju u vojne svrhe; stoga naglašava da se pri izradi normi za upotrebu umjetne inteligencije u različitim područjima komercijalnog i vojnog sektora mora uzeti u obzir činjenica da rješenja, koja omogućuje umjetna inteligencija, mogu imati dvojnu namjenu; poziva na uključivanje visokih etičkih standarda i politika u razvoj obrambenih tehnologija, proizvoda i operativnih načela; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe da je učinkovit prijevoz robe, streljiva, naoružanja i postrojbi ključna sastavnica uspješnih vojnih operacija; naglašava da se očekuje da će umjetna inteligencija imati ključnu ulogu i stvoriti brojne mogućnosti u području vojne logistike i prijevoza; ističe da zemlje diljem svijeta, uključujući države članice EU-a, uključuju oružje koje upotrebljava umjetnu inteligenciju i druge sustave u kopnene, pomorske i zračne platforme; podsjeća da bi se primjenom umjetne inteligencije u prometnom sektoru mogle osigurati nove sposobnosti i omogućiti novi oblik taktike, kao što je kombinacija mnogih sustava kao što su bespilotne letjelice, bespilotni brodovi ili tenkovi u neovisnim i koordiniranim operacijama; |
| --- | --- |

87.

Međunarodno privatno pravo

| 88. | napominje da, s obzirom na to se u okviru međunarodnog privatnog prava vodi sve veći broj sporova zbog internacionalizacije ljudskih aktivnosti, na internetu ili u fizičkom svijetu, umjetna inteligencija može pomoći u njihovu rješavanju izradom modela za utvrđivanje nadležnog suda i primjenjivog prava za svaki predmet, ali i za utvrđivanje najosjetljivijih sukoba zakona i predlaganje rješenja za njih; |
| --- | --- |

88.

| 89. | smatra, međutim, da je potrebno primjereno informirati javnost o upotrebi umjetne inteligencije u međunarodnom privatnom pravu, da te upotrebe ne smiju dovesti do diskriminacije programiranjem, koja bi dovela do sustavnog davanja prednosti jednom nacionalnom pravu nauštrb drugog, da se poštuje pravo suca utvrđeno zakonom, pravno sredstvo u skladu s primjenjivim zakonom i pravo svakog suca da ne primijeni rješenje koje predlaže umjetna inteligencija; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da prometovanje autonomnih vozila u Europskoj uniji, koje može dovesti do posebno velikog broja sporova u međunarodnom privatnom pravu, mora biti predmet posebnih europskih propisa kojima se utvrđuje pravni režim koji se primjenjuje u slučaju prekogranične štete; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ističe da se, s obzirom na sve veću važnost istraživanja i razvoja u privatnom sektoru i golema ulaganja iz trećih zemalja, Europa suočava s oštrom konkurencijom; stoga podupire nastojanja EU-a za daljnjim razvojem njegovih konkurentskih prednosti i smatra da bi se EU trebao potruditi da diktira norme za umjetnu inteligenciju u hiperpovezanom svijetu na način da usvoji učinkovitu strategiju prema svojim vanjskim partnerima, pojačavajući napore da postavi globalne etičke norme za umjetnu inteligenciju na međunarodnoj razini u skladu s pravilima o sigurnosti i uvjetima zaštite potrošača, kao i europskim vrijednostima i pravima građana, uključujući temeljna prava; smatra da je to ključno i za konkurentnost i održivost europskih poduzeća; poziva Komisiju i države članice da ojačaju suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama kao što su UN, OECD, G7 i G20 te da se uključe u širi dijalog kako bi se riješili izazovi koji proizlaze iz razvoja te tehnologije koja se brzo mijenja; smatra da bi konkretan cilj tih napora trebao biti uspostavljanje zajedničkih standarda i poboljšanje interoperabilnosti sustava utemeljenih na umjetnoj inteligenciji; poziva Komisiju da potakne dijalog, užu suradnju i sinergiju među državama članicama, istraživačima, akademicima, akterima civilnog društva, privatnim sektorom, pogotovo vodećim poduzećima, te vojskom, kako bi se osiguralo da su procesi donošenja politika kad je riječ o propisima o umjetnoj inteligenciji u području obrane inkluzivni; |
| --- | --- |

91.

Vodeća načela

| 92. | smatra da bi se tehnologije umjetne inteligencije i mrežni sustavi trebali usredotočiti na pružanje pravne sigurnosti za građane; naglašava stoga da bi se i dalje trebala primjenjivati pravila o sukobu zakona i nadležnosti, uzimajući pritom u obzir interese građana i potrebu da se smanji rizik od traženja najpovoljnijeg pravnog sustava (engl. forum shopping); ponavlja da umjetna inteligencija ne može zamijeniti ljudska bića u pravosudnim postupcima u pogledu izricanja kazni i donošenja konačnih odluka jer takve odluke uvijek mora donijeti čovjek i ona mora podlijegati strogoj ljudskoj provjeri i zakonitom postupanju; ustraje na tome da su u slučaju upotrebe dokaza koje su pružile tehnologije utemeljene na umjetnoj inteligenciji pravosudna tijela obvezna obrazložiti svoje odluke; |
| --- | --- |

92.

| 93. | podsjeća da je umjetna inteligencija znanstveni napredak koji ne smije dovesti do nazadovanja prava, već uvijek mora biti u njegovu okviru – u Europskoj uniji u skladu s pravom njezinih institucija i država članica – te da umjetna inteligencija, robotika i povezane tehnologije ni u kojem slučaju ne smiju biti u suprotnosti s temeljnim pravima, demokracijom i vladavinom prava; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ističe da bi se umjetna inteligencija u obrambene svrhe trebala upotrebljavati: odgovorno, pravično, sljedivo, pouzdano i upravljivo; |
| --- | --- |

94.

| 95. | smatra da se umjetna inteligencija, robotika i s njima povezane tehnologije, uključujući računalne programe, algoritme i podatke koje upotrebljavaju ili proizvode takve tehnologije, bez obzira na područje u kojem se upotrebljavaju, trebaju razvijati na siguran način uz primjenu strogih tehničkih kriterija; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(4)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(5)  SL L 252, 8.10.2018., str. 1.

(6)  SL C 252, 18.7.2018., str. 239.

(7)  SL C 307, 30.8.2018., str. 163.

(8)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

(9)  SL C 433, 23.12.2019., str. 42.

(10)  SL C 449, 23.12.2020., str. 37.

(11)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(12)  Direktiva 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 24.).

(13)  Direktiva (EU) 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije (SL L 173, 9.7.2018., str. 25.).

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/47

---

P9_TA(2021)0010

Revizija smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T)

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1) (Uredba o mreži TEN-T), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1) (Uredba o mreži TEN-T),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 17. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju instrumenta za povezivanje Europe (CEF) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 17. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju instrumenta za povezivanje Europe (CEF) (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenog 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te za sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu (3) (Uredba o općoj sigurnosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/2144 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenog 2019. o zahtjevima za homologaciju tipa za motorna vozila i njihove prikolice te za sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice namijenjene za takva vozila, u pogledu njihove opće sigurnosti te zaštite osoba u vozilima i nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu (3) (Uredba o općoj sigurnosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1936 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Direktive 2008/96/EZ o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1936 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Direktive 2008/96/EZ o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o prometu i turizmu od 2020. nadalje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o prometu i turizmu od 2020. nadalje (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2016. o poboljšanju povezanosti i dostupnosti prometne infrastrukture u srednjoj i istočnoj Europi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. listopada 2016. o poboljšanju povezanosti i dostupnosti prometne infrastrukture u srednjoj i istočnoj Europi (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (8),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 10/2020 Europskog revizorskog suda od 16. lipnja 2020. pod naslovom „Prometna infrastruktura u EU-u: potrebno je ubrzati provedbu megaprojekata kako bi se očekivane koristi mreže ostvarile u predviđenom roku” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 10/2020 Europskog revizorskog suda od 16. lipnja 2020. pod naslovom „Prometna infrastruktura u EU-u: potrebno je ubrzati provedbu megaprojekata kako bi se očekivane koristi mreže ostvarile u predviđenom roku” (9),

| — | uzimajući u obzir pregled br. 09/2018 Europskog revizorskog suda od 6. prosinca 2018. pod naslovom „Razvoj uspješnog prometnog sektora u EU-u: izazovi na koje je potrebno odgovoriti” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled br. 09/2018 Europskog revizorskog suda od 6. prosinca 2018. pod naslovom „Razvoj uspješnog prometnog sektora u EU-u: izazovi na koje je potrebno odgovoriti” (10),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 13/2017 Europskog revizorskog suda od 3. listopada 2017. naslovljeno „Jedinstveni Europski sustav upravljanja željezničkim prometom: može li se politička odluka provesti u djelo?” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 13/2017 Europskog revizorskog suda od 3. listopada 2017. naslovljeno „Jedinstveni Europski sustav upravljanja željezničkim prometom: može li se politička odluka provesti u djelo?” (11),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0251/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0251/2020),

| A. | budući da su moderna, održiva i pristupačna multimodalna prometna infrastruktura i budućnosti okrenuta logistika od temeljne važnosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta i za povezanost i konkurentnost EU-a, te su pokretači održive, cjenovno pristupačne, pametne, učinkovite, interoperabilne i sigurne mobilnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da su moderna, održiva i pristupačna multimodalna prometna infrastruktura i budućnosti okrenuta logistika od temeljne važnosti za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta i za povezanost i konkurentnost EU-a, te su pokretači održive, cjenovno pristupačne, pametne, učinkovite, interoperabilne i sigurne mobilnosti;

| B. | budući da bi se transeuropskom prometnom mrežom (TEN-T) trebala osigurati ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i dostupnost u cijelom EU-u i njegovim regijama, uključujući ruralne, zabačene, planinske, rijetko naseljene, periferne, otočne i najudaljenije regije, te bi se na taj način poticao gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i smanjenje nejednakosti, kao i promicala digitalizacija i inovacije, rješavali problemi povezani s klimatskim promjenama te povećavala prilagodljivost i otpornost; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se transeuropskom prometnom mrežom (TEN-T) trebala osigurati ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i dostupnost u cijelom EU-u i njegovim regijama, uključujući ruralne, zabačene, planinske, rijetko naseljene, periferne, otočne i najudaljenije regije, te bi se na taj način poticao gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i smanjenje nejednakosti, kao i promicala digitalizacija i inovacije, rješavali problemi povezani s klimatskim promjenama te povećavala prilagodljivost i otpornost;

| C. | budući da mreža TEN-T daje ključan doprinos postizanju političkih ciljeva EU-a u politikama pristupanja i susjedstva, posebno putem prekograničnih projekata, te budući da je održavanje i jačanje bliskih prometnih veza s trećim zemljama u okviru mreže TEN-T te daljnja integracija zemalja zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva stoga od velike važnosti za EU; |
| --- | --- |

C.

budući da mreža TEN-T daje ključan doprinos postizanju političkih ciljeva EU-a u politikama pristupanja i susjedstva, posebno putem prekograničnih projekata, te budući da je održavanje i jačanje bliskih prometnih veza s trećim zemljama u okviru mreže TEN-T te daljnja integracija zemalja zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva stoga od velike važnosti za EU;

| D. | budući da je dovršenje mreže TEN-T ključno za napredak prema održivijim načinima prijevoza kao što su željeznički prijevoz i unutarnji vodni putovi, te uvođenje alternativnih goriva u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i smanjenjem emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

D.

budući da je dovršenje mreže TEN-T ključno za napredak prema održivijim načinima prijevoza kao što su željeznički prijevoz i unutarnji vodni putovi, te uvođenje alternativnih goriva u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i smanjenjem emisije stakleničkih plinova;

| E. | budući da je uravnotežen razvoj prometnih koridora diljem Europe, kojim se osigurava povezivost između sjevera i juga te istoka i zapada u cijeloj Europi, potreban kako bi se dodatno ojačala gospodarska, teritorijalna i socijalna kohezija; |
| --- | --- |

E.

budući da je uravnotežen razvoj prometnih koridora diljem Europe, kojim se osigurava povezivost između sjevera i juga te istoka i zapada u cijeloj Europi, potreban kako bi se dodatno ojačala gospodarska, teritorijalna i socijalna kohezija;

| F. | budući da bi tijekom sljedećih godina u tekućim pregovorima o financiranju Instrumenta za povezivanje Europe trebalo voditi računa o obvezama država članica da do 2030. dovrše osnovnu mrežu TEN-T, a do 2050. sveobuhvatnu mrežu; |
| --- | --- |

F.

budući da bi tijekom sljedećih godina u tekućim pregovorima o financiranju Instrumenta za povezivanje Europe trebalo voditi računa o obvezama država članica da do 2030. dovrše osnovnu mrežu TEN-T, a do 2050. sveobuhvatnu mrežu;

| G. | budući da se čini da je pravovremeni dovršetak mreže TEN-T ugrožen trenutačnim tempom, posebno s obzirom na znatna kašnjenja u prekograničnim projektima, vezama koje nedostaju i poveznicama za zadnji dio puta, zbog financijskih, operativnih i administrativnih poteškoća s kojima se suočavaju nositelji projekata; budući da se u izvješću Europskog revizorskog suda navodi da su ključni čimbenici kašnjenja nedostaci u nadzornom okviru Komisije, procesi donošenja političkih odluka na nacionalnoj razini te slab poticaj i interes nekih država članica za mrežu TEN-T; |
| --- | --- |

G.

budući da se čini da je pravovremeni dovršetak mreže TEN-T ugrožen trenutačnim tempom, posebno s obzirom na znatna kašnjenja u prekograničnim projektima, vezama koje nedostaju i poveznicama za zadnji dio puta, zbog financijskih, operativnih i administrativnih poteškoća s kojima se suočavaju nositelji projekata; budući da se u izvješću Europskog revizorskog suda navodi da su ključni čimbenici kašnjenja nedostaci u nadzornom okviru Komisije, procesi donošenja političkih odluka na nacionalnoj razini te slab poticaj i interes nekih država članica za mrežu TEN-T;

| H. | budući da postoji opasnost da će se sredstva dodijeljena za dovršenje mreže TEN-T u okviru CEF-a znatno smanjiti, posebno nakon zaključaka Europskog vijeća usvojenih u srpnju 2020., pri čemu iznos predviđen za opću prometnu omotnicu očito nije dostatan; |
| --- | --- |

H.

budući da postoji opasnost da će se sredstva dodijeljena za dovršenje mreže TEN-T u okviru CEF-a znatno smanjiti, posebno nakon zaključaka Europskog vijeća usvojenih u srpnju 2020., pri čemu iznos predviđen za opću prometnu omotnicu očito nije dostatan;

| I. | budući da bi se provedba mreže TEN-T trebala temeljiti na načelu jednakog postupanja prema koridorima središnje mreže, a da se pritom nekima ne daje prednost na štetu drugih; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se provedba mreže TEN-T trebala temeljiti na načelu jednakog postupanja prema koridorima središnje mreže, a da se pritom nekima ne daje prednost na štetu drugih;

| J. | budući da bi se politikom mreže TEN-T u cijelom EU-u trebalo promicati uvođenje inovativnih i pristupačnih prometnih rješenja, promjene načina prijevoza, mobilnosti s niskom i nultom razinom emisija, inteligentnih prometnih sustava (npr. ITS, Riječni informacijski sustav (RIS)), infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom te alternativnih goriva; budući da su za inovacije i digitalizaciju mreže TEN-T potrebna dodatna ulaganja; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se politikom mreže TEN-T u cijelom EU-u trebalo promicati uvođenje inovativnih i pristupačnih prometnih rješenja, promjene načina prijevoza, mobilnosti s niskom i nultom razinom emisija, inteligentnih prometnih sustava (npr. ITS, Riječni informacijski sustav (RIS)), infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom te alternativnih goriva; budući da su za inovacije i digitalizaciju mreže TEN-T potrebna dodatna ulaganja;

| K. | budući da je aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala egzistencijalnu važnost sektora prijevoza i logistike kao i njihovih radnika za gospodarstvo, koje se u potpunosti oslanja na funkcionalnu mrežu za prijevoz putnika i robe kao na svoju žilu kucavicu, te je ukazala na važnost tog sektora za funkcioniranje lanaca opskrbe; budući da bi razvoj učinkovite i otporne prometne infrastrukture trebao biti u središtu svih europskih i nacionalnih planova i napora za oporavak, s posebnim naglaskom na multimodalnim prometnim vezama između luka, zračnih luka, željeznica i cesta; |
| --- | --- |

K.

budući da je aktualna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala egzistencijalnu važnost sektora prijevoza i logistike kao i njihovih radnika za gospodarstvo, koje se u potpunosti oslanja na funkcionalnu mrežu za prijevoz putnika i robe kao na svoju žilu kucavicu, te je ukazala na važnost tog sektora za funkcioniranje lanaca opskrbe; budući da bi razvoj učinkovite i otporne prometne infrastrukture trebao biti u središtu svih europskih i nacionalnih planova i napora za oporavak, s posebnim naglaskom na multimodalnim prometnim vezama između luka, zračnih luka, željeznica i cesta;

| L. | budući da je Europska godina željeznice 2021. prilika da se pokrene promjena zbog koje će željeznica postati okosnica prijevoza putnika i tereta diljem Unije te da se istakne odlučujuća uloga mreže TEN-T u unapređenju društveno-gospodarske kohezije i razvoja, uz istodobno jačanje unutarnjeg tržišta i promicanje konkurentnijih i učinkovitijih održivih načina prijevoza u cilju povećanja modalnog prelaska na željeznički prijevoz i dovršetka jedinstvenog europskog željezničkog prostora do 2030.; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska godina željeznice 2021. prilika da se pokrene promjena zbog koje će željeznica postati okosnica prijevoza putnika i tereta diljem Unije te da se istakne odlučujuća uloga mreže TEN-T u unapređenju društveno-gospodarske kohezije i razvoja, uz istodobno jačanje unutarnjeg tržišta i promicanje konkurentnijih i učinkovitijih održivih načina prijevoza u cilju povećanja modalnog prelaska na željeznički prijevoz i dovršetka jedinstvenog europskog željezničkog prostora do 2030.;

TEN-T prilagođen budućim potrebama

| 1. | naglašava dodanu vrijednost multimodalnih koridora osnovne mreže kojima su obuhvaćeni glavni tokovi prijevoza putnika i robe između država članica i unutar njih; smatra da je dodana vrijednost EU-a ključan čimbenik za dobivanje javne potpore; smatra da je njihov pravovremeni dovršetak do 2030. ključan, pri čemu se daje prednost uklanjanju uskih grla, uspostavi veza koje nedostaju te dovršetku prekograničnih dionica, kao i modernizaciji i nadogradnji postojećih dionica mreže na koridorima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da bi politika u području mreže TEN-T trebala promicati interoperabilne mreže; napominje da unutarnja pogranična područja u Uniji čine 40 % teritorija EU-a i dom su trećini njegova stanovništva; ponavlja da bi se u reviziji mreže TEN-T i njezine provedbe posebna pozornost trebala posvetiti olakšavanju prekograničnih veza, poboljšanju interoperabilnosti i doprinosu multimodalnoj integraciji prometne infrastrukture u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice koje još nisu u dovoljnoj mjeri uskladile svoje nacionalne prometne planove i programe s ciljevima mreže TEN-T da bez nepotrebnog odgađanja riješe taj nedostatak kako bi mogle primjenjivati i poštovati rokove, ciljeve i vremenske okvire utvrđene u relevantnom zakonodavstvu EU-a; nadalje podsjeća da zbog karakteristika mreže TEN-T neusklađenost ili neoperabilnost malog segmenta može ugroziti učinkovitost i konkurentnost cijelog sustava; stoga poziva da se takve žarišne točke i strateški segmenti hitno identificiraju i dovrše; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je revizija Uredbe o mreži TEN-T važna prilika da mreža bude održiva u budućnosti kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a te daljnje ostvarenje jedinstvenog europskog prometnog prostora kao i globalna konkurentnost EU-a u predstojećim desetljećima te kako bi se podržao prijelaz na pametnu, održivu, učinkovitu i sigurnu mobilnost; u tom pogledu ističe važnost ažuriranja mreže kako bi se u obzir uzela nova tržišna stvarnost, klimatske, okolišne i društvene promjene, digitalne potrebe, povećanje učinkovitosti postojeće mreže te ubrzavanje uvođenja alternativnih goriva u promet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je daljnji razvoj mreže TEN-T važan kako bi se usredotočilo na međupovezivanje osnovne i sveobuhvatne mreže uključujući u ruralnim, perifernim, rijetko naseljenim, otočnim i najudaljenijim regijama te dijelovima koji imaju najveći potencijal za stvaranje društveno-gospodarsku korist; naglašava da zemljovide ne bi trebalo mijenjati u znatnoj mjeri dok osnovna mreža nije dovršena, naglašava, međutim, da je potrebno u ograničenoj mjeri prilagoditi mrežu TEN-T kako bi se odrazio razvoj prometnih mreža i poboljšala povezivost između različitih koridora i perifernih regija, uključujući jačanjem prekograničnih željezničkih veza izvan glavnih osi, posebno manjih veza u prekograničnim regijama koje imaju visoku europsku dodanu vrijednost i jačanjem komplementarnosti između politike mreže TEN-T i regionalnih politika, kao i zadovoljavanjem okolišnih, gospodarskih i društvenih potreba koje se razvijaju; poziva Komisiju da preuzme sve prilagodbe utvrđene revizijom CEF-a (12), kao i zahtjeve koji proizlaze iz Komisijinog Prijedloga uredbe o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277); |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju da u okviru mreže TEN-T da prednost potpunom uvođenju alternativnih goriva za sve vrste prijevoza, posebno gorivima iz obnovljivih izvora, u cilju dekarbonizacije, uključujući razvoj relevantnih tehnologija, infrastrukturu za punjenje i točenje goriva (odnosno oprema za e-punjenje, LNG i oprema za punjenje vodika), standarde sigurnosti, zaštite i interoperabilnosti te regulatorni okvir za alternativna goriva kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050., uz poštovanje načela tehnološke neutralnosti i osiguravanje tehnološke raznolikosti; traži plan djelovanja EU-a za cestovnu infrastrukturu usklađen s planom djelovanja za automobilsku industriju kako bi se osigurala ulaganja u infrastrukturu koja su povezana s kratkoročnom i srednjoročnom proizvodnjom vozila; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava potrebu za daljnjim promicanjem prometnih veza unutar gradskih čvorišta, željezničkih kolodvora i čvorišta, luka na unutarnjim plovnim putovima i morskih luka, zračnih luka, logističkih čvorišta i multimodalnih platforma i s njima, uključujući kroz dovršavanje i nadogradnju veza s njima, u osnovnim i sveobuhvatnim mrežama, kako bi se osigurao ravnomjeran, učinkovit, pristupačan, integriran, pametan, siguran, međusobno povezan, dobro opremljen i održiv sustav mobilnosti za prijevoz putnika i logistiku tereta, kao i kroz unaprjeđenje sustava za izdavanje karata te kako bi se na taj način promicao učinkovit modalni prijelaz, posebno jačanjem sustava javnog prijevoza i povećanjem povezivosti gradskih čvorova i ruralnih područja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava stoga da predstojeća revizija smjernica za mrežu TEN-T ide ukorak s najavljenim revizijama Direktive o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (13), Uredbe TEN-E (14) i Uredbe o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da istraživanja, inovacije i digitalizacija imaju ključnu ulogu u daljnjoj dekarbonizaciji prometa te da se istodobno bave povećanjem prometa kako putnika tako i tereta, poboljšanjem multimodalne interoperabilnosti i sigurnijim, učinkovitijim i otpornijim prijevozom u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; naglašava potrebu da se kroz mrežu TEN-T potiču inovativne digitalne aplikacije u svim vrstama prijevoza, uključujući inteligentne prometne sustave, Europski sustav za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS), sustav nadzora plovidbe i informacijski sustav, riječne informacijske servise, sustave za upravljanje zračnim prometom (Istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba) i sustave za nadzor strukturnog zdravlja infrastrukture; u tom kontekstu ponovno naglašava važnost dovršetka projekta Galileo; potiče Komisiju da u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost među državama članicama promiče financiranje tih sustava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da pametna i autonomna rješenja za mobilnost postaju komercijalno održiva te da je potrebno ubrzati modernizaciju relevantne prometne i digitalne infrastrukture u mreži TEN-T, uz osiguravanje prekogranične interoperabilnosti, zaštite podataka i kibersigurnosti kako bi se olakšao siguran rad automatiziranih i povezanih vozila u skladu s nedavno usvojenom Uredbom o općoj sigurnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je uvelike potrebna europska potpora istraživanju i razvoju inovativnih načina prijevoza, primjerice za razvoj bespilotnih letjelica i tehnologije magnetno levitacijskog vlaka; naglašava da europska partnerstva u različitim načinima prijevoza mogu imati vrlo pozitivan učinak na sigurno, učinkovito i pametno uvođenje mreže TEN-T; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zauzima stajalište da su usklađeni infrastrukturni standardi na razini cijele mreže pokretač istinskog jedinstvenog europskog prometnog prostora; smatra da je održavanje i unaprjeđenje postojeće infrastrukture važno, posebno na prekograničnim dionicama, s obzirom na tehnološki napredak, promjenu sigurnosnih standarda, povećanje učinkovitosti, poboljšanje kvalitete rada, povećanje kapaciteta, nove funkcije, unaprijeđenu prekograničnu pouzdanost i interoperabilnost te potrebu za usvajanjem pristupa koji se temelji na životnom ciklusu i za povećanjem otpornosti infrastrukture na utjecaje kriza kao što su pandemije i klimatske promjene; napominje, međutim, da financiranje u okviru CEF-a nije dovoljno za postizanje svih tih ciljeva; ističe da je koordinacija među državama članicama ključna za upravljanje krizama i osiguravanje kontinuiranog protoka robe i opskrbe stanovništva Unije osnovnom robom; poziva Komisiju da predloži zakonodavni okvir za unapređenje upravljanja rizicima, otpornosti i prilagodbe klimatskim promjenama za prometnu infrastrukturu u osnovnoj mreži, uključujući sve vrste prijevoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da loše održavanje prometne infrastrukture može utjecati na kontinuitet, održivost i učinkovitost, sigurnost, a time i na otpornost mreže TEN-T; ističe važnost redovitog i standardiziranog održavanja infrastrukture mreže TEN-T, posebno mostova i tunela, kako bi se osigurala trajna visokokvalitetna infrastruktura; poziva Komisiju da uvede jasne referentne vrijednosti u pogledu kvalitete infrastrukture, posebno mostova i tunela, te da razvije zajednički europski pristup inspekcijama i ocjenama kvalitete infrastrukture mreže TEN-T; poziva Komisiju da uspostavi plan nadzora održavanja osnovne mreže na europskoj razini; poziva Komisiju i države članice da zajedno s Europskom investicijskom bankom (EIB-om) i nacionalnim razvojnim bankama i institucijama (NRB-ima), razmotre nove financijske programe koji bi olakšali ulaganja u održavanje mreže; nadalje poziva i države članice da razviju posebne nacionalne planove za redovno i izvanredno financiranje održavanja; |
| --- | --- |

13.

Financiranje, upravljanje i nadzor

| 14. | ističe da je za dostatno ulaganje u infrastrukturu mreže TEN-T nužno da svi relevantni fondovi EU-a (CEF, InvestEU, europski strukturni i investicijski fondovi, Mehanizam za oporavak i otpornost, Obzor Europa itd.) i zajmovi Europske investicijske banke budu prilagođeni posebnim potrebama prometnog sektora te da se države obvežu na dostatno financiranje; duboko žali zbog odluke Europskog vijeća da predloži rezove proračuna u programima usmjerenima na budućnost kao što su CEF i InvestEU, posebno uzimajući u obzir ključnu ulogu koju ima program CEF u dovršenju mreže TEN-T; napominje da je za uspjeh vrlo ambicioznog plana EU-a za dekarbonizaciju potrebno osigurati odgovarajuća sredstva i instrumente financiranja, uz istovremeno zadržavanje konkurentnosti uključenih sektora; poziva Komisiju da ojača sinergije i političku usklađenost između relevantnih instrumenata EU-a izvan CEF-a (npr. Europskog fonda za regionalni razvoj) te da nadalje optimizira primjenu instrumenata za kombinirano financiranje kako bi se privukli privatni ulagači i iskoristila javna sredstva; ističe da bi relevantni financijski instrumenti usmjereni na klimu i okoliš u kontekstu europskog zelenog plana trebali biti dostupni za ulaganja u mrežu TEN-T koja bi mogla doprinijeti djelotvornom smanjenju emisija iz prometnog sektora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog toga što u novom prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvira VFO-a i planu oporavka države članice još uvijek ne daju snažan signal infrastrukturnim ulaganjima niti prednost dovršetku mreže TEN-T; naglašava stoga da sredstva predviđena u okviru instrumenta Next Generation EU nude jedinstvenu mogućnost za izgradnju osnovne TEN-T mreže do 2030.; poziva Komisiju da jednom godišnje obavještava Parlament o napretku u izgradnji; poziva Komisiju da tijekom pregovora s državama članicama namjenski izdvoji odgovarajući dio potpore u svrhu razvoja prometnih politika EU-a i da Parlamentu dostavi konačno izvješće na tu temu; poziva Komisiju da osigura da nacionalni programi za provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost dodijele važnu ulogu ulaganjima u modernu, digitalnu, održivu i sigurnu prometnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da je dovršenje ERTMS-a na prugama i u vlakovima temeljni preduvjet za stvaranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora i za omogućivanje pravilnog funkcioniranja željezničkog tržišta na koridorima mreže TEN-T; u tom pogledu ističe da je potrebno oko 15 milijardi EUR za dovršetak ERTMS-a na osnovnim mrežama te da bi Komisija trebala imati važnu ulogu u koordiniranju financiranja i operacijama raspoređivanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da bi se poštovanje roka utvrđenog u prijedlogu Direktive o pojednostavljenju realizacije mreže TEN-T (16) trebalo uzeti u obzir pri ocjenjivanju projekata u pogledu kriterija prihvatljivosti za odabir projekata utvrđenih u okviru CEF-a; smatra, nadalje, da bi sva kašnjenja trebala biti motiv za istragu o stanju napretka projekta i za reviziju primljene financijske pomoći od Unije u okviru CEF-a, kao što je predviđeno člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1316/2013 (17), koja bi mogla dovesti do smanjenja ili povlačenja bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da, iako je provedba mreže TEN-T postupna i dovršetak osnovne mreže je kratkoročni prioritet, zbog toga što osnovna mreža predstavlja okosnicu razvoja održive multimodalne prometne mreže i potiče razvoj cjelokupne sveobuhvatne mreže, važno je osigurati dostatna sredstva za sveobuhvatnu mrežu koja nije obuhvaćena osnovnom mrežom kako bi se izbjegle rastuće nejednakosti; u tom pogledu ističe da su oba sloja mreže TEN-T ključna za povezivost i logističku integraciju EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi sredstva EU-a, osobito ona dodijeljena u okviru CEF-a, trebala fleksibilno, učinkovito i na ispravan način doprinijeti dovršenju prekograničnih projekata i veza koje nedostaju, dok uočene neusklađenosti ili neravnoteže između opterećenja troškova koje treba pokriti na nacionalnoj razini i društveno-gospodarske koristi koja se očekujue na svakoj strani granice i iz šire europske perspektive ugrožavaju napredak prema pravodobnom dovršetku projekta; u tom pogledu poziva Komisiju da zauzme usmjereniji pristup i da primijeni više stope sufinanciranja na projekte s najvećom europskom dodanom vrijednošću kako bi se potaknula nacionalna ulaganja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava duboku zabrinutost zbog odgađanja u dovršenju projekata, posebno onih prekograničnih, koji ometaju pravovremenu uspostavu neprekinutih koridora osnovne mreže TEN-T, što dovodi do povećanja troškova projekata; poziva države članice da ispune obveze u pogledu svojih dijelova mreže te da osiguraju učinkovite i pravovremene upravne i sudske postupke uz puno poštovanje europskog i nacionalnog prava te ih potiče na veću digitalizaciju tih postupaka; podsjeća države članice da ojačaju suradnju s tijelima drugih država članica u prekograničnim projektima, na primjer uspostavom zajedničkog tijela na temelju međusobnog dogovora, posebno u cilju usklađivanja rasporeda i rokova, te potiče države članice da bez daljnjeg odgađanja provode novu direktivu o pojednostavnjenju realizacije mreže TEN-T; poziva Komisiju da pomogne državama članicama koje žele uvesti materijalne klauzule o prekluziji u skladu s pravom Unije, kojima bi se mogli znatno ubrzati nacionalni sudski postupci; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je provedba mjera EU-a u državama članicama za pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola, prekograničnih postupaka javne nabave i drugih upravnih postupaka ključna za smanjenje tehničkih prepreka i administrativnog opterećenja, a time i mogućih kašnjenja i povećanih troškova u projektima prometne infrastrukture mreže TEN-T; napominje da je to posebno važno kako bi se nositeljima projekata i mogućim privatnim ulagačima pružila sigurnost (18); poziva Komisiju da u izvješće o napretku mreže TEN-T doda poglavlje o smanjenju neopravdanih administrativnih opterećenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju da ojača svoj nadzor nad provedbom mreže TEN-T iskorištavanjem ovlasti koje su joj već dodijeljene Uredbom, jačanjem relevantnih instrumenata kako bi od država članica zahtijevala da ispune svoje obveze i osnaživanjem uloge europskih koordinatora u upravljanju koridorima, posebice uzimajući u obzir prekogranične dionice, kao i uloge imenovanog tijela kao jedinstvenog mjesta u postupku izdavanja dozvola; poziva Komisiju da ojača i primijeni odredbe članka 2. Uredbe (EU) br. 1315/2013. u reviziji smjernica za TEN-T u cilju poticanja država članica da ubrzaju planiranje i dovršenje projekata; poziva Komisiju da pojasni kako treba tumačiti pravila i zahtjeve za potrebe ocjenjivanja, izvješćivanja i procjena prihvatljivosti; poziva Komisiju da na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini promiče razmjenu najboljih praksi o uključivanju civilnog društva i dionika te savjetovanje među državama članicama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da poboljšaju usklađenost između nacionalnih prometnih planova i mreža TEN-T kako bi se osigurala pravilna provedba Uredbe o TEN-T-u; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi Agencija EU-a za željeznice (ERA) trebala imati važniju ulogu u provedbi mreže TEN-T, posebno u pogledu prekogranične interoperabilnosti, poboljšanja sigurnosti, povećanja konkurentnosti i uvođenja ERTMS-a; poziva na povećanje proračuna ERA-e za 2021. kako bi joj se osigurala odgovarajuća financijska sredstva za ispunjavanje njenih zadaća, posebno s obzirom na to da je 2021. proglašena Europskom godinom željeznice; |
| --- | --- |

24.

Vrste prijevoza

| 25. | ističe važnost poboljšanja kvalitete cestovne infrastrukture u mreži TEN-T u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | u tom pogledu poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere kako bi se povećalo uvođenje alternativnih goriva i postavilo više stanica za punjenje električnih vozila i stanica za punjenje vodikom, uzimajući u obzir moguća buduća rješenja za alternativna goriva uz potpuno poštovanje načela tehnološke neutralnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na donošenje mjera za daljnje jačanje sigurnosti na cestama i za održavanje i poboljšanje sigurnosti rada kroz cijeli životni vijek kritične infrastrukture, uzimajući u obzir potrebe korisnika nemotoriziranog prijevoza i s ciljem zaštite ugroženih sudionika u cestovnom prometu; podsjeća na važnost promicanja inovativnih i pametnih rješenja za sigurnost na cestama radi ostvarenja strateškog cilja EU-a u pogledu „nulte vizije”; naglašava da je potrebno zadovoljiti nove sigurnosne zahtjeve iz Direktive (EU) 2019/1936 i ističe da su u tu svrhu potrebna daljnja ulaganja koja bi trebalo osigurati za prilagodbu i održavanje infrastrukture; naglašava da se bilo kakvo pojednostavljenje regulatornih zahtjeva za postupke za projekte u okviru revizije smjernica za transeuropsku prometnu mrežu ne bi trebalo provoditi nauštrb najviših sigurnosnih standarda; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća Komisiju i države članice da je potrebno osigurati dostatan broj sigurnih i zaštićenih parkirališta za kamione duž mreže TEN-T kako bi se povećala sigurnost na cestama i dobrobit njezinih korisnika, posebno radnika u sektoru prijevoza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da bi trebalo uvesti i prilagoditi posebne certificirane dionice na mreži TEN-T, kao i na mreži autocesta, kako bi se ispunili minimalni standardi učinkovitosti za automatizirana i poluautomatizirana vozila te kako bi se poštovala učinkovitost infrastrukture u pogledu vidljivosti, stanja prometne signalizacije, prometnih znakova i cestovnih oznaka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe potencijal novih i aktivnih vrsta povezane mobilnosti u gradskom i lokalnom prijevozu putnika i robe; poziva Komisiju i države članice da u bliskoj suradnji s regijama i gradovima, posebno prekograničnim, unaprijede i dovrše relevantnu pristupnu infrastrukturu koja nedostaje kao i intermodalne i prekogranične veze kroz mrežu TEN-T, čime će se omogućiti ravnomjernija i učinkovita upotreba infrastrukture i usluga te će se zauzvrat spriječiti zagušenost i smanjiti emisije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno ističe ključnu važnost željezničkog prijevoza u dekarbonizaciji prometnog sektora i podsjeća na važnost potpune provedbe četvrtog željezničkog paketa kako bi se u potpunosti razvio potencijal željeznice; poziva da razvoj željezničke infrastrukture bude popraćen mjerama za smanjenje neopravdanog administrativnog opterećenja; poziva Komisiju da jednom godišnje obavijesti Parlament o napretku u tom području; smatra da promicanje modalnih prijelaza i učinkovitog željezničkog prometa i kombiniranog prijevoza, posebno u prekograničnim situacijama i ondje gdje nedostaju poveznice u intenzivno korištenim dionicama, mora biti prioritet u okviru mreže TEN-T te da bi se ono trebalo provesti potpunom primjenom ERTMS-a i uklanjanjem regulatornih, operativnih i tehničkih prepreka u mreži te osiguravanjem jednakog pristupa željezničkim prijevoznicima, ubrzanjem elektrifikacije, osiguravanjem međupovezanosti i interoperabilnosti, uključujući optimizacijom infrastrukturnih kapaciteta i modernizacijom opreme željezničkih vozila, podupiranjem istraživanja i inovacija uključujući zajedničko poduzeće Shift2Rail te optimizacijom željezničkih teretnih koridora u skladu s potražnjom, posebno u logističkim čvorištima kao što su luke i zračne luke; nadalje naglašava da je potrebno definirati tranzitne i terminalne čvorove unutar mreže te da bi osnovna čvorišta trebala biti opremljena platformama za tranzit kako bi se olakšao protok putnika i robe; ističe važnost projekata kojima se poboljšava pristupačnost, posebno za osobe s invaliditetom i starije osobe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da redovito donosi obvezujuće periodične ciljeve za primjenu ERTMS-a kako bi se njegovo uvođenje unutar osnovne mreže TEN-T dovršilo do 2030.; smatra da bi ERA trebala djelovati kao učinkovito i djelotvorno tijelo nadležno za sustav i ispunjavati svoju pojačanu ulogu i odgovornosti povezane s ERTMS-om u okviru četvrtog željezničkog paketa; poziva na to da se plan provedbe ERTMS-a na željezničkim teretnim koridorima financira iz projekta od zajedničkog interesa u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; ističe važnost regulatorne stabilnosti u pogledu tehničkih specifikacija za interoperabilnost kao poticanja ulaganja u ERTMS te traži od Komisije da pažljivo analizira daljnje promjene pri ažuriranju TSI-ja za 2030. i da osigura kompatibilnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da europska željeznička infrastruktura mora osigurati dostatne kapacitete za teretne i putničke vlakove, omogućujući veću uporabu infrastrukture i ostvarujući veći povrat ulaganja; potiče Komisiju da pruži prednost prekograničnoj željezničkoj povezivosti kako bi se ojačala promjena načina prijevoza u međunarodnom putničkom prometu; u tom pogledu naglašava da noćni vlakovi imaju potencijal da postanu klimatski prihvatljiv i konkurentan prijevoz; smatra da je obvezujuća prekogranična suradnja upravitelja infrastrukture uvjet za nesmetani prekogranični željeznički promet na mreži TEN-T i diljem europskih koridora za teretni željeznički promet; poziva Komisiju da u okviru revizije mreže TEN-T predloži obvezujuće mjere za upravitelje infrastrukture; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da razvoj usluga brzog i visokokvalitetnog željezničkog putničkog prijevoza u cijeloj osnovnoj mreži TEN-T mora biti visoko na popisu prioriteta tijekom sljedećih godina, s ciljem stvaranja rasprostranjene mreže brzih željezničkih veza između većih europskih gradova koji trenutačno nemaju pristup takvoj usluzi, te znatnog povećanja konkurentnosti održivih kopnenih načina prijevoza; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost prijevoza unutarnjih vodnih putova kao održive vrste prijevoza te naglašava potrebu za osiguravanjem infrastrukture velikog kapaciteta koja je otporna na buduće promjene, kao i pouzdanosti, kvalitete te dobre plovidbenosti vodenih putova, posebno u kontekstu klimatskih promjena; prepoznaje važnu ulogu luka kao strateških čvorišta u osnovnim i sveobuhvatnim mrežama; poziva Komisiju da osigura neprekinute veze između luka unutarnjih plovnih putova i morskih luka te željezničkih i cestovnih mreža osnovne i sveobuhvatne mreže, kako bi se olakšala multimodalnost; poziva na poduzimanje mjera kojima bi se osigurala usklađena prekogranična primjena RIS-a i omogućilo prihvaćanje inovativnih, učinkovitih i održivih rješenja u tom sektoru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na financiranje plana razvoja unutarnjih vodnih putova iz projekta od zajedničkog interesa u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava ulogu kvalitetnih pomorskih veza, ne samo za međunarodnu trgovinu EU-a, već i za trgovinu unutar EU-a; u tom kontekstu naglašava važnu ulogu stupa mreže TEN-T za morske autoceste i pomorski promet na kraćim relacijama kao održivih načina prijevoza; smatra da je svrha stupa morskih autocesta olakšati priobalne veze i usluge koje su potpuno integrirane s kopnenim prijevozom te ga nadopunjuju, zatim olakšati suradnju morskih luka i potaknuti njihove veze sa zaleđem te promicati razvoj i uvođenje čistih i alternativnih goriva, ovisno o rezultatima procjene utjecaja te energetski učinkovita rješenja za pomorski promet; stoga poziva Komisiju da procijeni koje bi krajnje točke osnovnog koridora trebale biti dostupne kao morske veze s drugim osnovnim koridorima i gdje bi zemljovide mreže TEN-T trebalo ažurirati u skladu s zaključcima te procjene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava ključnu ulogu morskih luka i luka unutarnjih vodnih putova kao strateških čvorišta prometne mreže koja povezuju pomorski promet na kraćim relacijama i dubokomorsku plovidbu sa željeznicom, cestama, unutarnjim vodnim putovima i cjevovodima te kao raskrižja logističkih lanaca opskrbe; naglašava da je važno osigurati pristup najvećih plovila lukama u mreži TEN-T pomoću mjera koje jamče kapacitet; ističe prekograničnu dimenziju morskih luka i naglašava da luke nisu samo sastavni dio pomorskog prometa, već su i sve veći klasteri svih vrsta prijevoza, kao i dio gospodarstava u području energije i industrije te plavog gospodarstva; primjećuje važnost i sve veći razvoj lučke suradnje i grupiranja; smatra da bi se u okviru mreže TEN-T stoga trebala olakšati realizacija projekata kojima je cilj povećati sinergiju u lukama između prometne, energetske i digitalne infrastrukture te osigurati mjere za nadogradnju željezničkih i cestovnih veza s morskim lukama i lukama unutarnjih vodnih putova ondje gdje je to potrebno, kako bi se podržala promjena načina prijevoza i poboljšala održiva logistika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost kratkih pomorskih veza za regionalnu povezivost, posebno za periferne regije i otoke; smatra da zahtjevi u pogledu morskih autocesta isključuju nacionalne kratke pomorske veze; stoga potiče Komisiju da pojednostavi te zahtjeve u Uredbi o mreži TEN-T kako bi se pomorske veze stavile u isti položaj kao kopnene veze, posebno uzimajući u obzir veze prema lukama na sveobuhvatnoj mreži; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe potencijal znatnog smanjenja emisija iz sektora pomorskog prometa koji bi se materijalizirao ulaganjem u lučku infrastrukturu i kojim bi se poduprlo uvođenje alternativnih goriva kao i prijelaz na punjenje baterija i napajanje dok su plovila na vezu; ističe da bi se takvim ulaganjima trebala dati posebna prednost kao načinu promicanja multimodalnog prijevoza u lukama; traži od Komisije da dodatno razvije financijske instrumente koji su dostupni za poticanje takvih ulaganja i da dodatno podupre tekući razvoj raznih čistih tehnologija poticanjem istraživanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju da prepozna širu ulogu luka izvan isključivo prometne funkcije kad je riječ o naporima za dekarbonizaciju, ponajviše u pogledu njihovog potencijala u doprinosu iskorištavanja mogućnosti energije vjetra na kopnu i na moru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da su zračni promet i s njime povezana infrastruktura, kao što su zračne luke, nužni za veze EU-a sa svijetom i za veze unutar EU-a, uključujući njegove ruralne, rijetko naseljene, rubne, otočne i najudaljenije regije, te za osiguravanje multimodalnosti pomoću na primjer interoperabilnosti, posebno sa željezničkim prometom, kao i za stvaranje sinergija među povezanim agencijama EU-a; smatra mrežu TEN-T važnim alatom za ubrzavanje prihvaćanja alternativnih goriva u sektoru, kao i infrastrukture za punjenje i točenje tih goriva osiguravanjem potrebnih kapaciteta u zračnim lukama u osnovnoj i sveobuhvatnoj mreži; smatra da je daljnji razvoj inicijative Jedinstveno europsko nebo II+ hitan i ključan za postizanje učinkovitije i održivije povezivosti infrastruktura; podsjeća da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala vrijednost zračnog prometa za gospodarstvo te povezivost putnika i robe, a time i potrebu da se osigura njegova otpornost na nove rizike i krize; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi se trebale promicati sinergije i komplementarnosti mreža TEN-T i TEN-E te istodobno u potpunosti osigurati postojeće i buduće mogućnosti financiranja i razine financiranja za razvoj mreže TEN-T; u tom pogledu ističe da se cjevovodi ne smatraju samo dijelom energetske infrastrukture, već i pokretačima za omogućavanje prijelaza na održiviji prijevoz; prepoznaje ulogu cjevovoda kao poveznice između industrijskih klastera i prometnih čvorišta i kao prijevoznog sredstva za robu, te naglašava njihovu važnost za primjenu određenih tehnologija dekarbonizacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da sve države članice trebaju imati dobro razvijenu, pametnu, sigurnu i održivu mrežu TEN-T koja olakšava mobilnost, povezivost i teritorijalnu dostupnost diljem EU-a, posebno u perifernim, otočnim i najudaljenijim regijama, kako bi se promicao i poticao europski i međunarodni turizam; poziva Komisiju da istraži moguće sinergije s mrežom EuroVélo i njezinih 16 koridora, posebno povećanjem financijske potpore, kako bi se u Europi promicao lokalni biciklistički turizam koji je pogodan za okoliš; |
| --- | --- |

44.

Strateška usmjerenost

| 45. | naglašava stratešku vrijednost održavanja bliskih prometnih veza s trećim zemljama u okviru mreže TEN-T za EU kao i daljnje integracije zemalja partnera EU-a iz područja slobodne trgovine (EFTA), zapadnog Balkana i Prometne zajednice jugoistočne Europe te zemalja Istočnog partnerstva, kao i promicanja bolje povezivosti s perifernim područjima EU-a; također smatra da je potrebno, s obzirom na strateška ulaganja i porast utjecaja trećih zemalja u toj regiji, proširiti prometne veze u okviru mreže TEN-T na zemlje kandidatkinje, zemlje južnog Sredozemlja i Istočnog partnerstva te na Aziju, na temelju standardâ EU-a i načela uzajamnosti; nadalje ističe stratešku važnost Sredozemnog mora za Uniju i potrebu za jačanjem infrastrukture u zemljama južnog Sredozemlja i otočnih regija EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost održavanja veza mreže TEN-T s Ujedinjenom Kraljevinom, počevši od njezina priznavanja kao „susjedne zemlje” kako je definirano u članku 3. točki (b) Uredbe o TEN-T-u, uz istodobnu zaštitu provedbe i dovršenja zajednički dogovorenih infrastrukturnih projekata mreže TEN-T te osiguravanje sudjelovanja Ujedinjene Kraljevine u financiranju te veze; poziva Komisiju da obrati posebnu pažnju na vanjske granice EU-a i da prati utjecaj izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a na pogranične regije; podsjeća na važnu ulogu Ujedinjene Kraljevine i „kopnenog mosta” kao dijela mreže TEN-T i uviđa negativan utjecaj Brexita na povezivost, dostupnost i gospodarsku koheziju između Irske i kontinentalne Europe kao i na cijelom irskom otoku; poziva Komisiju da osigura učinkovitu povezanost Irske s kontinentalnom Europom, s posebnim naglaskom na pomorske rute, putem osnovne i sveobuhvatne mreže, bez obzira na prirodu budućih odnosa između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da glavna čvorišta mreže TEN-T imaju stratešku ulogu za Uniju; potiče Komisiju na razvoj planova za zaštitu strateške infrastrukture i mreže TEN-T u cjelini; poziva Komisiju da zajamči da se europski strateški interesi, zabrana dampinga cijena, potpuno poštovanje visokih europskih radnih standarda i načelo uzajamnosti u pogledu pristupa javnoj nabavi u potpunosti primjenjuju za projekte u okviru mreže TEN-T; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava važnost povećanja sinergija između transeuropskih mreža u području prometa, energetike i telekomunikacija te njihovih koridora kako bi se zajamčio neometan pristup tržištu i distribucija alternativnih goriva za promet i uzele u obzir digitalne potrebe prometnog sektora i njegovih korisnika; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da politika prometne infrastrukture pruža jasnu priliku za povećanje sinergija između obrambenih potreba i mreže TEN-T s općim ciljem poboljšanja vojne mobilnosti u cijeloj Uniji, uzimajući u obzir geografsku ravnotežu i moguće koristi za civilnu zaštitu; ustraje u tome da bi se prometna infrastruktura u dionicama transeuropske mreže koje su utvrđene kao pogodne za dvojnu namjenu trebala prilagoditi strogo u skladu s načelom dvojne namjene kako bi se zadovoljile i civilne i obrambene potrebe; poziva Komisiju da zadrži svoj izvorni prijedlog za financiranje vojne mobilnosti u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0420.

(3)  SL L 325, 16.12.2019., str. 1.

(4)  SL L 305, 26.11.2019., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0169.

(6)  SL C 215, 19.6.2018., str. 152.

(7)  SL C 388, 13.11.2020., str. 22.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(9)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_Flagship_I nfrastructures_HR.pdf

(10)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/LR_TRANSPO RT_HR.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_HR.pdf

(12)  posebno prilagodbe utvrđene u dijelu III. Priloga (zakonodavnoj rezoluciji o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Instrumenta za povezivanje Europe (CEF)).

(13)  Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

(14)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

(15)  Uredba (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe (SL L 276, 20.10.2010., str. 22.).

(16)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277), izmijenjen u Prijedlog direktive kako je navedeno u napomeni Vijeća 8726/20 od 12. lipnja 2020. (2018/0138(COD)).

(17)  Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010. (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).

(18)  Kako je navedeno u privremenom sporazumu od 17. lipnja 2020. koji je sklopljen na temelju međuinstitucijskih pregovora o Uredbi o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/56

---

P9_TA(2021)0011

Praćenje primjene prava EU-a tijekom 2017., 2018. i 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o praćenju primjene prava Unije tijekom 2017., 2018. i 2019. (2019/2132(INI))

(2021/C 456/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o praćenju primjene prava Europske unije za 2017., 2018. i 2019. (COM(2018)0540, COM(2019)0319 i COM(2020)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o praćenju primjene prava Europske unije za 2017., 2018. i 2019. (COM(2018)0540, COM(2019)0319 i COM(2020)0350),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji, Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji, Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o praćenju primjene prava EU-a 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o praćenju primjene prava EU-a 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o zakonu o upravnom postupku Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o zakonu o upravnom postupku Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. prosinca 2016. pod naslovom „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (4)(C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. prosinca 2016. pod naslovom „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (4)(C(2016)8600),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. pod nazivom „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem prigovora u pogledu primjene prava Unije” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. pod nazivom „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem prigovora u pogledu primjene prava Unije” (COM(2012)0154),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću na temelju članka 10. Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (COM(2016)0448), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću na temelju članka 10. Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (COM(2016)0448),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću naslovljenu „Deveto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2017)0407), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću naslovljenu „Deveto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2017)0407),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive br. 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (6) (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (7) (Peta direktiva o sprečavanju pranja novca), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive br. 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (6) (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (7) (Peta direktiva o sprečavanju pranja novca),

| — | uzimajući u obzir Pregled br. 07/2018 Europskog revizorskog suda naslovljen „Primjena prava EU-a u praksi: nadzorne odgovornosti Europske komisije u skladu s člankom 17. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (Panoramski pregled)”. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled br. 07/2018 Europskog revizorskog suda naslovljen „Primjena prava EU-a u praksi: nadzorne odgovornosti Europske komisije u skladu s člankom 17. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (Panoramski pregled)”.

| — | uzimajući u obzir Pregled br. 02/2020 Europskog revizorskog suda naslovljen „Izrada zakonodavstva u Europskoj uniji nakon gotovo 20 godina primjene pristupa bolje regulative”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled br. 02/2020 Europskog revizorskog suda naslovljen „Izrada zakonodavstva u Europskoj uniji nakon gotovo 20 godina primjene pristupa bolje regulative”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0270/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0270/2020),

| A. | budući da u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a te člankom 288. stavkom 3. i člankom 291. stavkom 1. UFEU-a države članice imaju glavnu odgovornost za ispravno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU-a u utvrđenim vremenskim rokovima, kao i za pružanje dostatnih pravnih sredstava za jamčenje učinkovite pravne zaštite u područjima obuhvaćenim nadležnošću EU-a; budući da je zakonodavstvo EU-a učinkovito samo ako su ga države članice, s jedne strane, potpuno i točno prenijele i ako su ga, s druge strane, ispravno primijenile u nacionalnom pravu, što je nužno kako bi se osigurale koristi od politika EU-a za sve građane Europe i jednaki uvjeti za poduzeća na cijelom unutarnjem tržištu; budući da zakonodavstvo EU-a mora poštovati načela lojalne suradnje, dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a te člankom 288. stavkom 3. i člankom 291. stavkom 1. UFEU-a države članice imaju glavnu odgovornost za ispravno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU-a u utvrđenim vremenskim rokovima, kao i za pružanje dostatnih pravnih sredstava za jamčenje učinkovite pravne zaštite u područjima obuhvaćenim nadležnošću EU-a; budući da je zakonodavstvo EU-a učinkovito samo ako su ga države članice, s jedne strane, potpuno i točno prenijele i ako su ga, s druge strane, ispravno primijenile u nacionalnom pravu, što je nužno kako bi se osigurale koristi od politika EU-a za sve građane Europe i jednaki uvjeti za poduzeća na cijelom unutarnjem tržištu; budući da zakonodavstvo EU-a mora poštovati načela lojalne suradnje, dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| B. | budući da je nužno prepoznati važnost aktivnog doprinosa nacionalnih parlamenata pravilnom funkcioniranju EU-a i osiguravanju poštovanja načela supsidijarnosti u skladu s postupcima utvrđenim u Protokolu br. 2 UFEU-a o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da moramo i dalje poticati užu suradnju s nacionalnim parlamentima u zakonodavnom postupku; podsjeća da je 2019. podneseno 159 mišljenja i nijedno obrazloženo mišljenje od ukupno 4 918 mišljenja i 439 obrazloženih mišljenja u posljednjih devet godina; budući da je do danas postupak „žutog kartona” pokrenut samo triput, a da se „narančasti karton” nijednom nije primijenio; |
| --- | --- |

B.

budući da je nužno prepoznati važnost aktivnog doprinosa nacionalnih parlamenata pravilnom funkcioniranju EU-a i osiguravanju poštovanja načela supsidijarnosti u skladu s postupcima utvrđenim u Protokolu br. 2 UFEU-a o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da moramo i dalje poticati užu suradnju s nacionalnim parlamentima u zakonodavnom postupku; podsjeća da je 2019. podneseno 159 mišljenja i nijedno obrazloženo mišljenje od ukupno 4 918 mišljenja i 439 obrazloženih mišljenja u posljednjih devet godina; budući da je do danas postupak „žutog kartona” pokrenut samo triput, a da se „narančasti karton” nijednom nije primijenio;

| C. | budući da se za rješavanje 90 % postupaka zbog povrede od 2014. koristio dijalog između institucija EU-a i nacionalnih tijela te da nije bilo potrebe za uključivanjem Suda Europske unije; budući da postupke zbog povrede treba primjenjivati samo kao krajnju mjeru; budući da se zakonodavstvo EU-a mora formulirati tako da se olakša njegovo prenošenje u nacionalno pravo; |
| --- | --- |

C.

budući da se za rješavanje 90 % postupaka zbog povrede od 2014. koristio dijalog između institucija EU-a i nacionalnih tijela te da nije bilo potrebe za uključivanjem Suda Europske unije; budući da postupke zbog povrede treba primjenjivati samo kao krajnju mjeru; budući da se zakonodavstvo EU-a mora formulirati tako da se olakša njegovo prenošenje u nacionalno pravo;

| D. | budući da su postupci „EU Pilot” uvedeni kako bi se u primjerenim slučajevima brzo i u ranoj fazi rješavale potencijalne povrede prava EU-a putem strukturiranog dijaloga za rješavanje problema između Komisije i država članica; budući da je njihova primjena od 2017. manje učestala zato što je prepoznato da se njima postupku dodaje birokratski element bez stvaranja stvarne vrijednosti; budući da Komisija još nije odgovorila na opetovane pozive Parlamenta da ga redovito obavještava o svakom pokrenutom postupku „EU Pilot” i postupku zbog povrede,, posebno kada proizlaze iz predstavki; |
| --- | --- |

D.

budući da su postupci „EU Pilot” uvedeni kako bi se u primjerenim slučajevima brzo i u ranoj fazi rješavale potencijalne povrede prava EU-a putem strukturiranog dijaloga za rješavanje problema između Komisije i država članica; budući da je njihova primjena od 2017. manje učestala zato što je prepoznato da se njima postupku dodaje birokratski element bez stvaranja stvarne vrijednosti; budući da Komisija još nije odgovorila na opetovane pozive Parlamenta da ga redovito obavještava o svakom pokrenutom postupku „EU Pilot” i postupku zbog povrede,, posebno kada proizlaze iz predstavki;

| E. | budući da je Komisija 2016. utvrdila prioritete za svoj rad u vezi sa slučajevima povrede prava i pritužbama, pri čemu se usredotočila na najteže povrede prava EU-a koje znatno utječu na interese građana i poduzeća i budući da je 2017. bila prva godina u kojoj je Komisija primijenila taj novi, usmjereniji pristup; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija 2016. utvrdila prioritete za svoj rad u vezi sa slučajevima povrede prava i pritužbama, pri čemu se usredotočila na najteže povrede prava EU-a koje znatno utječu na interese građana i poduzeća i budući da je 2017. bila prva godina u kojoj je Komisija primijenila taj novi, usmjereniji pristup;

| F. | budući da se postupcima zbog povrede kao i drugim mehanizmima za provedbu i promicanje usklađenosti osigurava da građani EU-a i poduzeća ne snose negativne posljedice kasnog ili nepotpunog prenošenja ili nepravilne primjene prava EU-a u državama članicama; budući da postupci zbog povrede imaju štetan učinak jer građani moraju snositi troškove nastale uslijed nepotpunog prenošenja ili nepravilne primjene europskog prava u državama članicama; budući da je poželjno uvesti učinkovitiju međuinstitucijsku suradnju, kako na nacionalnoj tako i na razini EU-a, kao i nove mehanizme ili ocjenu postojećih mehanizama kako bi se zajamčila pravilna primjena prava EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da se postupcima zbog povrede kao i drugim mehanizmima za provedbu i promicanje usklađenosti osigurava da građani EU-a i poduzeća ne snose negativne posljedice kasnog ili nepotpunog prenošenja ili nepravilne primjene prava EU-a u državama članicama; budući da postupci zbog povrede imaju štetan učinak jer građani moraju snositi troškove nastale uslijed nepotpunog prenošenja ili nepravilne primjene europskog prava u državama članicama; budući da je poželjno uvesti učinkovitiju međuinstitucijsku suradnju, kako na nacionalnoj tako i na razini EU-a, kao i nove mehanizme ili ocjenu postojećih mehanizama kako bi se zajamčila pravilna primjena prava EU-a;

| G. | budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za jamčenje demokracije i temeljnih prava; budući da je primjena vladavine prava preduvjet za primjenu svih prava i obveza koji proizlaze iz Ugovora i sekundarnog zakonodavstva; budući da EU ima ulogu u rješavanju pitanja povezanih s vladavinom prava gdje god se ona pojave; budući da nacionalni sudovi u državama članicama osiguravaju da se prava i obveze predviđene pravom EU-a učinkovito provode; budući da su neovisni i djelotvorni pravosudni sustavi u državama članicama temelj uzajamnog povjerenja, na kojem se zasnivaju zajedničko područje slobode, sigurnosti i pravde, okruženje koje pogoduje ulaganjima, održivost dugoročnog rasta i zaštita financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je poštovanje vladavine prava preduvjet za jamčenje demokracije i temeljnih prava; budući da je primjena vladavine prava preduvjet za primjenu svih prava i obveza koji proizlaze iz Ugovora i sekundarnog zakonodavstva; budući da EU ima ulogu u rješavanju pitanja povezanih s vladavinom prava gdje god se ona pojave; budući da nacionalni sudovi u državama članicama osiguravaju da se prava i obveze predviđene pravom EU-a učinkovito provode; budući da su neovisni i djelotvorni pravosudni sustavi u državama članicama temelj uzajamnog povjerenja, na kojem se zasnivaju zajedničko područje slobode, sigurnosti i pravde, okruženje koje pogoduje ulaganjima, održivost dugoročnog rasta i zaštita financijskih interesa EU-a;

| H. | budući da su zaštita temeljnih prava i građanskih sloboda, nepristrani i nezavisni sudovi, sloboda govora, medijski pluralizam i neovisnost od političkih utjecaja ili pritisaka, poštovanje zakonitosti podnacionalnih tijela i borba protiv korupcije i infiltracije organiziranog kriminala u zakonita gospodarstva temeljni uvjeti za osiguravanje jednakosti pred zakonom, zaštitu prava građana, sprečavanje zlouporaba i jamčenje da oni koji upravljaju državom snose odgovornost; budući da su medijska sloboda, pluralizam i neovisnost ključni elementi prava na slobodu izražavanja i budući da neovisni i slobodni mediji imaju ključnu ulogu u demokratskom društvu, kako je utvrđeno u Povelji EU-a o temeljnim pravima i UEU-u; budući da su kampanje dezinformiranja kojima je cilj netočno informirati javnost o aktivnostima EU-a usmjerene i na mjere koje se poduzimaju kako bi se osigurala pravilna primjena prava EU-a u državama članicama; |
| --- | --- |

H.

budući da su zaštita temeljnih prava i građanskih sloboda, nepristrani i nezavisni sudovi, sloboda govora, medijski pluralizam i neovisnost od političkih utjecaja ili pritisaka, poštovanje zakonitosti podnacionalnih tijela i borba protiv korupcije i infiltracije organiziranog kriminala u zakonita gospodarstva temeljni uvjeti za osiguravanje jednakosti pred zakonom, zaštitu prava građana, sprečavanje zlouporaba i jamčenje da oni koji upravljaju državom snose odgovornost; budući da su medijska sloboda, pluralizam i neovisnost ključni elementi prava na slobodu izražavanja i budući da neovisni i slobodni mediji imaju ključnu ulogu u demokratskom društvu, kako je utvrđeno u Povelji EU-a o temeljnim pravima i UEU-u; budući da su kampanje dezinformiranja kojima je cilj netočno informirati javnost o aktivnostima EU-a usmjerene i na mjere koje se poduzimaju kako bi se osigurala pravilna primjena prava EU-a u državama članicama;

| I. | budući da je člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima zabranjen svaki oblik diskriminacije, uključujući diskriminaciju na osnovi invaliditeta; budući da se brojni zakonodavni akti kojima je konkretan cilj provedba tih temeljnih načela u nekim državama članicama još uvijek ne provode pravilno; |
| --- | --- |

I.

budući da je člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima zabranjen svaki oblik diskriminacije, uključujući diskriminaciju na osnovi invaliditeta; budući da se brojni zakonodavni akti kojima je konkretan cilj provedba tih temeljnih načela u nekim državama članicama još uvijek ne provode pravilno;

| J. | budući da je Europol utvrdio da se od 0,7 do 1,28 % godišnjeg bruto domaćeg proizvoda EU-a koristi za sumnjive financijske aktivnosti, kao što je pranje nezakonito stečenog novca i budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv većine država članica zbog nepravilnog prenošenja direktiva o sprečavanju pranja novca, posebno Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca i Pete direktive o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europol utvrdio da se od 0,7 do 1,28 % godišnjeg bruto domaćeg proizvoda EU-a koristi za sumnjive financijske aktivnosti, kao što je pranje nezakonito stečenog novca i budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv većine država članica zbog nepravilnog prenošenja direktiva o sprečavanju pranja novca, posebno Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca i Pete direktive o sprečavanju pranja novca;

| K. | budući da su neke države članice uvele programe koji izravno ili neizravno uključuju prodaju građanstva EU-a i budući da postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu nezakonite upotrebe takvih programa jer dolazi do sigurnosnih problema, manjka transparentnosti, gubitka povjerenja građanâ u vrijednosti EU-a i njegova načela te omogućuje financiranje terorizma, organizirani kriminal i pranje novca; |
| --- | --- |

K.

budući da su neke države članice uvele programe koji izravno ili neizravno uključuju prodaju građanstva EU-a i budući da postoji ozbiljna zabrinutost u pogledu nezakonite upotrebe takvih programa jer dolazi do sigurnosnih problema, manjka transparentnosti, gubitka povjerenja građanâ u vrijednosti EU-a i njegova načela te omogućuje financiranje terorizma, organizirani kriminal i pranje novca;

| L. | budući da, prema izvješću Komisije, Okvirna odluka Vijeća 2008/841/PUP o borbi protiv organiziranog kriminala (8) ne jamči potrebnu minimalnu razinu približavanja propisa u pogledu upravljanja kriminalnom organizacijom ili sudjelovanja u kriminalnoj organizaciji na temelju jedinstvene definicije te organizacije; budući da se Okvirnom odlukom državama članicama omogućava da ne uvedu pojam kriminalne organizacije u svoje nacionalno pravo, već da nastave primjenjivati važeće nacionalno kazneno pravo uz upotrebu općih pravila o sudjelovanju u određenim kaznenim djelima i njihovoj pripremi te budući da bi zbog toga moglo doći do stvaranja dodatnih razlika u praktičnoj provedbi te Okvirne odluke; |
| --- | --- |

L.

budući da, prema izvješću Komisije, Okvirna odluka Vijeća 2008/841/PUP o borbi protiv organiziranog kriminala (8) ne jamči potrebnu minimalnu razinu približavanja propisa u pogledu upravljanja kriminalnom organizacijom ili sudjelovanja u kriminalnoj organizaciji na temelju jedinstvene definicije te organizacije; budući da se Okvirnom odlukom državama članicama omogućava da ne uvedu pojam kriminalne organizacije u svoje nacionalno pravo, već da nastave primjenjivati važeće nacionalno kazneno pravo uz upotrebu općih pravila o sudjelovanju u određenim kaznenim djelima i njihovoj pripremi te budući da bi zbog toga moglo doći do stvaranja dodatnih razlika u praktičnoj provedbi te Okvirne odluke;

| M. | budući da je izbjeglička kriza pokazala da je potrebna hitna reforma zajedničkog europskog sustava azila i veća podjela odgovornosti među državama članicama; budući da su se obvezni mehanizmi za hitno premještanje tražiteljâ azila iz Italije i Grčke pokazali neučinkovitima, među ostalim osobito zbog ozbiljnih fizičkih i psihičkih posljedica za maloljetnike, a posebno maloljetnike bez pratnje; budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv Češke, Poljske i Mađarske jer su odbile poštovati odluke o premještanju; |
| --- | --- |

M.

budući da je izbjeglička kriza pokazala da je potrebna hitna reforma zajedničkog europskog sustava azila i veća podjela odgovornosti među državama članicama; budući da su se obvezni mehanizmi za hitno premještanje tražiteljâ azila iz Italije i Grčke pokazali neučinkovitima, među ostalim osobito zbog ozbiljnih fizičkih i psihičkih posljedica za maloljetnike, a posebno maloljetnike bez pratnje; budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv Češke, Poljske i Mađarske jer su odbile poštovati odluke o premještanju;

| N. | budući da je, u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama, privremeno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama dopušteno samo u iznimnim okolnostima i kao krajnje rješenje; budući da su brojne države članice prekršile pravila neopravdano produživši granične kontrole; budući da Komisija nije smatrala primjerenim pokrenuti postupak zbog povrede protiv tih država članica; |
| --- | --- |

N.

budući da je, u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama, privremeno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama dopušteno samo u iznimnim okolnostima i kao krajnje rješenje; budući da su brojne države članice prekršile pravila neopravdano produživši granične kontrole; budući da Komisija nije smatrala primjerenim pokrenuti postupak zbog povrede protiv tih država članica;

| O. | budući da su medijska sloboda, pluralizam i neovisnost ključni elementi prava na slobodu izražavanja i budući da mediji imaju ključnu ulogu u demokratskom društvu, kako je utvrđeno u Povelji EU-a o temeljnim pravima i UEU-u; |
| --- | --- |

O.

budući da su medijska sloboda, pluralizam i neovisnost ključni elementi prava na slobodu izražavanja i budući da mediji imaju ključnu ulogu u demokratskom društvu, kako je utvrđeno u Povelji EU-a o temeljnim pravima i UEU-u;

| P. | budući da je cilj Direktive 2014/59/EU o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava ograničiti štetu uzrokovanu učincima gospodarskih kriza na javne proračune ograničavanjem učinaka neispunjavanja obveza banaka na dioničare, imatelje obveznica i imatelje tekućih računa iznad 100 000 eura vlastitim sredstvima; budući da imatelji tekućih računa, a time i štediše, riskiraju plaćanje lošeg upravljanja zbog kojeg dolazi do neispunjavanja obveza banaka u skladu s odredbama Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), a posebice bail-inova koji su njome predviđeni; |
| --- | --- |

P.

budući da je cilj Direktive 2014/59/EU o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava ograničiti štetu uzrokovanu učincima gospodarskih kriza na javne proračune ograničavanjem učinaka neispunjavanja obveza banaka na dioničare, imatelje obveznica i imatelje tekućih računa iznad 100 000 eura vlastitim sredstvima; budući da imatelji tekućih računa, a time i štediše, riskiraju plaćanje lošeg upravljanja zbog kojeg dolazi do neispunjavanja obveza banaka u skladu s odredbama Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), a posebice bail-inova koji su njome predviđeni;

| Q. | budući da je Komisija 2019. nastavila pratiti kako države članice provode četvrtu Direktivu o kapitalnim zahtjevima, Direktivu o sustavima osiguranja depozita, Direktivu o oporavku i sanaciji banaka i Direktivu o hijerarhiji bankovnih vjerovnika; budući da je u 2019. pokrenula postupke zbog povrede protiv 12 država članica jer nisu usvojile potrebne mjere za potpuno prenošenje Direktive o hijerarhiji bankovnih vjerovnika; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija 2019. nastavila pratiti kako države članice provode četvrtu Direktivu o kapitalnim zahtjevima, Direktivu o sustavima osiguranja depozita, Direktivu o oporavku i sanaciji banaka i Direktivu o hijerarhiji bankovnih vjerovnika; budući da je u 2019. pokrenula postupke zbog povrede protiv 12 država članica jer nisu usvojile potrebne mjere za potpuno prenošenje Direktive o hijerarhiji bankovnih vjerovnika;

| 1. | pozdravlja godišnja izvješća Komisije o praćenju primjene zakonodavstva EU-a za 2017., 2018. i 2019., uključujući izvješća po zemljama; uviđa da su ta godišnja izvješća, pravo na podnošenje predstavki i europska građanska inicijativa vrijedni instrumenti koji zakonodavcima EU-a omogućuju utvrđivanje mogućih problema; pozdravlja činjenicu da je Komisija preuzela obvezu posvećivanja velike pažnje doprinosu građana, poduzeća i drugih dionika prilikom utvrđivanja povreda prava EU-a; apelira na Komisiju da poboljša javnu raspravu o svojim godišnjim izvješćima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje znatan broj predstavki u kojima se izražava zabrinutost građana zbog navodnih kršenja vladavine prava u državama članicama te pozdravlja sudjelovanje građana u ostvarivanju njihovih prava; smatra da je takvo praćenje ključno za utvrđivanje i sprečavanje rizika za vladavinu prava te prava i sloboda građana EU-a prije nego što zatraže službeni odgovor; u tom pogledu pozdravlja Komisijino prvo Godišnje izvješće o vladavini prava kao nov preventivni alat i dio novog godišnjeg europskog mehanizma za vladavinu prava; ponovno izražava svoju potporu uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi bio uređen međuinstitucionalnim sporazumom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da Parlament svake godine primi znatan broj predstavki zabrinutih građana koji izražavaju nezadovoljstvo stanjem provedbe zakonodavstva EU-a u državama članicama; posebno je zabrinut zbog prakse upućivanja velikog broja podnositelja predstavki na druga tijela; ponovno ističe zabrinutost zbog činjenice da bi zbog tog pristupa građani mogli misliti da se njihov glas ne čuje u institucijama EU-a; ističe važnu ulogu organizacija civilnog društva i ostalih dionika, posebice zviždača, u praćenju primjene prava EU-a u i izvještavanju o tome; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost s obzirom na to da je Komisija 2019. pokrenula 797 novih postupaka zbog povrede, više nego 2018. (644) i 2017. (716); također izražava zabrinutost i zbog činjenice da je Komisija 2019. izdala 316 obrazloženih mišljenja u usporedbi sa 157 u 2018. i 275 u 2017.; napominje međutim da su u 2019. još uvijek u tijeku 1 564 postupka zbog neusklađenosti, što je nešto manje odnosu na 1 571 postupak koji je bio u tijeku 2018. i nešto više u odnosu na broj postupka koji su bili u tijeku 2017. (1 559); pozdravlja činjenicu da je broj postupaka zbog neusklađenosti s obvezama pravodobnog prenošenja koji su bili u tijeku u 2019. pao na 599, što je 21 % manje u odnosu na broj postupaka koji su bili u tijeku na kraju 2018. (758); |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava ključnu ulogu Suda Europske unije (Sud EU-a) kao jedine institucije koja ima zadaću donositi odluke o valjanosti prava EU-a, čime osigurava da se ono pravilno tumači i da ga institucije EU-a i države članice pravilno primjenjuju; podsjeća da je prethodni postupak temeljni mehanizam prava EU-a koji pomaže pri pojašnjenju načina tumačenja i primjene prava EU-a; potiče nacionalne sudove da u slučaju dvojbe upućuju pitanja Sudu EU-a i time spriječe pokretanje postupaka zbog povrede; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da su 2019. postupci zbog povrede pokrenuti u sljedećim glavnim područjima politike, poredanima od većeg prema manjem broju prema broju slučajeva: okoliš, unutarnje tržište, industrija, poduzeća i MSP-ovi, mobilnost i promet; sa žaljenjem napominje da je 2019. vezano za zakonodavstvo u području okoliša zabilježen najveći broj pitanja o prenošenju i provedbi dok je u usporedbi s 2018. područje okoliša zauzimalo treće mjesto prema broju novih postupaka zbog povrede; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su prema tim izvješćima područja u kojima je protiv država članica tijekom tih godina pokrenut najveći broj postupaka zbog povrede u smislu prenošenja u nacionalno zakonodavstvo bila okoliš, mobilnost, promet i unutarnje tržište; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da se neprovedbom narušava učinkovitost unutarnjeg tržišta, ali i da ona ima izravan utjecaj na pojedinačna prava te stoga utječe na vjerodostojnost i ugled Unije; smatra da velik broj postupaka zbog povrede pokazuje da je osiguravanje pravovremene, pravilne i učinkovite primjene prava EU-a u državama članicama i dalje ozbiljan izazov i prioritet; poziva Komisiju da pruži više informacija o kriterijima koji se primjenjuju u skladu s novim metodološkim pristupom koji je u primjeni od 2017., a kojem je cilj utvrditi najozbiljnije slučajeve povrede prava i pritužbe vezano za pravo EU-a; žali zbog toga što se od 2017. zbog rastućeg broja postupaka kontinuirano produžuje prosječno vrijeme za istrage potencijalnih povreda prava EU-a; poziva Komisiju da skrati prosječno vrijeme potrebno za obradu pritužbi i rješavanje postupaka zbog povrede; poziva Komisiju da, kada je to moguće, drastično skrati vrijeme potrebno da se predmet države članice uputi Sudu u skladu s člancima 258. i 260. UFEU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zabrinutošću napominje da se prosječno vrijeme prenošenja propisa u EU-u povećalo, pri čemu je za prenošenje direktiva u 2019. u nacionalno zakonodavstvo potrebno tri mjeseca dulje nego 2018.; poziva na primjereno skraćivanje zakonodavnih postupaka kako bi se osiguralo dovoljno vremena za prenošenje; naglašava da pravo EU-a mora biti formulirano na jasan i razumljiv način, uz poštovanje načela pravne jasnoće, transparentnosti i pravne sigurnosti; poziva na odgovarajuću procjenu učinka zakonodavstva EU-a ex ante i ex post; podsjeća da je zakonodavstvo koje dovodi do najozbiljnijih postupaka zbog povrede rezultat provedbe direktiva; podsjeća na to da se uredbe izravno i obvezno primjenjuju u svim državama članicama; stoga poziva Komisiju da iskoristi uredbe u najvećoj mogućoj mjeri uvijek kada razmatra zakonodavne prijedloge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe nadzornu ulogu Parlamenta u tome da se predstavkama i pitanjima Komisiji skreće pozornost na nedostatke pri primjeni zakonodavstva EU-a u državama članicama; potiče Komisiju da dodatno unaprijedi svoj nadzor nad načinom primjena prava EU-a u državama članicama, u skladu s Panoramskim pregledom Europskog revizorskog suda; ističe da je blizak i strukturiran dijalog između Komisije i država članica u ranoj fazi ključan za djelotvornu i pravilnu primjenu zakonodavstva EU-a i za rješavanje pitanja povezanih s prekomjernom regulacijom tijekom prenošenja i primjene prava EU-a; podsjeća na potrebu uspostave zajedničke baze podataka i web-mjesta za sve dijelove zakonodavnog postupka kako bi se povećala transparentnost zakonodavnih rasprava; poziva Komisiju da promiče usklađenost na dosljedniji način u različitim područjima politike, i, kad je to moguće i prikladno, da unaprijedi preventivne instrumente kao što je, na primjer, priprema planova provedbe, planova djelovanja, dokumenata s obrazloženjem, posebnih web-mjesta i razmjena dobrih praksi osmišljenih kako bi se državama članicama pomoglo da prepoznaju probleme u prenošenju, riješe ih u ranoj fazi postupaka zbog povrede i pronađu zajednička rješenja te na taj način unaprijede učinkovitost zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznaje rad Europske komisije i njezino poštovanje načela supsidijarnosti; ističe ključnu ulogu nacionalnih parlamenata i, kada je relevantno, regionalnih parlamenata u kontroli nacrta zakonodavstva EU-a; napominje da bi se postojeći oblici suradnje s nacionalnim parlamentima mogli poboljšati; žali zbog toga što je postojeća struktura postupka mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti takva da odbore nacionalnih parlamenata za pitanja EU-a prisiljava da previše vremena posvećuju tehničkim i pravnim procjenama uz istodobnu obvezu poštovanja kratkih rokova; predlaže preispitivanje tih mehanizama kako bi se povećala njihova funkcionalnost i učinkovitost i omogućio razvoj više političkog pristupa kontroli poštovanja načela supsidijarnosti u EU-u; predlaže daljnje uključivanje u kontrolu poštovanja načela supsidijarnosti Europskog odbora regija, kao predstavnika regionalnih i lokalnih tijela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ozbiljno je zabrinut zbog toga što velik broj država članica još uvijek nije proveo direktive o sprečavanju pranja novca (Četvrtu direktivu o sprečavanju pranja novca i Petu direktivu o sprečavanju pranja novca); apelira na države članice da hitno i pravilno prenesu te direktive; pozdravlja činjenicu da je Komisija donijela komunikaciju pod nazivom „Prema boljoj provedbi EU-ova okvira za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma”, koja u kombinaciji s nizom izvješća može pomoći europskim i nacionalnim tijelima da bolje rješavaju probleme pranja novca, uključujući rizik od financiranja terorizma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost zbog posljedica nekih programa za ulagače i državljanstvo koje su donijele neke države članice; poziva Komisiju da uvede zakonodavstvo kojim se zabranjuju takve prakse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog neujednačenosti i neprimjerenosti europskog zakonodavstva za borbu protiv aktivnosti prekograničnog organiziranog kriminala uključujući, među ostalim, trgovinu drogom ili ljudima; traži od Komisije da nastavi pratiti ispravno prenošenje Okvirne odluke o borbi protiv organiziranog kriminala koristeći se ovlastima koje su joj dodijeljene Ugovorima za provedbu zakonodavstva; poziva Komisiju da, u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a, predstavi zakonodavni prijedlog direktive kojom se revidira Okvirna odluka Vijeća 2008/841/PUP o borbi protiv organiziranog kriminala, uključivanjem prilagodbe definicija kaznenih djela kako bi se naglasila prekogranična priroda kriminalnih organizacija, što je više puta navedeno u izvješćima relevantnih europskih agencija, osobito Europola i Eurojusta, većih sankcija i dodavanjem kaznenog djela zločinačkog udruženja koje, na temelju „modela mafije”, uključuje taktike zastrašivanja, udruživanje s namjerom sudjelovanja u kriminalnim aktivnostima i sposobnost utjecaja na javne institucije; smatra da bi u tom kontekstu bilo poželjno i opće europsko zakonodavstvo o zaštiti onih koji odluče surađivati s pravosuđem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost zakonodavstva koje tijelima za izvršavanje zakonodavstva omogućuje učinkovito rješavanje pitanja nezakonito stečene imovine kako bi se kriminalce spriječilo da ostvaruju korist od prihoda ostvarenih vlastitim kaznenim djelima tako što te prihode ponovno „infiltriraju” u zakonito gospodarstvo ili ih koriste za financiranje drugih kriminalnih aktivnosti; napominje da je europsko zakonodavstvo u tom području manjkavo unatoč tome što će uskoro na snagu stupiti Uredba (EU) 2018/1805; stoga pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala preispitati cjelokupan zakonodavni okvir o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u EU-u i analizirati moguću potrebu za dodatnim zajedničkim pravilima, posebno u pogledu aspekata oduzimanja i zapljene imovine stečene kaznenim djelima, čak i ako nema pravomoćne presude, i upravljanja tom imovinom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja Komisijina nastojanja da nastavi pratiti potpuno prenošenje direktiva o postupovnim pravima u europskom području slobode, sigurnosti i pravde; ističe međutim svoju zabrinutost zbog stalnih poteškoća do kojih dolazi u prenošenju Direktive 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (9); naglašava svoju zabrinutost zbog postupaka zbog povrede koji su pokrenuti protiv nekoliko država članica jer nisu prenijele Direktivu (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je potrebno poboljšati porezno zakonodavstvo EU-a kako bi porezni sustavi bili transparentniji, odgovorniji i učinkovitiji i kako bi se ograničilo nepošteno tržišno natjecanje među državama članicama i širenje takozvanih poreznih oaza; smatra da pravedno oporezivanje i odlučna borba protiv poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i pranja novca moraju imati središnju ulogu u politici EU-a; poziva Komisiju i države članice da razviju konkurentan, pravedan i čvrst sustav oporezivanja koji je prikladan za digitalno razdoblje i nove poslovne modele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali što Komisija nije odlučila pokrenuti postupke zbog povrede protiv država članica koje su prekršile schengenska pravila; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što države članice nisu ispunile svoje obveze u pogledu solidarnosti i podjele odgovornosti pri premještanju tražiteljâ azila; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apelira na države članice da prenesu zakonodavstvo EU-a o suzbijanju teških kaznenih djela i terorizma (11); posebno ističe manjkavosti koje je Komisija utvrdila u prenošenju Direktive o suzbijanju terorizma (EU) 2017/541 u nekoliko država članica; napominje da je većina država članica protiv kojih je Komisija 2019. pokrenula postupke povrede zbog neprenošenja Direktive o evidenciji podataka o putnicima (12) (EU) 2016/681 u međuvremenu obavijestila Komisiju o usvajanju mjera potrebnih za uspješno prenošenje tog akta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva institucije EU-a da u svim svojim odlukama, djelovanjima i politikama zajamče potpunu provedbu Povelje o temeljnim pravima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje medijskog pluralizma te neovisnosti i slobode medija; zabrinut je zbog stanja medija u EU-u; snažno osuđuje sve prakse za zastrašivanje ili prijetnje novinarima; u tom smislu ponovno poziva Komisiju da iznese sveobuhvatan prijedlog zakonodavnog akta s ciljem uspostavljanja minimalnih standarda za borbu protiv podnošenja strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja (SLAPP) diljem EU-a; poziva Komisiju da donese odvraćajuće mjere protiv zlouporabe sudova radi zastrašivanja ili nanošenja štete novinarima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje sve veći broj kampanja dezinformiranja kojima je cilj netočno informirati javnost o aktivnostima EU-a kao i o mjerama koje se poduzimaju kako bi se osigurala pravilna primjena prava EU-a u državama članicama; poziva Komisiju da se suprotstavi toj pojavi jer se njome nastoje ugroziti demokratski procesi i povjerenje građana u demokratske institucije EU-a; poziva Komisiju da primijeni jasan, sveobuhvatan i širok skup mjera kako bi suzbila širenje i utjecaj dezinformacija na internetu u Europi te zaštitila europske vrijednosti i demokratske sustave; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava zabrinutost zbog ozbiljnih nedostataka utvrđenih u primjeni zakonodavstva EU-a o okolišu i energiji, posebno u pogledu gospodarenja otpadom i njegova odlaganja, energetske učinkovitosti, gubitka biološke raznolikosti, prekomjernog iskorištavanja prirodnih resursa i zaštićenih područja, nedostatne obrade komunalnih otpadnih voda i onečišćenja zraka, što ozbiljno utječe i na zdravlje ljudi; sa zabrinutošću napominje da je u tijeku 19 postupaka zbog povrede zbog neispravnog prenošenja odredbi Direktive o odgovornosti za okoliš koja je ključna za za osiguravanje pravilne provedbe načela „onečišćivač plaća” i općenito odgovornosti za štetu u okolišu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konkretno, napominje da je većina država članica uporno i sustavno kršila europske norme o graničnim vrijednostima za onečišćujuće tvari u zraku; naglašava da narušavanje ekosustava i gubitak biološke raznolikosti predstavljaju velik problem diljem EU-a; poziva Komisiju da predloži novi zakon o obnovi ekosustava koji bi se nadovezao na postojeće obveze sadržane u Direktivi o staništima i drugim propisima EU-a i proširio ih; poziva Komisiju da odlučno poduzme pravne mjere kako bi osiguralo brzo potpuno i pravilno prenošenje svih direktiva EU-a o okolišu u svim državama članicama, u skladu s prioritetima iz komunikacije naslovljene „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da se zbog nedostatka usklađenih i sveobuhvatnih kodificiranih pravila dobre uprave primjenjivih diljem Unije građanima i poduzećima otežava lako i potpuno razumijevanje njihovih prava u skladu s pravom Unije; stoga naglašava da je kodificiranje pravila o dobroj upravi kroz uredbu kojom se utvrđuju razni aspekti upravnih postupaka, uključujući obavijesti, obvezujuće rokove, pravo na saslušanje i pravo svake osobe da pristupi svojem spisu, istovjetno jačanju prava građana i transparentnosti; smatra da bi ta uredba povećala djelotvornost, učinkovitost i kapacitet javne uprave i javnih usluga te u tom pogledu odgovorila na potrebu ulaganja i reformi u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno ističe svoj poziv za donošenje uredbe o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi EU-a u skladu s člankom 298. UFEU-a te napominje da Komisija na taj zahtjev nije odgovorila iznošenjem prijedloga; stoga još jednom poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog o europskom zakonu o upravnom postupku, uzimajući u obzir korake koje je Parlament dosad poduzeo u tom području; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prima na znanje činjenicu da postoji poseban nedostatak prenošenja, provedbe i nadzora prava EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde, što odudara od velike hitnosti kojom Komisija i Vijeće tijekom zakonodavnog postupka često potiču donošenje tih prijedloga; poziva Komisiju i nacionalna tijela da proaktivno i sveobuhvatno prate i provode primjenu prava EU-a u tom području; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uviđa da, kako bi se osigurala pravilna primjena prava EU-a i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, građani i poduzetnici moraju biti informirani o pitanjima koja proizlaze iz svakodnevne primjene prava EU-a; poziva na snažniju suradnju u tom području, među ostalim putem službe SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog stalnog nedostatka homogenosti među državama članicama u djelotvornoj primjeni zakonodavstva kojem je cilj izgradnja socijalne i uključive Unije i borba protiv svih oblika diskriminacije ranjivih skupina; izražava zabrinutost zbog ozbiljnih manjkavosti i kašnjenja u primjeni prava EU-a koje je dio europskog stupa socijalnih prava, osobito s obzirom na primjenu propisa o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika, Direktive o radnom vremenu (13) i zakonodavstva o jednakom postupanju prema ženama i muškarcima i jednakim plaćama za žene i muškarce; naglašava široko tumačenje koje je Sud Europske unije dao u svojim presudama u pogledu koncepta jednake plaće za jednaki rad i poziva Komisiju učini više u borbi protiv diskriminacije i razlike u plaćama između spolova na europskoj razini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da osigura da države članice ne upotrebljavaju pandemiju bolesti COVID-19 kao izliku za nepravilnu primjenu prava EU-a i da se svako kašnjenje u prenošenju direktiva u nacionalni pravni poredak valjano obrazloži; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Gospodarskom i socijalnom odboru i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL C 28, 27.1.2020., str. 108.

(2)  SL C 86, 6.3.2018., str. 126.

(3)  SL C 440, 30.12.2015., str. 17.

(4)  SL C 18, 19.1.2017., str. 10.

(5)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(6)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(7)  SL L 156, 19.6.2018., str. 43.

(8)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću na temelju članka 10. Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (COM(2016)0448)

(9)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(10)  SL L 132, 21.5.2016., str. 1.

(11)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

(12)  SL L 119, 4.5.2016., str. 132.

(13)  Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (SL L 299, 18.11.2003., str. 9.).

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/64

---

P9_TA(2021)0012

Provedba zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2206(INI))

(2021/C 456/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda i Helsinški završni akt Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) iz 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda i Helsinški završni akt Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) iz 1975.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (1),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” od 25. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” od 25. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama,

| — | uzimajući u obzir treće izvješće skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen koja djeluje u okviru UN-a naslovljeno „Jemen: pandemija nekažnjavanja u izmučenoj zemlji”, kojim je obuhvaćeno razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće izvješće skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen koja djeluje u okviru UN-a naslovljeno „Jemen: pandemija nekažnjavanja u izmučenoj zemlji”, kojim je obuhvaćeno razdoblje od srpnja 2019. do lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o području djelovanja i mandatu posebnih predstavnika EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 13. ožujka 2019. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o području djelovanja i mandatu posebnih predstavnika EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Europski program sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski program sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2020. o sigurnosti i obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2020. o sigurnosti i obrani,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o strateškim predviđanjima 2020. – Put prema otpornijoj Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o strateškim predviđanjima 2020. – Put prema otpornijoj Europi”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 15. srpnja 2019., 14. listopada 2019. i 12. prosinca 2019., izjavu vanjskih ministara EU-a od 15. svibnja 2020. te zaključke Europskog vijeća od 20. lipnja 2019., 17. listopada 2019. i 1. listopada 2020. o nezakonitom djelovanju Turske u istočnom Sredozemlju, kao i zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. o sjeveroistočnoj Siriji; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019., 15. srpnja 2019., 14. listopada 2019. i 12. prosinca 2019., izjavu vanjskih ministara EU-a od 15. svibnja 2020. te zaključke Europskog vijeća od 20. lipnja 2019., 17. listopada 2019. i 1. listopada 2020. o nezakonitom djelovanju Turske u istočnom Sredozemlju, kao i zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. o sjeveroistočnoj Siriji;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije – doprinos Komisije uoči sastanka čelnika EU-a i zapadnog Balkana 6. svibnja 2020.” (COM(2020)0315); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije – doprinos Komisije uoči sastanka čelnika EU-a i zapadnog Balkana 6. svibnja 2020.” (COM(2020)0315);

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0266/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0266/2020),

| A. | budući da Parlament ima dužnost i odgovornost provoditi demokratski nadzor nad zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP) i zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP) te bi trebao transparentno i pravodobno dobiti potrebne informacije i trebala bi mu se dodijeliti učinkovita sredstva za potpuno izvršavanje te uloge, među ostalim u pogledu svih programa industrijskog razvoja u području obrane; |
| --- | --- |

A.

budući da Parlament ima dužnost i odgovornost provoditi demokratski nadzor nad zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom (ZVSP) i zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP) te bi trebao transparentno i pravodobno dobiti potrebne informacije i trebala bi mu se dodijeliti učinkovita sredstva za potpuno izvršavanje te uloge, među ostalim u pogledu svih programa industrijskog razvoja u području obrane;

| B. | budući da se zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a nastoji osigurati sigurnost i stabilnost, uz promicanje europskih vrijednosti slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštivanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a nastoji osigurati sigurnost i stabilnost, uz promicanje europskih vrijednosti slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštivanja ljudskih prava;

| C. | budući da se svijet suočava s agresivnim geopolitičkim natjecanjem koje zahtijeva brze i primjerene vanjskopolitičke mehanizme i kapacitete za odgovor; |
| --- | --- |

C.

budući da se svijet suočava s agresivnim geopolitičkim natjecanjem koje zahtijeva brze i primjerene vanjskopolitičke mehanizme i kapacitete za odgovor;

| D. | budući da potreba za snažnijom, ambicioznijom, vjerodostojnom i ujedinjenom zajedničkom vanjskom politikom postaje ključna jer se EU suočava s višestrukim geopolitičkim izazovima u široj regiji koji izravno ili neizravno utječu na sve njegove države članice i građane; |
| --- | --- |

D.

budući da potreba za snažnijom, ambicioznijom, vjerodostojnom i ujedinjenom zajedničkom vanjskom politikom postaje ključna jer se EU suočava s višestrukim geopolitičkim izazovima u široj regiji koji izravno ili neizravno utječu na sve njegove države članice i građane;

| E. | budući da EU ne ostvaruje svoj potencijal u području vanjske i sigurnosne politike zbog manjka jedinstva među državama članicama; |
| --- | --- |

E.

budući da EU ne ostvaruje svoj potencijal u području vanjske i sigurnosne politike zbog manjka jedinstva među državama članicama;

| F. | budući da nijedna pojedinačna država članica EU-a ne može samostalno rješavati nijedan od globalnih izazova s kojima se Europa danas suočava; budući da ambiciozna i učinkovita zajednička vanjska i sigurnosna politika mora počivati na odgovarajućim financijskim sredstvima i unaprjeđenim mehanizmima za donošenje odluka; |
| --- | --- |

F.

budući da nijedna pojedinačna država članica EU-a ne može samostalno rješavati nijedan od globalnih izazova s kojima se Europa danas suočava; budući da ambiciozna i učinkovita zajednička vanjska i sigurnosna politika mora počivati na odgovarajućim financijskim sredstvima i unaprjeđenim mehanizmima za donošenje odluka;

| G. | budući da je u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 u mnogim dijelovima svijeta došlo do pogoršanja u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, dok su se kampanje dezinformiranja i kibernapadi koje provode treće zemlje povećali; budući da su, umjesto multilateralne suradnje u skladu s međunarodnim poretkom utemeljenim na pravilima, izraženiji postali izolacionistički, unilateralni i antiglobalistički trendovi te sustavna suparništva; |
| --- | --- |

G.

budući da je u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 u mnogim dijelovima svijeta došlo do pogoršanja u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, dok su se kampanje dezinformiranja i kibernapadi koje provode treće zemlje povećali; budući da su, umjesto multilateralne suradnje u skladu s međunarodnim poretkom utemeljenim na pravilima, izraženiji postali izolacionistički, unilateralni i antiglobalistički trendovi te sustavna suparništva;

| H. | budući da izazovi poput ponovne pojave populizma i autoritarizma i sve veće nesklonosti poštivanju međunarodnog prava, ljudskih prava i vladavine prava, kao i napadi na liberalnu demokraciju i multilateralizam, u kombinaciji s natjecanjem između velikih sila, koje se pretvorilo u suparništva, posebno između SAD-a i Kine, predstavljaju stvaran izazov za međunarodnu sigurnost te za vrijednosti, interese i utjecaj EU-a, pri čemu postoji rizik da se EU izostavi iz krugova u kojima se donose odluke te da se uslijed tog natjecanja nađe u izrazito nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

H.

budući da izazovi poput ponovne pojave populizma i autoritarizma i sve veće nesklonosti poštivanju međunarodnog prava, ljudskih prava i vladavine prava, kao i napadi na liberalnu demokraciju i multilateralizam, u kombinaciji s natjecanjem između velikih sila, koje se pretvorilo u suparništva, posebno između SAD-a i Kine, predstavljaju stvaran izazov za međunarodnu sigurnost te za vrijednosti, interese i utjecaj EU-a, pri čemu postoji rizik da se EU izostavi iz krugova u kojima se donose odluke te da se uslijed tog natjecanja nađe u izrazito nepovoljnom položaju;

| I. | budući da je europska politika susjedstva (EPS) ključan instrument u pogledu istočnih i južnih susjeda EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je europska politika susjedstva (EPS) ključan instrument u pogledu istočnih i južnih susjeda EU-a;

| J. | budući da nestabilnost i nepredvidivost na granicama Unije i u njezinu neposrednom susjedstvu predstavljaju izravnu prijetnju sigurnosti Unije i njezinih država članica; budući da pandemija bolesti COVID-19 može dovesti do pogoršanja međunarodnog sigurnosnog okruženja; budući da će teške gospodarske i socijalne posljedice te pandemije znatno utjecati na trenutačne razine siromaštva i nejednakosti u svijetu te da bi stoga mogle dovesti do akutnih socijalnih nemira i ozbiljnih prosvjeda i tako postati novi uzrok nestabilnosti u mnogim ionako nestabilnim zemljama; budući da su se sada ostvarile mnoge prijetnje koje se pojavljuju proteklih godina, uključujući kiberprijetnje, klimatske promjene i pandemije, koje sve ozbiljnije utječu na različite aspekte ljudskog života, kao i na mogućnosti razvoja te na svjetski geopolitički poredak i stabilnost; |
| --- | --- |

J.

budući da nestabilnost i nepredvidivost na granicama Unije i u njezinu neposrednom susjedstvu predstavljaju izravnu prijetnju sigurnosti Unije i njezinih država članica; budući da pandemija bolesti COVID-19 može dovesti do pogoršanja međunarodnog sigurnosnog okruženja; budući da će teške gospodarske i socijalne posljedice te pandemije znatno utjecati na trenutačne razine siromaštva i nejednakosti u svijetu te da bi stoga mogle dovesti do akutnih socijalnih nemira i ozbiljnih prosvjeda i tako postati novi uzrok nestabilnosti u mnogim ionako nestabilnim zemljama; budući da su se sada ostvarile mnoge prijetnje koje se pojavljuju proteklih godina, uključujući kiberprijetnje, klimatske promjene i pandemije, koje sve ozbiljnije utječu na različite aspekte ljudskog života, kao i na mogućnosti razvoja te na svjetski geopolitički poredak i stabilnost;

| K. | budući da je korištenje globalnih pomorskih informacija ključno za osiguravanje strateške obavještajne funkcije, omogućavanje analize rizika i ranog upozoravanja u korist EU-a i država članica te jačanje informacijske potpore za civilne i vojne sigurnosne operacije u pomorstvu; |
| --- | --- |

K.

budući da je korištenje globalnih pomorskih informacija ključno za osiguravanje strateške obavještajne funkcije, omogućavanje analize rizika i ranog upozoravanja u korist EU-a i država članica te jačanje informacijske potpore za civilne i vojne sigurnosne operacije u pomorstvu;

| L. | budući da je borba protiv terorizma visoko na listi prioriteta Europskog programa sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020.; |
| --- | --- |

L.

budući da je borba protiv terorizma visoko na listi prioriteta Europskog programa sigurnosti za razdoblje 2015. – 2020.;

| M. | budući da je uslijed pandemije bolesti COVID-19 do izražaja došla ranjivost EU-a u odnosu na autoritarne režime, krhkost tradicionalnih vanjskih savezništava EU-a te potreba da Unija osigura usklađenost svoje vanjske politike sa svojim temeljnim vrijednostima; budući da to od EU-a zahtijeva da ponovno razmotri svoje vanjske odnose te da ih utemelji na načelima solidarnosti i multilateralizma; budući da pandemija bolesti COVID-19 i širok spektar njezinih posljedica posebno teško pogađaju najranjivije skupine, pretežno u regijama koje imaju slabije sustave zdravstvene i socijalne zaštite; |
| --- | --- |

M.

budući da je uslijed pandemije bolesti COVID-19 do izražaja došla ranjivost EU-a u odnosu na autoritarne režime, krhkost tradicionalnih vanjskih savezništava EU-a te potreba da Unija osigura usklađenost svoje vanjske politike sa svojim temeljnim vrijednostima; budući da to od EU-a zahtijeva da ponovno razmotri svoje vanjske odnose te da ih utemelji na načelima solidarnosti i multilateralizma; budući da pandemija bolesti COVID-19 i širok spektar njezinih posljedica posebno teško pogađaju najranjivije skupine, pretežno u regijama koje imaju slabije sustave zdravstvene i socijalne zaštite;

| N. | budući da se posljednjih godina pojavljuju novi višedimenzionalni izazovi, primjerice širenje oružja za masovno uništenje, dovođenje u pitanje sporazuma o neširenju oružja, zaoštravanje regionalnih sukoba koji su prouzročili raseljavanje stanovništva, borba za prirodne resurse, energetska ovisnost, klimatske promjene, konsolidacija propalih država, terorizam, transnacionalni organizirani kriminal, kibernapadi i kampanje dezinformiranja; |
| --- | --- |

N.

budući da se posljednjih godina pojavljuju novi višedimenzionalni izazovi, primjerice širenje oružja za masovno uništenje, dovođenje u pitanje sporazuma o neširenju oružja, zaoštravanje regionalnih sukoba koji su prouzročili raseljavanje stanovništva, borba za prirodne resurse, energetska ovisnost, klimatske promjene, konsolidacija propalih država, terorizam, transnacionalni organizirani kriminal, kibernapadi i kampanje dezinformiranja;

| O. | budući da bi razoružanje, nadzor naoružanja i sprečavanje širenja oružja trebali postati jedan od glavnih naglasaka zajedničke vanjske i sigurnosne politike s obzirom na slom važnih sporazuma o nadzoru naoružanja i o razoružanju te na brzi razvoj novih tehnologija oružja kako bi se zaštitili građani EU-a, ali i međunarodna stabilnost i sigurnost; budući da se Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP mora ažurirati s ciljem stroge primjene i provedbe kriterija; |
| --- | --- |

O.

budući da bi razoružanje, nadzor naoružanja i sprečavanje širenja oružja trebali postati jedan od glavnih naglasaka zajedničke vanjske i sigurnosne politike s obzirom na slom važnih sporazuma o nadzoru naoružanja i o razoružanju te na brzi razvoj novih tehnologija oružja kako bi se zaštitili građani EU-a, ali i međunarodna stabilnost i sigurnost; budući da se Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP mora ažurirati s ciljem stroge primjene i provedbe kriterija;

Pozicioniranje EU-a kao „odabranog partnera” u promjenjivom geopolitičkom poretku

| 1. | naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 znak upozorenja da je potrebna snažnija, autonomnija, ujedinjenija i odlučna vanjska i sigurnosna politika kako bi se ojačala vodeća uloga Unije na međunarodnoj sceni s ciljem obrane i razvoja međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima kojim se jamče multilateralizam, demokracija i ljudska prava, te kako bi se odlučnije promicale njezine vrijednosti i interesi diljem svijeta; naglašava da EU najprije mora uspješno pomoći svojim partnerima u neposrednom susjedstvu kako bi se to postiglo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | promiče i brani ulogu EU-a kao pouzdanog partnera diljem svijeta, kao preferiranog „odabranog partnera” trećih strana, poštenog posrednika koji se vodi načelima, a ne dogmama, referentnog sudionika u rješavanju sukoba i posredovanju u sukobima, koji promiče diplomaciju i dijalog kao najpoželjniji način da odigra konstruktivnu ulogu u globalnim sukobima, vodećeg promotora održivog razvoja i velikog doprinositelja multilateralnom okviru, ali i globalnog aktera koji je spreman djelovati samostalno i odlučno kada je to potrebno za obranu vlastitih vrijednosti i interesa EU-a, koji preuzima odgovornost osiguravanjem vlastite sigurnosti i promicanjem međunarodnog mira i stabilnosti, na temelju načela i vrijednosti Povelje UN-a i kako je utvrđeno međunarodnim pravom, uz poštivanje međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima; smatra da su kreativnost, proaktivniji stav te više jedinstva i solidarnosti među državama članicama, kao i angažman i resursi država članica, potrebni kako bi se povećao globalni utjecaj EU-a i kako bi se promicao njegov model pozitivne moći i odgovorna uloga u globalnom upravljanju te kako bi mu se omogućilo preuzimanje strateške odgovornosti u neposrednom susjedstvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da bi sve veća nestabilnost u svijetu, okruženje u kojem se vodi sve više sukoba, erozija multilateralizma i porast autoritarizma, kao i višedimenzionalni globalni izazovi, posebno sve veće ozračje sukoba koje dovodi do nastavka, a ponekad i do obnove oružanih sukoba, među ostalim na istočnim i južnim granicama europskog kontinenta, terorizam, klimatske promjene i sve veće prijetnje prirodnim resursima, nekontrolirani migracijski tokovi, zdravstveni rizici, hibridne prijetnje poput kampanja dezinfomiranja, aktivnih mjera i kibernapada, među ostalim, trebali potaknuti EU na razvoj strateške autonomije i istovremeno na jačanje suradnje sa svojim saveznicima; naglašava da je za Uniju u tom pogledu važno uspostaviti veću stratešku suradnju s trećim zemljama, utemeljenu na povjerenju i obostranoj koristi, te graditi saveze s demokracijama sličnih stavova, uključujući one s južne polutke, a po potrebi i ad hoc koalicije s drugim partnerima sličnih stavova; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom pogledu naglašava potrebu za tijesnom suradnjom Unije s ključnim partnerima na svjetskoj razini i njezinom aktivnom ulogom u obrani institucija ključnih za međunarodno pravo i multilateralni sustav; ustraje na važnosti jačanja partnerstva EU-a s UN-om i NATO-om te produbljivanja suradnje s organizacijama kao što su Vijeće Europe, OESS, Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN), Afrička unija, Organizacija američkih država (OAD), Arapska liga, Zajednica latinoameričkih i karipskih država (CELAC) i Mercosur; poziva na pojačanu suradnju i koordinaciju između EU-a i NATO-a, uz udruživanje znanja i resursa kako bi se izbjeglo udvostručavanje, s ciljem izgradnje zajedničkog komplementarnog pristupa aktualnim i budućim sigurnosnim izazovima na regionalnoj i globalnoj razini, kao i sukobima, zdravstvenim krizama, asimetričnim i hibridnim prijetnjama, kibernapadima i dezinformacijama; naglašava važnost Međunarodnog kaznenog suda u istragama zločina protiv čovječnosti i obrani njihovih žrtava te pozdravlja snažnu potporu koju je Unija izrazila Sudu, koji je nedavno bio meta pritisaka i napada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog nezapamćenih razmjera kampanja dezinformiranja i propagandnih kampanja pod pokroviteljstvom države i bez njega, koje razorno utječu na društva, uključujući takve kampanje u europskom susjedstvu, a posebno na zapadnom Balkanu; osuđuje manipuliranje informacijama i korištenje informacijama kao oružjem, među ostalim od strane zlonamjernih državnih, poddržavnih i nedržavnih aktera, kao i platformi i organizacija kojima se autoritarne treće zemlje koriste za izravno i neizravno financiranje političkih stranaka i aktera u Europi te za utjecanje na njih; pozdravlja prijeko potrebni odgovor institucija EU-a na taj novi izazov, primjerice osnivanje novog posebnog odbora u Parlamentu koji će biti usmjeren na vanjsko uplitanje u demokratske procese u EU-u, uključujući dezinformacije, te donošenje odluke Vijeća o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (5); naglašava potrebu za odgovorom kojim se ne ograničavaju temeljna prava i slobode; ukazuje na važnost učinkovite strateške komunikacije EU-a te pohvaljuje jačanje sastavnice Stratcom u okviru Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i njezine napore koji su poduzeti s ciljem prepoznavanja i suzbijanja kampanja dezinformiranja; naglašava da bi EU trebao dodatno ojačati svoje kapacitete za proaktivnu bobu protiv lažnih vijesti i dezinformacija jer one predstavljaju prijetnju demokraciji te unaprijediti svoju kulturu sigurnosti kako bi bolje zaštitio svoje informacijske i komunikacijske mreže; poziva EU da postane predvodnik u zagovaranju zajedničkog okvira za samoobranu i suradnju protiv hibridnih prijetnji i zlonamjernog utjecaja autoritarnih režima, posebno na demokratsko upravljanje i privatna poduzeća u cijelom svijetu; stoga ističe potrebu da EU ojača svoje saveze s drugim globalnim demokratskim akterima s ciljem suprotstavljanja takvim prijetnjama na svjetskoj razini, među ostalim putem reformiranih i otpornijih multilateralnih institucija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ustraje na tome da se vanjska i sigurnosna politika EU-a mora voditi promicanjem ciljeva utvrđenih u članku 21. UEU-a kao što su demokracija, ljudsko dostojanstvo, ljudska prava i temeljne slobode, uključujući slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja, zaštita svih manjina i vjerskih zajednica, uključujući kršćane, Židove, muslimane, ateiste i druge, te promicanje rodne ravnopravnosti; u tom pogledu pozdravlja nedavnu odluku Komisije o obnovi mandata posebnog izaslanika za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a, ali i poziva da se on imenuje u najkraćem mogućem roku; poziva delegacije EU-a da pomno prate stanje ljudskih prava u svijetu, da utvrde trendove te da pruže podršku nastojanjima građana i organizacija civilnog društva da preokrenu negativne trendove u pogledu ljudskih prava u cijelom svijetu; naglašava da vanjska i sigurnosna politika EU-a postaje učinkovitija primjenom uvjetovanosti u njegovim gospodarskim i političkim inicijativama; u tom pogledu podsjeća da bi Komisija trebala redovito pratiti stanje ljudskih prava u trećim zemljama za koje je ukinuta obveza posjedovanja vize i o njemu obavještavati Parlament te da bi u slučaju kršenja ljudskih prava trebala obustaviti to ukinuće za dotičnu državu; poziva Komisiju i Vijeće na jačanje Unijinih programa potpore demokraciji u cijelom svijetu poticanjem prodemokratskih procesa „odozdo prema gore”, izgradnjom otpornosti institucija i podržavanjem rada europskih političkih zaklada na jačanju demokratskih procesa; ponavlja svoj poziv, iznijet u preporuci od 13. ožujka 2019., na reformu i preispitivanje posebnih predstavnika i posebnih izaslanika EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da bi EU trebao rješavati temeljne uzroke migracija poput siromaštva, nesigurnosti opskrbe hranom i ishrane, nezaposlenosti, nestabilnosti i nedostatka sigurnosti u trećim zemljama iz kojih potječu nezakonite masovne migracije; ističe da bi naglasak trebao biti i na pomoći u razvoju stabilnih institucija u tim državama kako bi se promicao održiv društveni razvoj; |
| --- | --- |

7.

Nova razina ambicije za ZVSP: strateški regionalni pristupi temeljeni na snažnijoj političkoj volji

| 8. | podsjeća da nijedna država članica EU-a sama nema dovoljno sposobnosti i resursa za učinkovito rješavanje aktualnih međunarodnih izazova; smatra da je u tom kontekstu EU-u prije svega potrebna snažnija i istinska politička volja država članica da zajednički dogovaraju i promiču ciljeve vanjske politike EU-a kao što su sprečavanje sukoba i mirovni sporazumi te da se suprotstave pokušajima trećih zemalja da oslabe i podijele EU, među ostalim potkopavanjem europskih vrijednosti; naglašava da će samo snažna i ujedinjena Europska unija s utvrđenom vanjskom, sigurnosnom i obrambenom politikom, čije države članice podržavaju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u provedbi dogovorenih ciljeva, moći imati snažnu ulogu u novom geopolitičkom okruženju; poziva institucije EU-a i države članice na međusobnu koordinaciju svih djelovanja za odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 te na njihovu koordinaciju s međunarodnim partnerima s ciljem poticanja usklađenog i uključivog globalnog odgovora na pandemiju te u tom pogledu pozdravlja pristup Tim Europa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva na reviziju globalne strategije EU-a kako bi se izvukle pouke iz nove geopolitičke dinamike, aktualnih prijetnji, uključujući pandemiju bolesti COVID-19, i očekivanih budućih izazova te kako bi se ponovno ocijenili ciljevi i sredstva ZVSP-a; naglašava da EU pri daljnjem razvijanju suradnje s međunarodnim partnerima i saveznicima mora ubrzati donošenje odluka koje se tiču vanjskih poslova i svoju sposobnost suradnje s partnerima sličnih stavova, uz istovremeno jačanje multilateralizma, te ojačati svoje strateške kapacitete za djelovanje, po potrebi i autonomno; ističe da EU ima odgovornost graditi svoju stratešku autonomiju u pogledu pitanja koja se odnose na zajedničku diplomaciju, sigurnost i obranu, kao i gospodarskih, zdravstvenih i trgovinskih pitanja, s ciljem suočavanja s brojnim zajedničkim izazovima kako bi obranila svoje interese, norme i vrijednosti u postpandemijskom svijetu; stoga naglašava potrebu da europske zemlje zadrže sposobnost samostalnog odlučivanja i djelovanja; poziva države članice na brzu provedbu i primjenu nove uredbe za uspostavu mehanizama za provjeru stranih ulaganja u ključnim sektorima; potiče države članice na uspostavu novog foruma za multilateralnu suradnju, oslanjajući se na nasljeđe Koordinacijskog odbora za multilateralne strateške kontrole izvoza, za praćenje i nadzor izvoza tehnologija, trgovinskih tokova i osjetljivih ulaganja u predmetne zemlje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da još uvijek postoji velik neiskorišteni potencijal u povezivanju i integriranju svih aspekata moći prisile i moći uvjeravanja u okviru vanjskog djelovanja EU-a kako bi se postigli ciljevi ZVSP-a; u tom pogledu podsjeća da diplomacija Europskog parlamenta predstavlja važan stup vanjske politike EU-a, s vlastitim zasebnim i komplementarnim instrumentima i kanalima; smatra da bi Europski parlament stoga trebao biti priznat kao sastavni dio pristupa Tim Europa koji promiču Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje; u tom pogledu ističe važnost uloge Parlamenta u posredovanju i u pružanju podrške demokraciji, kao i dragocjen doprinos parlamentarnih skupština vanjskom djelovanju Europe, među ostalim u pogledu sigurnosti i obrane, te potrebu da se promiče njihovo djelovanje i osigura njihov ispravan rad; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika te predsjednike Komisije i Vijeća da stalno informiraju Parlament o vanjskom djelovanju EU-a i da ga uključuju u to djelovanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da ambicija da se uspostavi snažna, autonomna i potpuno razvijena vanjska i sigurnosna politika EU-a podrazumijeva i postojanje diplomatskog zbora istih karakteristika koji se od samog početka odlikuje jasnom europskom dimenzijom; u tom pogledu podržava napredak ostvaren u nastojanjima da se osnuje europska diplomatska akademija zadužena za uspostavu neovisnog sustava selekcije i osposobljavanja budućih diplomata EU-a u okviru istinski europske diplomatske karijere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi se odredbe Ugovora o EU-u o savjetovanju s Parlamentom i informiranju Parlamenta u području ZVSP-a trebale tumačiti kao jasna pravila o transparentnoj i pravodobnoj razmjeni relevantnih dokumenata, uključujući nacrte strategija; izražava potrebu za znatnim poboljšanjem načina na koji Komisija i ESVD Parlamentu trenutačno dostavljaju osjetljive ili povjerljive informacije; nadalje poziva da se ispitaju načini za poboljšanje kvalitete, opsega i formata sjednica odbora i razmjena s ESVD-om i Komisijom; smatra da „deklaracija o političkoj odgovornosti” iz 2010. više nije adekvatna osnova za odnose između Parlamenta i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika te da bi je trebalo zamijeniti međuinstitucijskim sporazumom kako bi se pojačala prava Parlamenta na demokratski nadzor u skladu s Ugovorima; nadalje podsjeća da je zatražio preispitivanje odluke Vijeća o osnivanju ESVD-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog nedostatka napretka u poboljšanju postupka donošenja odluka o pitanjima ZVSP-a, što utječe na učinkovitost, brzinu i vjerodostojnost djelovanja EU-a i donošenja odluka na međunarodnoj sceni; poziva države članice da hitno otvore raspravu o mogućem prelasku s jednoglasnog glasovanja na glasovanje kvalificiranom većinom, barem u odabranim područjima ZVSP-a, kao što su odluke o pitanjima povezanim s ljudskim pravima i sankcijama, kao konkretnom sredstvu za jačanje utjecaja EU-a na globalnoj sceni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja donošenje novog globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava (zakon EU-a sličan Zakonu Magnicki), kojim se EU-u omogućuje nametanje ciljanih sankcija onima koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta; preporučuje da se područje primjene režima sankcija u budućnosti proširi na korupciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na reviziju popisa opreme čiji je izvoz u treće zemlje zabranjen kako bi se spriječile situacije u kojima države članice uz financijsku potporu EU-a osiguravaju instrumente koji će se kasnije upotrijebiti za ugnjetavanje građana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava raspravu na razini EU-a s ciljem razmatranja novih formata suradnje kao što je Europsko vijeće sigurnosti, budući da je krajnje vrijeme da se formalno uspostave djelotvorni formati i institucije kako bi se poboljšala usklađenost i utjecaj vanjske i sigurnosne politike EU-a; smatra da bi se o toj ideji trebalo raspravljati u okviru Konferencije o budućnosti Europe te također ponavlja svoj poziv da se uspostavi Vijeće ministara obrane; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je EU predan jačanju uloge UN-a na međunarodnoj sceni i stoga naglašava potrebu za reformom sustava Ujedinjenih naroda kako bi se ojačala usklađenost djelovanja svih njihovih agencija, organizacija i programa kako bi se zajamčilo ostvarenje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; ponovno poziva države članice da podrže reforme u pogledu sastava i funkcioniranja Vijeća sigurnosti kako bi ono postalo učinkovitije i operativnije te ključno za osiguravanje globalnog mira, s programom koji nadilazi vojnu sigurnost i obuhvaća kretanja izbjeglica i raseljenih osoba, sigurnost opskrbe hranom, klimatske promjene i borbu protiv pandemija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe ključnu važnost EU-a u pružanju podrške demokratskim i izbornim procesima koji se odvijaju te u zaštiti njihove transparentnosti i legitimnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | svjestan je da stabilnost, sigurnost, mir i blagostanje zapadnog Balkana te zemalja istočnog i južnog susjedstva izravno utječu na stabilnost i sigurnost Unije i njezinih država članica, kao i na njezin ugled globalnog geopolitičkog aktera; naglašava činjenicu da je Europska unija najveći trgovinski partner zemalja zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva te najveći ulagač u te zemlje; poziva EU da preuzme stratešku odgovornost u svojem susjedstvu te da odigra pravodobniju, aktivniju, ujedinjeniju i učinkovitiju ulogu u posredovanju u aktualnim napetostima i sukobima i u njihovom mirnom rješavanju, kao i u sprečavanju svih budućih sukoba u susjedstvu; smatra da se to može postići davanjem prednosti nastojanjima usmjerenim na preventivnu izgradnju mira, uključujući preventivnu diplomaciju i mehanizme ranog upozoravanja, jačanjem bilateralne suradnje i pružanjem podrške demokratskim snagama i vladavini prava, stvaranjem pozitivnih poticaja za društveno-gospodarsku stabilizaciju i razvoj te jačanjem otpornosti društava, uz odgovarajuća proračunska sredstva za potporu tim nastojanjima; ponovno potvrđuje svoju snažnu podršku normandijskom formatu, Berlinskoj konferenciji o Libiji i skupini iz Minska; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno izražava svoju predanost proširenju kao ključnoj transformativnoj politici EU-a te pozdravlja revidiranu metodologiju koju je predložila Komisija i veći naglasak koji se u toj metodologiji stavlja na političku narav procesa proširenja; podržava europsku perspektivu država zapadnog Balkana i pozdravlja činjenicu da su države članice EU-a ponovno potvrdile svoju nedvosmislenu podršku toj perspektivi, kako se navodi u Izjavi iz Zagreba od 6. svibnja 2020., kao i odluku o otvaranju pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom; poziva Vijeće i Komisiju da bez odlaganja otvore međuvladine konferencije s tim dvjema državama i općenitije da ubrzaju proces pristupanja, budući da su države zapadnog Balkana geografski, povijesno i kulturno dio Europe; posebno poziva Bugarsku da se prestane protiviti otvaranju međuvladine konferencije sa Sjevernom Makedonijom; ističe da je integracija tih država u EU od ključne važnosti za stabilnost i sigurnost kontinenta u cjelini, kao i za utjecaj EU-a u regiji i šire; naglašava da bi proces pristupanja trebao donijeti održivu demokratsku, gospodarsku i ekološku transformaciju i socijalnu konvergenciju te osigurati dobrosusjedske odnose i regionalnu suradnju; podsjeća da je proces pristupanja utemeljen na zaslugama te na strogim i poštenim uvjetima u skladu s kopenhaškim kriterijima; ponavlja da se donošenje reformi mora konkretno očitovati na terenu i naglašava potrebu za osiguravanjem jasnih, transparentnih i dosljednih referentnih vrijednosti za pristupanje te stalne političke, financijske (IPA III) i tehničke podrške za čitavog trajanja tog procesa, uz jasno mjerenje napretka; naglašava da bi se zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje trebale uskladiti s relevantnim izjavama koje daje potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik u vezi sa ZVSP-om u ime EU-a, kao i odlukama Vijeća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja rezultate sastanka na vrhu EU-a s državama Istočnog partnerstva i nada se da će se tih šest zemalja istinski obvezati na procese reformi potrebne za izgradnju društava koja su demokratskija, naprednija, pravednija, stabilnija i bliža temeljnim vrijednostima i načelima; naglašava da bi suradnja sa zemljama Istočnog partnerstva i drugim susjednim zemljama EU-a trebala biti prioritet ZVSP-a zbog ključnog interesa EU-a u pogledu razvoja i demokratizacije tih zemalja; poziva Komisiju i ESVD da nastave jačati gospodarske veze i povezanost putem trgovinskih sporazuma i sporazuma o pridruživanju, pristupa jedinstvenom tržištu i produbljenih osobnih kontakata, među ostalim pojednostavnjenjem i liberalizacijom viznog režima kad se za to ispune svi uvjeti; naglašava da bi sve navedeno moglo služiti kao poticaj za demokratske reforme te usvajanje pravila i normi EU-a; poziva EU da zadrži prilagođeno razlikovanje u okviru Istočnog partnerstva na temelju načela „više za više” i „manje za manje”; uvažava jedinstveno iskustvo i stručnost država Istočnog partnerstva, uključujući njihov doprinos misijama, borbenim skupinama i operacijama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a, te poziva na produbljenje suradnje između EU-a i Istočnog partnerstva u području obrambenih politika povezanih s EU-om; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podržava zahtjeve bjelaruskog naroda za slobodom, demokracijom i dostojanstvom te za održavanjem novih, slobodnih i poštenih predsjedničkih izbora; prepoznaje važnu ulogu koordinacijskog vijeća kao predstavnika bjelaruskog naroda koji prosvjeduje; oštro osuđuje nasilno postupanje protiv mirnih prosvjednika te pozdravlja donošenje sankcija protiv Lukašenkova režima, uključujući samog Aleksandra Lukašenka, i ponovno izražava svoje stajalište da ne priznaje rezultate namještenih predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020.; traži od EU-a da temeljito preispita svoje odnose s Bjelarusom, s obzirom da se tamošnji režim nedovoljno pridržava vlastitih obaveza u skladu s međunarodnim pravom i svojim sporazumima s EU-om, kao i da uspostavi poticaje za društveno-gospodarsku stabilizaciju i razvoj demokratskih snaga te podršku tim snagama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno naglašava važnost predanosti EU-a pružanju podrške suverenosti, neovisnosti i teritorijalnoj cjelovitosti njegovih partnera unutar njihovih međunarodno priznatih granica; izražava zabrinutost zbog porasta broja zona aktivnih sukoba u najbližem susjedstvu EU-a, kao i zbog zamrznutih sukoba i tekuće de facto okupacije teritorija koji pripadaju suverenim državama od strane Ruske Federacije; ponovno osuđuje agresivne politike Rusije s obzirom na Ukrajinu, njezinu negativnu ulogu u nekoliko zamrznutih sukoba te pritisak koji Rusija vrši na nekoliko svojih izravnih susjeda koji su članice EU-a, uz kršenja prava krimskih Tatara, blokadu Azovskog mora, nastavak zauzimanja plinskih polja u Crnom moru koja pripadaju Ukrajini te kršenje teritorijalne cjelovitosti Gruzije i Moldove od strane Rusije; ostaje u potpunosti predan politici nepriznavanja nezakonitog pripojenja Krima; poziva Rusiju da preuzme odgovornost, iskoristi svoj utjecaj na separatiste koje podržava te u potpunosti ispuni svoje obveze iz sporazuma iz Minska; naglašava potrebu da EU pojača svoje djelovanje u okviru mirnog rješavanja takozvanih zamrznutih sukoba, među ostalim kroz dijalog s uključenim trećim zemljama, da aktivno promiče rješenja koja se temelje na normama i načelima međunarodnog prava, Povelje UN-a i Helsinškog završnog akta OESS-a iz 1975. te da poveća potporu civilima koji su pogođeni sukobima, interno raseljenim osobama i izbjeglicama; osim toga, zahtijeva da Ruska Federacija prekine svoju okupaciju gruzijskih područja Abhazije i regije Chinvali/Južne Osetije te da zaustavi de facto integraciju tih područja pod svoju upravu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažljivo uzima na znanje sporazum o potpunom prekidu vatre u Gorskom Karabahu i oko njega koji su Armenija, Azerbajdžan i Rusija potpisali 9. studenog 2020.; izražava nadu da će se tim sporazumom spasiti životi kako civila tako i vojnog osoblja te otvoriti svjetlije perspektive za mirno rješenje tog smrtonosnog sukoba; izražava žaljenje zbog toga što je status quo promijenjen vojnom silom, a ne mirnim pregovorima; snažno osuđuje ubijanje civila i uništavanje civilnih i vjerskih objekata te osuđuje prijavljenu upotrebu kazetnog streljiva u sukobu; poziva i Armeniju i Azerbajdžan da bez daljnjeg odgađanja ratificiraju Konvenciju o kazetnom streljivu kojom se sveobuhvatno zabranjuje njegova upotreba; naglašava da se trajno rješenje tek treba pronaći te da bi proces uspostave mira i određenja budućeg pravnog statusa te regije trebale predvoditi supredsjedateljice OESS-ove skupine iz Minska i da bi se on trebao temeljiti na osnovnim načelima te skupine; ističe da je potrebno hitno osigurati da humanitarna pomoć može stići do osoba kojima je potrebna, zajamčiti sigurnost armenskog stanovništva i njegove kulturne baštine u Gorskom Karabahu i dopustiti interno raseljenim osobama i izbjeglicama da se vrate u svoja prijašnja mjesta boravišta; poziva da se na odgovarajući način ispitaju navodi o ratnim zločinima te da se odgovorne osobe privedu pravdi; poziva EU da se na konstruktivniji način uključi u rješavanje tog sukoba i da ne prepusti sudbinu te regije drugim silama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja predstojeću zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom; poziva EU da uvaži specifičnosti svake od zemalja južnog Sredozemlja u svojim politikama usmjerenim na tu regiju; poziva EU da pojača suradnju s regionalnim akterima kao što su Arapska liga, Afrička unija i Unija za Mediteran te da aktivno podrži suradnju unutar regije između zemalja u svom južnom susjedstvu kao nezamjenjiv instrument za sigurnost i održivi gospodarski razvoj; ističe potrebu za jačanjem odnosa Unije sa sjevernoafričkim zemljama; žali zbog toga što i 25 godina od pokretanja takozvanog barcelonskog procesa još nije završena izgradnja prostora zajedničkog prosperiteta, stabilnosti i slobode sa sredozemnim zemljama južnog susjedstva; u potpunosti podupire Berlinski proces i pozdravlja sve inicijative UN-a čiji je cilj pronaći sveobuhvatno političko rješenje krize u Libiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava potrebu da EU posveti veću pozornost aktualnom sukobu u Siriji i da radi na privođenju pravdi članova sirijskog režima i njegovih saveznika, posebno iz Rusije i Irana, koji su odgovorni za brojne ratne zločine počinjene od 2011.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi EU trebao i dalje imati proaktivnu ulogu u vezi s bliskoistočnim mirovnim procesom i zaključenjem sporazuma između strana, među ostalim u pogledu pitanja sporazuma o konačnom statusu, posebno uzimajući u obzir potrebu da se na terenu očuvaju uvjeti za mirno dvodržavno rješenje na temelju granica iz 1967., s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izraelom i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom, koje koegzistiraju u miru i sigurnosti na temelju prava na samoodređenje i uz puno poštivanje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje Abrahamov sporazum kojim se normaliziraju diplomatski odnosi između Izraela, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Bahreina; u tom pogledu pohvaljuje ulogu Sjedinjenih Država, koje su omogućile Abrahamov sporazum; ukazuje na činjenicu da su arapske države poput Egipta ili Jordana, koje godinama održavaju s Izraelom diplomatske odnose, odigrale konstruktivnu ulogu u promicanju dijaloga o bliskoistočnom mirovnom procesu, među ostalim u pogledu pitanja sigurnosti i stabilnosti; naglašava da je i dalje važno ulagati u konstruktivne pregovore između Izraela i Palestine; pozdravlja činjenicu da je zaustavljanje planova za pripojenje na Zapadnoj obali bilo jedna od premisa Abrahamova sporazuma te poziva sve strane da to poštuju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavni dogovor palestinskih političkih snaga da će se parlamentarni i predsjednički izbori održati u sljedećih šest mjeseci te naglašava da Unija i dalje smatra demokratske izbore ključnim prioritetom; naglašava potrebu za pružanjem podrške mirovnom procesu na Bliskom istoku te za osiguravanjem odgovarajućih financijskih sredstava za rad Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) u tijesnoj suradnji s međunarodnom donatorskom zajednicom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja predanost EU-a očuvanju Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) i osiguravanju da ga sve strane u potpunosti provode; naglašava da je taj multilateralni sporazum ključno postignuće europske diplomacije te da on ostaje ključan stup globalne arhitekture posvećene neširenju oružja, da djeluje kao okosnica mira, sigurnosti i stabilnosti u regiji te da je u interesu EU-a osigurati da se on u cijelosti očuva i provodi; poziva SAD da se suzdrži od poduzimanja jednostranih poteza i da na taj način doprinese regionalnom i globalnom miru i sigurnosti te globalnom poretku utemeljenom na pravilima; poziva podpredsjednika Komisije / visokog predstavnika da iskoristi sva dostupna politička i diplomatska sredstva za zaštitu ZSAP-a; s obzirom na postojeća suparništva u zaljevskoj regiji, poziva podpredsjednika Komisije / visokog predstavnika na intenziviranje političkog dijaloga sa zemljama u regiji s ciljem promicanja smirivanja sukoba i uključive regionalne arhitekture za sigurnost u skladu sa zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 10. siječnja 2020.; u tom pogledu poziva Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije da razmotri mogućnost imenovanja posebnog izaslanika za zaljevsku regiju koji bi olakšao provedbu tog zadatka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Francusku, Njemačku i Ujedinjenu Kraljevinu kao potpisnice ZSAP-a, EU i njegove države članice na jačanje jedinstva, odvraćajućih mjera i otpornosti na sekundarne sankcije trećih zemalja te na provedbu mjera za zaštitu legitimnih interesa EU-a, među ostalim potpunom operacionalizacijom instrumenta potpore trgovinskim razmjenama (INSTEX); odbacuje jednostrano izvanteritorijalno ponovno uvođenje sankcija od strane SAD-a nakon njegovog povlačenja iz ZSAP-a, budući da se time potkopavaju legitimni gospodarski i vanjskopolitički interesi EU-a, posebno ometanjem humanitarne trgovine s Iranom u vrijeme pandemije bolesti COVID-19; poziva SAD da se bezuvjetno ponovno pridruži ZSAP-u, što bi trebalo ići ruku pod ruku s poticanjem Irana da se vrati punom poštivanju svojih obveza iz sporazuma; u tom pogledu osuđuje odluku Irana da počne obogaćivati uranij na 20 %, što je izravno i teško kršenje nuklearnog sporazuma; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje izvješće skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen koja djeluje u okviru UN-a, a u kojem je utvrđeno da su jemenska vlada, pokret Huti, Južno prijelazno vijeće i članovi Koalicije koju predvode Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati počinili teška kršenja međunarodnih ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koja se smatraju ratnim zločinima, kao što su neselektivni napadi na civile i civilne objekte; poziva EU i njegove države članice da spriječe nekažnjavanje najtežih zločina, među ostalim podržavajući upućivanje situacije u Jemenu Međunarodnom kaznenom sudu; poziva EU i njegove države članice na uvođenje ciljanih sankcija protiv dužnosnika u Saudijskoj Arabiji i Ujedinjenim Arapskim Emiratima uključenih u navodne ratne zločine; još jednom ponavlja svoj poziv državama članicama da obustave prodaju oružja Saudijskoj Arabiji i UAE-u, koja ih samo čini sudionicima u produljenju sukoba i patnje jemenskog naroda; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi EU trebao hitno definirati bolju geopolitičku i općenitu strategiju za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne odnose s Turskom, posebno s obzirom na stalno demokratsko nazadovanje i na sve veću odlučnost vanjske politike Turske koja doprinosi eskalaciji napetosti i ima destabilizirajući utjecaj kojim se ugrožavaju regionalni mir i stabilnost na istočnom Sredozemlju, Bliskom istoku i južnom Kavkazu, kao i na ulogu Turske u sukobima u Siriji, Iraku, Libiji i Gorskom Karabahu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU da preuzme važnu ulogu na Sredozemlju i postane akter sposoban zajamčiti stabilnost te regije, među ostalim kada je riječ o borbi protiv organiziranog kriminala, terorizma i nezakonitih migracija; naglašava da aktualni zakonodavni rad na novom paktu o migracijama i azilu predstavlja ključnu priliku za suzakonodavce EU-a da unaprijede migracijsku politiku i politiku azila EU-a kako bi smanjili ovisnost o Turskoj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno naglašava da su pristupni pregovori s Turskom formalno zamrznuti s obzirom na stanje ljudskih prava, demokratsko nazadovanje i izazove u pogledu vladavine prava unutar Turske; smatra da se odnosi s Turskom ne bi trebali temeljiti na iluzornom i zastarjelom procesu pristupanja; naglašava da je uspostava stabilnog i sigurnog okruženja na istočnom Sredozemlju u zajedničkom strateškom interesu Europske unije, njezinih država članica i Turske; podsjeća, međutim, da nužni dijalog koji mora prevladavati u uspostavi tog stabilnog i sigurnog okruženja može postojati samo ako se izbjegne svako jednostrano provociranje, a fortiori vojnim, mornaričkim ili zračnim djelovanjem; u tom pogledu podsjeća na punu solidarnost EU-a s njegovim državama članicama Grčkom i Ciprom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno naglašava da je Unija spremna iskoristiti sve instrumente i mogućnosti koje su joj na raspolaganju, među ostalim one koje su utvrđene u članku 29. UEU-a i članku 251. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, za obranu svojih interesa i interesa svojih država članica; podsjeća na zaključke Vijeća od 14. listopada 2019., kojima se države članice poziva da zauzmu snažna nacionalna stajališta u pogledu svojih politika za izvoz oružja u Tursku na temelju odredaba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP, uključujući strogu primjenu kriterija br. 4 koji se odnosi na regionalnu stabilnost, te poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i Vijeće da razmotre uvođenje inicijative da se sve države članice obvežu na zaustavljanje izdavanja dozvola za izvoz oružja u Tursku u skladu s tim Zajedničkim stajalištem; podsjeća na zaključke Vijeća od 1. listopada 2020., u kojima se naglašava da će se EU poslužiti svim instrumentima i mogućnostima koje su mu na raspolaganju, uključujući nametanje režima sankcija Turskoj, kako bi obranio svoje interese i interese svojih država članica; ponavlja svoj poziv potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku sve dok Turska nastavlja provoditi svoje aktualne nezakonite jednostrane mjere u istočnom Sredozemlju koje su u suprotnosti sa suverenitetom bilo koje države članice EU-a i međunarodnim pravom i sve dok ne sudjeluje u dijalogu na temelju međunarodnog prava; poziva vodstvo NATO-a da najodlučnije obavijesti Tursku da neće tolerirati agresivne činove te zemlje usmjerene protiv drugih članica NATO-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | oštro osuđuje potpisivanje dvaju memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije o razgraničenju pomorskih zona i sveobuhvatnoj sigurnosnoj i vojnoj suradnji, koji su međusobno povezani i kojima se jasno krše međunarodno pravo i Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o uvođenju embarga na oružje u Libiji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | oštro osuđuje destabilizirajuću ulogu Turske kojom se dodatno potkopava krhka stabilnost u cijeloj regiji južnog Kavkaza; poziva Tursku da se suzdrži od bilo kakvog uplitanja u sukob u Gorskom Karabahu, uključujući nuđenje vojne potpore Azerbajdžanu, da obustavi svoje destabilizirajuće radnje i da aktivno promiče mir; nadalje osuđuje premještaj stranih terorističkih boraca od strane Turske iz Sirije i od drugdje u Gorski Karabah, koji su potvrdili međunarodni akteri, uključujući države supredsjedateljice OESS-ove skupine iz Minska; izražava žaljenje zbog spremnosti Turske da destabilizira OESS-ovu skupinu iz Minska u realizaciji njezinih ambicija da odigra odlučniju ulogu u sukobu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da je ključno i da je u zajedničkom interesu EU-a i Ujedinjene Kraljevine, što je dodatno naglašeno njihovim zajedničkim načelima i vrijednostima, kao i njihovom geografskom blizinom i dugogodišnjom zajedničkom strateškom suradnjom, postići dogovor o zajedničkim odgovorima za rješavanje izazova vanjske, sigurnosne i obrambene politike, utemeljen na načelima multilateralizma, na razrješavanju sukoba putem dijaloga i diplomacije te na međunarodnom pravu, imajući na umu da većina međunarodnih prijetnji utječe na obje strane jednakim intenzitetom; pozdravlja sklapanje Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, koji građanima i poduzećima s obje strane jamči jasnoću i sigurnost; naglašava da trenutačno detaljno preispituje sporazum i namjerava pomno pratiti provedbu svih pojedinosti sporazuma između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da transatlantska suradnja ostaje ključna i od presudne je važnosti u zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a; poziva na pojačane napore u cilju uspostave čvrstog i obnovljenog transatlantskog partnerstva i stalnog dijaloga na temelju međusobnog poštovanja i konkretnih djelovanja s ciljem promicanja multilateralizma, vladavine prava, ljudskih prava, transatlantske sigurnosne i gospodarske suradnje te borbe protiv klimatskih promjena, kao i na održavanje međunarodnog sustava utemeljenog na pravilima za rješavanje aktualnih i budućih vanjskih, sigurnosnih i trgovinskih izazova i kriza, s posebnim naglaskom na trenutačnu zdravstvenu krizu te gospodarske, socijalne, sigurnosne i političke izazove koje ona donosi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ustraje na tome da bi transatlantsko partnerstvo trebalo revitalizirati radi učinkovitijeg nošenja s pandemijom i drugim velikim međunarodnim izazovima kao što su klimatske promjene; prepoznaje potrebu za pronalaženjem nove osnove za suradnju između EU-a i SAD-a protiv nacionalističkih, autoritarnih i hegemonističkih ambicija, ekspanzionističkih napetosti na Bliskom istoku i u Zaljevu, multipolarnosti gospodarskih dionika koji stječu sve veću prevlast i aktualne gospodarske krize s obje strane Atlantika; pozdravlja inicijativu EU-a za uspostavu transatlantskog dijaloga o Kini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da to partnerstvo može napredovati samo ako se temelji na odnosima zajedničkih vrijednosti i interesa te na poštivanju međunarodnog prava i multilateralnih institucija, ali i na povjerenju, na koje su nažalost posljednjih godina negativno utjecale pretjerane jednostrane mjere koje su također oslabile multilateralne okvire u kojima sudjeluju EU i njegove države članice; u tom pogledu izražava žaljenje zbog unilateralističkih tendencija administracije Donalda Trumpa, predsjednika SAD-a; naglašava da slabije veze zapadnih zemalja omogućuju iliberalnim državama da popune prazninu u vodstvu na međunarodnoj sceni; izražava nadu da će SAD obrnuti svoju tendenciju djelovanja koja se bilježi posljednjih godina, a koja je dovela do njegova povlačenja iz multilateralnog svjetskog poretka utemeljenog na pravilima, čime će se omogućiti nastavak bliskog jedinstva u transatlantskom djelovanju, u potpunosti usklađenog sa zajedničkim vrijednostima i načelima EU-a i SAD-a; ponovno ističe potrebu da europske države članice NATO-a preuzmu više odgovornosti i veći dio tereta u zaštiti transatlantskog prostora te da odgovore na nove hibridne prijetnje; naglašava da bi udruživanje snaga s SAD-om u mirotvornim nastojanjima u budućnosti donijelo više sinergije i omogućilo bolji odgovor na globalne izazove; |
| --- | --- |

42.

| 43. | najoštrije osuđuje napad prosvjednika na Kongres SAD-a potaknutih izjavama predsjednika Donalda Trumpa o teorijama zavjere i neutemeljenim tvrdnjama da su predsjednički izbori održani 3. studenoga 2020. bili namješteni; vjeruje da će SAD osigurati miran prijenos vlasti i potvrditi izabranog predsjednika Josepha Bidena i potpredsjednicu Kamalu Harris; zabrinut je zbog porasta populizma i ekstremizma s obje strane Atlantika i naglašava hitnu potrebu da se diljem svijeta obrane demokracija, ljudska prava i vladavina prava; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva da se zadrži snažan i ujedinjen stav prema Ruskoj Federaciji, među ostalim revizijom EU-ovih pet osnovnih načela politike; poziva na razradu nove strategije o odnosima EU-a i Rusije kojom bi se prodemokratskoj frakciji u ruskom društvu poslao jasan signal da je EU i dalje voljan angažirati se i surađivati; poziva na jačanje režima sankcija, posebno s obzirom na aktualni razvoj događaja u vezi s pokušajem ubojstva Alekseja Navaljnog na ruskom teritoriju primjenom vojnog živčanog bojnog otrova iz skupine Novičoka, razvijenog u Rusiji; pozdravlja mjere ograničavanja povezane s primjenom kemijskih oružja u pokušaju ubojstva Alekseja Navaljnog koje je donijelo Vijeće za vanjske poslove; ponavlja svoj poziv na neovisnu međunarodnu istragu njegova trovanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja da je poštivanje sporazuma iz Minska glavni uvjet za bilo kakvu znatnu promjenu u odnosima EU-a i Rusije; izražava žaljenje zbog negativne uloge Rusije u kampanjama dezinformiranja i u drugim oblicima hibridnog ratovanja koji se vode protiv EU-a i Zapada, a cilj im je oslabiti našu unutarnju koheziju i samim time našu sposobnost učinkovitog djelovanja na globalnoj sceni; nadalje izražava žaljenje zbog ciljanih ubojstava na teritoriju EU-a, primjene kemijskih oružja i teške unutarnje situacije u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda; naglašava da je potrebno izvršiti pritisak na Rusku Federaciju kako bi ona poštovala međunarodno pravo i sporazume; izražava zabrinutost zbog opetovanih kršenja sporazuma i standarda o nadzoru oružja od strane Rusije koja su dovela do sloma Sporazuma o nuklearnom oružju srednjeg dometa, kao i zbog kršenja konvencije o kemijskom oružju od strane Rusije upotrebom živčanih bojnih otrova za vojne namjene na domaćem teritoriju te na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je Afrika važan strateški partner u multilateralnom sustavu; pozdravlja trenutačna nastojanja usmjerena na preoblikovanje i znatno unapređenje strategije o odnosima EU-a i Afrike primjenom modela koji se ne temelji na odnosima donatora i primatelja, već na zajedničkom i koordiniranom partnerstvu ravnopravnih partnera te na uspostavi obostrano korisnih odnosa, uz jasno razumijevanje pojedinačnih i obostranih interesa i odgovornosti, s ciljem razvoja pravednog i održivog partnerstva u čijem su središtu ljudi, među ostalim u pogledu ljudskih prava, sigurnosti i suradnje u borbi protiv terorizma; u tom pogledu ističe da je potrebno obratiti posebnu pozornost na stanje u regiji Sahel s obzirom na sve veću nestabilnost te na znatne izravne i neizravne posljedice koje događaji u toj regiji imaju na EU; ustraje na europskoj viziji solidarnosti usprkos razvoju situacije u Libiji, ali i viziji ljudskih prava, u politici pomoći namijenjene razvoju i konsolidaciji sporazumâ o gospodarskom partnerstvu; poziva na zajednički pristup i nastojanja EU-a kako bi se ojačala povezanost Unije s Afrikom te vidljivost i angažman Unije u Africi; podsjeća da je prisutnost i vjerodostojna predanost Europe ključna za ublažavanje humanitarnih i društveno-gospodarskih izazova; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primjećuje važnost europskih misija za izgradnju kapaciteta i osposobljavanje u pogledu promicanja mira, sigurnosti i stabilnosti u Africi; ponovno ističe važnost misija i operacija EU-a za stabilizaciju, raspoređenih u Africi, posebno u subsaharskom području te u području Sahela, te poziva ESVD i Vijeće da osiguraju jačanje mandata i sredstava misija ZSOP-a u Africi, što bi im pružilo sredstva za nastavak učinkovitog djelovanja u pogledu odgovora na ozbiljne izazove s kojima se suočavaju; naglašava vodeću ulogu EU-a u diplomatskom i mirnom rješavanju sukoba, uključujući inicijative za posredovanje te programe za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je ojačani odnos s Latinskom Amerikom i Karibima od središnje važnosti za geopolitičku strategiju EU-a u svijetu; naglašava potrebu da Unija ojača svoje veze s državama Latinske Amerike i Kariba, koje zajedno predstavljaju trećinu članica UN-a, utemeljene na zajedničkim vrijednostima i načelima, posebno u obrani multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, promicanju zelene agende i borbi protiv siromaštva i nejednakosti; potiče Uniju da zadrži svoj položaj preferiranog partnera država Latinske Amerike s obzirom na mogućnost da drugi geopolitički akteri zauzmu sve veći prostor u toj regiji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | u tom pogledu poziva na ciljani višedimenzionalni angažman u toj regiji, uz potporu zajedničkog narativa EU-a kojim se promiču strategije koje doprinose zajedničkom rješavanju zajedničkih izazova poput promicanja mira, sigurnosti i blagostanja, uz istovremeno osiguravanje zajedničkog nastupa protiv prijetnji koje predstavljaju klimatske promjene; ističe važnost Latinske Amerike za EU i poziva na to da se ta regija nastavi smatrati regijom od bitnog geostrateškog interesa za ZVSP sudjelovanjem u promicanju demokracije i ljudskih prava u toj regiji te pomaganjem u njezinom gospodarskom razvoju; ističe da su poštovanje vladavine prava i stabilan politički i pravni okvir, uključujući borbu protiv korupcije i nekažnjavanja, kao i napredak u ostvarenju demokracije i poštivanja ljudskih prava te promicanje temeljnih sloboda, temelji za dublju integraciju i suradnju s državama Latinske Amerike i Kariba; naglašava važnost napretka i dovršetka revizije globalnih sporazuma s Čileom i Meksikom, kao i Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Mercosura, te naglašava da su to ključni saveznici i partneri EU-a; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog manjka poštovanja demokracije i vladavine prava te zbog napada na demokratskim putem izabrane vođe opozicije, novinare, studente i borce za ljudska prava, posebno one koji se bave pitanjima zaštite okoliša, i njihove odvjetnike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponovno izražava svoju punu potporu mirovnom procesu u Kolumbiji i njegovoj provedbi, koja predstavlja odlučujući korak za budućnost Kolumbijaca i za stabilizaciju te regije; poziva na to da se zadrži snažan ujedinjeni stav prema venezuelskom režimu i prema kršenjima ljudskih prava koje je počinio režim predsjednika Nicolása Madura, kao i prema režimu sankcija, posebno s obzirom na nedavna zbivanja i nedavne pritužbe koje su uložila razna tijela, uključujući Ujedinjene narode; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava koliko je važno da EU provodi ujedinjenu, realističnu, djelotvornu, čvrstu i odlučniju strategiju koja ujedinjuje sve države članice i oblikuje odnose prema Narodnoj Republici Kini (NRK), u interesu EU-a u cjelini, kojom bi Unija trebala proaktivno i odlučno težiti uravnoteženijim i uzajamnijim gospodarskim odnosima koji se temelje na europskim vrijednostima i interesima, uz vrlo snažan i poseban naglasak na poštivanju ljudskih prava i slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja; ističe koliko je važno težiti postizanju zajedničkog pristupa Kini sa SAD-om i drugim partnerima sličnih stavova; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva na politiku EU-a prema Kini utemeljenu na sljedećim načelima: suradnji ako je to moguće; natjecanju ako je to potrebno; sukobu ako je to potrebno; podsjeća da je odlučna javna diplomacije Kine brojne zemlje učinila međuovisnima o njezinim ulaganjima i zajmovima; naglašava da bi EU trebao aktivno jačati svoju prisutnost i vidljivost u partnerskim zemljama u cijelom svijetu kao veliki investitor i donator razvojne pomoći; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče NRK da preuzme veću odgovornost u rješavanju globalnih izazova, uz istovremeno očuvanje suradnje u multilateralnim okvirima kad god je to moguće, posebno uključujući ambicioznije djelovanje i obvezujuće obveze u pogledu klime u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, kao i u pogledu biološke raznolikosti, te u potpori multilateralnim odgovorima na pandemiju bolesti COVID-19, među ostalim dopuštanjem međunarodne istrage podrijetla bolesti; izražava žaljenje zbog dezinformacija koje je Kina iznijela o porijeklu pandemije bolesti COVID-19, manipuliranja multilateralnim sustavom od strane Kine, širenja njezina zlonamjernog utjecaja, kibernapada i investicijskih projekata povezanih s korupcijom; pohvaljuje učinkovite napore Tajvana da suzbije širenje koronavirusa i njegovu solidarnost s EU-om koju je ta zemlja pokazala doniranjem preko sedam milijuna kirurških maski mnogim državama članicama za vrijeme pandemije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju, Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da nastave davati NRK-u do znanja da EU neće tolerirati daljnja kršenja ljudskih prava u Hong Kongu, Tibetu i Xinjangu od strane NRK-a niti postupanje NRK-a prema pripadnicima manjina, te da odigraju odlučujuću ulogu u međunarodnom kontekstu kako bi se osigurala autonomija Hong Konga; osuđuje kršenje modela „jedna zemlja, dva sustava” donošenjem Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Kini kojim se ozbiljno potkopava visok stupanj autonomije Hong Konga i koji ima štetan utjecaj na neovisnost sudstva i na slobodu izražavanja u Hong Kongu; izražava zabrinutost zbog utjecaja koji će nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu imati na odnose Kine i Tajvana; naglašava da je aktualno potkopavanje autonomije Hong Konga od strane Pekinga protivno obvezama Kine utemeljenim na bilateralnim sporazumima i međunarodnom pravu te da ono također u pitanje dovodi ulogu Pekinga kao vjerodostojnog partnera; napominje da će Parlament uzeti u obzir kršenja ljudskih prava u unutrašnjosti Kine i u Hong Kongu kad se od njega zatraži da podrži opći sporazum o ulaganjima i sve buduće trgovinske sporazume s Kinom; potiče države članice na provedbu paketa mjera koji je dogovorilo Vijeće za vanjske poslove 28. srpnja 2020., kao i rezolucije Parlamenta od 19. lipnja 2020. (6); traži od Komisije i država članica da se aktivno suprotstave brutalnom progonu Ujgura u Xinjangu i drugih etničkih i vjerskih manjinskih skupina, posebno kršćana i Tibetanaca; poziva države članice i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava usvoje sankcije protiv kineskih dužnosnika i subjekata pod vodstvom države odgovornih za politiku masovnog pritvaranja Ujgura i prisilnog rada u Kini; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno potvrđuje da će Unija i dalje budno pratiti situaciju na Tajvanu i unapređenje političkih i trgovinskih odnosa između EU-a i Republike Kine (Tajvana); poziva NRK na postizanje mirnog rješenja svih sporova oko kopnenih i morskih granica u skladu s međunarodnim pravom te na izbjegavanje bilo kakvih provokativnih vojnih poteza čiji je cilj destabilizacija u Južnom kineskom moru; naglašava da je očuvanje mira, stabilnosti i slobode plovidbe u indo-pacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za interese EU-a i njegovih država članica; s velikom zabrinutošću primjećuje nedavne eskalacije napetosti na granici Indije i Kine, kao i u Južnom kineskom moru i u Tajvanskom tjesnacu, uključujući sve provokativnije vojne manevre Kine usmjerene protiv Tajvana; poziva sve uključene strane da svoje nesuglasice riješe mirnim putem i konstruktivnim dijalogom te da se suzdrže od jednostranih djelovanja usmjerenih na promjenu statusa quo; smatra da bi odnose Kine i Tajvana trebalo razvijati konstruktivno, bez inicijativa koje dovode do destabilizacije ili bilo kakve prisile s jedne ili druge strane, te da se bilo kakva promjena u odnosima Kine i Tajvana ne smije izvršiti protiv volje građana Tajvana; poziva EU i njegove države članice da ponovno razmotre svoju politiku suradnje s Tajvanom te da surađuju s međunarodnim partnerima kako bi pomogli u održavanju demokracije u Tajvanu, slobodne od stranih prijetnji; poziva EU i njegove države članice na zagovaranje članstva Tajvana kao promatrača u Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i Svjetskoj zdravstvenoj skupštini te u drugim međunarodnim organizacijama, mehanizmima i aktivnostima, kao i u globalnoj mreži za prevenciju bolesti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da EU mora posvetiti veću pozornost strateškim regijama koje sve više privlače međunarodnu pozornost, kao što su, među ostalim, Afrika i Arktik, kao i indo-pacifička regija, gdje Kina provodi ekspanzionističku politiku koja zahtijeva usklađeni odgovor EU-a; ističe potrebu za daljnjim širenjem suradnje s važnim partnerima sličnih stavova u indo-pacifičkoj regiji poput Japana, Indije, Južne Koreje, Australije i Novog Zelanda; u tom pogledu pozdravlja nastojanja usmjerena na izradu europske indo-pacifičke strategije utemeljene na načelima i vrijednostima EU-a, koje mogu uključivati zajedničke vojne vježbe Australije i NATO-a na Pacifiku; smatra da bi EU u okviru usklađene strategije o Kini, prema kojoj bi joj se EU i države članice po potrebi zajednički suprotstavili, trebao težiti bližoj suradnji sa zemljama u regiji i drugim demokracijama, za što bi se trebala maksimalno iskoristiti strategija EU-a za povezivanje; upozorava na nastojanja Kine da u toj regiji uspostavi snažniju projekciju moći, posebno na Tajvanu, što za posljedicu ima sporove oko granica s mnogim njezinim susjedima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da je potrebno iskoristiti potencijal za daljnje poboljšanje odnosa EU-a i Indije, uzimajući u obzir zbivanja u toj regiji i važnu ulogu Indije kako u regiji tako i u svijetu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja uključivanje zajedničke komunikacije o Arktiku u program rada Komisije za 2021.; smatra da je EU-u potrebna strategija za Arktik; |
| --- | --- |

58.

Jačanje kapaciteta i sredstava EU-a u ZVSP-u

| 59. | naglašava svoju potporu postupnom oblikovanju i promicanju zajedničke obrambene politike čiji je cilj jačanje ZSOP-a i njegovih ciljeva i zadataka utvrđenih Ugovorima u cilju uspostave punopravne obrambene unije kojom se priznaje posebna ustavna situacija neutralnih zemalja na temelju jasnih strateških ciljeva i uz orijentaciju na ljudsku sigurnost i održivi mir; u tom pogledu pozdravlja inicijativu za donošenje strateškog kompasa 2022.; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem odnosa EU-a i NATO-a, naglašavajući njihovu kompatibilnost i međusobnu stratešku važnost; poziva europske države na veća ulaganja u obrambene kapacitete i na uravnoteženje odgovornosti unutar NATO-a te ih poziva da postanu ravnopravniji partner Sjedinjenim Državama; prepoznaje doprinos misija i operacija u okviru ZSOP-a međunarodnom miru, sigurnosti i stabilnosti; pozdravlja napredak ostvaren u cilju uspostave Europskog instrumenta mirovne pomoći; naglašava potrebu da se krene dalje od izjava i da se djeluje, posebno osiguravanjem istinske europske obrambene industrijske baze za EU putem europskog fonda za obranu koji raspolaže potrebnim proračunom, te da se osigura brža i usklađena provedba trajne strukturirane suradnje u cilju uspostave strateške autonomije EU-a, čime će se EU-u omogućiti promicanje integriranijeg unutarnjeg tržišta za obrambenu opremu; naglašava važnost provođenja uključivih savjetovanja u kojima sudjeluje više dionika s ciljem promicanja kulture zajedničke strategije u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća na to da sudjelovanje žena u mirovnim i sigurnosnim procesima može imati važnu ulogu u određivanju uspjeha i održivosti mirovnih sporazuma, kao i trajnosti i kvalitete mira; naglašava da obveze i izjave o promicanju programa za žene, mir i sigurnost te jednake zastupljenosti žena u vanjskoj i sigurnosnoj politici često ostaju na retoričkoj razini umjesto da se teži njihovoj stvarnoj provedbi i da se ona osigura, što dovodi do ograničenog napretka u pogledu ciljeva programa diljem svijeta; podsjeća da je rješavanje sukoba uspješnije kad se u tom procesu poštuje rodna jednakost i ravnopravnost te poziva na veće sudjelovanje žena u misijama okviru ZSOP-a, posebno u procesima donošenja odluka i na upravljačkim položajima; nadalje poziva na sustavnije uključivanje rodne perspektive u te misije, na jamstva da će sve vojno i civilno osoblje koje raspoređuje EU, uključujući voditelje ESVD-a srednje i više razine te voditelje i zapovjednike misija i operacija u okviru ZSOP-a, proći osposobljavanje o rodnoj ravnopravnosti i programu za žene, mir i sigurnost, kao i na aktivne doprinose provedbi Rezolucije VSUN-a br. 1325 o ženama, miru i sigurnosti; poziva na konkretne i mjerljive ciljeve u pogledu raznolikosti i prisutnosti žena na upravljačkim položajima u ESVD-u, uključujući cilj dostizanja udjela žena na upravljačkim položajima od 50 %, kao voditelja izaslanstava, posebnih predstavnika EU-a i voditelja misija i operacija u okviru ZSOP-a; poziva na prevođenje predstojećeg akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III. i akcijskog plana za program za žene, mir i sigurnost u nacionalne akcijske planove, uključujući evaluaciju u sredini programskog razdoblja, te na pripojenje akcijskog plana za program za žene, mir i sigurnost akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III.; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da EU mora preuzeti vodeću ulogu na svjetskoj razini u borbi protiv posljedica pandemije, za što su potrebna dostatna financijska sredstva; ističe potrebu za ambicioznijim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) u području vanjskog djelovanja i obrane, uključujući povećanje sredstava za ZVSP, Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI), Instrument pretpristupne pomoći (IPA III), Europski fond za obranu (EDF) i vojnu mobilnost, te poziva Vijeće da osigura brzo odobravanje Europskog instrumenta mirovne pomoći; izražava žaljenje zbog rezova instrumenata za vanjsko financiranje u novom VFO-u koje je predložilo Vijeće te zbog nedostatka sredstava u okviru paketa za oporavak „EU sljedeće generacije”; naglašava da bi se tim rezovima mogla omesti uloga EU-a na globalnoj sceni te zadati udarac mogućnostima EU-a za stabilizaciju i preobrazbu zemalja pristupnica; naglašava da bi Parlament trebao konstruktivno sudjelovati u strateškom upravljanju godišnjim i višegodišnjim programima rada i u nadzoru nad instrumentima za vanjsko financiranje; podsjeća na potrebu za znatnim jačanjem proračunskih sredstava EU-a za sprečavanje civilnih sukoba u sljedećem VFO-u te za povećanjem sredstava za izgradnju mira, dijalog, posredovanje i pomirenje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na jačanje obrambenih kapaciteta, uz davanje prednosti manjkovima kapaciteta utvrđenim u okviru plana razvoja kapaciteta (CDP) i Koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), prije svega kroz aktivnosti dubinske suradnje kao što su udruživanje i dijeljenje te adekvatno financiranje konstruktivnih projekata i ambicioznije stalne strukturirane suradnje (PESCO), Europskog razvojnog fonda (EDF), vojne mobilnosti i svemirskog programa Unije; naglašava da bi ti koraci također trebali biti od koristi za NATO i transatlantske odnose; naglašava potrebu za daljnjim usklađivanjem instrumenata i mehanizama EU-a u okviru suradnje EU-a u području obrane te u tom pogledu poziva na optimizaciju resursa kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje izdataka i instrumenata; poziva na povećanje potpore i osoblja te na odgovarajuća i stalna proračunska sredstva za Odjel za stratešku komunikaciju ESVD-a pod uvjetom da se izvrši neovisna detaljna ocjena njegovih prošlih i aktualnih aktivnosti; poziva na reviziju mandata Odjela za stratešku komunikaciju ESVD-a kako bi se u njega uključilo vanjsko uplitanje novih aktera poput Kine; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponavlja svoj poziv na jaču potporu strategiji pomorske sigurnosti EU-a s obzirom na to da održavanje slobode plovidbe predstavlja sve veći izazov i na svjetskoj razini i u susjedstvu; naglašava da bi se sloboda plovidbe trebala poštovati u svakom trenutku; kako bi se postiglo učinkovito upravljanje globalnim pomorskim informacijama, preporučuje jačanje i podupiranje strukturne koordinacije među institucijama, organizacijama i nacionalnim tijelima, posebno omogućivanjem konvergencije dvaju glavnih civilnih i vojnih sastavnica koje pružaju temelj za informiranost o stanju u pomorstvu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe važnost misija i operacija u okviru ZSOP-a; ističe postojanje okvirnih sporazuma s trećim zemljama za njihovo sudjelovanje u operacijama EU-a za upravljanje krizama; napominje da se tim sporazumima naglašava kolektivni pristup kojim se vode nastojanja usmjerena na mir i sigurnost; |
| --- | --- |

64.

| 65. | skreće pozornost na srednjoročne i dugoročne prijetnje koje će se u budućnosti morati rješavati u okviru ZVSP-a, uključujući sigurnosne rizike koje predstavljaju autoritarni režimi, nedržavni akteri, klimatske promjene, kiberprijetnje, KBRN napadi, hibridne prijetnje, uključujući širu upotrebu umjetne inteligencije, kampanje dezinformiranja, svemirska utrka i njezina militarizacija, te tehnologije u nastajanju, terorizam i nekontrolirani migracijski tokovi, uz već utvrđene geopolitičke izazove; naglašava da bi EU trebao ostvariti napredak u definiranju i prepoznavanju hibridnih prijetnji; poziva EU na unapređenje osviještenosti o tim prijetnjama te na izgradnju zajedničkih kapaciteta za otpornost; naglašava da se takvim prijetnjama moguće suprotstaviti isključivo koordiniranim djelovanjem te pravodobnim i odgovarajućim ulaganjima u europske programe istraživanja i razvoja; pozdravlja uspostavu Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu Parlamenta kao foruma za rješavanje strateških pitanja povezanih s umjetnom inteligencijom; smatra važnim osiguravanje bolje povezanosti unutarnjih i vanjskih aspekata politika EU-a kako bi se osiguralo djelovanje politika EU-a prema ostvarenju ciljeva ZVSP-a, uključujući energetsku politiku EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava potrebu za razvojem usklađene dimenzije ZVSP-a koja je povezana s klimatskom politikom, budući da klimatske promjene sve više imaju ulogu gospodarskog, socijalnog i političkog destabilizatora te multiplikatora rizika; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja analizu prijetnji na temelju obavještajnih podataka koju trenutačno provodi potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik kao polazište za budući strateški kompas te poziva na raspravu u Parlamentu o ishodu te analize; pozdravlja novi pristup Komisije prema kojem će se strateško predviđanje uključiti u donošenje politika EU-a, među ostalim u području vanjskih i sigurnosnih pitanja; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te državama članicama. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  SL C 210, 3.8.2010., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0286.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0172.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(5)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (SL L 129 I, 17.5.2019., str. 13.).

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0174.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/78

---

P9_TA(2021)0013

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 22. lipnja 2017., 28. lipnja 2018., 14. prosinca 2018., 20. lipnja 2019., 12. prosinca 2019. i 21. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 22. lipnja 2017., 28. lipnja 2018., 14. prosinca 2018., 20. lipnja 2019., 12. prosinca 2019. i 21. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenoga 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017., 25. lipnja 2018., 17. lipnja 2019. i 17. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenoga 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017., 25. lipnja 2018., 17. lipnja 2019. i 17. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uspostavi pakta za civilni ZSOP, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uspostavi pakta za civilni ZSOP,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o okviru za zajednički diplomatski odgovor EU-a na zlonamjerne kiberaktivnosti od 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o okviru za zajednički diplomatski odgovor EU-a na zlonamjerne kiberaktivnosti od 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o mladima, miru i sigurnosti od 7. lipnja 2018. i mladima u okviru vanjskog djelovanja od 5. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o mladima, miru i sigurnosti od 7. lipnja 2018. i mladima u okviru vanjskog djelovanja od 5. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/797 od 17. svibnja 2019. o mjerama ograničavanja protiv kibernapada koji predstavljaju prijetnju Uniji ili njezinim državama članicama (1),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. o dodatnim nastojanjima za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za vojnu mobilnost od 28. ožujka 2018. (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za vojnu mobilnost od 28. ožujka 2018. (JOIN(2018)0005),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 12. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 12. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. koji je objavila Organizacija za europsku sigurnost i suradnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. koji je objavila Organizacija za europsku sigurnost i suradnju,

| — | uzimajući u obzir zajednički skup 42 prijedloga koji su 6. prosinca 2016. podržala vijeća EU-a i NATO-a i izvješća o napretku od 14. lipnja 2017. i 5. prosinca 2017. o njihovoj provedbi te novi skup 32 prijedloga koji su oba vijeća podržala 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički skup 42 prijedloga koji su 6. prosinca 2016. podržala vijeća EU-a i NATO-a i izvješća o napretku od 14. lipnja 2017. i 5. prosinca 2017. o njihovoj provedbi te novi skup 32 prijedloga koji su oba vijeća podržala 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Peto izvješće o napretku od 16. lipnja 2020. o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. odobrila vijeća EU-a i NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Peto izvješće o napretku od 16. lipnja 2020. o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. odobrila vijeća EU-a i NATO-a,

| — | uzimajući u obzir da će izlazak Ujedinjene Kraljevine, jedne od najučinkovitijih europskih vojnih sila, imati golem utjecaj na potencijal obrambenih sposobnosti EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da će izlazak Ujedinjene Kraljevine, jedne od najučinkovitijih europskih vojnih sila, imati golem utjecaj na potencijal obrambenih sposobnosti EU-a,

| — | uzimajući u obzir rusku nezakonitu invaziju i pripojenje Krima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rusku nezakonitu invaziju i pripojenje Krima,

| — | uzimajući u obzir povrede zračnog prostora i morskih granica država članica koje provodi Rusija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povrede zračnog prostora i morskih granica država članica koje provodi Rusija,

| — | uzimajući u obzir povećanje gospodarske i vojne prisutnosti Kine u Sredozemlju i afričkim zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povećanje gospodarske i vojne prisutnosti Kine u Sredozemlju i afričkim zemljama,

| — | uzimajući u obzir prijetnju domaćeg i stranog terorizma, ponajprije od skupina kao što je ISIL, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijetnju domaćeg i stranog terorizma, ponajprije od skupina kao što je ISIL,

| — | uzimajući u obzir nove tehnologije poput umjetne inteligencije, svemirskih kapaciteta i kvantnog računalstva koje otvaraju nove mogućnosti za čovječanstvo, ali i donose nove izazove u području obrane i vanjske politike koji zahtijevaju jasnu strategiju i konsenzus među saveznicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nove tehnologije poput umjetne inteligencije, svemirskih kapaciteta i kvantnog računalstva koje otvaraju nove mogućnosti za čovječanstvo, ali i donose nove izazove u području obrane i vanjske politike koji zahtijevaju jasnu strategiju i konsenzus među saveznicima,

| — | uzimajući u obzir Drugo izvješće o napretku o prioritetima EU-a i UN-a o mirovnim operacijama i upravljanju kriznim situacijama za razdoblje 2019. – 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugo izvješće o napretku o prioritetima EU-a i UN-a o mirovnim operacijama i upravljanju kriznim situacijama za razdoblje 2019. – 2021.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) i 37/253(1983), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) i 37/253(1983),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSCR) 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) i 2174(2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSCR) 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) i 2174(2014),

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, obraćajući posebnu pozornost na cilj br. 16 kojim se promiču mirna i uključiva društva radi održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, obraćajući posebnu pozornost na cilj br. 16 kojim se promiču mirna i uključiva društva radi održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir publikaciju UN-a iz lipnja 2018. naslovljenu „Program UN-a za razoružanje – Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju UN-a iz lipnja 2018. naslovljenu „Program UN-a za razoružanje – Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir Pregled Europskog revizorskog suda br. 09/2019 o europskoj obrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled Europskog revizorskog suda br. 09/2019 o europskoj obrani,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. prosinca 2016. (2), 13. prosinca 2017. (3), 12. prosinca 2018. (4) i 15. siječnja 2020. (5) o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. prosinca 2016. (2), 13. prosinca 2017. (3), 12. prosinca 2018. (4) i 15. siječnja 2020. (5) o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pripremi postupka revizije Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (NPT) 2020. godine, kontroli nuklearnog oružja i mogućnostima nuklearnog razoružanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pripremi postupka revizije Ugovora o neširenju nuklearnog oružja (NPT) 2020. godine, kontroli nuklearnog oružja i mogućnostima nuklearnog razoružanja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i utjecaju na Europsku uniju (8),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 18. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (12),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0265/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0265/2020),

1.

podsjeća na ambiciju EU-a da bude globalni akter u promicanju mira i sigurnosti te poziva na to da se njegove aktivnosti i politike usmjere na održavanje međunarodnog mira, sigurnosti, učinkovitog multilateralizma, suradnje, globalne stabilnosti i aktivne potpore međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, međunarodnom pravu, ljudskim pravima i demokraciji, u skladu s načelima i vrijednostima Povelje UN-a i ciljevima utvrđenima u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU);

2.

naglašava da će, s obzirom na trenutačne, sve veće višedimenzionalne prijetnje globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj sigurnosti i stabilnosti s kojima se EU suočava u izrazito multipolarnom i nepredvidivom okruženju, s odlučnijim i konkurentnijim globalnim i regionalnim silama te promjenjivim savezima, samo kombiniranjem snažne i ujedinjene Europske unije i njezinih država članica, u bliskoj suradnji sa sličnim demokracijama, europski akteri moći oblikovati snažniju zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) kako bi osigurali snažniju i relevantniju ulogu na međunarodnoj sceni u novom geopolitičkom okruženju i doprinijeli miru, sigurnosti ljudi, održivom razvoju, prosperitetu, slobodi, poštovanju temeljnih prava i vrijednosti te demokraciji;

3.

napominje da trajno pogoršanje strateškog okruženja Unije izravno ili neizravno utječe na sigurnost njezinih država članica i građana; ističe da u tom nestabilnom i nepredvidljivom okruženju Unija i države članice zajedno trebaju imati veću ulogu kako bi zajamčile sigurnost svojih država članica, građana i vrijednosti od multilateralnih prijetnji, rizika i izazova;

4.

prima na znanje cilj Europske unije da razvije europsku stratešku autonomiju, što je ambicija koja se temelji na mogućnosti Unije da neovisno procijeni kriznu situaciju i donosi samostalne odluke te na njezinoj sposobnosti da djeluje samostalno, ako okolnosti to zahtijevaju, kako bi obranila svoje interese i vrijednosti, uz puno poštovanje savezâ i svojih strateških partnera, poštujući načelo komplementarnosti s NATO-om;

5.

poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i Vijeće da razviju zajedničku službenu definiciju strateške autonomije te da vrlo jasno definiraju njezine ciljeve, sredstva i resurse potrebne za provedbu; smatra da je sposobnost autonomnog djelovanja važno sredstvo za EU da ojača svoje multilateralno djelovanje, učini ga manje osjetljivim na vanjske prijetnje i da bude pouzdaniji partner u multilateralnom poretku utemeljenom na pravilima;

6.

smatra da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 ukazala na ranjivost EU-a i njegovu ovisnost o trećim zemljama; stoga naglašava da je potreba za jačanjem napora EU-a prema strateškoj autonomiji u tom kontekstu još važnija;

7.

napominje da je postignut određeni napredak u provedbi ZSOP-a; pozdravlja činjenicu da je EU i dalje predan povećanju svoje globalne prisutnosti i sposobnosti da promiče i pruža sigurnost na globalnoj razini, uključujući s pomoću misija i operacija ZSOP-a, u cilju postizanja održivog mira, stabilnosti, sigurnosti i prosperiteta te aktivnog doprinošenja prevladavanju i rješavanju sukoba diljem svijeta, posebno u susjedstvu EU-a;

8.

pozdravlja najavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da će do kraja 2020. biti predstavljena analiza zajedničkih prijetnji i izazova, koja će pružiti temelj za rasprave o politikama s državama članicama i za razvoj Strateškog kompasa; napominje da će Strateški kompas poslužiti za jačanje i usmjeravanje provedbe razine ambicije EU-a utvrđene 2016. godine te za utvrđivanje strateškog pristupa i specifičnih ciljeva u četirima ključnim područjima: upravljanju kriznim situacijama, otpornosti, kapacitetima i partnerstvima, najkasnije do 2022.; naglašava da je to potrebno jer EU treba izraditi ogledne scenarije za vojne i civilne intervencije i dobro se pripremiti na operativnoj i političkoj razini; nada se da će Strateški kompas, kao prvi korak prema razvoju neovisnog operativnog kapaciteta EU-a, utrti put prema usklađenijoj strateškoj kulturi i tako olakšati donošenje odluka u Uniji;

9.

razmatra predstaviti vlastita izvješća i preporuke o ključnim područjima Strateškog kompasa kako bi pružio parlamentarni doprinos i smjernice, u skladu s demokratskim institucionalnim načelima;

10.

naglašava primarnu geopolitičku važnost koju za Uniju imaju održiva regionalna stabilnost, sigurnost i prosperitet te sprečavanje destabilizirajućih procesa u njezinu susjedstvu, i istočnom i južnom, te na Arktiku; naglašava ključnu ulogu operacija EUFOR Althea i EULEX Kosovo u promicanju stabilnosti i sigurnosti jačanjem otpornosti zemalja i promicanjem izgradnje kapaciteta u regiji od strateške važnosti za EU; pozdravlja produljenje mandata misija EULEX Kosovo i EUAM Ukraine te ponavlja važnost uključivanja ZSOP-a na zapadnom Balkanu i u istočnom susjedstvu; potiče preispitivanje aktualne misije ZSOP-a EUAM Ukraine kako bi se utvrdilo na koji se način njome može dodatno podržati sigurnost Ukrajine;

11.

ističe činjenicu da nestabilnost u južnom susjedstvu EU-a, posebno u regijama Sahela, zapadne Afrike i Roga Afrike, u konačnici ima negativan učinak prelijevanja, osobito na južno susjedstvo EU-a, i stoga predstavlja direktan izazov upravljanju europskim vanjskim granicama;

12.

zabrinut je zbog činjenice da vojne snage Ruske Federacije i dalje okupiraju velike dijelove Ukrajine i Gruzije, čime krše međunarodno pravo, da su još uvijek prisutne u Republici Moldovi te da Rusija i dalje destabilizira mir i sigurnost u regiji; izražava zabrinutost zbog nezapamćenih razmjera kampanja dezinformiranja u istočnom susjedstvu koje se odvijaju pod pokroviteljstvom država; i dalje osuđuje rusku vojnu intervenciju i nezakonito pripojenje Krimskog poluotoka te njezino održavanje zamrznutog sukoba u Moldovi; naglašava potrebu za jedinstvenim stajalištem o politici EU-a u tom kontekstu;

13.

pozdravlja prekid neprijateljstava u Gorskom Karabahu i oko njega; sa zabrinutošću ističe vojnu uključenost trećih zemalja u sukob, a posebno destabilizirajuću ulogu i uplitanje Turske; poziva na provođenje međunarodne istrage o navodnoj prisutnosti stranih boraca te upotrebi kazetnog streljiva i fosfornih bombi; poziva Europsku uniju i međunarodna tijela da osiguraju da ratni zločini u Gorskom Karabahu i upotreba zabranjenog oružja u sukobu u Gorskom Karabahu ne ostanu nekažnjeni; ustraje u tome da je potrebno omogućiti da se humanitarna pomoć probije, da se bez odgode nastavi s razmjenom zatvorenika i žrtava te da je potrebno očuvati kulturnu baštinu Gorskog Karabaha;

14.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedavnih eskalacija napetosti u nekim potencijalnim žarištima u indo-pacifičkoj regiji, kao što su sporna granica Indije i Kine, Istočnokinesko i Južnokinesko more te Tajvanski tjesnac, što se odnosi i na sve provokativnije vojne manevre Kine usmjerene prema Tajvanu; poziva sve uključene strane da svoje razlike razriješe mirnim putem kako bi se smanjile napetosti i da se suzdrže od poduzimanja jednostranih mjera kako bi se promijenio status quo; naglašava važnost mirnog razvoja događaja na obje strane Tajvanskog tjesnaca za održavanje mira, stabilnosti i prosperiteta u Kini i Tajvanu te u azijsko-pacifičkoj regiji, koja je i dalje od ključne važnosti za interese EU-a; poziva EU i države članice da preispitaju svoju politiku suradnje s Tajvanom i da surađuju s međunarodnim partnerima istih nazora kako bi se demokratski Tajvan zaštitio od stranih prijetnji; izražava zabrinutost zbog kampanje dezinformiranja koju su protiv demokracija u indo-pacifičkoj regiji, uključujući Tajvan, pokrenule zlonamjerne treće zemlje kako bi se potkopali napori u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19; poziva EU i njegove države članice da podrže smisleno i pragmatično sudjelovanje Tajvana, u svojstvu promatrača, u mehanizmima, aktivnostima i sastancima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), kako bi se zajednički borili protiv globalne javnozdravstvene krize;

15.

iznimno je zabrinut zbog nezakonitih aktivnosti i prijetnji vojnim djelovanjem protiv država članica koje provodi Turska u istočnom Sredozemlju te ih oštro osuđuje; sa zabrinutošću napominje da se jednostranim mjerama koje Turska provodi unatoč naporima uloženima u smirivanje sukoba krši međunarodno pravo i izravno utječe na suverenitet nekih država članica; ponovno ističe spremnost Unije da upotrijebi sve instrumente i mogućnosti koji su joj na raspolaganju, uključujući one iz članka 29. UEU-a i članka 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako bi obranila svoje interese i interese svojih država članica; podsjeća na nedavne zaključke Vijeća o istočnom Sredozemlju i poziva na novu sveobuhvatnu strategiju EU-a i Turske;

16.

naglašava da pristup sigurnoj vodi za piće može dovesti do ozbiljnih sukoba; naglašava da Europska unija mora donijeti političku strategiju kako bi olakšala pronalaženje rješenja u područjima koja bi se lako mogla destabilizirati te istodobno potaknula zemlje koje se nalaze u najvažnijim područjima sukoba povezanih s vodom da potpišu Helsinšku konvenciju o vodi iz 1992., dovršenu u New Yorku 1997., o zaštiti i uporabi prekograničnih vodnih putova i međunarodnih jezera;

Konsolidacija ambicija Europske unije: jačanje učinkovitosti misija i operacija ZSOP-a u nepredvidljivom i destabiliziranom okruženju

Konsolidacija ambicija Europske unije: jačanje učinkovitosti misija i operacija ZSOP-a u nepredvidljivom i destabiliziranom okruženju

| 17. | smatra da se ZSOP prvenstveno temelji na sposobnosti Unije za provedbu civilnih i vojnih misija i operacija u kriznim situacijama koje utječu na sigurnost Unije i njezinih država članica ili zahtijevaju međunarodnu intervenciju u skladu s međunarodnim pravom te Poveljom i rezolucijama UN-a; napominje da Unija trenutačno provodi 11 civilnih i šest vojnih misija i operacija, od kojih su tri vojne misije izvršne (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), a tri neizvršne (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); podsjeća na to da je cilj mandata misija ZSOP-a, među ostalim, poticanje reforme sigurnosnog sektora, unapređenje reforme pravosuđa te jačanje vojne i policijske obuke; preporučuje pravilnu i redovitu evaluaciju misija i operacija kako bi se utvrdilo na koji način bi se njihova učinkovitost mogla dodatno poboljšati; naglašava važnost raspoređivanja misija na brži, fleksibilniji i dosljedniji način; |
| --- | --- |

17.

smatra da se ZSOP prvenstveno temelji na sposobnosti Unije za provedbu civilnih i vojnih misija i operacija u kriznim situacijama koje utječu na sigurnost Unije i njezinih država članica ili zahtijevaju međunarodnu intervenciju u skladu s međunarodnim pravom te Poveljom i rezolucijama UN-a; napominje da Unija trenutačno provodi 11 civilnih i šest vojnih misija i operacija, od kojih su tri vojne misije izvršne (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), a tri neizvršne (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); podsjeća na to da je cilj mandata misija ZSOP-a, među ostalim, poticanje reforme sigurnosnog sektora, unapređenje reforme pravosuđa te jačanje vojne i policijske obuke; preporučuje pravilnu i redovitu evaluaciju misija i operacija kako bi se utvrdilo na koji način bi se njihova učinkovitost mogla dodatno poboljšati; naglašava važnost raspoređivanja misija na brži, fleksibilniji i dosljedniji način;

| 18. | sa žaljenjem konstatira da neke države članice još uvijek nemaju političku volju sudjelovati u misijama i operacijama ZSOP-a na značajan i vjerodostojan način; naglašava važnost jačanja misija i operacija, kako u pogledu ljudskih resursa, tako i u pogledu mandata; poziva države članice da povećaju doprinos snaga i sredstava za sve misije i operacije ZSOP-a, posebno uzimajući u obzir postojeće nedostatke, s obzirom na to da je pitanje financiranja misija i operacija ZSOP-a ključno za njihovu održivost, posebno u kriznim vremenima, te uzimajući u obzir pitanje potencijalno rastućih napetosti i sukoba; naglašava da se proračun za ZSOP ne bi smio dovoditi u pitanje; |
| --- | --- |

18.

sa žaljenjem konstatira da neke države članice još uvijek nemaju političku volju sudjelovati u misijama i operacijama ZSOP-a na značajan i vjerodostojan način; naglašava važnost jačanja misija i operacija, kako u pogledu ljudskih resursa, tako i u pogledu mandata; poziva države članice da povećaju doprinos snaga i sredstava za sve misije i operacije ZSOP-a, posebno uzimajući u obzir postojeće nedostatke, s obzirom na to da je pitanje financiranja misija i operacija ZSOP-a ključno za njihovu održivost, posebno u kriznim vremenima, te uzimajući u obzir pitanje potencijalno rastućih napetosti i sukoba; naglašava da se proračun za ZSOP ne bi smio dovoditi u pitanje;

| 19. | ističe da sudjelovanje žena u misijama ZSOP-a doprinosi učinkovitosti misija i podiže kredibilitet EU-a kao zagovornika ravnopravnosti žena i muškaraca u cijelom svijetu; poziva na smislenu rodno osviještenu politiku pri sastavljanju ZSOP-a, osobito kroz bolju rodnu ravnotežu među osobljem i vodstvom misija i operacija ZSOP-a te specifičnu obuku razmještenog osoblja; pozdravlja činjenicu da su sve civilne misije ZSOP-a imenovale svog savjetnika za rodna pitanja i poziva vojne misije ZSOP-a da učine isto; potiče države članice da predlože žene kao kandidate za postojeća slobodna radna mjesta; poziva na to da cjelokupno vojno i civilno osoblje koje je rasporedio EU bude dovoljno osposobljeno u pogledu rodne ravnopravnosti i provedbe Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti, a posebno toga kako uključiti rodnu perspektivu u svoje zadaće; izražava žaljenje zbog činjenice da je broj žena koje rade u misijama ZSOP-a, a posebno u vojnim operacijama, i dalje vrlo nizak; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) na promicanje potrebe za konkretnim ciljem i političkom obvezom povećanja broja žena u misijama i operacijama EU-a za upravljanje kriznim situacijama; potiče države članice da pronađu načine za jačanje politika zapošljavanja i zadržavanja te za promicanje sudjelovanja žena u misijama izgradnje i održavanja mira; ističe da je potrebno uvrstiti novu proračunsku liniju za financiranje radnih mjesta savjetnikâ za rodna pitanja u okviru vojnih misija ZSOP-a; |
| --- | --- |

19.

ističe da sudjelovanje žena u misijama ZSOP-a doprinosi učinkovitosti misija i podiže kredibilitet EU-a kao zagovornika ravnopravnosti žena i muškaraca u cijelom svijetu; poziva na smislenu rodno osviještenu politiku pri sastavljanju ZSOP-a, osobito kroz bolju rodnu ravnotežu među osobljem i vodstvom misija i operacija ZSOP-a te specifičnu obuku razmještenog osoblja; pozdravlja činjenicu da su sve civilne misije ZSOP-a imenovale svog savjetnika za rodna pitanja i poziva vojne misije ZSOP-a da učine isto; potiče države članice da predlože žene kao kandidate za postojeća slobodna radna mjesta; poziva na to da cjelokupno vojno i civilno osoblje koje je rasporedio EU bude dovoljno osposobljeno u pogledu rodne ravnopravnosti i provedbe Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti, a posebno toga kako uključiti rodnu perspektivu u svoje zadaće; izražava žaljenje zbog činjenice da je broj žena koje rade u misijama ZSOP-a, a posebno u vojnim operacijama, i dalje vrlo nizak; potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) na promicanje potrebe za konkretnim ciljem i političkom obvezom povećanja broja žena u misijama i operacijama EU-a za upravljanje kriznim situacijama; potiče države članice da pronađu načine za jačanje politika zapošljavanja i zadržavanja te za promicanje sudjelovanja žena u misijama izgradnje i održavanja mira; ističe da je potrebno uvrstiti novu proračunsku liniju za financiranje radnih mjesta savjetnikâ za rodna pitanja u okviru vojnih misija ZSOP-a;

| 20. | ističe globalnu obvezu Unije Sahelu i Rogu Afrike kroz šest civilnih (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) i vojnih misija (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED Irini); |
| --- | --- |

20.

ističe globalnu obvezu Unije Sahelu i Rogu Afrike kroz šest civilnih (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) i vojnih misija (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED Irini);

| 21. | konstatira da se vojne operacije ZSOP-a sve češće usmjeravaju na osposobljavanje oružanih snaga (tj. misije EU-a za vojno osposobljavanje) bez izvršne dimenzije; smatra da bi, ne dovodeći u pitanje neizvršnu dimenziju tih misija, njihov mandat trebao biti snažniji, kako bi se europskim savjetnicima omogućilo da što detaljnije na terenu provjere jesu li programi obuke dobro provedeni i jesu li u potpunosti u skladu sa stvarnim operativnim potrebama lokalnih oružanih snaga; napominje da bi se time također omogućilo bolje sprečavanje lošeg upravljanja i slučajeva zlouporabe nakon što se obučene snage razmjeste na terenu; naglašava da to se posebno odnosi na misiju EUTM Mali, u kojoj su oružane snage Malija raspoređene u vrlo različitim i zahtjevnim područjima, što zahtijeva nadzor nad načinom na koji se trenutačno provodi europska obuka; |
| --- | --- |

21.

konstatira da se vojne operacije ZSOP-a sve češće usmjeravaju na osposobljavanje oružanih snaga (tj. misije EU-a za vojno osposobljavanje) bez izvršne dimenzije; smatra da bi, ne dovodeći u pitanje neizvršnu dimenziju tih misija, njihov mandat trebao biti snažniji, kako bi se europskim savjetnicima omogućilo da što detaljnije na terenu provjere jesu li programi obuke dobro provedeni i jesu li u potpunosti u skladu sa stvarnim operativnim potrebama lokalnih oružanih snaga; napominje da bi se time također omogućilo bolje sprečavanje lošeg upravljanja i slučajeva zlouporabe nakon što se obučene snage razmjeste na terenu; naglašava da to se posebno odnosi na misiju EUTM Mali, u kojoj su oružane snage Malija raspoređene u vrlo različitim i zahtjevnim područjima, što zahtijeva nadzor nad načinom na koji se trenutačno provodi europska obuka;

| 22. | ističe da samo nekoliko misija ZSOP-a pruža osposobljavanje o seksualnom ili rodno uvjetovanom uznemiravanju te poziva ESVD i države članice da osiguraju obavezno osposobljavanje u cilju borbe protiv takvog uznemiravanja u svim misijama i operacijama te da zajamče učinkovitu zaštitu žrtava i zviždača; poziva da se Ažurirani opći standardi ponašanja za misije i operacije ZSOP-a ažuriraju tako da uključuju načelo nulte tolerancije za nedjelovanje vodstva i uprave EU-a u pogledu seksualnog ili rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

22.

ističe da samo nekoliko misija ZSOP-a pruža osposobljavanje o seksualnom ili rodno uvjetovanom uznemiravanju te poziva ESVD i države članice da osiguraju obavezno osposobljavanje u cilju borbe protiv takvog uznemiravanja u svim misijama i operacijama te da zajamče učinkovitu zaštitu žrtava i zviždača; poziva da se Ažurirani opći standardi ponašanja za misije i operacije ZSOP-a ažuriraju tako da uključuju načelo nulte tolerancije za nedjelovanje vodstva i uprave EU-a u pogledu seksualnog ili rodno uvjetovanog nasilja;

| 23. | pozdravlja Zaključke Vijeća od 12. listopada 2020. o operaciji EUFOR Althea i spremnost da se u okviru produljenog odobrenja UN-a nastavi mandat operacije kako bi se vlastima Bosne i Hercegovine pružila potpora u održavanju sigurnog i zaštićenog okruženja; uviđa izazove koje predstavlja pandemija bolesti COVID-19 i pohvaljuje osoblje misija koje je tijekom ovog razdoblja ostalo u potpunosti operativno; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja Zaključke Vijeća od 12. listopada 2020. o operaciji EUFOR Althea i spremnost da se u okviru produljenog odobrenja UN-a nastavi mandat operacije kako bi se vlastima Bosne i Hercegovine pružila potpora u održavanju sigurnog i zaštićenog okruženja; uviđa izazove koje predstavlja pandemija bolesti COVID-19 i pohvaljuje osoblje misija koje je tijekom ovog razdoblja ostalo u potpunosti operativno;

| 24. | podsjeća da je situacija u pogledu sigurnosti u Somaliji izrazito zabrinjavajuća i da je ona čimbenik destabilizacije u cijelom Rogu Afrike i šire; u tom pogledu smatra da bi jačanje misije EUTM Somalia u području savjetovanja u zapovjednim strukturama omogućilo znatan utjecaj na vođenje operacija unutar multilateralnog instrumenta vojne pomoći; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da je situacija u pogledu sigurnosti u Somaliji izrazito zabrinjavajuća i da je ona čimbenik destabilizacije u cijelom Rogu Afrike i šire; u tom pogledu smatra da bi jačanje misije EUTM Somalia u području savjetovanja u zapovjednim strukturama omogućilo znatan utjecaj na vođenje operacija unutar multilateralnog instrumenta vojne pomoći;

| 25. | pozdravlja napore uložene u proces regionalizacije koji je pokrenula regionalna jedinica za savjetovanje i koordinaciju (RACC) i Odluku Vijeća od 12. veljače 2019. o ulasku u drugu fazu tog procesa, čime se jača regionalni pristup EU-a u Sahelu, posebno u okviru misije EUTM Mali proširenjem njezina područja primjene na zemlje skupine G5 Sahel, u cilju učinkovitijeg i operativnijeg djelovanja EU-a preko granica zemalja skupine G5 Sahel te pružanja potpore prekograničnoj suradnji i time učinkovitijeg djelovanja u okviru misija EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger i EUTM Mali; poziva na to da se ona preimenuje u EUTM Sahel; napominje da su dosljednost i suradnja s afričkim zemljama u području sigurnosti ključne za postizanje stabilnosti i dugoročnog razvoja kontinenta; smatra da je regionalizacija pristupa ZSOP-a u Sahelu relevantna, ali zahtijeva jasniju organizaciju između već postojećih civilnih i vojnih misija ZSOP-a, lokalnih aktera i drugih međunarodnih organizacija (tj. misije Ujedinjenih Naroda za održavanje mira MINUSMA i operacije Barkhane pod vodstvom francuske vojske) kako bi se osigurala operativna sinergija i koordinirani napori na razini Unije; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja napore uložene u proces regionalizacije koji je pokrenula regionalna jedinica za savjetovanje i koordinaciju (RACC) i Odluku Vijeća od 12. veljače 2019. o ulasku u drugu fazu tog procesa, čime se jača regionalni pristup EU-a u Sahelu, posebno u okviru misije EUTM Mali proširenjem njezina područja primjene na zemlje skupine G5 Sahel, u cilju učinkovitijeg i operativnijeg djelovanja EU-a preko granica zemalja skupine G5 Sahel te pružanja potpore prekograničnoj suradnji i time učinkovitijeg djelovanja u okviru misija EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger i EUTM Mali; poziva na to da se ona preimenuje u EUTM Sahel; napominje da su dosljednost i suradnja s afričkim zemljama u području sigurnosti ključne za postizanje stabilnosti i dugoročnog razvoja kontinenta; smatra da je regionalizacija pristupa ZSOP-a u Sahelu relevantna, ali zahtijeva jasniju organizaciju između već postojećih civilnih i vojnih misija ZSOP-a, lokalnih aktera i drugih međunarodnih organizacija (tj. misije Ujedinjenih Naroda za održavanje mira MINUSMA i operacije Barkhane pod vodstvom francuske vojske) kako bi se osigurala operativna sinergija i koordinirani napori na razini Unije;

| 26. | izražava zabrinutost zbog kampanje dezinformiranja usmjerene protiv EU-a u Srednjoafričkoj Republici; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da poduzme mjere kako bi se na učinkovit način utvrdio izvor kampanje dezinformiranja i suzbili takvi napadi; pozdravlja pokretanje misije EUAM RCA u cilju podupiranja reforme sigurnosnog sektora Srednjoafričke Republike i produljenje mandata misije EUTM RCA; smatra da Unija treba brzo i učinkovito poboljšati svoje kapacitete za isporuku opreme, uz osposobljavanje koje pružaju misije EUCAP-a i EUTM-a; napominje da bi se uspostavom Europskog instrumenta mirovne pomoći zajamčio sveobuhvatan pristup izgradnji kapaciteta snaga naših partnera; ističe da odlučni, prisutni i aktivni strani akteri, koji ne dijele nužno ista etička načela kao Unija i njezine države članice, popunjavaju praznine u pogledu kapaciteta i da su uključeni u opremanje tih snaga, bez ikakvog poštovanja vladavine prava i međunarodnih standarda; |
| --- | --- |

26.

izražava zabrinutost zbog kampanje dezinformiranja usmjerene protiv EU-a u Srednjoafričkoj Republici; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da poduzme mjere kako bi se na učinkovit način utvrdio izvor kampanje dezinformiranja i suzbili takvi napadi; pozdravlja pokretanje misije EUAM RCA u cilju podupiranja reforme sigurnosnog sektora Srednjoafričke Republike i produljenje mandata misije EUTM RCA; smatra da Unija treba brzo i učinkovito poboljšati svoje kapacitete za isporuku opreme, uz osposobljavanje koje pružaju misije EUCAP-a i EUTM-a; napominje da bi se uspostavom Europskog instrumenta mirovne pomoći zajamčio sveobuhvatan pristup izgradnji kapaciteta snaga naših partnera; ističe da odlučni, prisutni i aktivni strani akteri, koji ne dijele nužno ista etička načela kao Unija i njezine države članice, popunjavaju praznine u pogledu kapaciteta i da su uključeni u opremanje tih snaga, bez ikakvog poštovanja vladavine prava i međunarodnih standarda;

| 27. | duboko je zabrinut zbog pogoršanja sigurnosne i humanitarne situacije u regiji Sahela u kojoj terorizam dovodi do povećanog pritiska na zemlje skupine G5 Sahel i njihovo susjedstvo, čime se pogoršavaju lokalne političke, etničke i vjerske napetosti; ističe važnost potpore koju u tom pogledu pružaju misije i operacije EU-a u Sahelu; podsjeća da je ključno održati dugoročna ulaganja međunarodne zajednice u djelovanje za postizanje sigurnosti i stabilnosti u Maliju i Sahelu; pozdravlja nastavak aktivnosti misija i operacija EU-a u Maliju; |
| --- | --- |

27.

duboko je zabrinut zbog pogoršanja sigurnosne i humanitarne situacije u regiji Sahela u kojoj terorizam dovodi do povećanog pritiska na zemlje skupine G5 Sahel i njihovo susjedstvo, čime se pogoršavaju lokalne političke, etničke i vjerske napetosti; ističe važnost potpore koju u tom pogledu pružaju misije i operacije EU-a u Sahelu; podsjeća da je ključno održati dugoročna ulaganja međunarodne zajednice u djelovanje za postizanje sigurnosti i stabilnosti u Maliju i Sahelu; pozdravlja nastavak aktivnosti misija i operacija EU-a u Maliju;

| 28. | poziva na novi pristup na operativnoj razini reformi sigurnosnog sektora, sigurnosnoj pomoći i izgradnji vojnih kapaciteta koji uključuje stečena iskustva, posebno u Maliju, i kojim se stavlja naglasak na (a) demokratski nadzor nad svim sigurnosnim snagama, uključujući oružane snage, (b) demokratsko i transparentno upravljanje sektorom, (c) sustavno praćenje potpune i stroge usklađenosti svih aktera s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom i (d) jasne mehanizme suspenzije ili povlačenja u slučaju nekažnjivosti i opetovanih kršenja; |
| --- | --- |

28.

poziva na novi pristup na operativnoj razini reformi sigurnosnog sektora, sigurnosnoj pomoći i izgradnji vojnih kapaciteta koji uključuje stečena iskustva, posebno u Maliju, i kojim se stavlja naglasak na (a) demokratski nadzor nad svim sigurnosnim snagama, uključujući oružane snage, (b) demokratsko i transparentno upravljanje sektorom, (c) sustavno praćenje potpune i stroge usklađenosti svih aktera s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom i (d) jasne mehanizme suspenzije ili povlačenja u slučaju nekažnjivosti i opetovanih kršenja;

| 29. | konstatira bolju razinu koordinacije civilnih i vojnih misija u trima zemljama: Maliju, Srednjoafričkoj Republici i Somaliji; pozdravlja koordinirane napore u okviru misije EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji (EUCAP Somalia) i misije EUTM Somalia u operativnom usklađivanju somalijske policije i vojske u područjima oslobođenima utjecaja organizacije Al Shabaab; naglašava da bi se integrirani pristup alatima, proračunskim instrumentima i akterima misija EUAM CAR i EUTM CAR trebao, kada je to relevantno, primijeniti i u drugim misijama i operacijama ZSOP-a; |
| --- | --- |

29.

konstatira bolju razinu koordinacije civilnih i vojnih misija u trima zemljama: Maliju, Srednjoafričkoj Republici i Somaliji; pozdravlja koordinirane napore u okviru misije EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji (EUCAP Somalia) i misije EUTM Somalia u operativnom usklađivanju somalijske policije i vojske u područjima oslobođenima utjecaja organizacije Al Shabaab; naglašava da bi se integrirani pristup alatima, proračunskim instrumentima i akterima misija EUAM CAR i EUTM CAR trebao, kada je to relevantno, primijeniti i u drugim misijama i operacijama ZSOP-a;

| 30. | pozdravlja pokretanje operacije EUNAVFOR MED Irini čiji je cilj pridonijeti održivom miru, sigurnosti i stabilnosti podržavanjem provedbe embarga na oružje Libiji u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2526 (2020.), obukom libijske obalne straže i sprečavanjem trgovine ljudima; posebno potiče države članice da hitno raspodijele obavještajne službe, nadzorne službe, službe izviđanja i pomorske snage potrebne za povećanje kapaciteta operacije Irini, koji su dosad bili ograničeni, te potiče snažniju suradnju s aktualnom pomorskom operacijom NATO-a Sea Guardian, kao i suradnju s regionalnim partnerima; podsjeća na međunarodne obveze u pogledu potrage i spašavanja na moru; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da u potpunosti iskoristi sredstva EU-a u tom području, osobito satelitski centar EU-a i obavještajni centar EU-a; pozdravlja trenutačni napredak u stabilizaciji stanja u Libiji, poziva EU da preuzme aktivnu ulogu u procesu posredovanja kako bi pridonio uspostavi potrebnih temelja za mirnu, stabilnu i demokratsku Libiju; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja pokretanje operacije EUNAVFOR MED Irini čiji je cilj pridonijeti održivom miru, sigurnosti i stabilnosti podržavanjem provedbe embarga na oružje Libiji u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2526 (2020.), obukom libijske obalne straže i sprečavanjem trgovine ljudima; posebno potiče države članice da hitno raspodijele obavještajne službe, nadzorne službe, službe izviđanja i pomorske snage potrebne za povećanje kapaciteta operacije Irini, koji su dosad bili ograničeni, te potiče snažniju suradnju s aktualnom pomorskom operacijom NATO-a Sea Guardian, kao i suradnju s regionalnim partnerima; podsjeća na međunarodne obveze u pogledu potrage i spašavanja na moru; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da u potpunosti iskoristi sredstva EU-a u tom području, osobito satelitski centar EU-a i obavještajni centar EU-a; pozdravlja trenutačni napredak u stabilizaciji stanja u Libiji, poziva EU da preuzme aktivnu ulogu u procesu posredovanja kako bi pridonio uspostavi potrebnih temelja za mirnu, stabilnu i demokratsku Libiju;

| 31. | prima na znanje odluku Vijeća od 20. lipnja 2020. o produljenju mandata triju njegovih civilnih misija ZSOP-a: europske misije za pomoć na granicama u Libiji (EUBAM Libija), europske misije za pomoć na graničnom prijelazu Rafah (EUBAM Rafah) i europske policijske misije za palestinska područja (EUPOL COPPS); |
| --- | --- |

31.

prima na znanje odluku Vijeća od 20. lipnja 2020. o produljenju mandata triju njegovih civilnih misija ZSOP-a: europske misije za pomoć na granicama u Libiji (EUBAM Libija), europske misije za pomoć na graničnom prijelazu Rafah (EUBAM Rafah) i europske policijske misije za palestinska područja (EUPOL COPPS);

| 32. | poziva na daljnji razvoj i jačanje civilno-vojnih struktura EU-a za donošenje odluka te zapovjednih i nadzornih struktura, uz istodobno jamčenje odvojenih vojnih i civilnih zapovjednih lanaca; |
| --- | --- |

32.

poziva na daljnji razvoj i jačanje civilno-vojnih struktura EU-a za donošenje odluka te zapovjednih i nadzornih struktura, uz istodobno jamčenje odvojenih vojnih i civilnih zapovjednih lanaca;

| 33. | napominje da će strateško preispitivanje Službe za vojno planiranje i provođenje (MPCC) započeti 2020. godine; uzimajući u obzir učinak tog preispitivanja na planiranje, zapovjedništvo i nadzor vojnih misija i operacija, poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da pravodobno obavještava Parlament o raspoloživim i odabranim opcijama; ponavlja da je EU-u potrebna stalna i punopravna vojna zapovjedna struktura kako bi mogao djelovati samostalno te stoga poziva Vijeće da uspostavi takvu strukturu; |
| --- | --- |

33.

napominje da će strateško preispitivanje Službe za vojno planiranje i provođenje (MPCC) započeti 2020. godine; uzimajući u obzir učinak tog preispitivanja na planiranje, zapovjedništvo i nadzor vojnih misija i operacija, poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da pravodobno obavještava Parlament o raspoloživim i odabranim opcijama; ponavlja da je EU-u potrebna stalna i punopravna vojna zapovjedna struktura kako bi mogao djelovati samostalno te stoga poziva Vijeće da uspostavi takvu strukturu;

| 34. | prima na znanje cjelokupni napredak i napore uložene u provedbu pakta za civilni ZSOP kojima se nastoje povećati mogućnosti, učinkovitost, fleksibilnost i prilagođenost civilnog ZSOP-a na nacionalnoj razini razvojem i provedbom nacionalnih provedbenih planova radi povećanja nacionalnih doprinosa civilnom ZSOP-u te na razini EU-a razvojem zajedničkog akcijskog plana; poziva na punu provedbu pakta za civilni ZSOP do početka ljeta 2023.; konstatira da se civilni ZSOP suočava s mnogim izazovima u pogledu kapaciteta i dostupnosti dovoljnog broja policajaca, sudaca, tužitelja te drugih sudskih i civilnih stručnjaka u sigurnosnom sektoru; mišljenja je da EU mora nastaviti sa sveobuhvatnom procjenom civilnih misija EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia i EUAM RCA u pogledu njihovih mandata, proračuna i ljudskih resursa, kako bi ih se učinilo potpuno operativnima i učinkovitima; poziva države članice da dostave detaljan godišnji pregled napretka u provedbi pakta za civilni ZSOP; poziva sve važne dionike da prodube suradnju i da ojačaju sinergije između civilnih i vojnih misija koje se odvijaju na istom području, posebno u pogledu mobilnosti i sigurne digitalne infrastrukture; pozdravlja osnivanje Centra izvrsnosti za civilno upravljanje kriznim situacijama koji je otvoren u rujnu 2020. i potiče države članice da aktivno sudjeluju u njegovu radu; |
| --- | --- |

34.

prima na znanje cjelokupni napredak i napore uložene u provedbu pakta za civilni ZSOP kojima se nastoje povećati mogućnosti, učinkovitost, fleksibilnost i prilagođenost civilnog ZSOP-a na nacionalnoj razini razvojem i provedbom nacionalnih provedbenih planova radi povećanja nacionalnih doprinosa civilnom ZSOP-u te na razini EU-a razvojem zajedničkog akcijskog plana; poziva na punu provedbu pakta za civilni ZSOP do početka ljeta 2023.; konstatira da se civilni ZSOP suočava s mnogim izazovima u pogledu kapaciteta i dostupnosti dovoljnog broja policajaca, sudaca, tužitelja te drugih sudskih i civilnih stručnjaka u sigurnosnom sektoru; mišljenja je da EU mora nastaviti sa sveobuhvatnom procjenom civilnih misija EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia i EUAM RCA u pogledu njihovih mandata, proračuna i ljudskih resursa, kako bi ih se učinilo potpuno operativnima i učinkovitima; poziva države članice da dostave detaljan godišnji pregled napretka u provedbi pakta za civilni ZSOP; poziva sve važne dionike da prodube suradnju i da ojačaju sinergije između civilnih i vojnih misija koje se odvijaju na istom području, posebno u pogledu mobilnosti i sigurne digitalne infrastrukture; pozdravlja osnivanje Centra izvrsnosti za civilno upravljanje kriznim situacijama koji je otvoren u rujnu 2020. i potiče države članice da aktivno sudjeluju u njegovu radu;

| 35. | pohvaljuje kontinuitet i trajnu prisutnost misija i operacija ZSOP-a unatoč vrlo izazovnom okruženju i negativnim učincima uzrokovanima pandemijom bolesti COVID-19; poziva na to da se proračun, resursi, planiranje i oprema za misije i operacije ZSOP-a procijene i prilagode s obzirom na iskustvo stečeno tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 kako bi se osiguralo održavanje operativne učinkovitosti; naglašava da je važno da EU razmotri što bi se još moglo učiniti kako bi se rizik od zaraze osoblja sveo na najmanju moguću mjeru; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve većeg negativnog učinka bolesti COVID-19 na postojeće krize i smatra da je od ključne važnosti da EU spriječi da se zbog pandemije bolesti COVID-19 dovede u pitanje dugi niz godina napretka u izgradnji mira; zabrinut je zbog vala dezinformacija, posebno protiv misija i operacija ZSOP-a u vrijeme pandemije bolesti COVID-19; naglašava potrebu da EU ojača svoje alate za stratešku komunikaciju i javnu diplomaciju, posebno u zemljama u kojima se provode misije i operacije ZSOP-a; |
| --- | --- |

35.

pohvaljuje kontinuitet i trajnu prisutnost misija i operacija ZSOP-a unatoč vrlo izazovnom okruženju i negativnim učincima uzrokovanima pandemijom bolesti COVID-19; poziva na to da se proračun, resursi, planiranje i oprema za misije i operacije ZSOP-a procijene i prilagode s obzirom na iskustvo stečeno tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 kako bi se osiguralo održavanje operativne učinkovitosti; naglašava da je važno da EU razmotri što bi se još moglo učiniti kako bi se rizik od zaraze osoblja sveo na najmanju moguću mjeru; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve većeg negativnog učinka bolesti COVID-19 na postojeće krize i smatra da je od ključne važnosti da EU spriječi da se zbog pandemije bolesti COVID-19 dovede u pitanje dugi niz godina napretka u izgradnji mira; zabrinut je zbog vala dezinformacija, posebno protiv misija i operacija ZSOP-a u vrijeme pandemije bolesti COVID-19; naglašava potrebu da EU ojača svoje alate za stratešku komunikaciju i javnu diplomaciju, posebno u zemljama u kojima se provode misije i operacije ZSOP-a;

| 36. | uviđa doprinos civilnih i vojnih misija ZSOP-a održavanju mira, stabilnosti i jačanju međunarodne sigurnosti te pružanju podrške trećim zemljama u borbi protiv terorizma; potiče EU da poboljša svoje institucionalne kapacitete za sprečavanje sukoba i posredovanje u sukobima; poziva na proaktivniji pristup rješavanju problema dugotrajnih sukoba u neposrednom susjedstvu EU-a; poziva na pristupe kojima se uvažavaju okolnosti sukoba i koji su usmjereni na ljude, čime se ljudska sigurnost i prava stavljaju u središte angažmana EU-a; |
| --- | --- |

36.

uviđa doprinos civilnih i vojnih misija ZSOP-a održavanju mira, stabilnosti i jačanju međunarodne sigurnosti te pružanju podrške trećim zemljama u borbi protiv terorizma; potiče EU da poboljša svoje institucionalne kapacitete za sprečavanje sukoba i posredovanje u sukobima; poziva na proaktivniji pristup rješavanju problema dugotrajnih sukoba u neposrednom susjedstvu EU-a; poziva na pristupe kojima se uvažavaju okolnosti sukoba i koji su usmjereni na ljude, čime se ljudska sigurnost i prava stavljaju u središte angažmana EU-a;

| 37. | smatra da bi EU svoje napore trebao usmjeriti na misije i operacije u kojima ostvaruje najveću dodanu vrijednost; stoga bi pozdravio razmatranje relevantnosti i učinkovitosti određenih misija; |
| --- | --- |

37.

smatra da bi EU svoje napore trebao usmjeriti na misije i operacije u kojima ostvaruje najveću dodanu vrijednost; stoga bi pozdravio razmatranje relevantnosti i učinkovitosti određenih misija;

| 38. | poziva na brzo donošenje i provedbu Europskog instrumenta mirovne pomoći, čiji je cilj povećanje učinkovitosti misija EU-a, pružanje potpore njegovim partnerima i doprinos mirovnim operacijama; ističe da bi se tim instrumentom financirao dio troškova obrambenih aktivnosti EU-a, uključujući zajedničke troškove vojnih operacija ZSOP-a i troškove koji se odnose na izgradnju vojnih kapaciteta partnera u zemljama u kojima EU intervenira, te bi mu stoga trebalo dodijeliti dovoljno velik proračun za učinkovito rješavanje trenutačnih izazova povezanih s obukom, operacijama, misijama, projektima i vojnom opremom, uključujući oružje, streljivo i prijevoz, u potpunosti u skladu s osam kriterija Zajedničkog stajališta, međunarodnim ljudskim pravima i humanitarnim pravom te učinkovitim odredbama o transparentnosti, kako je navedeno u preporuci od 28. ožujka 2019. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći; podsjeća da je potrebno provesti sveobuhvatne ex ante procjene rizika i pomno pratiti njegovo korištenje u zemljama primateljicama, posebno u regijama s velikom nestabilnošću političkog okruženja i velikom propusnošću nacionalnih granica, te uspostaviti potrebne zaštitne mjere na razini EU-a kojima bi se spriječilo da terorističke skupine i drugi zlonamjerni akteri nabavljaju to oružje; |
| --- | --- |

38.

poziva na brzo donošenje i provedbu Europskog instrumenta mirovne pomoći, čiji je cilj povećanje učinkovitosti misija EU-a, pružanje potpore njegovim partnerima i doprinos mirovnim operacijama; ističe da bi se tim instrumentom financirao dio troškova obrambenih aktivnosti EU-a, uključujući zajedničke troškove vojnih operacija ZSOP-a i troškove koji se odnose na izgradnju vojnih kapaciteta partnera u zemljama u kojima EU intervenira, te bi mu stoga trebalo dodijeliti dovoljno velik proračun za učinkovito rješavanje trenutačnih izazova povezanih s obukom, operacijama, misijama, projektima i vojnom opremom, uključujući oružje, streljivo i prijevoz, u potpunosti u skladu s osam kriterija Zajedničkog stajališta, međunarodnim ljudskim pravima i humanitarnim pravom te učinkovitim odredbama o transparentnosti, kako je navedeno u preporuci od 28. ožujka 2019. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći; podsjeća da je potrebno provesti sveobuhvatne ex ante

| 39. | pozdravlja najavu zajedničke komunikacije o strateškom pristupu za potporu razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji bivših boraca za 2021. u pismu namjere uz govor o stanju Unije 2020., kao i pravodobnu reviziju Koncepta potpore EU-a za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju (DDR) iz 2006.; naglašava važnost reforme sigurnosnog sektora kao prioriteta, posebno za civilne misije ZSOP-a, čiji bi glavni cilj trebala biti provedba pristupa usmjerenog na sigurnost ljudi; naglašava da se novim strateškim pristupom razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji treba osigurati dosljednost između instrumenata ZSOP-a i razvojne pomoći EU-a; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja najavu zajedničke komunikacije o strateškom pristupu za potporu razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji bivših boraca za 2021. u pismu namjere uz govor o stanju Unije 2020., kao i pravodobnu reviziju Koncepta potpore EU-a za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju (DDR) iz 2006.; naglašava važnost reforme sigurnosnog sektora kao prioriteta, posebno za civilne misije ZSOP-a, čiji bi glavni cilj trebala biti provedba pristupa usmjerenog na sigurnost ljudi; naglašava da se novim strateškim pristupom razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji treba osigurati dosljednost između instrumenata ZSOP-a i razvojne pomoći EU-a;

Razvoj učinkovitih kapaciteta ZSOP-a

Razvoj učinkovitih kapaciteta ZSOP-a

| 40. | pozdravlja inicijative EU-a za razvoj kapaciteta, kao što su koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD), stalna strukturirana suradnja (PESCO) i budući Europski fond za obranu (EDF) te program pripremnog djelovanja za istraživanje u području obrane (PADR) i Europski program industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) koji im prethode, s obzirom na to da mogu doprinijeti većoj usklađenosti, koordinaciji i interoperabilnosti u provedbi ZSOP-a i utiranju puta prema ispunjavanju petersberških zadaća i učvršćivanju solidarnosti, kohezije te otpornosti i strateške autonomije Unije; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja inicijative EU-a za razvoj kapaciteta, kao što su koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD), stalna strukturirana suradnja (PESCO) i budući Europski fond za obranu (EDF) te program pripremnog djelovanja za istraživanje u području obrane (PADR) i Europski program industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) koji im prethode, s obzirom na to da mogu doprinijeti većoj usklađenosti, koordinaciji i interoperabilnosti u provedbi ZSOP-a i utiranju puta prema ispunjavanju petersberških zadaća i učvršćivanju solidarnosti, kohezije te otpornosti i strateške autonomije Unije;

| 41. | uviđa da su integracija u inicijative EU-a za razvoj kapaciteta i smisleno sudjelovanje većeg broja država članica u velikim europskim obrambenim projektima koji se trenutačno vode gotovo isključivo na bilateralnoj osnovi (tj. FCAS-ovi i MGCS-ovi) od ključne važnosti za uspjeh procesa europske integracije u području obrane te mogu predstavljati jasnu dodanu vrijednost europskim naporima za jačanje suradnje, integraciji u području obrane i interoperabilnosti u korist misija i operacija ZSOP-a; |
| --- | --- |

41.

uviđa da su integracija u inicijative EU-a za razvoj kapaciteta i smisleno sudjelovanje većeg broja država članica u velikim europskim obrambenim projektima koji se trenutačno vode gotovo isključivo na bilateralnoj osnovi (tj. FCAS-ovi i MGCS-ovi) od ključne važnosti za uspjeh procesa europske integracije u području obrane te mogu predstavljati jasnu dodanu vrijednost europskim naporima za jačanje suradnje, integraciji u području obrane i interoperabilnosti u korist misija i operacija ZSOP-a;

| 42. | napominje da je ključno poboljšati usklađenost, uključivost, koordinaciju i dosljednost svih instrumenata planiranja obrane EU-a te alata i inicijativa za razvoj kapaciteta, kako bi oni mogli stvoriti smislene sinergije i međusobno se osnaživati, kako bi se izbjeglo udvostručavanje te osigurala učinkovita i strateška upotreba resursa, zajamčila interoperabilnost i olakšalo brzo raspoređivanje; |
| --- | --- |

42.

napominje da je ključno poboljšati usklađenost, uključivost, koordinaciju i dosljednost svih instrumenata planiranja obrane EU-a te alata i inicijativa za razvoj kapaciteta, kako bi oni mogli stvoriti smislene sinergije i međusobno se osnaživati, kako bi se izbjeglo udvostručavanje te osigurala učinkovita i strateška upotreba resursa, zajamčila interoperabilnost i olakšalo brzo raspoređivanje;

| 43. | poziva države članice da povećaju svoje izdatke za obranu i da teže cilju od 2 % BDP-a; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice da povećaju svoje izdatke za obranu i da teže cilju od 2 % BDP-a;

| 44. | poziva postizanje sporazuma o uredbi o Europskom fondu za obranu te poziva na brzo donošenje i uspostavu Europskog fonda za obranu koji će se baviti zajednički dogovorenim obrambenim prioritetima razvoja zračnih, kopnenih, pomorskih i kibernetičkih kapaciteta te tako poticati mogućnost EU-a da djeluje kao globalni akter koji doprinosi međunarodnoj sigurnosti i koji ju jamči; poziva države članice, Vijeće i Komisiju da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za Europski fond za obranu i da se usredotoče na strukturne projekte s visokom dodanom vrijednošću, čime bi se olakšala industrijska suradnja među državama članicama i konsolidacija snažne europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) te ojačali tehnički, industrijski i strateški kapaciteti u cilju jačanja sposobnosti EU-a da samostalno proizvodi i raspolaže vojnim kapacitetima te održavanja dugoročne tehnološke autonomije Europe; potiče inicijative u području obrambenih sposobnosti kako bi se olakšao angažman malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

44.

poziva postizanje sporazuma o uredbi o Europskom fondu za obranu te poziva na brzo donošenje i uspostavu Europskog fonda za obranu koji će se baviti zajednički dogovorenim obrambenim prioritetima razvoja zračnih, kopnenih, pomorskih i kibernetičkih kapaciteta te tako poticati mogućnost EU-a da djeluje kao globalni akter koji doprinosi međunarodnoj sigurnosti i koji ju jamči; poziva države članice, Vijeće i Komisiju da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za Europski fond za obranu i da se usredotoče na strukturne projekte s visokom dodanom vrijednošću, čime bi se olakšala industrijska suradnja među državama članicama i konsolidacija snažne europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) te ojačali tehnički, industrijski i strateški kapaciteti u cilju jačanja sposobnosti EU-a da samostalno proizvodi i raspolaže vojnim kapacitetima te održavanja dugoročne tehnološke autonomije Europe; potiče inicijative u području obrambenih sposobnosti kako bi se olakšao angažman malih i srednjih poduzeća;

| 45. | skreće pozornost na vrlo osjetljivu i stratešku prirodu istraživanja u području obrane i potrebu za reguliranjem pristupa projektima koji se financiraju iz Europskog fonda za obranu za subjekte pod kontrolom trećih strana kako bi se postigla usklađenost s ambicijama EU-a u pogledu strateške autonomije; ističe da bi se sudjelovanje trećih zemalja u Europskom fondu za obranu, u nekim posebnim i iznimnim slučajevima u kojima donosi dokazanu tehnološku i operativnu dodanu vrijednost za određene projekte, trebalo provoditi na temelju učinkovite uzajamnosti, da ne bi smjelo oslabiti strateške sigurnosne interese EU-a i ugroziti ciljeve Europskog fonda za obranu te da se mora strogo nadzirati poštovanje pravila utvrđenih u Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476), kao što je zadržavanje intelektualnog vlasništva unutar EU-a; |
| --- | --- |

45.

skreće pozornost na vrlo osjetljivu i stratešku prirodu istraživanja u području obrane i potrebu za reguliranjem pristupa projektima koji se financiraju iz Europskog fonda za obranu za subjekte pod kontrolom trećih strana kako bi se postigla usklađenost s ambicijama EU-a u pogledu strateške autonomije; ističe da bi se sudjelovanje trećih zemalja u Europskom fondu za obranu, u nekim posebnim i iznimnim slučajevima u kojima donosi dokazanu tehnološku i operativnu dodanu vrijednost za određene projekte, trebalo provoditi na temelju učinkovite uzajamnosti, da ne bi smjelo oslabiti strateške sigurnosne interese EU-a i ugroziti ciljeve Europskog fonda za obranu te da se mora strogo nadzirati poštovanje pravila utvrđenih u Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476), kao što je zadržavanje intelektualnog vlasništva unutar EU-a;

| 46. | pozdravlja Strateški pregled prve faze stalne strukturirane suradnje (PESCO) do kraja 2020., uključujući uvid u napredak programa i utvrđivanje potrebnih odredbi kako bi PESCO postao učinkovitiji i usmjereniji na ciljeve; smatra PESCO instrumentom koji doprinosi jačanju održive i učinkovite suradnje i integracije u području obrane EU-a poboljšanjem obrambenih kapaciteta i interoperabilnosti država članica sudionica, posebno u pogledu dostupnosti, fleksibilnosti i mogućnosti raspoređivanja snaga; podsjeća da bi projekti PESCO-a trebali pomoći da se učinkovitost rashoda za obranu maksimalno poveća; smatra da bi PESCO trebalo koristiti kao dodatni instrument za postizanje ciljeva EU-a i doprinošenje ciljevima NATO-a; pozdravlja nedavno donošenje odluke o sudjelovanju trećih zemalja u PESCO-u, ali napominje da bi svako takvo iznimno sudjelovanje u pojedinačnim projektima PESCO-a trebalo pružiti dodanu vrijednost državama članicama EU-a i projektima te doprinijeti jačanju PESCO-a i ZSOP-a te ispunjavanju zahtjevnijih obveza, da bi trebalo biti podložno vrlo strogim političkim, materijalnim i pravnim uvjetima te se provoditi na temelju utvrđene i učinkovite uzajamnosti; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja Strateški pregled prve faze stalne strukturirane suradnje (PESCO) do kraja 2020., uključujući uvid u napredak programa i utvrđivanje potrebnih odredbi kako bi PESCO postao učinkovitiji i usmjereniji na ciljeve; smatra PESCO instrumentom koji doprinosi jačanju održive i učinkovite suradnje i integracije u području obrane EU-a poboljšanjem obrambenih kapaciteta i interoperabilnosti država članica sudionica, posebno u pogledu dostupnosti, fleksibilnosti i mogućnosti raspoređivanja snaga; podsjeća da bi projekti PESCO-a trebali pomoći da se učinkovitost rashoda za obranu maksimalno poveća; smatra da bi PESCO trebalo koristiti kao dodatni instrument za postizanje ciljeva EU-a i doprinošenje ciljevima NATO-a; pozdravlja nedavno donošenje odluke o sudjelovanju trećih zemalja u PESCO-u, ali napominje da bi svako takvo iznimno sudjelovanje u pojedinačnim projektima PESCO-a trebalo pružiti dodanu vrijednost državama članicama EU-a i projektima te doprinijeti jačanju PESCO-a i ZSOP-a te ispunjavanju zahtjevnijih obveza, da bi trebalo biti podložno vrlo strogim političkim, materijalnim i pravnim uvjetima te se provoditi na temelju utvrđene i učinkovite uzajamnosti;

| 47. | poziva države članice sudionice da ulože napore i da pokažu potpunu političku angažiranost i stratešku ambiciju, osiguraju potrebna sredstva i ispune ambiciozne i obvezujuće zajedničke obveze o kojima su postigle dogovor, istodobno osiguravajući vidljiv napredak u brzoj i učinkovitoj provedbi trenutačnih projekata u okviru PESCO-a; ističe da su projekti prvog vala uglavnom projekti izgradnje kapaciteta koji uključuju što više država članica te da uključiva priroda projekata PESCO-a ne bi trebala dovesti do toga da države članice sudionice smanje svoje ambicije; zabrinut je zbog toga što nedostaci u kapacitetima i kritični nedostaci, kako su utvrđeni u procesu glavnog cilja u okviru plana razvoja kapaciteta (CDP) i koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), neće biti na odgovarajući način ili u potpunosti ispravljeni i riješeni za provođenje uspješnih vojnih operacija; preporučuje da se provede preispitivanje trenutačnih 47 projekata u okviru PESCO-a kako bi se provjerio ostvareni napredak i kako bi se utvrdili projekti koji bi se mogli objediniti, prema odluci država članica sudionica; potiče države članice sudionice da se usredotoče na projekte PESCO-a koji donose istinsku dodanu vrijednost uz operativniji fokus, međusobnu korist i strateške čimbenike za Uniju te projekte sa strateškom dimenzijom koji se bave budućim sigurnosnim prijetnjama; snažno potiče države članice da u okviru reforme borbene skupine EU-a (EU BG) razmotre mogućnosti za njezino pokretanje u okviru PESCO-a kako bi se povećao njezin operativni kapacitet, modularnost i prilagodljivost uspostavom stalnih multinacionalnih jedinica namijenjenih izvršavanju vojnih zadaća kako je navedeno u članku 43. UEU-a te jačanju sposobnosti EU-a da provodi snažne operacije upravljanja krizama; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice sudionice da ulože napore i da pokažu potpunu političku angažiranost i stratešku ambiciju, osiguraju potrebna sredstva i ispune ambiciozne i obvezujuće zajedničke obveze o kojima su postigle dogovor, istodobno osiguravajući vidljiv napredak u brzoj i učinkovitoj provedbi trenutačnih projekata u okviru PESCO-a; ističe da su projekti prvog vala uglavnom projekti izgradnje kapaciteta koji uključuju što više država članica te da uključiva priroda projekata PESCO-a ne bi trebala dovesti do toga da države članice sudionice smanje svoje ambicije; zabrinut je zbog toga što nedostaci u kapacitetima i kritični nedostaci, kako su utvrđeni u procesu glavnog cilja u okviru plana razvoja kapaciteta (CDP) i koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), neće biti na odgovarajući način ili u potpunosti ispravljeni i riješeni za provođenje uspješnih vojnih operacija; preporučuje da se provede preispitivanje trenutačnih 47 projekata u okviru PESCO-a kako bi se provjerio ostvareni napredak i kako bi se utvrdili projekti koji bi se mogli objediniti, prema odluci država članica sudionica; potiče države članice sudionice da se usredotoče na projekte PESCO-a koji donose istinsku dodanu vrijednost uz operativniji fokus, međusobnu korist i strateške čimbenike za Uniju te projekte sa strateškom dimenzijom koji se bave budućim sigurnosnim prijetnjama; snažno potiče države članice da u okviru reforme borbene skupine EU-a (EU BG) razmotre mogućnosti za njezino pokretanje u okviru PESCO-a kako bi se povećao njezin operativni kapacitet, modularnost i prilagodljivost uspostavom stalnih multinacionalnih jedinica namijenjenih izvršavanju vojnih zadaća kako je navedeno u članku 43. UEU-a te jačanju sposobnosti EU-a da provodi snažne operacije upravljanja krizama;

Jačanje suradnje sa strateškim partnerima

Jačanje suradnje sa strateškim partnerima

| 48. | pozdravlja napredak u suradnji između EU-a i NATO-a od zajedničke izjave u Varšavi 2016.; pohvaljuje napredak postignut u provedbi zajedničkog skupa prijedloga iz 2016. i 2017., posebice jačanje političkog dijaloga između EU-a i NATO-a na svim razinama, kao i strukturirani dijalog o vojnoj mobilnosti, nastojanja da se osigura veća usklađenost između pojedinačnih postupaka planiranja obrane te pojačanu suradnju u području kibersigurnosti i obrane te u suzbijanju hibridnih prijetnji i kampanja dezinformiranja; prima na znanje razinu suradnje između NATO-a i EU-a u pomaganju civilnim vlastima u obuzdavanju i zaustavljanju širenja pandemije bolesti COVID-19; poziva EU i NATO da dodatno poboljšaju obostrano poticajnu suradnju, među ostalim između misija i operacija, te da prodube svoje strateško partnerstvo; naglašava važnost daljnjeg jačanja partnerstva EU-a i NATO-a u području vojne mobilnosti; ističe važnost organiziranja i provedbe zajedničkih obuka i vježbi europskih oružanih snaga, kao i usporednih i koordiniranih vježbi EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja napredak u suradnji između EU-a i NATO-a od zajedničke izjave u Varšavi 2016.; pohvaljuje napredak postignut u provedbi zajedničkog skupa prijedloga iz 2016. i 2017., posebice jačanje političkog dijaloga između EU-a i NATO-a na svim razinama, kao i strukturirani dijalog o vojnoj mobilnosti, nastojanja da se osigura veća usklađenost između pojedinačnih postupaka planiranja obrane te pojačanu suradnju u području kibersigurnosti i obrane te u suzbijanju hibridnih prijetnji i kampanja dezinformiranja; prima na znanje razinu suradnje između NATO-a i EU-a u pomaganju civilnim vlastima u obuzdavanju i zaustavljanju širenja pandemije bolesti COVID-19; poziva EU i NATO da dodatno poboljšaju obostrano poticajnu suradnju, među ostalim između misija i operacija, te da prodube svoje strateško partnerstvo; naglašava važnost daljnjeg jačanja partnerstva EU-a i NATO-a u području vojne mobilnosti; ističe važnost organiziranja i provedbe zajedničkih obuka i vježbi europskih oružanih snaga, kao i usporednih i koordiniranih vježbi EU-a i NATO-a;

| 49. | u tom pogledu pozdravlja operaciju Atlantska odlučnost i NATO-ovu ojačanu prednju prisutnost na europskom kontinentu te uviđa važnost postrojbi NATO-a u nastojanju da se spriječi daljnja ruska agresija i pruži ključna potpora u slučaju sukoba; |
| --- | --- |

49.

u tom pogledu pozdravlja operaciju Atlantska odlučnost i NATO-ovu ojačanu prednju prisutnost na europskom kontinentu te uviđa važnost postrojbi NATO-a u nastojanju da se spriječi daljnja ruska agresija i pruži ključna potpora u slučaju sukoba;

| 50. | podsjeća da je NATO i dalje temelj zajedničke obrane za države članice koje su i članice Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, kako je izričito prepoznato u UFEU-u; smatra da se u okviru suradnje EU-a i NATO-a trebaju nadopunjavati i uzajamno poštovati posebnosti i uloge obiju institucija te da se njome ne bi trebale nepotrebno replicirati ili mijenjati strukture; podsjeća da je obrambena suradnja jedan od stupova transatlantske suradnje te da je i dalje od presudne važnosti za uzajamnu sigurnost savezničkih i partnerskih zemalja te stoga ponovno ističe potrebu za jačanjem odnosa; podsjeća da u skladu s načelom „jedinstva snaga” razvoj obrambenih sposobnosti EU-a ne predstavlja konkurentnu prijetnju Savezu te da će donijeti korist zemljama koje su stranke i ZSOP-a i NATO-a; smatra da bi se učinkovitija suradnja EU-a u području sigurnosti i obrane trebala smatrati čimbenikom kojim se jača europski stup NATO-a te načinom da EU preuzme veću ulogu u osiguravanju vlastite sigurnosti; smatra da bi se inicijativama za razvoj kapaciteta trebala osigurati interoperabilnost sa saveznicima i olakšati brzo raspoređivanje; sa zabrinutošću napominje da su neka razilaženja narušila solidarnost Saveza nakon djelovanja Turske u istočnom Sredozemlju; |
| --- | --- |

50.

podsjeća da je NATO i dalje temelj zajedničke obrane za države članice koje su i članice Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, kako je izričito prepoznato u UFEU-u; smatra da se u okviru suradnje EU-a i NATO-a trebaju nadopunjavati i uzajamno poštovati posebnosti i uloge obiju institucija te da se njome ne bi trebale nepotrebno replicirati ili mijenjati strukture; podsjeća da je obrambena suradnja jedan od stupova transatlantske suradnje te da je i dalje od presudne važnosti za uzajamnu sigurnost savezničkih i partnerskih zemalja te stoga ponovno ističe potrebu za jačanjem odnosa; podsjeća da u skladu s načelom „jedinstva snaga” razvoj obrambenih sposobnosti EU-a ne predstavlja konkurentnu prijetnju Savezu te da će donijeti korist zemljama koje su stranke i ZSOP-a i NATO-a; smatra da bi se učinkovitija suradnja EU-a u području sigurnosti i obrane trebala smatrati čimbenikom kojim se jača europski stup NATO-a te načinom da EU preuzme veću ulogu u osiguravanju vlastite sigurnosti; smatra da bi se inicijativama za razvoj kapaciteta trebala osigurati interoperabilnost sa saveznicima i olakšati brzo raspoređivanje; sa zabrinutošću napominje da su neka razilaženja narušila solidarnost Saveza nakon djelovanja Turske u istočnom Sredozemlju;

| 51. | naglašava potrebu za jačanjem statusa EU-a kao pružatelja pomorske sigurnosti, otpornosti EU-a i država članica na krizne situacije u njihovim teritorijalnim vodama te važnost usklađene pomorske strategije za borbu protiv nezakonitih pomorskih nedržavnih aktera; smatra da je potrebno uskladiti pravila o intervencijama i standarde za opremu te ojačati obuku osoblja kako bi se provodila koordinirana i jedinstvena djelovanja u europskim i međunarodnim operacijama ili u slučaju pomorskih kriza, događaja i incidenata; ističe potrebu za suradnjom EU-a i NATO-a u cilju osiguravanja zajedničkog učinkovitog pristupa prijetnjama pomorskoj sigurnosti, kao što su prekogranični i organizirani kriminal, uključujući mreže organiziranog kriminala koje olakšavaju trgovinu ljudima, oružjem i drogom, krijumčarenje te pomorsko piratstvo; |
| --- | --- |

51.

naglašava potrebu za jačanjem statusa EU-a kao pružatelja pomorske sigurnosti, otpornosti EU-a i država članica na krizne situacije u njihovim teritorijalnim vodama te važnost usklađene pomorske strategije za borbu protiv nezakonitih pomorskih nedržavnih aktera; smatra da je potrebno uskladiti pravila o intervencijama i standarde za opremu te ojačati obuku osoblja kako bi se provodila koordinirana i jedinstvena djelovanja u europskim i međunarodnim operacijama ili u slučaju pomorskih kriza, događaja i incidenata; ističe potrebu za suradnjom EU-a i NATO-a u cilju osiguravanja zajedničkog učinkovitog pristupa prijetnjama pomorskoj sigurnosti, kao što su prekogranični i organizirani kriminal, uključujući mreže organiziranog kriminala koje olakšavaju trgovinu ljudima, oružjem i drogom, krijumčarenje te pomorsko piratstvo;

| 52. | snažno podržava strateško partnerstvo između EU-a i UN-a u upravljanju kriznim situacijama te u civilnim, policijskim i vojnim mirovnim operacijama; pozdravlja napredak postignut u provedbi osam zajednički utvrđenih i usklađenih prioriteta EU-a i UN-a o mirovnim operacijama i upravljanju kriznim situacijama za razdoblje 2019. – 2021.; potiče države članice da više doprinose mirovnim operacijama UN-a i poziva institucije EU-a da im u tom pogledu pomognu; konstatira da je postignut određeni napredak u pogledu jačanja suradnje između misija i operacija na terenu, posebno potpisivanjem Okvirnog sporazuma od 29. rujna 2020. između EU-a i UN-a za pružanje uzajamne potpore u kontekstu njihovih misija i operacija na terenu te u okviru Programa za žene, mir i sigurnost kojim se doprinosi provedbi Akcijskog plana EU-a za žene, mir i sigurnost, sprečavanju sukoba, kao i napretku na političkoj i strateškoj razini; poziva EU i UN da dodatno istraže mogućnosti pojačane suradnje, osobito u područjima zajedničkih operacija, u područjima koja uključuju planiranje tranzicije misije, dogovore o podršci na terenu, razmjenu informacija izvan područja misija i planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, kao i u području klime i obrane; |
| --- | --- |

52.

snažno podržava strateško partnerstvo između EU-a i UN-a u upravljanju kriznim situacijama te u civilnim, policijskim i vojnim mirovnim operacijama; pozdravlja napredak postignut u provedbi osam zajednički utvrđenih i usklađenih prioriteta EU-a i UN-a o mirovnim operacijama i upravljanju kriznim situacijama za razdoblje 2019. – 2021.; potiče države članice da više doprinose mirovnim operacijama UN-a i poziva institucije EU-a da im u tom pogledu pomognu; konstatira da je postignut određeni napredak u pogledu jačanja suradnje između misija i operacija na terenu, posebno potpisivanjem Okvirnog sporazuma od 29. rujna 2020. između EU-a i UN-a za pružanje uzajamne potpore u kontekstu njihovih misija i operacija na terenu te u okviru Programa za žene, mir i sigurnost kojim se doprinosi provedbi Akcijskog plana EU-a za žene, mir i sigurnost, sprečavanju sukoba, kao i napretku na političkoj i strateškoj razini; poziva EU i UN da dodatno istraže mogućnosti pojačane suradnje, osobito u područjima zajedničkih operacija, u područjima koja uključuju planiranje tranzicije misije, dogovore o podršci na terenu, razmjenu informacija izvan područja misija i planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, kao i u području klime i obrane;

| 53. | ponovno potvrđuje da je unatoč Brexitu Ujedinjena Kraljevina i dalje bliski strateški partner EU-a i njegovih država članica te da je ključno održati snažnu, blisku suradnju u području obrane i sigurnosti između EU-a i Ujedinjene Kraljevine jer EU i Ujedinjena Kraljevina dijele isto strateško okruženje te njihov mir i sigurnost ugrožavaju jednake prijetnje; potiče Ujedinjenu Kraljevinu da sudjeluje u misijama i operacijama ZSOP-a, operacijama upravljanja krizama, razvoju obrambenih sposobnosti, relevantnim agencijama Unije, kao i u projektima u okviru PESCO-a, poštujući pritom autonomiju EU-a u donošenju odluka, suverenitet Ujedinjene Kraljevine, načelo uravnoteženih prava i obveza, na temelju učinkovite uzajamnosti i uključujući pravedan i primjeren financijski doprinos; prima na znanje povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz ZSOP-a 31. prosinca 2020.; poziva na uvođenje brzih postupaka zamjene kako bi se zajamčio kontinuitet misija i operacija ZSOP-a u kojima je razmješteno britansko osoblje imalo važnu ulogu; |
| --- | --- |

53.

ponovno potvrđuje da je unatoč Brexitu Ujedinjena Kraljevina i dalje bliski strateški partner EU-a i njegovih država članica te da je ključno održati snažnu, blisku suradnju u području obrane i sigurnosti između EU-a i Ujedinjene Kraljevine jer EU i Ujedinjena Kraljevina dijele isto strateško okruženje te njihov mir i sigurnost ugrožavaju jednake prijetnje; potiče Ujedinjenu Kraljevinu da sudjeluje u misijama i operacijama ZSOP-a, operacijama upravljanja krizama, razvoju obrambenih sposobnosti, relevantnim agencijama Unije, kao i u projektima u okviru PESCO-a, poštujući pritom autonomiju EU-a u donošenju odluka, suverenitet Ujedinjene Kraljevine, načelo uravnoteženih prava i obveza, na temelju učinkovite uzajamnosti i uključujući pravedan i primjeren financijski doprinos; prima na znanje povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz ZSOP-a 31. prosinca 2020.; poziva na uvođenje brzih postupaka zamjene kako bi se zajamčio kontinuitet misija i operacija ZSOP-a u kojima je razmješteno britansko osoblje imalo važnu ulogu;

| 54. | poziva EU da održava blisku suradnju s postojećim regionalnim snagama kao što su Afrička unija, Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS), Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN) i Arktičko vijeće te sa zemljama sličnih stavova koje nisu članice NATO-a; |
| --- | --- |

54.

poziva EU da održava blisku suradnju s postojećim regionalnim snagama kao što su Afrička unija, Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS), Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN) i Arktičko vijeće te sa zemljama sličnih stavova koje nisu članice NATO-a;

| 55. | poziva na sustavniju provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti, s obzirom na to da je prošlo dvadeset godina od njezina donošenja, te na jačanje Akcijskog plana EU-a o ženama, miru i sigurnosti; poziva na smislenu rodno osviještenu politiku pri sastavljanju ZSOP-a, osobito kroz bolju rodnu ravnotežu među osobljem i vodstvom misija i operacija ZSOP-a te specifičnu obuku razmještenog osoblja; |
| --- | --- |

55.

poziva na sustavniju provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti, s obzirom na to da je prošlo dvadeset godina od njezina donošenja, te na jačanje Akcijskog plana EU-a o ženama, miru i sigurnosti; poziva na smislenu rodno osviještenu politiku pri sastavljanju ZSOP-a, osobito kroz bolju rodnu ravnotežu među osobljem i vodstvom misija i operacija ZSOP-a te specifičnu obuku razmještenog osoblja;

| 56. | poziva na provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2250 o mladima, miru i sigurnosti te na smislenu integraciju mladih i njihovih perspektiva u analize sukoba na kojima se temelji potpora koju pružaju misije i operacije ZSOP-a; poziva na donošenje mjera na razini EU-a kako bi se poboljšale prilike za smisleno sudjelovanje mladih u održavanju i promicanju mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva na provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2250 o mladima, miru i sigurnosti te na smislenu integraciju mladih i njihovih perspektiva u analize sukoba na kojima se temelji potpora koju pružaju misije i operacije ZSOP-a; poziva na donošenje mjera na razini EU-a kako bi se poboljšale prilike za smisleno sudjelovanje mladih u održavanju i promicanju mira i sigurnosti;

| 57. | poziva EU da se uhvati u koštac sa sustavnim i sve brojnijim prijetnjama zaštiti i očuvanju kulturne baštine te da suzbije krijumčarenje kulturnih artefakata, posebno u područjima sukoba; napominje da, ako se društvu oduzmu njegova kulturna baština i povijesni korijeni, ono postaje podložnije radikalizaciji i globalnim džihadističkim ideologijama; poziva EU da razvije sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje takvih prijetnji; |
| --- | --- |

57.

poziva EU da se uhvati u koštac sa sustavnim i sve brojnijim prijetnjama zaštiti i očuvanju kulturne baštine te da suzbije krijumčarenje kulturnih artefakata, posebno u područjima sukoba; napominje da, ako se društvu oduzmu njegova kulturna baština i povijesni korijeni, ono postaje podložnije radikalizaciji i globalnim džihadističkim ideologijama; poziva EU da razvije sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje takvih prijetnji;

Povećanje otpornosti i pripremljenosti Unije

Povećanje otpornosti i pripremljenosti Unije

| 58. | zabrinut je zbog toga što neki globalni akteri i sve veći broj regionalnih aktera namjerno zaobilaze ili pokušavaju uništiti međunarodni poredak utemeljen na pravilima, multilateralizmu i vrijednosti održivog mira, prosperiteta i slobode, koje odgovaraju temeljima na kojima je izgrađena Europska unija; napominje da je pandemija bolesti COVID-19 otkrila nove globalne nestabilnosti i napetosti te pojačala postojeće; naglašava da je pandemija ojačala javnu potporu Uniji koja manje ovisi o ostatku svijeta, koja je bolje zaštićena i koja može djelovati neovisno; poziva na snažniju međunarodnu ulogu Europske unije, na veće europsko jedinstvo, solidarnost i otpornost te na povezaniju vanjsku politiku u kojoj je učinkoviti multilateralizam središnji element; pozdravlja zaključke Vijeća iz lipnja 2020. u kojima se zagovara snažna Europska unija koja promiče mir i sigurnost te štiti svoje građane; |
| --- | --- |

58.

zabrinut je zbog toga što neki globalni akteri i sve veći broj regionalnih aktera namjerno zaobilaze ili pokušavaju uništiti međunarodni poredak utemeljen na pravilima, multilateralizmu i vrijednosti održivog mira, prosperiteta i slobode, koje odgovaraju temeljima na kojima je izgrađena Europska unija; napominje da je pandemija bolesti COVID-19 otkrila nove globalne nestabilnosti i napetosti te pojačala postojeće; naglašava da je pandemija ojačala javnu potporu Uniji koja manje ovisi o ostatku svijeta, koja je bolje zaštićena i koja može djelovati neovisno; poziva na snažniju međunarodnu ulogu Europske unije, na veće europsko jedinstvo, solidarnost i otpornost te na povezaniju vanjsku politiku u kojoj je učinkoviti multilateralizam središnji element; pozdravlja zaključke Vijeća iz lipnja 2020. u kojima se zagovara snažna Europska unija koja promiče mir i sigurnost te štiti svoje građane;

| 59. | ističe važnu ulogu oružanih snaga za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 i pozdravlja vojnu pomoć civilnim vlastima, posebice pri postavljanju poljskih bolnica, prijevozu pacijenata te dostavi i distribuciji opreme; smatra da je taj vrijedan doprinos ukazao na potrebu da se uzmu u obzir stečena iskustva kako bi se ojačala vojna sredstva i kapaciteti država članica kojima se podupire Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, što je primarni alat za suočavanje s kriznim situacijama, kao i u svrhu humanitarne pomoći; nadalje smatra da je za učinkovito suočavanje sa zdravstvenim krizama ključno pripremiti vojno medicinsko osoblje država članica za brzo sudjelovanje; ponovno ističe važnost uzajamne pomoći i solidarnosti, u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a i člankom 222. UFEU-a; |
| --- | --- |

59.

ističe važnu ulogu oružanih snaga za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 i pozdravlja vojnu pomoć civilnim vlastima, posebice pri postavljanju poljskih bolnica, prijevozu pacijenata te dostavi i distribuciji opreme; smatra da je taj vrijedan doprinos ukazao na potrebu da se uzmu u obzir stečena iskustva kako bi se ojačala vojna sredstva i kapaciteti država članica kojima se podupire Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, što je primarni alat za suočavanje s kriznim situacijama, kao i u svrhu humanitarne pomoći; nadalje smatra da je za učinkovito suočavanje sa zdravstvenim krizama ključno pripremiti vojno medicinsko osoblje država članica za brzo sudjelovanje; ponovno ističe važnost uzajamne pomoći i solidarnosti, u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a i člankom 222. UFEU-a;

| 60. | ističe važnost vojne mobilnosti; smatra da je potrebno unaprijediti i olakšati potpunu vojnu mobilnost diljem Europe te stoga poziva na pojednostavljenje i usklađivanje postupaka kako bi se državama članicama omogućilo brže djelovanje jer je vojna mobilnost korisna u upravljanju civilnim krizama; ustraje u tome da je važno raspolagati odgovarajućim proračunom za projekte vojne mobilnosti; pozdravlja činjenicu da je projekt vojne mobilnosti dio PESCO-a; inzistira na tome da je potrebno uspostaviti europske mehanizme usmjerene na olakšavanje prekogranične upotrebe vojnih logističkih kapaciteta za suočavanje s takvim hitnim situacijama kako bi se omogućile bolja koordinacija, sinergija, solidarnost i podrška; ustraje u tome da bi se slična pomoć i solidarnost u razdoblju pandemija i sličnih kriza, među ostalim, mogla proširiti na partnerske zemlje u neposrednom susjedstvu EU-a; naglašava potrebu za poboljšanjem kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) pripravnosti EU-a i njegovih nužnih kapaciteta; ističe da je potrebno pojačati praćenje i zaštitu ključne i kritične infrastrukture, posebno u pogledu podmorskih optičkih internetskih kablova; |
| --- | --- |

60.

ističe važnost vojne mobilnosti; smatra da je potrebno unaprijediti i olakšati potpunu vojnu mobilnost diljem Europe te stoga poziva na pojednostavljenje i usklađivanje postupaka kako bi se državama članicama omogućilo brže djelovanje jer je vojna mobilnost korisna u upravljanju civilnim krizama; ustraje u tome da je važno raspolagati odgovarajućim proračunom za projekte vojne mobilnosti; pozdravlja činjenicu da je projekt vojne mobilnosti dio PESCO-a; inzistira na tome da je potrebno uspostaviti europske mehanizme usmjerene na olakšavanje prekogranične upotrebe vojnih logističkih kapaciteta za suočavanje s takvim hitnim situacijama kako bi se omogućile bolja koordinacija, sinergija, solidarnost i podrška; ustraje u tome da bi se slična pomoć i solidarnost u razdoblju pandemija i sličnih kriza, među ostalim, mogla proširiti na partnerske zemlje u neposrednom susjedstvu EU-a; naglašava potrebu za poboljšanjem kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) pripravnosti EU-a i njegovih nužnih kapaciteta; ističe da je potrebno pojačati praćenje i zaštitu ključne i kritične infrastrukture, posebno u pogledu podmorskih optičkih internetskih kablova;

| 61. | smatra da je važno osigurati bolju povezanost unutarnjih i vanjskih aspekata politika EU-a kako bi se osiguralo da politike EU-a djeluju prema postizanju ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući energetsku politiku EU-a; |
| --- | --- |

61.

smatra da je važno osigurati bolju povezanost unutarnjih i vanjskih aspekata politika EU-a kako bi se osiguralo da politike EU-a djeluju prema postizanju ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike, uključujući energetsku politiku EU-a;

| 62. | smatra da je zaštita svih slabih točaka u Europskoj uniji ključna za učinkovitu zajedničku obranu europskih građana; sa zabrinutošću primjećuje sve veću militarizaciju Krimskog poluotoka i pokušaje Ruske Federacije da destabilizira crnomorsku regiju, što je dovelo do priznavanja ranjivosti istočnog krila Sjevernoatlantskog saveza na sastanku na vrhu NATO-a u Walesu 2014.; poziva EU da prepozna ranjivost istočnoeuropskih država članica kao sredstvo jačanja europske obrane i da zajedno s NATO-om razvije sveobuhvatnu strategiju za osiguravanje i obranu istočnog krila; |
| --- | --- |

62.

smatra da je zaštita svih slabih točaka u Europskoj uniji ključna za učinkovitu zajedničku obranu europskih građana; sa zabrinutošću primjećuje sve veću militarizaciju Krimskog poluotoka i pokušaje Ruske Federacije da destabilizira crnomorsku regiju, što je dovelo do priznavanja ranjivosti istočnog krila Sjevernoatlantskog saveza na sastanku na vrhu NATO-a u Walesu 2014.; poziva EU da prepozna ranjivost istočnoeuropskih država članica kao sredstvo jačanja europske obrane i da zajedno s NATO-om razvije sveobuhvatnu strategiju za osiguravanje i obranu istočnog krila;

Proaktivno suzbijanje i sprečavanje hibridnih prijetnji

Proaktivno suzbijanje i sprečavanje hibridnih prijetnji

| 63. | pozdravlja skup prioriteta i smjernica donesenih za suradnju EU-a u području suzbijanja hibridnih prijetnji i poboljšanja otpornosti na te prijetnje, uključujući borbu protiv dezinformacija, hibridnog ratovanja, špijunaže, lažnih vijesti i propagande, te uspostavu sustava brzog uzbunjivanja kako bi se olakšala suradnja sa skupinom G7 i NATO-om; poziva EU i njegove države članice da razviju i ojačaju sigurnost svojih informacijskih i komunikacijskih sustava, uključujući kanale za sigurnu komunikaciju; naglašava važnost i hitnost toga da EU ojača svoju stratešku komunikaciju i uloži više u nju te da bude otporniji u pogledu sposobnosti suočavanja sa svim stranim uplitanjima koja ugrožavaju njegov demokratski sustav, suverenitet i građane te u pogledu njihova sprečavanja; ističe važnu ulogu radne skupine East StratCom i potvrđuje važan rad u okviru projekta EUvsDisinfo te poziva na dodatnu proračunsku i političku potporu kako bi se još više poboljšale njezine mogućnosti u borbi protiv dezinformiranja i informiranja o mjerama i politikama EU-a; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja skup prioriteta i smjernica donesenih za suradnju EU-a u području suzbijanja hibridnih prijetnji i poboljšanja otpornosti na te prijetnje, uključujući borbu protiv dezinformacija, hibridnog ratovanja, špijunaže, lažnih vijesti i propagande, te uspostavu sustava brzog uzbunjivanja kako bi se olakšala suradnja sa skupinom G7 i NATO-om; poziva EU i njegove države članice da razviju i ojačaju sigurnost svojih informacijskih i komunikacijskih sustava, uključujući kanale za sigurnu komunikaciju; naglašava važnost i hitnost toga da EU ojača svoju stratešku komunikaciju i uloži više u nju te da bude otporniji u pogledu sposobnosti suočavanja sa svim stranim uplitanjima koja ugrožavaju njegov demokratski sustav, suverenitet i građane te u pogledu njihova sprečavanja; ističe važnu ulogu radne skupine East StratCom i potvrđuje važan rad u okviru projekta EUvsDisinfo te poziva na dodatnu proračunsku i političku potporu kako bi se još više poboljšale njezine mogućnosti u borbi protiv dezinformiranja i informiranja o mjerama i politikama EU-a;

| 64. | naglašava hitnu potrebu da EU uvede snažniju strategiju za otkrivanje i proaktivno suzbijanje agresivnih i zlonamjernih kampanja dezinformiranja koje protiv njega provode treće zemlje i nedržavni akteri; ističe potrebu za preispitivanjem mandata tima ESVD-a za stratešku komunikaciju kako bi se riješilo pitanje vanjskog uplitanja i uključilo provjeravatelje činjenica, istraživače, novoosnovana poduzeća i organizacije civilnog društva; ustraje u tome da je potrebno osigurati dovoljno osoblja i sredstava za sve službe EU-a koje se bave stranim uplitanjem i dezinformacijama kako bi se bolje identificirali, istražili i suzbili pokušaji uplitanja u demokratske procese EU-a ili djelovanja EU-a u inozemstvu; naglašava važnost suradnje i pomoći partnerskim zemljama, posebno u neposrednom susjedstvu EU-a, u njihovim nastojanjima da se pozabave pitanjem i suzbiju zlonamjerno strano uplitanje, posebno dezinformiranje i propagandu, s obzirom na to da u mnogim slučajevima te radnje nastoje partnerske zemlje skrenuti s puta prodemokratskih reformi te predstavljaju udar na europske vrijednosti i ideale; |
| --- | --- |

64.

naglašava hitnu potrebu da EU uvede snažniju strategiju za otkrivanje i proaktivno suzbijanje agresivnih i zlonamjernih kampanja dezinformiranja koje protiv njega provode treće zemlje i nedržavni akteri; ističe potrebu za preispitivanjem mandata tima ESVD-a za stratešku komunikaciju kako bi se riješilo pitanje vanjskog uplitanja i uključilo provjeravatelje činjenica, istraživače, novoosnovana poduzeća i organizacije civilnog društva; ustraje u tome da je potrebno osigurati dovoljno osoblja i sredstava za sve službe EU-a koje se bave stranim uplitanjem i dezinformacijama kako bi se bolje identificirali, istražili i suzbili pokušaji uplitanja u demokratske procese EU-a ili djelovanja EU-a u inozemstvu; naglašava važnost suradnje i pomoći partnerskim zemljama, posebno u neposrednom susjedstvu EU-a, u njihovim nastojanjima da se pozabave pitanjem i suzbiju zlonamjerno strano uplitanje, posebno dezinformiranje i propagandu, s obzirom na to da u mnogim slučajevima te radnje nastoje partnerske zemlje skrenuti s puta prodemokratskih reformi te predstavljaju udar na europske vrijednosti i ideale;

| 65. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće donijelo odluku da prvi put dopusti EU-u nametanje ciljanih restriktivnih mjera u cilju sprečavanja kibernapada koji predstavljaju vanjsku prijetnju EU-u ili njegovim državama članicama i odgovora na njih, uključujući kibernapade protiv trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, te nametanje sankcija osobama ili subjektima odgovornima za kibernapade; naglašava da je potrebno poboljšati sustav viznih ograničenja kao dio mehanizma sankcija EU-a primjenom biometrijskih postupaka za izdavanje viza kako bi se subjektima uključenima u hibridno ratovanje ograničilo putovanje u EU pod lažnim identitetom; ističe hitnu potrebu za dodatnom integracijom aspekata kibersigurnosti u EU-ove sustave upravljanja kriznim situacijama; naglašava da je pojačana suradnja u sprečavanju i suzbijanju kibernapada ključna u ovo osobito ranjivo vrijeme kako bi se unaprijedila međunarodna sigurnost i stabilnost u kiberprostoru; u tom pogledu pozdravlja dobar napredak postignut u okviru projekta PESCO timova za brz odgovor na kiberincidente; poziva na veću potporu Agenciji Europske unije za kibersigurnost (ENISA) te na snažnu koordinaciju u tom pogledu s NATO-ovim Centrom izvrsnosti za kooperativnu kibernetičku obranu; poziva na veću koordinaciju EU-a u pogledu uspostavljanja kolektivne odgovornosti za zlonamjerne kiberincidente, kao i na pojačanu suradnju s međunarodnim organizacijama i zemljama istomišljenicama; posebno je zabrinut zbog stalnog otkrivanja kibernapada ili prodorâ malih razmjera u sustave kritične infrastrukture koji su i dalje u stanju mirovanja, ali mogu imati velik učinak; potiče države članice da na svim razinama ugrade pričuvne mehanizme u svoje sustave kritične infrastrukture, kao što su proizvodnja električne energije i strateška komunikacija; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja činjenicu da je Vijeće donijelo odluku da prvi put dopusti EU-u nametanje ciljanih restriktivnih mjera u cilju sprečavanja kibernapada koji predstavljaju vanjsku prijetnju EU-u ili njegovim državama članicama i odgovora na njih, uključujući kibernapade protiv trećih zemalja ili međunarodnih organizacija, te nametanje sankcija osobama ili subjektima odgovornima za kibernapade; naglašava da je potrebno poboljšati sustav viznih ograničenja kao dio mehanizma sankcija EU-a primjenom biometrijskih postupaka za izdavanje viza kako bi se subjektima uključenima u hibridno ratovanje ograničilo putovanje u EU pod lažnim identitetom; ističe hitnu potrebu za dodatnom integracijom aspekata kibersigurnosti u EU-ove sustave upravljanja kriznim situacijama; naglašava da je pojačana suradnja u sprečavanju i suzbijanju kibernapada ključna u ovo osobito ranjivo vrijeme kako bi se unaprijedila međunarodna sigurnost i stabilnost u kiberprostoru; u tom pogledu pozdravlja dobar napredak postignut u okviru projekta PESCO timova za brz odgovor na kiberincidente; poziva na veću potporu Agenciji Europske unije za kibersigurnost (ENISA) te na snažnu koordinaciju u tom pogledu s NATO-ovim Centrom izvrsnosti za kooperativnu kibernetičku obranu; poziva na veću koordinaciju EU-a u pogledu uspostavljanja kolektivne odgovornosti za zlonamjerne kiberincidente, kao i na pojačanu suradnju s međunarodnim organizacijama i zemljama istomišljenicama; posebno je zabrinut zbog stalnog otkrivanja kibernapada ili prodorâ malih razmjera u sustave kritične infrastrukture koji su i dalje u stanju mirovanja, ali mogu imati velik učinak; potiče države članice da na svim razinama ugrade pričuvne mehanizme u svoje sustave kritične infrastrukture, kao što su proizvodnja električne energije i strateška komunikacija;

| 66. | uviđa sve veću važnost kibernetičkih i automatiziranih kapaciteta obavještajnih službi, naglašava da oni predstavljaju prijetnju svim državama članicama i institucijama EU-a; potiče sve institucije EU-a i države članice da nastave poboljšavati svoje kibernetičke i automatizirane tehnologije te dodatno potiče na suradnju u području tih tehnoloških napredaka; |
| --- | --- |

66.

uviđa sve veću važnost kibernetičkih i automatiziranih kapaciteta obavještajnih službi, naglašava da oni predstavljaju prijetnju svim državama članicama i institucijama EU-a; potiče sve institucije EU-a i države članice da nastave poboljšavati svoje kibernetičke i automatizirane tehnologije te dodatno potiče na suradnju u području tih tehnoloških napredaka;

| 67. | naglašava važnost stjecanja vještina u području kvantnog računalstva te naglašava potrebu za poboljšanjem suradnje između EU-a i SAD-a u tom području kako bi se zajamčilo da se kvantno računalstvo isprva upotrebljava među partnerima koji su u dobrim odnosima i podržavaju slične ciljeve; |
| --- | --- |

67.

naglašava važnost stjecanja vještina u području kvantnog računalstva te naglašava potrebu za poboljšanjem suradnje između EU-a i SAD-a u tom području kako bi se zajamčilo da se kvantno računalstvo isprva upotrebljava među partnerima koji su u dobrim odnosima i podržavaju slične ciljeve;

| 68. | konstatira sve veću važnost svemirske sigurnosti i satelita; naglašava važnost Satelitskog centra Europske unije i nalaže agenciji da analizira i izradi izvješće o sigurnosti i/ili slabim točkama satelitâ EU-a i država članica u pogledu svemirskog otpada, kibernapada i izravnih raketnih napada; |
| --- | --- |

68.

konstatira sve veću važnost svemirske sigurnosti i satelita; naglašava važnost Satelitskog centra Europske unije i nalaže agenciji da analizira i izradi izvješće o sigurnosti i/ili slabim točkama satelitâ EU-a i država članica u pogledu svemirskog otpada, kibernapada i izravnih raketnih napada;

Osiguravanje sredstava Uniji za provedbu ZSOP-a

Osiguravanje sredstava Uniji za provedbu ZSOP-a

| 69. | ističe da su odgovarajuće razine financijskih resursa, osoblja i imovine ključne kako bi se osiguralo da Unija ima snagu i kapacitet promicati mir i sigurnost unutar svojih granica i u svijetu; poziva države članice da pokažu političku volju da se usklade s europskim ambicijama u području obrane i da ispune preuzete obveze; |
| --- | --- |

69.

ističe da su odgovarajuće razine financijskih resursa, osoblja i imovine ključne kako bi se osiguralo da Unija ima snagu i kapacitet promicati mir i sigurnost unutar svojih granica i u svijetu; poziva države članice da pokažu političku volju da se usklade s europskim ambicijama u području obrane i da ispune preuzete obveze;

| 70. | žali zbog nedostatka ambicije Europskog vijeća u pogledu sigurnosnih i obrambenih inicijativa u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); potiče Komisiju da predstavi i uspostavi ambiciozan strateški program rada za Europski fond za obranu (istraživački i neistraživački) osmišljen za jačanje zajedničkog djelovanja i prekogranične suradnje diljem Unije te za vojnu mobilnost kako bi se državama članicama pomoglo da djeluju brže i učinkovitije, među ostalim financiranjem prometne infrastrukture s dvojnom namjenom i pojednostavljenjem diplomatskih odobrenja i carinskih propisa; poziva EU da izgradi vlastiti obrambeni sustav balističkih projektila, kao i integrirani i slojeviti strateški sustav zračne obrane, također osmišljen za suprotstavljanje hipersoničnim projektilima; podsjeća na to da su europski građani jasno i dosljedno pozvali Uniju da unaprijedi svoju ulogu u ostvarivanju održive stabilnosti i sigurnosti, što se može postići potrebnim financijskim sredstvima i ambicioznim VFO-om u području vanjskog djelovanja i obrane; |
| --- | --- |

70.

žali zbog nedostatka ambicije Europskog vijeća u pogledu sigurnosnih i obrambenih inicijativa u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); potiče Komisiju da predstavi i uspostavi ambiciozan strateški program rada za Europski fond za obranu (istraživački i neistraživački) osmišljen za jačanje zajedničkog djelovanja i prekogranične suradnje diljem Unije te za vojnu mobilnost kako bi se državama članicama pomoglo da djeluju brže i učinkovitije, među ostalim financiranjem prometne infrastrukture s dvojnom namjenom i pojednostavljenjem diplomatskih odobrenja i carinskih propisa; poziva EU da izgradi vlastiti obrambeni sustav balističkih projektila, kao i integrirani i slojeviti strateški sustav zračne obrane, također osmišljen za suprotstavljanje hipersoničnim projektilima; podsjeća na to da su europski građani jasno i dosljedno pozvali Uniju da unaprijedi svoju ulogu u ostvarivanju održive stabilnosti i sigurnosti, što se može postići potrebnim financijskim sredstvima i ambicioznim VFO-om u području vanjskog djelovanja i obrane;

| 71. | upozorava na opasnost od nedostatka ambicije da se financiraju europske obrambene inicijative u okviru VFO-a u kombinaciji sa znatnim i nekoordiniranim rezovima u nacionalnim proračunima za obranu kao rezultat krize uzrokovane bolešću COVID-19; naglašava potrebu da države članice izdvoje potrebna financijska sredstva na nacionalnoj razini kako bi se Uniji omogućilo da djeluje kao globalni akter u promicanju mira; u tom kontekstu dijeli procjenu Europskog revizorskog suda da su „vojne sposobnosti država članica daleko od one razine koja je potrebna za ostvarivanje vojne ambicije EU-a”; |
| --- | --- |

71.

upozorava na opasnost od nedostatka ambicije da se financiraju europske obrambene inicijative u okviru VFO-a u kombinaciji sa znatnim i nekoordiniranim rezovima u nacionalnim proračunima za obranu kao rezultat krize uzrokovane bolešću COVID-19; naglašava potrebu da države članice izdvoje potrebna financijska sredstva na nacionalnoj razini kako bi se Uniji omogućilo da djeluje kao globalni akter u promicanju mira; u tom kontekstu dijeli procjenu Europskog revizorskog suda da su „vojne sposobnosti država članica daleko od one razine koja je potrebna za ostvarivanje vojne ambicije EU-a”;

| 72. | podsjeća na to da, iako su zajednički europski obrambeni projekti i inicijative ključni za rješavanje problema manjkova u područjima istraživanja i razvoja povezanima s obranom, udruživanja resursa i koordiniranja napora, glavninu obrambenih sredstava koja se upotrebljavaju za misije ZSOP-a i dalje osiguravaju države članice te se i dalje plaćaju iz nacionalnih proračuna za obranu; |
| --- | --- |

72.

podsjeća na to da, iako su zajednički europski obrambeni projekti i inicijative ključni za rješavanje problema manjkova u područjima istraživanja i razvoja povezanima s obranom, udruživanja resursa i koordiniranja napora, glavninu obrambenih sredstava koja se upotrebljavaju za misije ZSOP-a i dalje osiguravaju države članice te se i dalje plaćaju iz nacionalnih proračuna za obranu;

| 73. | potiče države članice da slijede svoj službeni angažman na razini Vijeća i preuzmu odgovornost za svoje odluke u Vijeću o provedbi civilnih i vojnih misija osiguravanjem nužnog osoblja i kapaciteta Uniji za postizanje ciljeva o kojima su se jednoglasno usuglasile te da tako ispune svoju obvezu u pogledu postizanja sigurnije Europske unije; |
| --- | --- |

73.

potiče države članice da slijede svoj službeni angažman na razini Vijeća i preuzmu odgovornost za svoje odluke u Vijeću o provedbi civilnih i vojnih misija osiguravanjem nužnog osoblja i kapaciteta Uniji za postizanje ciljeva o kojima su se jednoglasno usuglasile te da tako ispune svoju obvezu u pogledu postizanja sigurnije Europske unije;

| 74. | ističe vrijednost međunarodnog sudjelovanja u misijama i operacijama ZSOP-a kao pojačanja europskim kapacitetima i poziva na pojačanu provedbu postojećih okvirnih sporazuma o sudjelovanju kojima se potiče kolektivno doprinošenje miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

74.

ističe vrijednost međunarodnog sudjelovanja u misijama i operacijama ZSOP-a kao pojačanja europskim kapacitetima i poziva na pojačanu provedbu postojećih okvirnih sporazuma o sudjelovanju kojima se potiče kolektivno doprinošenje miru i sigurnosti;

| 75. | prima na znanje važan rad satelitskog centra EU-a (SatCen) i naglašava da Unija mora raspolagati odgovarajućim resursima u području satelitskih snimki i prikupljanja obavještajnih podataka; naglašava da bi SatCen EU-a trebao imati na raspolaganju financijska sredstva iz strukturnih fondova Unije kako bi mogao i dalje doprinositi djelovanjima Unije, posebno kako bi se osiguralo satelitsko snimanje visoke rezolucije kao potpora misijama i operacijama ZSOP-a; |
| --- | --- |

75.

prima na znanje važan rad satelitskog centra EU-a (SatCen) i naglašava da Unija mora raspolagati odgovarajućim resursima u području satelitskih snimki i prikupljanja obavještajnih podataka; naglašava da bi SatCen EU-a trebao imati na raspolaganju financijska sredstva iz strukturnih fondova Unije kako bi mogao i dalje doprinositi djelovanjima Unije, posebno kako bi se osiguralo satelitsko snimanje visoke rezolucije kao potpora misijama i operacijama ZSOP-a;

Uspostava ambicioznog plana EU-a za globalni nadzor oružja, neširenje oružja i razoružanje

Uspostava ambicioznog plana EU-a za globalni nadzor oružja, neširenje oružja i razoružanje

| 76. | uznemiren je zbog aktualnih prijetnji međunarodnim vrijednostima i potencijalne buduće erozije globalnih struktura za neširenje oružja i razoružanje; boji se da bi nepridržavanje i povlačenje iz najvažnijih ugovora o nadzoru oružja ili njihovo neproduljivanje ozbiljno naštetilo međunarodnim režimima nadzora oružja koji su omogućili desetljeća stabilnosti, da bi se time ugrozili odnosi među državama koje posjeduju nuklearno naoružanje, da bi se moglo izravno zaprijetiti europskoj sigurnosti, naročito u pogledu nepostojanja propisa kojima se regulira i smanjuje taktičko nuklearno oružje i nuklearno oružje malog i srednjeg dometa te da bi to moglo dovesti do novih nadmetanja u pogledu nuklearnog oružja; ističe hitnu potrebu za obnavljanjem prekograničnog povjerenja; |
| --- | --- |

76.

uznemiren je zbog aktualnih prijetnji međunarodnim vrijednostima i potencijalne buduće erozije globalnih struktura za neširenje oružja i razoružanje; boji se da bi nepridržavanje i povlačenje iz najvažnijih ugovora o nadzoru oružja ili njihovo neproduljivanje ozbiljno naštetilo međunarodnim režimima nadzora oružja koji su omogućili desetljeća stabilnosti, da bi se time ugrozili odnosi među državama koje posjeduju nuklearno naoružanje, da bi se moglo izravno zaprijetiti europskoj sigurnosti, naročito u pogledu nepostojanja propisa kojima se regulira i smanjuje taktičko nuklearno oružje i nuklearno oružje malog i srednjeg dometa te da bi to moglo dovesti do novih nadmetanja u pogledu nuklearnog oružja; ističe hitnu potrebu za obnavljanjem prekograničnog povjerenja;

| 77. | sa zabrinutošću primjećuje normalizaciju opasne retorike o korisnosti nuklearnog oružja; ponovno potvrđuje da su međunarodni mir i sigurnost jači u svijetu bez nuklearnog oružja ili njegova širenja te da razoružanje podrazumijeva ne samo smanjenje broja aktivnih bojnih glava nego i smanjenje vojne i političke težine koja se pripisuje toj vrsti oružja; |
| --- | --- |

77.

sa zabrinutošću primjećuje normalizaciju opasne retorike o korisnosti nuklearnog oružja; ponovno potvrđuje da su međunarodni mir i sigurnost jači u svijetu bez nuklearnog oružja ili njegova širenja te da razoružanje podrazumijeva ne samo smanjenje broja aktivnih bojnih glava nego i smanjenje vojne i političke težine koja se pripisuje toj vrsti oružja;

| 78. | ponovno potvrđuje svoju punu podršku predanosti EU-a i njegovih država članica Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja kao temelju režima neširenja nuklearnog oružja i nuklearnog razoružanja; ponavlja svoj poziv na donošenje snažnog zajedničkog stajališta EU-a uoči konferencije, kojim se zahtijeva usvajanje konkretnih i učinkovitih mjera tijekom 10. Revizijske konferencije stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja koje bi bile ključan element u očuvanju strateške stabilnosti i izbjegavanju nove utrke u naoružavanju; |
| --- | --- |

78.

ponovno potvrđuje svoju punu podršku predanosti EU-a i njegovih država članica Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja kao temelju režima neširenja nuklearnog oružja i nuklearnog razoružanja; ponavlja svoj poziv na donošenje snažnog zajedničkog stajališta EU-a uoči konferencije, kojim se zahtijeva usvajanje konkretnih i učinkovitih mjera tijekom 10. Revizijske konferencije stranaka Ugovora o neširenju nuklearnog oružja koje bi bile ključan element u očuvanju strateške stabilnosti i izbjegavanju nove utrke u naoružavanju;

| 79. | još jednom žali zbog povlačenja Sjedinjenih Američkih Država i Ruske Federacije iz Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa; konstatira da je Rusija odgovorna za propast Sporazuma jer ga se uporno nije pridržavala; izražava žaljenje zbog činjenice da bi slom Sporazuma mogao dovesti do eskalacije napetosti te povećanih nuklearnih i vojnih prijetnji i rizika, uz ugrožavanje budućnosti režima nadzora naoružanja; ističe da se snažno protivi novoj utrci u naoružanju između SAD-a i Ruske Federacije i njezinim mogućim posljedicama za Europu te ponovnoj militarizaciji na europskom tlu; potiče Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da pokrenu inicijativu koju bi predvodio EU u cilju poticanja konverzije Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa u multilateralni Sporazum; |
| --- | --- |

79.

još jednom žali zbog povlačenja Sjedinjenih Američkih Država i Ruske Federacije iz Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa; konstatira da je Rusija odgovorna za propast Sporazuma jer ga se uporno nije pridržavala; izražava žaljenje zbog činjenice da bi slom Sporazuma mogao dovesti do eskalacije napetosti te povećanih nuklearnih i vojnih prijetnji i rizika, uz ugrožavanje budućnosti režima nadzora naoružanja; ističe da se snažno protivi novoj utrci u naoružanju između SAD-a i Ruske Federacije i njezinim mogućim posljedicama za Europu te ponovnoj militarizaciji na europskom tlu; potiče Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da pokrenu inicijativu koju bi predvodio EU u cilju poticanja konverzije Sporazuma o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa u multilateralni Sporazum;

| 80. | podsjeća na to da su učinkoviti međunarodni režimi kontrole oružja, razoružanja i neširenja oružja okosnica globalne i europske sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

80.

podsjeća na to da su učinkoviti međunarodni režimi kontrole oružja, razoružanja i neširenja oružja okosnica globalne i europske sigurnosti i stabilnosti;

| 81. | potiče SAD i Rusku Federaciju da dodatno napreduju u pregovorima o produžetku sporazuma Novi START koji istječe u veljači 2021.; smatra da bi produljenje Sporazuma objema potpisnicama osiguralo dodatno vrijeme za nastavak pregovora u cilju postizanja dogovora o novom instrumentu za nadzor naoružanja; poziva na hitno uključivanje drugih država, posebno Kine, u sve postojeće sporazume (kao što su Novi START, Sporazum o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i Otvoreno nebo) ili u buduće pregovore o instrumentima za nadzor nuklearnog naoružanja; |
| --- | --- |

81.

potiče SAD i Rusku Federaciju da dodatno napreduju u pregovorima o produžetku sporazuma Novi START koji istječe u veljači 2021.; smatra da bi produljenje Sporazuma objema potpisnicama osiguralo dodatno vrijeme za nastavak pregovora u cilju postizanja dogovora o novom instrumentu za nadzor naoružanja; poziva na hitno uključivanje drugih država, posebno Kine, u sve postojeće sporazume (kao što su Novi START, Sporazum o nuklearnim bojnim glavama srednjeg dometa i Otvoreno nebo) ili u buduće pregovore o instrumentima za nadzor nuklearnog naoružanja;

| 82. | žali zbog toga što Rusija selektivno provodi svoje obveze u okviru sporazuma Otvoreno nebo; izražava svoje duboko žaljenje zbog odluke SAD-a o povlačenju iz sporazuma Otvoreno nebo, glavnog instrumenta za nadzor naoružanja koji je pridonio izgradnji povjerenja te koji je manjim državama omogućio vrijednu priliku za praćenje i provjeravanje vojnih aktivnosti susjeda; poziva preostale potpisnice da nastave provoditi Sporazum, istovremeno osiguravajući njegovu funkcionalnost i korisnost; poziva SAD da poništi svoju odluku o povlačenju iz sporazuma Otvoreno nebo; |
| --- | --- |

82.

žali zbog toga što Rusija selektivno provodi svoje obveze u okviru sporazuma Otvoreno nebo; izražava svoje duboko žaljenje zbog odluke SAD-a o povlačenju iz sporazuma Otvoreno nebo, glavnog instrumenta za nadzor naoružanja koji je pridonio izgradnji povjerenja te koji je manjim državama omogućio vrijednu priliku za praćenje i provjeravanje vojnih aktivnosti susjeda; poziva preostale potpisnice da nastave provoditi Sporazum, istovremeno osiguravajući njegovu funkcionalnost i korisnost; poziva SAD da poništi svoju odluku o povlačenju iz sporazuma Otvoreno nebo;

| 83. | pozdravlja financijski doprinos EU-a projektima i aktivnostima Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW); pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo horizontalni režim sankcija za rješavanje problema sve češće upotrebe i širenja kemijskog oružja; osuđuje nedavnu upotrebu kemijskog oružja i smatra da nedostatak odgovornosti za takve incidente potkopava međunarodnu normu protiv upotrebe kemijskog oružja; poziva EU da preuzme inicijativu u rješavanju pitanja nekažnjavanja upotrebe kemijskog oružja i da razmotri načine za jačanje OPCW-a kako bi se osiguralo brzo i precizno utvrđivanje odgovornosti te učinkoviti mehanizmi odgovora; poziva EU da nastavi ulagati napore u suzbijanje širenja i upotrebe kemijskih oružja te da podrži globalnu zabranu kemijskog oružja, kako je utvrđeno Konvencijom o kemijskom oružju (CWC); |
| --- | --- |

83.

pozdravlja financijski doprinos EU-a projektima i aktivnostima Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW); pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo horizontalni režim sankcija za rješavanje problema sve češće upotrebe i širenja kemijskog oružja; osuđuje nedavnu upotrebu kemijskog oružja i smatra da nedostatak odgovornosti za takve incidente potkopava međunarodnu normu protiv upotrebe kemijskog oružja; poziva EU da preuzme inicijativu u rješavanju pitanja nekažnjavanja upotrebe kemijskog oružja i da razmotri načine za jačanje OPCW-a kako bi se osiguralo brzo i precizno utvrđivanje odgovornosti te učinkoviti mehanizmi odgovora; poziva EU da nastavi ulagati napore u suzbijanje širenja i upotrebe kemijskih oružja te da podrži globalnu zabranu kemijskog oružja, kako je utvrđeno Konvencijom o kemijskom oružju (CWC);

| 84. | izražava veliku zabrinutost zbog pokušaja ubojstva poznatog ruskog oporbenog vođe Alekseja Navalnoga zabranjenim neurotoksinom za koji se, u skladu s Konvencijom o kemijskom oružju, smatra da se upotrebljava kao kemijsko oružje te koji, kao takav, predstavlja ozbiljnu povredu međunarodnih normi; poziva na neovisnu međunarodnu istragu tog slučaja; pozdravlja odluku Vijeća o nametanju sankcija kako bi se sve osobe odgovorne za trovanje privelo pravdi; |
| --- | --- |

84.

izražava veliku zabrinutost zbog pokušaja ubojstva poznatog ruskog oporbenog vođe Alekseja Navalnoga zabranjenim neurotoksinom za koji se, u skladu s Konvencijom o kemijskom oružju, smatra da se upotrebljava kao kemijsko oružje te koji, kao takav, predstavlja ozbiljnu povredu međunarodnih normi; poziva na neovisnu međunarodnu istragu tog slučaja; pozdravlja odluku Vijeća o nametanju sankcija kako bi se sve osobe odgovorne za trovanje privelo pravdi;

| 85. | traži od potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da iznese prijedloge za jačanje dostupnog stručnog znanja o neširenju i nadzoru oružja u EU-u te da se pobrine za to da EU ima snažnu i konstruktivnu ulogu u razvoju i jačanju globalnih napora u neširenju i nadzoru oružja te arhitekturi za razoružavanje koji se temelje na pravilima; u tom pogledu pozdravlja imenovanje novog posebnog izaslanika za neširenje oružja i razoružanje; uviđa da su hitno potrebni novi međunarodni sporazumi u području nadzora naoružanja; navodi da u kontekstu nuklearnog odvraćanja razvoj hipersoničnih projektila može ugroziti načela uzajamno zajamčenog uništenja te stoga poziva na sklapanje globalnog ugovora o nadzoru naoružanja o upotrebi, rasponu, brzini, principu, inspekciji nuklearnih tereta i postavljanju hipersoničnih sustava oružja blizu obale, koji je pokrenuo EU; |
| --- | --- |

85.

traži od potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da iznese prijedloge za jačanje dostupnog stručnog znanja o neširenju i nadzoru oružja u EU-u te da se pobrine za to da EU ima snažnu i konstruktivnu ulogu u razvoju i jačanju globalnih napora u neširenju i nadzoru oružja te arhitekturi za razoružavanje koji se temelje na pravilima; u tom pogledu pozdravlja imenovanje novog posebnog izaslanika za neširenje oružja i razoružanje; uviđa da su hitno potrebni novi međunarodni sporazumi u području nadzora naoružanja; navodi da u kontekstu nuklearnog odvraćanja razvoj hipersoničnih projektila može ugroziti načela uzajamno zajamčenog uništenja te stoga poziva na sklapanje globalnog ugovora o nadzoru naoružanja o upotrebi, rasponu, brzini, principu, inspekciji nuklearnih tereta i postavljanju hipersoničnih sustava oružja blizu obale, koji je pokrenuo EU;

| 86. | ponovno ističe svoju punu predanost očuvanju djelotvornog međunarodnog nadzora naoružanja, razoružanja i neširenja oružja kao temelja globalne i europske sigurnosti; ističe svoju punu podršku radu Ureda Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja i Programu UN-a za razoružanje; ponavlja svoju predanost provođenju politika usmjerenih na smanjenje svih nuklearnih arsenala; |
| --- | --- |

86.

ponovno ističe svoju punu predanost očuvanju djelotvornog međunarodnog nadzora naoružanja, razoružanja i neširenja oružja kao temelja globalne i europske sigurnosti; ističe svoju punu podršku radu Ureda Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja i Programu UN-a za razoružanje; ponavlja svoju predanost provođenju politika usmjerenih na smanjenje svih nuklearnih arsenala;

| 87. | pozdravlja Zaključke Vijeća o reviziji svojeg Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (13); čvrsto smatra da, s obzirom na to da EU ima sve veće ambicije u području obrane, postoji potreba za većom konvergencijom, transparentnošću i dosljednošću politika država članica o izvozu oružja, kao i za jačanjem javnog nadzora; poziva države članice da premoste svoja različita tumačenja Zajedničkog stajališta i da se u potpunosti pridržavaju njegovih osam kriterija, a posebno da strogo primjenjuju kriterij br. 4. o regionalnoj stabilnosti te da obustave svaki izvoz vojne opreme koja bi se mogla koristiti protiv drugih država članica; pozdravlja nastojanja uložena u povećanje transparentnosti te javni i parlamentarni nadzor nad izvozom oružja; poziva da se zajedničkim nastojanjima poboljšaju procjene rizika, provjere krajnjih korisnika i provjere nakon isporuke; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja Zaključke Vijeća o reviziji svojeg Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (13

| 88. | apelira na države članice da poštuju Kodeks ponašanja EU-a pri izvozu oružja; ponavlja da je nužno da se sve države članice EU-a strogo pridržavaju pravila utvrđenih Zajedničkim stajalištem Vijeća 2008/944/ZVSP; podsjeća da su se države članice obvezale na zauzimanje snažnih nacionalnih stajališta u pogledu svojih politika izvoza oružja u Tursku na temelju odredbi Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP, uključujući strogu primjenu kriterija br. 4 o regionalnoj stabilnosti; ponavlja svoj poziv potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku da, sve dok Turska nastavlja provoditi svoje trenutačne nezakonite jednostrane mjere u istočnom Sredozemlju, koje su u suprotnosti sa suverenitetom bilo koje države članice (posebno Grčke i Cipra) i međunarodnim pravom, te ne sudjeluje u dijalogu na temelju međunarodnog prava, u Vijeću uspostavi inicijativu na temelju koje će sve države članice zaustaviti izvoz oružja u Tursku za sve vrste vojne opreme, uključujući oružje, oružje za robu s dvojnom namjenom i znanje, u skladu sa Zajedničkim stajalištem; |
| --- | --- |

88.

apelira na države članice da poštuju Kodeks ponašanja EU-a pri izvozu oružja; ponavlja da je nužno da se sve države članice EU-a strogo pridržavaju pravila utvrđenih Zajedničkim stajalištem Vijeća 2008/944/ZVSP; podsjeća da su se države članice obvezale na zauzimanje snažnih nacionalnih stajališta u pogledu svojih politika izvoza oružja u Tursku na temelju odredbi Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP, uključujući strogu primjenu kriterija br. 4 o regionalnoj stabilnosti; ponavlja svoj poziv potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku da, sve dok Turska nastavlja provoditi svoje trenutačne nezakonite jednostrane mjere u istočnom Sredozemlju, koje su u suprotnosti sa suverenitetom bilo koje države članice (posebno Grčke i Cipra) i međunarodnim pravom, te ne sudjeluje u dijalogu na temelju međunarodnog prava, u Vijeću uspostavi inicijativu na temelju koje će sve države članice zaustaviti izvoz oružja u Tursku za sve vrste vojne opreme, uključujući oružje, oružje za robu s dvojnom namjenom i znanje, u skladu sa Zajedničkim stajalištem;

| 89. | pozdravlja aktivnosti EU-a usmjerene na podržavanje sveopće primjene Ugovora o trgovini oružjem te poziva sve zemlje koje su velike izvoznice oružja da ga čim prije potpišu i ratificiraju; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja aktivnosti EU-a usmjerene na podržavanje sveopće primjene Ugovora o trgovini oružjem te poziva sve zemlje koje su velike izvoznice oružja da ga čim prije potpišu i ratificiraju;

| 90. | napominje da razvoj tehnologije u području umjetne inteligencije donosi nove etičke izazove; poziva EU da preuzme vodstvo u globalnim nastojanjima da se uspostavi sveobuhvatni regulatorni okvir kojim bi se osigurao smislen ljudski nadzor nad ključnim funkcijama odabira i postizanja ciljeva u području razvoja i upotrebe oružja koje pokreće umjetna inteligencija; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, države članice i Europsko vijeće da donesu zajedničko stajalište o sustavima autonomnog oružja kojim se osigurava smislen ljudski nadzor nad ključnim funkcijama sustava naoružanja; inzistira na početku međunarodnih pregovora o zajedničkoj definiciji i okviru za upotrebu oružja s određenim stupnjem autonomije te poziva na donošenje pravno obvezujućeg instrumenta kojim bi se zabranilo smrtonosno autonomno oružje bez smislene ljudske kontrole; |
| --- | --- |

90.

napominje da razvoj tehnologije u području umjetne inteligencije donosi nove etičke izazove; poziva EU da preuzme vodstvo u globalnim nastojanjima da se uspostavi sveobuhvatni regulatorni okvir kojim bi se osigurao smislen ljudski nadzor nad ključnim funkcijama odabira i postizanja ciljeva u području razvoja i upotrebe oružja koje pokreće umjetna inteligencija; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, države članice i Europsko vijeće da donesu zajedničko stajalište o sustavima autonomnog oružja kojim se osigurava smislen ljudski nadzor nad ključnim funkcijama sustava naoružanja; inzistira na početku međunarodnih pregovora o zajedničkoj definiciji i okviru za upotrebu oružja s određenim stupnjem autonomije te poziva na donošenje pravno obvezujućeg instrumenta kojim bi se zabranilo smrtonosno autonomno oružje bez smislene ljudske kontrole;

| 91. | poziva EU da preuzme vodeću ulogu u globalnim naporima za uspostavu sveobuhvatnog i učinkovitog globalnog sustava nadzora naoružanja za širenje raketne tehnologije i tehnologije bespilotnih borbenih letjelica; |
| --- | --- |

91.

poziva EU da preuzme vodeću ulogu u globalnim naporima za uspostavu sveobuhvatnog i učinkovitog globalnog sustava nadzora naoružanja za širenje raketne tehnologije i tehnologije bespilotnih borbenih letjelica;

Osiguravanje demokratskog nadzora, legitimiteta i uključivog angažmana

Osiguravanje demokratskog nadzora, legitimiteta i uključivog angažmana

| 92. | naglašava potrebu da Parlament dosljedno rješava sva pitanja obrane; poziva da se preispita i proširi mandat Pododbora za sigurnost i obranu zbog sve većeg broja obrambenih inicijativa na razini EU-a te s obzirom na osnivanje Komisijine Glavne uprave za obrambenu industriju i svemir (DG DEFIS); |
| --- | --- |

92.

naglašava potrebu da Parlament dosljedno rješava sva pitanja obrane; poziva da se preispita i proširi mandat Pododbora za sigurnost i obranu zbog sve većeg broja obrambenih inicijativa na razini EU-a te s obzirom na osnivanje Komisijine Glavne uprave za obrambenu industriju i svemir (DG DEFIS);

| 93. | pozdravlja redovite razmjene stajališta s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom o pitanjima ZSOP-a i poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da osigura da se stavovi Parlamenta uzimaju u obzir; naglašava potrebu da se osiguraju redovita kratka izvješća posebnih predstavnika EU-a, posebnih izaslanika te zapovjednika misija i operacija; smatra da bi se s Parlamentom trebalo unaprijed savjetovati o strateškom planiranju misija ZSOP-a, promjenama u njihovim mandatima i planovima o njihovu završavanju; poziva na sveobuhvatnu provedbu članka 36. UEU-a; |
| --- | --- |

93.

pozdravlja redovite razmjene stajališta s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom o pitanjima ZSOP-a i poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da osigura da se stavovi Parlamenta uzimaju u obzir; naglašava potrebu da se osiguraju redovita kratka izvješća posebnih predstavnika EU-a, posebnih izaslanika te zapovjednika misija i operacija; smatra da bi se s Parlamentom trebalo unaprijed savjetovati o strateškom planiranju misija ZSOP-a, promjenama u njihovim mandatima i planovima o njihovu završavanju; poziva na sveobuhvatnu provedbu članka 36. UEU-a;

| 94. | ističe potrebu za razvojem još uže suradnje s nacionalnim parlamentima u pitanjima ZSOP-a kako bi se osigurali veća odgovornost, transparentnost i nadzor; |
| --- | --- |

94.

ističe potrebu za razvojem još uže suradnje s nacionalnim parlamentima u pitanjima ZSOP-a kako bi se osigurali veća odgovornost, transparentnost i nadzor;

| 95. | ponovno ističe važnost unapređenja alata dostupnih civilnom društvu kako bi se osigurala njegova smislena i suštinska uključenost u oblikovanje obrambene politike i učinkovit nadzor nad njom; |
| --- | --- |

95.

ponovno ističe važnost unapređenja alata dostupnih civilnom društvu kako bi se osigurala njegova smislena i suštinska uključenost u oblikovanje obrambene politike i učinkovit nadzor nad njom;

o

o o

| 96. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku NATO-a, agencijama EU-a u području sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

96.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku NATO-a, agencijama EU-a u području sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 129 I, 17.5.2019., str. 13.

1

(2)  SL C 224, 27.6.2018., str. 50.

2

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 36.

3

(4)  SL C 388, 13.11.2020., str. 91.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0008.

5

(6)  SL C 28, 27.1.2020., str. 49.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0224.

7

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0130.

8

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0430.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0330.

10

(11)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

12

(13)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

13

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/94

---

P9_TA(2021)0014

Ljudska prava i demokracija u svijetu i politika EU-a u tom području – godišnje izvješće za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2019. (2020/2208(INI))

(2021/C 456/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka (UDHR) i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka (UDHR) i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja o temeljnim pravima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja o temeljnim pravima),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 11. i 17., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 11. i 17.,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 17. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 17. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije, objavljenu 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije, objavljenu 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir UN-ovih 17 ciljeva održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovih 17 ciljeva održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i opće napomene UN-ovog Odbora za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i opće napomene UN-ovog Odbora za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i opće napomene Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i opće napomene Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina dva fakultativna protokola usvojena 25. svibnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina dva fakultativna protokola usvojena 25. svibnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 30. ožujka 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 30. ožujka 2007.,

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju Opće skupštine UN-a o HIV-u i AIDS-u: o brzom programu za ubrzavanje borbe protiv HIV-a i okončanje epidemije AIDS-a do 2030., donesenu 8. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju Opće skupštine UN-a o HIV-u i AIDS-u: o brzom programu za ubrzavanje borbe protiv HIV-a i okončanje epidemije AIDS-a do 2030., donesenu 8. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju UN-a o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina, donesenu 18. prosinca 1992., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju UN-a o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina, donesenu 18. prosinca 1992.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 22. prosinca 2018. o globalnom pozivu na konkretno djelovanje za potpuno iskorjenjivanje rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezane netolerancije te sveobuhvatnu provedbu Deklaracije iz Durbana i Akcijskog programa, kao i daljnje postupanje u vezi s njima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 22. prosinca 2018. o globalnom pozivu na konkretno djelovanje za potpuno iskorjenjivanje rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezane netolerancije te sveobuhvatnu provedbu Deklaracije iz Durbana i Akcijskog programa, kao i daljnje postupanje u vezi s njima,

| — | uzimajući u obzir odluku Opće skupštine UN-a kojom je 22. kolovoza proglašen Međunarodnim danom sjećanja na žrtve nasilja zbog vjeroispovijesti ili uvjerenja, donesenu 28. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Opće skupštine UN-a kojom je 22. kolovoza proglašen Međunarodnim danom sjećanja na žrtve nasilja zbog vjeroispovijesti ili uvjerenja, donesenu 28. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2467 od 29. travnja 2019. o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2467 od 29. travnja 2019. o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 o ženama, miru i sigurnosti te strateški pristup EU-a ženama, miru i sigurnosti za razdoblje 2019. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325 o ženama, miru i sigurnosti te strateški pristup EU-a ženama, miru i sigurnosti za razdoblje 2019. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama (inicijativa Spotlight), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama (inicijativa Spotlight),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishode njihovih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te ishode njihovih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 190 od 21. lipnja 2019. o nasilju i uznemiravanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 190 od 21. lipnja 2019. o nasilju i uznemiravanju,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o budućnosti rada od 21. lipnja 2019. povodom njezine stote obljetnice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o budućnosti rada od 21. lipnja 2019. povodom njezine stote obljetnice,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 16. kolovoza 2019. o suradnji između Programa UN-a za okoliš i Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 16. kolovoza 2019. o suradnji između Programa UN-a za okoliš i Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, usvojenu 5. studenoga 1992., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, usvojenu 5. studenoga 1992.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (dalje u tekstu: Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011., koju nisu ratificirale sve države članice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (dalje u tekstu: Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011., koju nisu ratificirale sve države članice,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. naslovljen „Ljudska prava kao trajni prioritet” od 28. travnja 2015. (JOIN(2015)0016), koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015., te svoju reviziju sredinom provedbenog razdoblja iz lipnja 2017. (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. naslovljen „Ljudska prava kao trajni prioritet” od 28. travnja 2015. (JOIN(2015)0016), koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015., te svoju reviziju sredinom provedbenog razdoblja iz lipnja 2017. (SWD(2017)0254),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024., koji je Vijeće usvojilo 17. studenog 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024., koji je Vijeće usvojilo 17. studenog 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 18. veljače 2019. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 18. veljače 2019. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2019.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a s ciljem jačanja multilateralizma utemeljenog na pravilima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 17. lipnja 2019. o djelovanju EU-a s ciljem jačanja multilateralizma utemeljenog na pravilima,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. srpnja 2019. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima i na 74. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. srpnja 2019. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima i na 74. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. o demokraciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. o demokraciji,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), usvojene 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), usvojene 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu slobode vjeroispovijesti i uvjerenja, usvojene 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu slobode vjeroispovijesti i uvjerenja, usvojene 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni, koje je Vijeće ažuriralo 12. travnja 2013., o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće donijelo 12. svibnja 2014., te o borcima za ljudska prava, koje je Vijeće donijelo 14. lipnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni, koje je Vijeće ažuriralo 12. travnja 2013., o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće donijelo 12. svibnja 2014., te o borcima za ljudska prava, koje je Vijeće donijelo 14. lipnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju, koje je Vijeće usvojilo 18. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju, koje je Vijeće usvojilo 18. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, koje je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, koje je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir reviziju iz 2019. Smjernica za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjem ili kažnjavanjem, koje je Vijeće usvojilo 16. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju iz 2019. Smjernica za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjem ili kažnjavanjem, koje je Vijeće usvojilo 16. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i geopolitički program za zakonodavno razdoblje EU-a 2019. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i geopolitički program za zakonodavno razdoblje EU-a 2019. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz lipnja 2020. naslovljeno Legal gender recognition in the EU – The journey of trans people towards full equality („Pravno priznavanje roda u EU-u – Put transrodnih osoba do potpune ravnopravnosti”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz lipnja 2020. naslovljeno Legal gender recognition in the EU – The journey of trans people towards full equality („Pravno priznavanje roda u EU-u – Put transrodnih osoba do potpune ravnopravnosti”),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017) i zaključke predsjedništva Vijeća od 16. prosinca 2020. o GAP-u III, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017) i zaključke predsjedništva Vijeća od 16. prosinca 2020. o GAP-u III,

| — | uzimajući u obzir Drugu anketu Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o LGBTI osobama u EU-u od 14. svibnja 2020. naslovljenu A long way to go for LGBTI equality („Dug put do ravnopravnosti LGBTI osoba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugu anketu Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o LGBTI osobama u EU-u od 14. svibnja 2020. naslovljenu A long way to go for LGBTI equality („Dug put do ravnopravnosti LGBTI osoba”),

| — | uzimajući u obzir Odluku ombudsmana EU-a od 30. srpnja 2020. o ulozi posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku ombudsmana EU-a od 30. srpnja 2020. o ulozi posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a i izvješća Međuskupine Europskog parlamenta za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja i toleranciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a i izvješća Međuskupine Europskog parlamenta za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja i toleranciju,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. (4) i politici Europske unije u tom području, te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. (4) i politici Europske unije u tom području, te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima,

| — | uzimajući u obzir sve svoje rezolucije usvojene 2019. o kršenju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) u skladu s člankom 144. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sve svoje rezolucije usvojene 2019. o kršenju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) u skladu s člankom 144. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Nagradu Saharov za slobodu mišljenja, koja je 2019. dodijeljena Ilhamu Tohtiju, ujgurskom borcu za ljudska prava, profesoru ekonomije, zagovorniku prava ujgurske manjine i političkom zatvoreniku u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nagradu Saharov za slobodu mišljenja, koja je 2019. dodijeljena Ilhamu Tohtiju, ujgurskom borcu za ljudska prava, profesoru ekonomije, zagovorniku prava ujgurske manjine i političkom zatvoreniku u Kini,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodne ravnopravnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodne ravnopravnosti,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0259/2020); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0259/2020);

| A. | budući da je obilježavanje desete obljetnice Povelje o temeljnim pravima 2019. podsjetilo Uniju na njezinu iskazanu predanost i Ugovorom utemeljenu obvezu da odlučno provodi mjere za zaštitu, promicanje i ostvarivanje ljudskih prava unutar i izvan svojih granica; budući da je tom prilikom EU potvrdio svoju predanost tome da ostane utjecajan akter na svjetskoj sceni te da i dalje ima vodeću ulogu kao globalni zagovornik demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je obilježavanje desete obljetnice Povelje o temeljnim pravima 2019. podsjetilo Uniju na njezinu iskazanu predanost i Ugovorom utemeljenu obvezu da odlučno provodi mjere za zaštitu, promicanje i ostvarivanje ljudskih prava unutar i izvan svojih granica; budući da je tom prilikom EU potvrdio svoju predanost tome da ostane utjecajan akter na svjetskoj sceni te da i dalje ima vodeću ulogu kao globalni zagovornik demokracije i ljudskih prava;

| B. | budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, a pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te budući da bi stoga rodno osviještenu politiku trebalo provoditi i uključivati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti i politike EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti EU-a, a pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te budući da bi stoga rodno osviještenu politiku trebalo provoditi i uključivati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti i politike EU-a;

| C. | budući da su kršćani najprogonjenija vjerska skupina na svijetu koja obuhvaća 80 % svih progonjenih vjernika; budući da se taj progon provodi u rasponu od rutinske diskriminacije u obrazovanju, zapošljavanju i društvenom životu, preko ograničavanja svih oblika izražavanja pa čak i do fizičkih napada na kršćanske zajednice koji gotovo ispunjavaju kriterije iz međunarodne definicije genocida koju je donio UN; |
| --- | --- |

C.

budući da su kršćani najprogonjenija vjerska skupina na svijetu koja obuhvaća 80 % svih progonjenih vjernika; budući da se taj progon provodi u rasponu od rutinske diskriminacije u obrazovanju, zapošljavanju i društvenom životu, preko ograničavanja svih oblika izražavanja pa čak i do fizičkih napada na kršćanske zajednice koji gotovo ispunjavaju kriterije iz međunarodne definicije genocida koju je donio UN;

| D. | budući da se u okviru Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje iz 1995. već 25 godina ističe važnost jednakih prava i prilika za žene kao i njihova jednakog sudjelovanja u donošenju odluka i u demokratskom procesu u cilju jačanja demokracije; |
| --- | --- |

D.

budući da se u okviru Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje iz 1995. već 25 godina ističe važnost jednakih prava i prilika za žene kao i njihova jednakog sudjelovanja u donošenju odluka i u demokratskom procesu u cilju jačanja demokracije;

| E. | budući da se zbog nedostatka žena u području razvoja umjetne inteligencije povećava rizik od pristranost; budući da je znanstveno obrazovanje važno za stjecanje vještina, pronalaženje dostojanstvenog radnog mjesta i radnih mjesta u budućnosti, kao i za suzbijanje rodnih stereotipa u skladu s kojima se smatra da su to tipično muška područja, kako bi se ženama omogućilo da u potpunosti ostvare svoja ljudska prava; |
| --- | --- |

E.

budući da se zbog nedostatka žena u području razvoja umjetne inteligencije povećava rizik od pristranost; budući da je znanstveno obrazovanje važno za stjecanje vještina, pronalaženje dostojanstvenog radnog mjesta i radnih mjesta u budućnosti, kao i za suzbijanje rodnih stereotipa u skladu s kojima se smatra da su to tipično muška područja, kako bi se ženama omogućilo da u potpunosti ostvare svoja ljudska prava;

| F. | budući da je tijekom proslave 30. godišnjice Konvencije UN-a o pravima djeteta u studenome 2019. EU naglasio svoju predanost razvoju sveobuhvatne strategije o pravima djece i roditelja i stavljanju tih prava u središte politika EU-a; budući da je Parlament 20. studenoga 2019. bio domaćin konferencije posvećene nizu pitanja, uključujući izazove u pogledu zaštite prava djeteta u digitalnom svijetu koji se neprestano mijenja, posebno u vezi sa zabranom pristupa dječjoj pornografiji, uznemiravanju i nasilju, prevladavanja prepreka u pogledu potpunog ostvarivanja dječjih prava te suočavanja s promjenjivom prirodom oružanih sukoba i njihova utjecaja na budućnost djece, uključujući utjecaj tih sukoba na njihov razvoj, obrazovanje i kasniji život, uzimajući pritom u obzir što su djeca izjavila u okviru rasprave; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom proslave 30. godišnjice Konvencije UN-a o pravima djeteta u studenome 2019. EU naglasio svoju predanost razvoju sveobuhvatne strategije o pravima djece i roditelja i stavljanju tih prava u središte politika EU-a; budući da je Parlament 20. studenoga 2019. bio domaćin konferencije posvećene nizu pitanja, uključujući izazove u pogledu zaštite prava djeteta u digitalnom svijetu koji se neprestano mijenja, posebno u vezi sa zabranom pristupa dječjoj pornografiji, uznemiravanju i nasilju, prevladavanja prepreka u pogledu potpunog ostvarivanja dječjih prava te suočavanja s promjenjivom prirodom oružanih sukoba i njihova utjecaja na budućnost djece, uključujući utjecaj tih sukoba na njihov razvoj, obrazovanje i kasniji život, uzimajući pritom u obzir što su djeca izjavila u okviru rasprave;

| G. | budući da kriza izazvana globalnom pandemijom bolesti COVID-19, načini na koje su države odgovorile na nju, produbljivanje nejednakosti i poteškoće koje je ona prouzročila, posebno za najranjivije i najmarginaliziranije skupine te za žene, kao i njezin utjecaj na međunarodne odnose, međunarodni poredak temeljen na pravilima i sukobe imaju dugoročne posljedice na sva pitanja povezana s poštovanjem ljudskih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da kriza izazvana globalnom pandemijom bolesti COVID-19, načini na koje su države odgovorile na nju, produbljivanje nejednakosti i poteškoće koje je ona prouzročila, posebno za najranjivije i najmarginaliziranije skupine te za žene, kao i njezin utjecaj na međunarodne odnose, međunarodni poredak temeljen na pravilima i sukobe imaju dugoročne posljedice na sva pitanja povezana s poštovanjem ljudskih prava;

| H. | budući da je, primjerice, kriza izazvana pandemijom u većini zemalja dovela do donošenja hitnih mjera kojima su ograničene slobode uživanja mnogih ljudskih prava, osobito sloboda kretanja i okupljanja, i do uvođenja novih načina nadzora kako bi se spriječio prijenos virusa COVID-19; budući da su te mjere opravdano pokrenule pitanja u pogledu njihove nužnosti, zakonitosti, razmjernosti, nediskriminatorne prirode, trajanja i posljedica, u duhu kratkoročne i dugoročne zaštite temeljnih sloboda; budući da je uz pandemiju došlo i do jačanja negativnih trendova narušavanja demokracije i smanjenja prostora za djelovanje civilnog društva u nekim zemljama; |
| --- | --- |

H.

budući da je, primjerice, kriza izazvana pandemijom u većini zemalja dovela do donošenja hitnih mjera kojima su ograničene slobode uživanja mnogih ljudskih prava, osobito sloboda kretanja i okupljanja, i do uvođenja novih načina nadzora kako bi se spriječio prijenos virusa COVID-19; budući da su te mjere opravdano pokrenule pitanja u pogledu njihove nužnosti, zakonitosti, razmjernosti, nediskriminatorne prirode, trajanja i posljedica, u duhu kratkoročne i dugoročne zaštite temeljnih sloboda; budući da je uz pandemiju došlo i do jačanja negativnih trendova narušavanja demokracije i smanjenja prostora za djelovanje civilnog društva u nekim zemljama;

| I. | budući da globalna recesija prouzročena pandemijom može kod vlada izazvati potrebu za davanjem prednosti poticanju gospodarske aktivnosti i privlačenju ulaganja; ističe da se to ne smije dogoditi na štetu njihove ambicije u pogledu političkih ciljeva i standarda za neka druga područja, kao što su zaštita ljudskih prava, klimatska politika i borba protiv siromaštva, posebno siromaštva djece i njihovih obitelji; |
| --- | --- |

I.

budući da globalna recesija prouzročena pandemijom može kod vlada izazvati potrebu za davanjem prednosti poticanju gospodarske aktivnosti i privlačenju ulaganja; ističe da se to ne smije dogoditi na štetu njihove ambicije u pogledu političkih ciljeva i standarda za neka druga područja, kao što su zaštita ljudskih prava, klimatska politika i borba protiv siromaštva, posebno siromaštva djece i njihovih obitelji;

| J. | budući da jačanje autoritarnih i populističkih pokreta predstavlja prijetnju za vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija; |
| --- | --- |

J.

budući da jačanje autoritarnih i populističkih pokreta predstavlja prijetnju za vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija;

| K. | budući da se neliberalni režimi sve više udaljavaju od smjera zrelih demokracija i zapadnjačkih demokratskih standarda, ponovno utvrđujući svoje položaje koji omogućavaju kontinuirana i namjerna kršenja ljudskih prava; budući da ti neliberalni režimi ograničavaju temeljna prava i slobode, ostavljajući pogrešan dojam izbornog legitimiteta, na izbornima koji se ne mogu smatrati slobodnima, pravednima ni transparentnima; |
| --- | --- |

K.

budući da se neliberalni režimi sve više udaljavaju od smjera zrelih demokracija i zapadnjačkih demokratskih standarda, ponovno utvrđujući svoje položaje koji omogućavaju kontinuirana i namjerna kršenja ljudskih prava; budući da ti neliberalni režimi ograničavaju temeljna prava i slobode, ostavljajući pogrešan dojam izbornog legitimiteta, na izbornima koji se ne mogu smatrati slobodnima, pravednima ni transparentnima;

| L. | budući da su hitna stanja povezana s okolišem, uključujući klimatske promjene i krčenje šuma, posljedica ljudskog djelovanja i uzrokuju kršenja ljudskih prava ne samo osoba koje su izravno njima pogođene nego i cjelokupnog čovječanstva; budući da je važno prepoznati vezu između ljudskih prava i zaštite okoliša; budući da je osiguravanje pristupa vodi ključno za sprečavanje napetosti u određenim regijama; |
| --- | --- |

L.

budući da su hitna stanja povezana s okolišem, uključujući klimatske promjene i krčenje šuma, posljedica ljudskog djelovanja i uzrokuju kršenja ljudskih prava ne samo osoba koje su izravno njima pogođene nego i cjelokupnog čovječanstva; budući da je važno prepoznati vezu između ljudskih prava i zaštite okoliša; budući da je osiguravanje pristupa vodi ključno za sprečavanje napetosti u određenim regijama;

| M. | budući da je povećanje usklađenosti između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, ali i među vanjskim politikama EU-a, nezaobilazna pretpostavka uspješne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava; budući da bi se politike kojima se podupiru ljudska prava, demokracija, vladavina prava i borba protiv nekažnjavanja trebale uvrstiti u sve ostale politike EU-a s vanjskom dimenzijom, kao što su politike o razvoju, migracijama, sigurnosti, borbi protiv terorizma, pravima žena i rodnoj ravnopravnosti, proširenju i trgovini; budući da bi veća dosljednost trebala omogućiti EU-u da brže reagira u ranim fazama kršenja ljudskih prava i da bude aktivniji i vjerodostojniji akter u području ljudskih prava na globalnoj razini; |
| --- | --- |

M.

budući da je povećanje usklađenosti između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, ali i među vanjskim politikama EU-a, nezaobilazna pretpostavka uspješne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava; budući da bi se politike kojima se podupiru ljudska prava, demokracija, vladavina prava i borba protiv nekažnjavanja trebale uvrstiti u sve ostale politike EU-a s vanjskom dimenzijom, kao što su politike o razvoju, migracijama, sigurnosti, borbi protiv terorizma, pravima žena i rodnoj ravnopravnosti, proširenju i trgovini; budući da bi veća dosljednost trebala omogućiti EU-u da brže reagira u ranim fazama kršenja ljudskih prava i da bude aktivniji i vjerodostojniji akter u području ljudskih prava na globalnoj razini;

| N. | budući da je puno poštovanje ljudskih prava i europskih standarda u partnerskim zemljama i susjedima EU-a, uključujući upravljanje izbjegličkom krizom i rješavanje problema migracije, jedan od glavnih prioriteta Europske unije; budući da je stanje ljudskih prava, na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19, izvor zabrinutosti u susjednim zemljama, koje moraju poduzeti odgovarajuće mjere u tom pogledu i surađivati sa svojim civilnim društvom, koje uključuje članove koji se zalažu za proeuropska i demokratska načela; |
| --- | --- |

N.

budući da je puno poštovanje ljudskih prava i europskih standarda u partnerskim zemljama i susjedima EU-a, uključujući upravljanje izbjegličkom krizom i rješavanje problema migracije, jedan od glavnih prioriteta Europske unije; budući da je stanje ljudskih prava, na koje je utjecala pandemija bolesti COVID-19, izvor zabrinutosti u susjednim zemljama, koje moraju poduzeti odgovarajuće mjere u tom pogledu i surađivati sa svojim civilnim društvom, koje uključuje članove koji se zalažu za proeuropska i demokratska načela;

| O. | budući da sve više zemalja, osobito u Aziji, na Bliskom Istoku, u Africi i Latinskoj Americi, primjenjuje zabrane putovanja kojima se borce za ljudska prava sprečava da sudjeluju na međunarodnim događanjima; |
| --- | --- |

O.

budući da sve više zemalja, osobito u Aziji, na Bliskom Istoku, u Africi i Latinskoj Americi, primjenjuje zabrane putovanja kojima se borce za ljudska prava sprečava da sudjeluju na međunarodnim događanjima;

Ljudska prava i demokracija: opće tendencije i ključni izazovi

| 1. | pozdravlja odgovore na pandemiju bolesti COVID-19 onih država koje su pravo na život i zdravlje postavile kao svoj prvi imperativ; ističe da je istodobno ključno osigurati da ljudi imaju odgovarajuće životne standarde; naglašava da se sve mjere kojima se odgovara na pandemiju moraju temeljiti na ljudskim pravima i načelima nediskriminacije te biti usklađene s njima, a trebale bi i štititi daljnji napredak prema ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da treba zajamčiti puno poštovanje ljudskih prava i pridržavanje načela univerzalnosti, neotuđivosti, nedjeljivosti, međuzavisnosti i povezanosti ljudskih prava te osuđuje svaki pokušaj njihove relativizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava vrlo ozbiljnu zabrinutost zbog nazadovanja demokratskih standarda i standarda ljudskih prava te uživanja temeljnih sloboda u nekim zemljama zbog krize; smatra da je to nazadovanje uglavnom rezultat jačanja autoritarizma te razornih gospodarskih i socijalnih posljedica krize, koje se koriste kao izgovor za manipuliranje državnim institucijama i izbornim rokovima, suzbijanje aktivnosti boraca za ljudska prava, posebno boraca za prava manjina, političkih protivnika, predstavnika medija ili civilnog društva te ograničavanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, uključujući prava osoba ili skupina izloženih diskriminaciji, kao što su vjerske manjine i manjine na temelju uvjerenja, te prava LGBTI osoba u svrhe koje nemaju veze s pandemijom; u tom pogledu ističe porast govora mržnje na temelju rase, etničke pripadnosti, vjere ili kaste, dezinformacije, usmjerenost na ranjive skupine koje se optužuje za širenje virusa, povećanje nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja te rodne neravnopravnosti; izražava zabrinutost zbog slučajeva diskriminacije pri dodjeli pomoći povezane s pandemijom bolesti COVID-19; osuđuje svako uskraćivanje pomoći pod bilo kojim okolnostima, uključujući na temelju vjere; sa zabrinutošću ističe uporabu digitalnih tehnologija namijenjenih za ograničavanje pandemije praćenjem građana i prikupljanjem njihovih privatnih podataka, čime se krše ljudska prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potvrđuje da se države moraju suzdržati od iskorištavanja pandemije bolesti COVID-19 za jačanje autoritarne vlasti, slabljenje demokracije i vladavine prava ili za gaženje ljudskih prava; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja mjera koje poduzimaju autoritarni režimi s ciljem suzbijanja neistomišljenika i smanjenja prostora za djelovanje civilnog društva; ističe važnost civilnog društva, čije postojanje omogućuje pružanje fleksibilnog, pravodobnog i učinkovitog odgovora na djelovanje režima koji krše međunarodno pravo, ljudska prava i demokratska načela; zabrinut je zbog činjenice da hitne mjere povezane s bolešću COVID-19 često ne uključuju jasne obveze njihova ukidanja nakon završetka krize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je univerzalan pristup zdravstvenoj skrbi ljudsko pravo i podupire svako napredovanje prema univerzalnom zdravstvenom osiguranju kao ključnom prioritetu za održivi razvoj; pozdravlja globalni odgovor Europske unije na pandemiju bolesti COVID-19 na temelju pristupa Tima Europa koji je usmjeren na izražavanje solidarnosti i pružanje konkretne pomoći partnerima, posebice najranjivijim i najpogođenijim zemljama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zabrinutošću primjećuje nedostatke zdravstvenih sustava mnogih zemalja, koji dovode u pitanje pravo ljudi na fizičko i psihičko zdravlje te liječenje, kao i nedostatke u preventivnim mjerama za sprečavanje zaraze, u vodi i sanitarnim mjerama, informacijama i nediskriminaciji u pogledu pristupa i prava; pozdravlja izjavu Komisije da bi cjepiva protiv bolesti COVID-19 trebala postati globalno dostupna i da će EU poduzeti sve napore kako bi se to ostvarilo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da se u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 države moraju pobrinuti da njihovi odgovori obuhvaćaju rodno osjetljiv i međusektorski pristup kako bi se zajamčila prava svih žena i djevojčica na život bez diskriminacije i nasilja te na pristup temeljnim uslugama za seksualno i reproduktivno zdravlje koje su im potrebne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je pandemija uzrokovala i smanjenje nadziranja kršenja ljudskih prava i izvješćivanja o njemu na globalnoj razini; podržava međunarodne napore za procjenu različitih nacionalnih odgovora na pandemiju u pogledu ograničenja političkih, društvenih i gospodarskih sloboda te rad na uspostavi zajedničkog okvira temeljenog na ljudskim pravima koji će služiti za buduće odgovore na sanitarne krize; u tom kontekstu pozdravlja razvoj globalnog programa za praćenje Europske komisije i Međunarodnog instituta za demokraciju i pomoć u izborima (IDEA); |
| --- | --- |

8.

| 9. | oštro osuđuje brojne slučajeve diskriminacije, netolerancije, progona i ubijanja povezane s rasom, etničkom pripadnošću, nacionalnošću, društvenom klasom, invaliditetom, kastom, religijom, uvjerenjem, jezikom, dobi, spolom, seksualnom orijentacijom, rodnim identitetom, rodnim izražavanjem i spolnim obilježjima, do kojih i dalje dolazi u mnogim zemljama i društvima; žali zbog toga što su pojedinci i zajednice meta netolerantnih i mrzilačkih izjava i djelovanja; smatra da je raširenost rasizma, antisemitizma i ksenofobije u mnogim zemljama neprihvatljiva; zahtijeva od vlada diljem svijeta da jasno osude i usvoje pristup nulte tolerancije prema rasizmu i diskriminaciji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe golemu i sve veću prijetnju ljudskim pravima koju predstavljaju klimatske promjene, uništavanje okoliša i gubitak biološke raznolikosti, zbog čega su ljudi uskraćeni za temeljno pravo na život, posebice uzimajući u obzir sve veću glad na globalnoj razini, ekonomske i društvene nejednakosti, ograničenje pristupa vodi te dodatne smrtne slučajeve zbog pothranjenosti i povećanog širenja bolesti; ističe da klimatske promjene ugrožavaju i uživanje drugih ljudskih prava, uključujući pravo na sigurnost opskrbe hranom, sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, zdravlje, prikladan prostor za stanovanje, samoodređenje, rad i razvoj; nadalje, skreće pozornost na opasnosti od klimatskih promjena za mir i sigurnost jer nesigurnost opskrbe hranom i nestašica vode mogu dovesti do jagme za prirodnim resursima, a zatim i do nestabilnosti i sukoba unutar i između država; posebno skreće pozornost na povezanost između iskorištavanja resursa i financiranja sukoba, ratova i nasilja, izravno ili neizravno, uključujući i od strane nekih aktera iz privatnog sektora; ističe da su najmanje razvijene zemlje najosjetljivije na klimatske promjene jer najteže podnose njihove razorne učinke, unatoč tome što proizvode manje stakleničkih plinova od bogatijih država za koje je manja vjerojatnost da će ih klimatske promjene pogoditi u tolikoj mjeri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potvrđuje da su promicanje i zaštita ljudskih prava te djelovanja u području klime i okoliša međusobno povezani, posebno zato što međunarodno pravo o ljudskim pravima pruža pristup pravnim lijekovima i pravnim sredstvima za ispravljanje štete prouzročene klimatskim promjenama, provedbu mjera za borbu protiv klimatskih promjena i pozivanje država, poduzeća i pojedinaca na odgovornost za svoje reakcije na klimatske promjene i djelovanja koja pridonose daljnjem pogoršanju stanja okoliša; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava međusobnu povezanost i međuovisnost bioraznolikosti i ljudskih prava te podsjeća da države imaju obvezu u pogledu ljudskih prava, a to je zaštititi biološku raznolikost o kojoj ta prava ovise, uključujući tako što će građanima omogućiti da sudjeluju u odlukama povezanima s biološkom raznolikošću i osigurati pristup učinkovitim pravnim lijekovima u slučajevima gubitka i uništavanja biološke raznolikosti; izražava svoju potporu novim normativnim naporima na međunarodnoj razini koji se odnose na kaznena djela protiv okoliša; u tom pogledu potiče EU i države članice na promicanje priznanja ekocida kao međunarodnog zločina u skladu s Rimskim statutom Međunarodnoga kaznenog suda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da treba pridati posebnu pozornost pružanju pomoći osobama koje su raseljene zbog ekoloških i klimatskih problema; smatra da je važno raditi na međunarodnoj razini kako bi se definirao koncept „osoba raseljenih iz razloga povezanih s okolišem” unutar Ujedinjenih naroda u cilju uspostave međunarodnog pravnog okvira i usvajanja zajedničkog pristupa za zaštitu onih koji moraju napustiti svoje mjesto boravišta; priznaje da utjecaj klimatskih promjena na okoliš može dodatno pogoršati prisilno raseljavanje te stoga naglašava potrebu da se brzo provedu politike za smanjenje učinaka klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava veliku zabrinutost zbog krčenja šuma, nezakonitog rudarenja i proizvodnje nedopuštenih droga, posebno u Amazoniji 2019., s obzirom na to da šume pridonose ublažavanju učinka klimatskih promjena apsorbiranjem i skladištenjem ugljikova dioksida; naglašava da su autohtoni narodi često prve žrtve krčenja šuma, čime se ugrožavaju njihova prava na zemljište, među ostalim pravima, i pristup ključnim resursima; u tom smislu ističe pravo na određivanje i utvrđivanje prioriteta i strategija za njihov samostalan razvoj i upotrebu vlastite zemlje, teritorija i drugih resursa; naglašava da nekažnjavanje kršenja prava autohtonih naroda potiče krčenje šuma i stoga smatra da je odgovornost za takva kršenja od temeljne važnosti; napominje da nezakonito iskorištavanje prirodnih resursa može dovesti do ozbiljnih negativnih učinaka na socijalna, ekonomska, kulturna, građanska i politička prava lokalnih zajednica, uključujući temeljno pravo naroda na samoodređenje i načelo stalne suverenosti nad njihovim prirodnim resursima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja sve veće težnje građana, posebice mlađih generacija, za političkim i društvenim promjenama kojima se pogoduje poštovanju ljudskih prava, demokratskom upravljanju, jednakosti i socijalnoj pravdi, ambicioznijem djelovanju u području klime i boljoj zaštiti okoliša, kao i njihovu mobilizaciju u te svrhe; ističe da su se 2019. u svim regijama svijeta javljali masovni prosvjedi koji održavaju takve težnje te traže promjene institucionalnog i gospodarskog poretka društava, mjere za borbu protiv klimatskih promjena i podržavaju razvoj pravednijeg globalnog društva; osuđuje činjenicu da se u mnogim zemljama stanovništvu oduzima pravo na mirno prosvjedovanje korištenjem pravnih, administrativnih i drugih mjera poput gušenja prosvjeda primjenom sile, uznemiravanja i proizvoljnog pritvaranja; naglašava da su 2019. uhićene stotine mirnih prosvjednika, od kojih su mnogi podvrgnuti zlostavljanju i proizvoljno pritvoreni te su trebali platiti visoke kazne u sudskim postupcima u kojima nisu bile zajamčene minimalne postupovne norme; naglašava važnost održavanja prosvjeda na miran način i izražava zabrinutost zbog radikaliziranih skupina koje su iskoristile demonstracije i društvene pokrete za njihovo izvršavanje nasilnim putem i remećenjem svakodnevnog života; poziva vlade da ne primjenjuju nerazmjernu silu protiv mirnih prosvjednika te da pozovu počinitelje tih radnji na odgovornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je ključno pružiti političke odgovore na legitimne zahtjeve društava, obitelji i pojedinaca koji bi bili zasnovani na uključivom dijalogu koji vodi prema pozitivnim promjenama; s druge strane, osuđuje represiju nad miroljubivim pokretima, posebice upotrebom prekomjerne sile od strane sigurnosnih agenata, koju su određene vlade primijenile nad svojim stanovništvom kako bi ušutkale glasove neslaganja i kritike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da su ubojstva, fizički napadi i difamacija, zatvaranja, prijetnje smrću, uznemiravanje, zastrašivanje i ograničavanje slobode izražavanja i dalje sredstva koja su diljem svijeta sustavno usmjerena protiv boraca za ljudska prava, uključujući borkinje za ljudska prava, boraca za prava vjerskih manjina i manjina na temelju uvjerenja, lokalnih zajednica, autohtonih skupina, branitelja okoliša i prava na zemlju, nevladinih organizacija te aktivista civilnog društva, zviždača i novinara; napominje da se borkinje za ljudska prava suočavaju s rodno specifičnim prijetnjama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | duboko je zabrinut zbog toga što se u nekim državama represivni zakoni u području kibersigurnosti i borbe protiv terorizma upotrebljavaju da bi se ušutkali borci za ljudska prava; upozorava na to da postoje političke tendencije prema dubljem nacionalizmu i zloupotrebi religije za političku korist, što dovodi do netolerancije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je dužnost institucija EU-a da aktivno podupiru organizacije i pojedince uključene u obranu demokracije i ljudskih prava; zahtijeva pravdu i odgovornost za sve napade na borce za ljudska prava; poziva EU da podrži i zaštiti borce za ljudska prava, neovisno o njihovoj raznolikosti; u tom pogledu naglašava važnost djelovanja Parlamenta kako bi se njihovi glasovi čuli i kako bi se izvršio pritisak na vlasti trećih zemalja da bez odgode i bezuvjetno oslobode borce za ljudska prava pritvorene zbog aktivizma; podržava rad europskih političkih zaklada na jačanju demokratskih procesa i poticanju nove generacije političkih vođa diljem svijeta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ozbiljno je zabrinut zbog kontinuirane pošasti ratova i vojnih sukoba, kao i dugotrajne okupacije ili pripojenja teritorija, koji dovode do teških kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava, posebice genocida, masovnog ubijanja, prisilnog raseljavanja civilnog stanovništva, među ostalim vjerskih manjina, te seksualnog nasilja, posebice nad ženama i djecom; oštro osuđuje sudjelovanje diktatorskih ili autoritarnih sila u ratovima preko posrednika i ističe da su dogovorena politička rješenja preduvjet za održiv mir; izražava duboku zabrinutost zbog povećanja međunarodnih političkih napetosti, a u nekim regijama svijeta zbog povećane aktivnosti nedržavnih naoružanih skupina i terorističkih organizacija, kao i nasilja u zajednici; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice da su, unatoč 75. godišnjici UN-a koja se obilježava 2020., brojne vlade potaknute unutarnjim stajalištima poduzele mjere kojima nastoje spriječiti multilateralizam i međunarodnu suradnju u korist mira, rješavanja sukoba i zaštite ljudskih prava na temelju ciljeva i načela Opće deklaracije o ljudskim pravima, međunarodnog prava, Povelje UN-a i Helsinškog završnog akta; kritizira nepostojanje zajedničkog međunarodnog vodstva demokratskih zemalja na temelju kojeg bi se dosljedno odgovaralo na ozbiljna kršenja međunarodnog prava u području ljudskih prava i kojim bi se udružile snage radi unapređenja ljudskih prava i demokracije te održali međunarodni sustavi utemeljeni na pravilima te potiče EU i države članice da ispune tu prazninu u pogledu vodstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog teškog položaja migranata i izbjeglica u cijelom svijetu, a posebno raseljenih žena, djece, osoba s invaliditetom i kroničnim bolestima, osoba s drukčijom seksualnom orijentacijom, osoba koje pripadaju progonjenim etničkim i vjerskim manjinama te manjinama na temelju uvjerenja, koji se ubrajaju među najugroženije; prima na znanje da se procjenjuje da je 2019. broj međunarodnih migranata iznosio gotovo 272 milijuna (5), što predstavlja 3,5 % svjetskog stanovništva, od kojih su više od 20 milijuna bili izbjeglice (6), te da je tijekom posljednje dvije godine došlo do masovnog raseljavanja i migracija; prima na znanje povećanje broja podnositelja zahtjeva za azil u 2019. koji su zatražili međunarodnu zaštitu u državama članicama EU-27 (7) zbog represivnih praksi i povreda njihovih ljudskih prava koje su prouzročili, među ostalim, diktatorski režimi koji nezakonito provode političku vlast; osuđuje političke mjere kojima se narušavaju ljudska prava migranata i izbjeglica i ugrožava njihova sigurnost i njihovi životi; oštro osuđuje slučajeve diskriminacije, netolerancije, progona i ubijanja povezane s migracijskim ili izbjegličkim statusom; osuđuje negativnu tendenciju uznemiravanja i kriminalizacije rada onih koji se bore za ljudska prava migranata i izbjeglica te im pružaju pomoć; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da su nastojanja za unapređenje prava žena i djevojčica sve snažnija u cijelom svijetu; napominje, međutim, da još nijedna zemlja u svijetu nije postigla rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | skreće pozornost na konstantno i rašireno rodno uvjetovano nasilje, uključujući femicid, i diskriminaciju u svakoj regiji svijeta, među ostalim i u EU-u, koji proizlaze iz rodne neravnopravnosti, neravnopravnih rodnih normi i dinamike moći, kulturnih običaja kao što je diskriminacija na temelju kaste ili ustaljenih diskriminirajućih pravnih sustava, kao i propagande i dezinformacija koji narušavaju prava žena; osuđuje iskorištavanje žena kroz trgovanje ljudima i sve oblike rodno uvjetovanog nasilja, uključujući seksualno, fizičko i psihološko nasilje, što spada u najraširenija i sustavna kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | osim toga, upozorava na korištenje seksualnog nasilja nad ženama zbog njihova mišljenja, vjeroispovijesti, filozofskih uvjerenja, seksualne orijentacije ili aktivizma u obrani ljudskih prava; ističe da su žene i djevojčice koje pripadaju etničkim manjinama, vjerskim manjinama i manjinama na temelju uvjerenja dvostruko osjetljivije na rodno uvjetovano nasilje i diskriminaciju; podsjeća da je u nekim zemljama nasilje nad lezbijkama i biseksualkama u obliku „korektivnog silovanja” i dalje sustavan problem zbog društvene stigme i diskriminirajućih pravnih sustava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | osuđuje aktualne negativne reakcije na rodnu ravnopravnost i prava žena, uključujući sve pokušaje ukidanja postojećih prava i zaštita u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, te zakonodavstvo, politike i prakse kojima se u mnogim državama svijeta ta prava i dalje poriču ili ograničavaju; u tom smislu osuđuje uskraćivanje pristupa cjenovno pristupačnom, visokokvalitetnom, sveobuhvatnom seksualnom odgoju, uslugama planiranja obitelji, modernoj kontracepciji, sigurnoj i zakonitoj skrbi povezanoj s pobačajem i zdravstvenoj skrbi majki te zlostavljanja i loše postupanje sa ženama u okviru zdravstvene zaštite majki, prenatalne i postnatalne zdravstvene skrbi kao i prisilne seksualne i reproduktivne zdravstvene prakse kojima se ne poštuju slobodni i informirani pristanci žena; ističe potrebu za zaštitom roditelja u ranjivom položaju, osobito samohranih roditelja i roditelja s velikim obiteljima, kako bi im pomogli izbjeći siromaštvo i socijalnu isključenost; ističe potrebu za stvaranjem socijalnog i ekonomskog okruženja i uvjeta koji roditeljima omogućuju nastavak profesionalnog razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe potrebu za zaštitom majki u ranjivom položaju, osobito samohranih majki, kako bi se spriječilo siromaštvo i socijalna isključenost; ističe potrebu za stvaranjem socijalnog i ekonomskog okružja i uvjeta koji majkama omogućuju nastavak profesionalnog razvoja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osuđuje i vlade širom svijeta koje se protive zahtjevima žena za jednaka prava ili potiču negativne reakcije na te zahtjeve; naglašava istaknutu ulogu aktivistkinja u političkim i društvenim pokretima te žali zbog toga što su teško pogođene nasiljem koje je izazvano brutalnom represijom i ratom, kao i seksualnim iskorištavanjem tijekom oružanih sukoba; |
| --- | --- |

28.

| 29. | duboko je zabrinut zbog kontinuiranog ozbiljnog kršenja dječjih prava diljem svijeta tijekom 2019., godine u kojoj je obilježena 30. obljetnica Konvencije o pravima djeteta, a uglavnom je riječ o dječjem radu, ranom i prisilnom braku, trgovanju djecom i njihovu iskorištavanju, među ostalim i u seksualne svrhe, regrutiranju ili novačenju djece u skupine, korištenju djece vojnika u oružanim sukobima, seksualnom zlostavljanju i prostituciji djece, razdvajanju obitelji i pritvaranju djece, uključujući zbog povezanosti s imigracijom kao i izazovima s kojima su suočene djevojčice u pogledu seksualno i rodno uvjetovanog nasilja, rane trudnoće, infekcije HIV-om i napuštanja školovanja; žali što su se u kontekstu pandemije brojna djeca i mladi morali zaposliti kako bi ispunili osnovne potrebe i pridonijeli kućanstvu te su zbog toga prekinuli školovanje; ističe da je taj neželjeni razvoj situacije korak natrag u pogledu školskog obrazovanja djece; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava duboku tugu i oštro osuđuje terorističke i bombaške napade počinjene u prvoj polovici 2019., u kojima su žrtve bili vjernici i njihova mjesta bogoslužja koja treba očuvati i zaštititi; zabrinut je zbog toga što se ta strašna nedjela preklapaju s kampanjama mržnje koje su intenzivirali određeni politički vođe i terorističke skupine i čiji je cilj uskraćivanje ili ograničavanje prava na slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja; potiče države na promicanje slobode mišljenja, svijesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja i zaštitu ranjivih vjerskih manjina i manjina na temelju uvjerenja poduzimanjem žurnih mjera protiv onih koji počine nasilje ili potiču mržnju; |
| --- | --- |

30.

Promicanje i zaštita demokracije i ljudskih prava u središtu vanjske politike EU-a

| 31. | podsjeća na to da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, solidarnosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, kako se navodi u članku 2. UEU-a; naglašava da je promicanje tih vrijednosti na vanjskom planu, promicanje demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava te poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava u središtu zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a, u skladu s člankom 21. UEU-a i strateškim interesom Unije, te da bi se trebalo efektivno i dosljedno odražavati u svim područjima odnosa Unije sa zemljama koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost napora Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisije da se usprotive te odlučno i jasno odgovore na kršenja ljudskih prava neovisno o tome gdje se javljaju, među ostalim u bliskim partnerskim zemljama te kontinuirano jačaju svijest i znanje dužnosnika EU-a i njegovih država članica u pogledu ljudskih prava i rodne ravnopravnosti; podsjeća da su učinkovit angažman i značajan dijalog s civilnim društvom temelj uspješne politike u području ljudskih prava; poziva sve delegacije EU-a i njihove kontaktne točke za ljudska prava da redovito izvršavaju obvezu susreta s borcima za ljudska prava, uključujući borkinje za ljudska prava, i članovima civilnoga društva, posjećivanja pritvorenih aktivista, članova demokratske disidencije i boraca za ljudska prava, praćenja njihovih suđenja i zauzimanja za njihovu zaštitu na terenu; poziva sve delegacije EU-a da zastupnicima u Europskom parlamentu olakšaju takve radnje kada ih poduzmu pri posjetima u okviru službenih misija Europskog parlamenta; naglašava važnost suočavanja ne samo s posljedicama, nego i s temeljnim uzrocima kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

32.

Rad EU-a na multilateralnoj razini

| 33. | potiče EU i države članice na razvoj jasne strategije za zaustavljanje sve češćeg povlačenja zemalja iz međunarodnog okvira za ljudska prava i otpora prema njemu, u skladu s iskazanom predanosti multilateralizmu u Akcijskom planu za ljudska prava i demokraciju, te pokušaja narušavanja koncepta ljudskih prava uspostavljenog Općom deklaracijom o ljudskim pravima na međunarodnoj razini; ističe svoje stajalište da bi temelji i dalje trebali biti međunarodno pravo u području ljudskih prava i obećanje o postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; preporučuje da EU nastavi ulagati napore surađujući sa zemljama i dionicima koji dijele, ali i ne moraju dijeliti njegove vrijednosti, kako bi se očuvali ili razvili međunarodni standardi u području ljudskih prava u skladu s člankom 21. UEU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da povećaju učinkovitost vanjske i sigurnosne politike EU-a primjenom pravila o glasovanju kvalificiranom većinom u Vijeću, posebice o pitanjima povezanima s ljudskim pravima, osobito o pitanjima u okviru Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju te određivanju sankcija; poziva države članice da jedinstveno i snažno predstavljaju EU na multilateralnim forumima te da djeluju ujedinjeno u situacijama kada su suočene s krizama kojima se dovode u pitanje temeljne vrijednosti i temeljni interesi Europske unije jer je to jedini način na koji Unija može imati vodeću ulogu na međunarodnoj sceni i iskoristiti svoj utjecaj kako bi dovela do pozitivnih promjena i usklađenijih odgovora na globalne izazove, prvenstveno promicanje i zaštitu ljudskih prava te izazove povezane s okolišem i klimom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno ističe da će EU biti priznat, vjerodostojan i učinkovit na globalnoj sceni samo ako njegove temeljne vrijednosti, osobito one koje se tiču poštovanja slobode, demokracije, ljudskih prava, vladavine prava i ravnopravnosti, budu vjerodostojne iz vanjske perspektive, a to će biti moguće jedino ako EU osigura unutarnju i vanjsku usklađenost svojih politika u vezi s tim pitanjima; poziva EU i njegove države članice da budu primjer drugima i da strogo poštuju ljudska prava, osiguraju dosljednu obranu i poštivanje vlastitih vrijednosti te osiguraju poticajno okruženje svojem civilnom društvu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žali zbog činjenice da autoritarni režimi zloupotrebljavaju multilateralne institucije, pokušavajući onemogućiti multilateralnim institucijama i mehanizmima za ljudska prava pozivanje država na odgovornost za kršenje ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice na suradnju s demokratskim saveznicima sličnog mišljenja kako bi se potaknula reforma multilateralnih institucija i kako bi one postale otpornije na negativan utjecaj autoritarnih režima; osuđuje i činjenicu da mjesta u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHRC) često zauzimaju zemlje kojima su prethodno dokazana teška kršenja ljudskih prava te poziva države članice EU-a na izniman oprez pri glasovanju i izbjegavanje pružanja podrške zemljama koje su kandidati za članstvo u Vijeću UN-a za ljudska prava te koje očigledno krše ljudska prava; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da dijalozi o ljudskim pravima sa zemljama koje nisu članice EU-a mogu biti korisno sredstvo bilateralne suradnje u promicanju i zaštiti ljudskih prava, pod uvjetom da se provode na način koji je usmjeren na rezultate te da se redovito revidiraju; podsjeća da se u smjernicama EU-a o dijalozima o ljudskim pravima navodi niz kriterija za otvaranje dijaloga, uključujući „u kojoj je mjeri vlada spremna poboljšati situaciju, koliko je vlada predana poštivanju međunarodnih konvencija o ljudskim pravima, spremnost vlade za suradnju s postupcima i mehanizmima za ljudska prava Ujedinjenih naroda, kao i stav vlade prema civilnom društvu”; poziva ESVD da redovito ocjenjuje svaki dijalog, kako je predviđeno u smjernicama EU-a; ustraje na tome da je važno upozoravati na pojedinačne slučajeve u kontekstu dijaloga o ljudskim pravima i osigurati odgovarajuće popratne mjere i transparentnost u tim slučajevima; |
| --- | --- |

37.

Posebni predstavnik Europske unije za ljudska prava

| 38. | pozdravlja imenovanje Eamona Gilmorea posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava 28. veljače 2019.; ponavlja da bi imenovanju posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava trebalo prethoditi saslušanje u Parlamentu; potiče posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da nastavi ulagati diplomatske napore kako bi se povećala učinkovitost politike EU-a o ljudskim pravima i učvrstili međunarodni savezi za promicanje programa za ljudskih prava, a sugovornici u cijelom svijetu uvjerili da usvoje i provedu politike koje su u skladu s najvišim standardima demokracije, ljudskih prava, vladavine prava i dobrog upravljanja te međunarodnog prava i normi, osobito međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog kaznenog prava; osim toga, preporučuje da predstavnik EU-a za ljudska prava udvostruči svoje napore kako bi se osigurala dosljednost unutar EU-a u utvrđivanju i provedbi vanjske politike EU-a o ljudskim pravima; ustraje na tome da se njegova redovna izvješća Vijeću šalju i Parlamentu; poziva EU da poveća vidljivost predstavnika EU-a za ljudska prava i transparentnost njegovih aktivnosti i misija, među ostalim na posebnom dijelu internetskih stranica ESVD-a, da tu poziciju učini trajnom i da mu zajamči dostatne resurse i mogućnost javnog istupanja kako bi mogao izvještavati o rezultatima posjeta zemljama izvan EU-a i prenositi stavove EU-a u pogledu ljudskih prava, u okviru cjelokupne reforme položaja predstavnika EU-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

38.

Međunarodni sporazumi

| 39. | ponovno poziva na to da se klauzule o ljudskim pravima sustavno uključuju u sve međunarodne sporazume, posebno sporazume o trgovini i pridruživanju, između EU-a i zemalja izvan EU-a te da ih se propisno provodi i prati, među ostalim, s pomoću mjerljivih referentnih vrijednosti i redovnih procjena učinaka, u čemu će sudjelovati Parlament i civilno društvo; naglašava da bi se tim klauzulama trebali predvidjeti mehanizmi kojima se jamči njihova učinkovita provedba i postupci kojima se utvrđuju jasne i vjerodostojne posljedice koje proizlaze iz kršenja sporazuma, uključujući suspenziju ili, kao krajnju mjeru, povlačenje EU-a iz sporazuma; poziva na bolju koordinaciju i komunikaciju između specijaliziranih aktera odgovornih za relevantna područja politika kao što su trgovina i ljudska prava radi učinkovitije integracije aspekata ljudskih prava u trgovinske i ulagačke politike; potiče da se uspostave neovisni mehanizmi za praćenje ljudskih prava u vezi s trgovinskim sporazumima i sporazumima o stranim ulaganjima, kao i neovisni mehanizam za podnošenje pritužbi, kako bi se pogođenim građanima i lokalnim dionicima pružila učinkovita pravna zaštita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se promicanje i zaštita demokracije i ljudskih prava u trećim zemljama može učinkovito ostvariti samo uvjetovanjem gospodarskih i političkih poticaja EU-a kao što su pristup financiranju EU-a, dodjela općeg sustava povlastica (OSP) i dodatnih carinskih povlastica te izuzeća od obveze izdavanja schengenske vize za EU; u tom kontekstu podsjeća da bi u skladu s Uredbom (EU) 2018/1806 Komisija trebala nadzirati i stanje ljudskih prava u trećim zemljama za koje se primjenjuje izuzeće od obveze posjedovanja vize i redovito o tome izvješćivati Parlament te obustaviti izuzeće u slučaju kršenja ljudskih prava u dotičnoj zemlji; |
| --- | --- |

40.

Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju

| 41. | poziva na provedbu odgovarajućeg proračuna za aktivnosti kojima se promiču demokracija i ljudska prava u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) kako bi se dosegao stupanj predanosti i ambicije Unije te da se za takve aktivnosti osigura potpora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da prati i u svoje godišnje izvješće o ostvarivanju ciljeva NDICI-ja uvrsti poglavlje o poštovanju ljudskih prava i poštovanju članka 8., Općih načela Instrumenta od strane partnerskih zemalja koje se koriste njegovim sredstvima; poziva Komisiju da predloži odgovarajuće mjere, uključujući suspenziju financiranja EU-a državnih aktera i preusmjeravanje pomoći civilnom društvu, u slučaju da korisnici Instrumenta ozbiljno krše ljudska prava ili njegova načela; poziva na veću transparentnost odredbi povezanih s ljudskim pravima u sporazumima o financiranju te na pojašnjenje mehanizma i kriterija za suspenziju takvih sporazuma u slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava te u ozbiljnim slučajevima korupcije; poziva Komisiju na strogo suzdržavanje od korištenja proračunske potpore vladama trećih zemalja kao načina rada u zemljama koje svjedoče raširenom kršenju ljudskih prava i represiji boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva EU da posebno obrati pozornost kako bi procijenio i spriječio sva kršenja povezana s politikama, projektima i financiranjem Unije u trećim zemljama, među ostalim uspostavom mehanizma za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine čija bi prava zbog djelovanja EU-a u tim zemljama mogla biti prekršena; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja neprocjenjivu pomoć pruženu organizacijama civilnog društva diljem svijeta u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava, koji je bio vodeći instrument Europske unije u provedbi njegove vanjske politike u području ljudskih prava; poziva da se u okviru sljedećeg globalnog instrumenta nastavi usavršavati financiranje za civilno društvo i ljudska prava; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da u suradnji s ESVD-om izradi okvir koji će Europskoj investicijskoj banci (EIB) poslužiti za godišnje izvještavanje o njezinim operacijama izvan EU-a u pogledu pridržavanja općih načela kojima se vodi vanjsko djelovanje Unije, kako je navedeno u članku 21. UEU-a i strateškom okviru EU-a te Akcijskom planu EU-a za ljudska prava; potiče Komisiju da zajamči da su projekti koje podupire EIB u skladu s politikom EU-a i obvezama u području ljudskih prava te da postoje mehanizmi za pozivanje na odgovornost kojima se pojedinci mogu koristiti za prijavu kršenja prava povezanih s aktivnostima EIB-a; poziva EIB da dodatno razvije svoju politiku o socijalnim standardima u politiku o ljudskim pravima u području bankarstva; poziva na uključivanje standarda ljudskih prava u evaluacije projekata; |
| --- | --- |

45.

Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju

| 46. | pozdravlja usvajanje Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024.; iskazuje razočaranje zbog činjenice da ESVD nije posvetio nužnu pozornost ponudi Parlamenta i njegova Pododbora za ljudska prava da aktivno doprinesu njegovoj pripremi, u duhu dobre međuinstitucijske suradnje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva ESVD i Komisiju da se redovito savjetuju s civilnim društvom i da s nadležnim tijelima Parlamenta održavaju strukturiran i redovit dijalog o provedbi novog akcijskog plana kako bi se Parlamentu omogućilo da sudjeluje u njegovim aktivnostima, osobito u okviru parlamentarne demokracije, kao i da učinkovito obavlja svoju nadzornu ulogu; preporučuje da se uspostavi niz mjerila i pokazatelja napretka kako bi se djelotvorno pratila provedba akcijskog plana; poziva ESVD da izvijesti o napretku u postizanju ciljeva akcijskog plana u odnosu na ta mjerila; traži da ESVD redovito prati rezolucije i rasprave Parlamenta koje su relevantne za provedbu akcijskog plana; ustraje na tome da države članice preuzmu odgovornost za akcijski plan i pridonesu godišnjem izvješću o njegovoj provedbi izvješćivanjem o vlastitim aktivnostima poduzetima u okviru tog strateškog dokumenta; |
| --- | --- |

47.

Rješavanje globalnih izazova u području ljudskih prava i demokracije

Demokratsko upravljanje i osiguravanje prostora za civilno društvo

| 48. | smatra da demokratsko upravljanje i vladavina prava trpe napade na globalnoj razini zbog kombinacije faktora koji uključuju jačanje autoritarizma i populizma, sve veće nejednakosti i siromaštvo, pritisak na civilno društvo, naglo širenje lažnih vijesti, dezinformacija, kibernetičke prijetnje i hibridno ratovanje, političko uplitanje i kampanje vanjskih aktera, gubitak vjerodostojnosti javnih tijela, polarizacija društva i slabljenje kolektivnih organizacija koje brane javni interes; naglašava i da su napadi na slobodu medija i pokušaji manipulacije javnim diskursom širenjem lažnih vijesti na društvenim medijima češći i snažniji nego ikad; izražava zabrinutost zbog činjenice da se autoritarne prakse kao što je stigmatizacija aktera civilnog društva kao „stranih agenata” kopiraju i globalno šire; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU i njegove države članice da nastave podupirati jačanje demokratskih institucija, transparentnih i vjerodostojnih izbornih procesa diljem svijeta, da potiču i pokreću demokratsku raspravu, vode borbu protiv nejednakosti, osiguraju nesmetan rad organizacija civilnog društva, podupiru dijalog među različitim segmentima društva, suzbijaju korupciju i nekažnjavanje te jačaju neovisnost i nepristranost sudstva i mehanizama odgovornosti; poziva EU na dodatno zauzimanje za promatranje izbora i bliskiju suradnju s međunarodnim organizacijama, osobito onima od posebnog značaja kao što je Organizacija za europsku sigurnost i suradnju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da su korupcija i kršenje ljudskih prava neodvojivo povezani; poziva EU da uključi borbu protiv korupcije u svoj program za ljudska prava; ponavlja da je dužnost EU-a štititi udruženja koja se bore protiv korupcije, istraživačke novinare i zviždače koji rade na otkrivanju korupcije i prijevara; |
| --- | --- |

50.

Djelovanje u području klime i ljudska prava

| 51. | potvrđuje da su promicanje i zaštita ljudskih prava te djelovanja u području klime i okoliša međusobno povezani, posebno zato što međunarodno pravo o ljudskim pravima pruža pravne načine za ispravljanje štete prouzročene klimatskim promjenama, provedbu mjera za borbu protiv klimatskih promjena i pozivanje država, posebice onih koje su najveći onečišćivači, poduzeća i donositelja odluka na odgovornost za njihove reakcije na klimatske promjene; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podupire uključivi pristup utemeljen na pravima kako bi se potaknulo djelovanje u području klime kojim se jamči sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu u donošenju, provedbi i preispitivanju političkih odluka povezanih s klimatskim promjenama i njihovim posljedicama; potvrđuje da borba protiv klimatskih promjena ide ruku pod ruku s podrškom i zaštitom onih koji čuvaju planet i njegove prirodne resurse, uključujući borce za prava na zemljište i prava povezana s okolišem te autohtone zajednice; |
| --- | --- |

52.

Pristup EU-a sukobima, odgovornosti za kršenja ljudskih prava i borbi protiv nekažnjavanja

| 53. | ističe da su moderni sukobi složeni, da do njih često dolazi na nacionalnoj ili regionalnoj razini, ponekad u obliku hibridnih ili kibernapada, da u njima sudjeluju mnoge strane, uključujući terorističke organizacije i nedržavne aktere, te da često imaju katastrofalne humanitarne posljedice, posebno zbog poteškoća pri razlikovanju između boraca i civila; poziva EU da bude odlučniji u pružanju odgovora na sukobe rješavanjem njihovih temeljnih uzroka, ulaganjem u sprečavanje sukoba i posredovanje, traženjem i omogućavanjem prostora za politička rješenja, stvaranjem veza sa zemljama i regionalnim organizacijama koje imaju slične interese, pružanjem dodatne financijske i tehničke potpore te osoblja civilnim i vojnim misijama usmjerenima na očuvanje mira te promicanjem inicijativa za izgradnju povjerenja između zaraćenih strana; također poziva EU da osigura integraciju rodne perspektive u okviru tih napora, povećavajući ulogu žena i mladih u sprečavanju i rješavanju sukoba, kao i u operacijama održavanja mira, pružanja humanitarne pomoći i obnove nakon sukoba, tranzicijskom pravosuđu te u promicanju ljudskih prava i demokratskih reformi; osim toga, poziva EU da rješava pitanje trgovanja ljudima i seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja i osigura održiv pristup osnovnim zdravstvenim uslugama koje spašavaju živote; ustraje u isticanju važnosti jamčenja dosljednosti politike EU-a u vezi sa slučajevima okupacije ili pripojenja teritorija; podsjeća da bi se u svim takvim slučajevima politika EU-a trebala voditi međunarodnim humanitarnim pravom, uključujući u slučajevima dugotrajne okupacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva sve vlade da međunarodnim promatračima, uključujući posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, visoku povjerenicu UN-a za ljudska prava i predstavnike UN-a za posebne postupke, omoguće neometan pristup svim svojim teritorijima; naglašava važnost pružanja neometanog pristupa ključnih međunarodnih humanitarnih organizacija i međunarodnih promatrača područjima na kojima se trenutačno odvijaju sukobi i vojna agresija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice da se strogo pridržavaju odredbi iz članka 7. Ugovora UN-a o trgovini oružjem koji se odnosi na izvoz i procjenu izvoza te Zajedničkog stajališta EU-a o izvozu oružja odbijanjem svakog prijenosa oružja i nadzorne opreme koji bi doveo do toga da država uvoznica ili nedržavni akteri počine ili olakšaju kršenja ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava, uključujući u kontekstu Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice EU-a da uspostave stup ljudskih prava u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći koji će sadržavati, među ostalim, cilj osnaživanja i podupiranja civilnog društva, uključujući uspostavom programa sa sredstvima koja bi se posebno dodjeljivala za potporu borcima za ljudska prava, koji daju ključni doprinos izgradnji mira; poziva države članice da razmotre mogućnost da se u budući Europski instrument mirovne pomoći uključe obvezne zaštitne mjere i procjene utjecaja u pogledu ljudskih prava, uključujući usklađenost s čvrstim okvirom politike za postupanje s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava u odnosu na pitanje obrane i sigurnosti, nadahnute politikom UN-a o postupanju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potvrđuje svoju nepokolebljivu potporu Međunarodnom kaznenom sudu te poziva države potpisnice Rimskog statuta da Sudu dodijele odgovarajuća financijska sredstva kako bi mogao izvršavati zadaće u okviru svojeg mandata; poziva Međunarodni kazneni sud da nastavi s radom nepristrano i neovisno; poziva EU i njegove države članice da potaknu sve članice UN-a na ratifikaciju i provedbu Rimskog statuta; poziva sve potpisnice Rimskog statuta na suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom; duboko žali zbog napada na Međunarodni kazneni sud te, napokon, osuđuje neprihvatljive pojedinačne sankcije nametnute njegovu osoblju, osobito glavnom tužitelju Međunarodnog kaznenog suda; poziva države potpisnice da poduzmu konkretne mjere kako bi zatražile uklanjanje tih sankcija i podržale strane pogođene njima; ističe da je Međunarodni kazneni sud jedina međunarodna institucija koja ima mogućnost kazneno goniti neke od najstrašnijih zločina na svijetu te zaštititi žrtve kojima nije dostupan nikakav drugi pravni lijek; prepoznaje rad neovisne stručne revizije, čija je zadaća utvrđivanje područja za reformu, i poziva Međunarodni kazneni sud da poduzme sve potrebne mjere kako bi poboljšao svoju uspješnost, djelotvornost i pozitivan učinak, posebno na zajednice i žrtve na koje njegov rad utječe; traži od EU-a i država članica da nastave štititi neovisnost i nepristranost Međunarodnog kaznenog suda od napada čiji je cilj ometanje funkcioniranja međunarodnog kaznenog pravosuđa; poziva Komisiju i ESVD da istraže mogućnosti i predstave nove alate kojima će se pridonijeti borbi protiv međunarodnih zločina, žrtvama kršenja međunarodnog prava u području ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava pomoći da dobiju pristup međunarodnim pravosudnim tijelima, pravni lijek i odštetu, uključujući izgradnju kapaciteta država članica i zemalja izvan EU-a za primjenu načela opće nadležnosti u svojim nacionalnim zakonodavstvima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da imenuje posebnog predstavnika EU-a za međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravosuđe s mandatom da promiče, obuhvati i zastupa predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice i Europsku mrežu za genocid da pruže pomoć istražnom timu UN-a u prikupljanju, očuvanju i pohranjivanju dokaza zločina koji su trenutno u tijeku ili su nedavno počinjeni kako se ne bi izgubili; |
| --- | --- |

59.

| 60. | izražava potrebu za osiguranjem pravde za sve žrtve kršenja međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava te u pogledu svih tekućih oružanih sukoba poziva na trenutačni prekid neprijateljstava; ističe da međunarodna zajednica ima dužnost stati na kraju nekažnjavanju zločina i teškim kršenjima počinjenim u nekoliko zemalja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog primjene seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja kao ratnog oružja; ističe da su kaznena djela seksualnog nasilja i rodno uvjetovano nasilje definirani u Rimskom statutu kao ratni zločini, zločini protiv čovječnosti ili zločini koji su sastavni dio genocida ili mučenja; poziva na usklađeno djelovanje kako bi se prekinula upotreba seksualnog nasilja kao oružja u ratu; pozdravlja Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2467 o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima i sve povezane rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, počevši s Rezolucijom 1325 o ženama, miru i sigurnosti, kojom se potvrđuje predanost Vijeća sigurnosti UN-a sprečavanju korištenja seksualnog nasilja kao ratne i terorističke taktike upotrebom svih sredstava koja su mu na raspolaganju, uključujući sankcije i druge ciljane mjere protiv počinitelja; ističe potrebu da se osigura pružanje sve potrebne sigurne medicinske i psihološke pomoći i usluga ženskim žrtvama silovanja u ratu, što se odnosi i na pobačaj u sigurnim uvjetima, kako nalaže međunarodno humanitarno pravo; poziva EU na borbu protiv nekažnjavanja kršenja seksualnih i reproduktivnih prava u konfliktnom okruženju i pružanje potpore pravima žena i djevojčica na istinu, učinkovite pravne lijekove i odštetu za kršenja tih prava; osim toga, pozdravlja osnivanje Globalnog fonda UN-a za osobe koje su preživjele seksualno nasilje povezano sa sukobima 30. listopada 2019., s ciljem da im se pomogne da dobiju odštetu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na izvješća o ocjenjivanju UN-a o provedbi i korektivnim mjerama za pomoć u slučajevima seksualnog izrabljivanja i zlostavljanja koja su sastavili Ujedinjeni narodi i povezano osoblje u mirovnim operacijama; ističe potrebu da UN, države članice EU-a te tijela EU-a zadužena za ZSOP bez odgađanja i s najvećom odlučnošću provedu istrage, pokrenu kaznene postupke te donesu presude za sve zaposlenike UN-a i EU-a te državne zaposlenike koji su počinili seksualno nasilje; podsjeća da je potrebno provesti reformu relevantnih struktura kako bi se stalo na kraj nekažnjavanju osoblja UN-a i EU-a te uvesti funkcionalne i transparentne mehanizme nadzora i odgovornosti; smatra da je neprihvatljivo to što se trenutačno sudski postupci u pogledu navodnih slučajeva zlostavljanja i dalje provode na posve dobrovoljnoj osnovi te što ovise o zemlji koja je osigurala vojne postrojbe; uvjeren je da bi se broj takvih teških zločina mogao smanjiti i da bi se oni mogli spriječiti osposobljavanjem i obrazovanjem; podsjeća na to da je iznimno važno ubuduće spriječiti takve zločine kako bi se obnovilo povjerenje lokalnog stanovništva u međunarodne mirovne snage; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe povezanost broja slučajeva kršenja ljudskih prava, raširenosti nekažnjavanja zločina i nedostatka odgovornosti u regijama i zemljama koje su pogođene sukobima ili obilježene politički motiviranim zastrašivanjem, diskriminacijom, uznemiravanjem i napadima, otmicama, policijskom brutalnošću, proizvoljnim uhićenjima, mučenjem i ubojstvima; poziva EU da podrži aktivnosti usmjerene na borbu protiv nekažnjavanja i promiče preuzimanje odgovornosti u zemljama gdje se dinamikom nekažnjavanja nagrađuje one koji trebaju odgovarati za najteže zločine i obespravljuje žrtve; |
| --- | --- |

63.

| 64. | žali zbog potrebe da se suspendira dobitnica nagrade Saharov, Aung San Suu Kyi, ali pozdravlja odluku Zajednice nagrade Saharov kao odgovor na njezino nepoduzimanje mjera i prihvaćanje aktualnih zločina protiv etničke skupine Rohingya u Mjanmaru; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izražava zabrinutost zbog slučajeva izvansudskih pogubljenja, mučenja i drugih kršenja ljudskih prava koji se odvijaju u ime borbe protiv nezakonitih droga; ponovno ističe da borba protiv kriminala ne opravdava kršenje ljudskih prava i poziva na prikupljanje najboljih primjera iz prakse u pogledu pristupa za smanjenje štete na temelju vladavine prava; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pohvaljuje Agnès Callamard, posebnu izvjestiteljicu UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, za njezin rad i doprinos borbi protiv nekažnjavanja u istragama navodnih slučajeva izvansudskih ubojstava tijekom 2019., primjerice o ubojstvu novinara Jamala Khashoggija, kada je bila izložena zastrašivanjima i prijetnjama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podržava reforme pravosuđa kako bi se zajamčila njegova nepristranost i neovisnost, uključujući one koje se bave problemima povezanima sa zapošljavanjem i imenovanjem sudaca, korupcijom i rodnom pristranošću unutar pravosuđa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva na hitno donošenje i provedbu autonomnog, fleksibilnog i reaktivnog globalnog mehanizma EU-a za sankcije u vezi s ljudskim pravima, takozvanog europskog Magnitskijeva zakona, koji bi bio ključna sastavnica postojećeg paketa instrumenata EU-a u području ljudskih prava i vanjske politike, čime bi se ojačala uloga EU-a kao globalnog aktera u području ljudskih prava i omogućile ciljane sankcije protiv pojedinaca, državnih i nedržavnih aktera te drugih subjekata koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava ili su u njih umiješani, uključujući sustavnu korupciju povezanu s teškim kršenjem ljudskih prava; pozdravlja donošenje globalnih mehanizama za sankcije u vezi s ljudskim pravima u sve više zemalja; naglašava da je važno da taj sustav bude usklađen s mehanizmom EU-a za sudsko preispitivanje; ističe nužnost dodjele dostatnih sredstava kako bi se omogućila njegova efektivna provedba; poziva na uspostavu savjetodavnog odbora na razini EU-a u kojem će sudjelovati Parlament; ističe da će takav mehanizam doprinijeti borbi protiv kršenja ljudskih prava i nekažnjavanja zločina te zaštiti aktivista i boraca za ljudska prava diljem svijeta, kao i potvrdi važnosti učinkovitog djelovanja Europske unije u odnosu na sankcije povezane s ljudskim pravima, što znači upotrebljavajući u tu svrhu glasovanje kvalificiranom većinom. Pozdravlja donošenje odluke Vijeća o ciljanim mjerama ograničavanja za odvraćanje od kibernapada koji predstavljaju vanjsku prijetnju EU-u i njegovim državama članicama te za odgovor na njih; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da se globalno izbijanje bolesti COVID-19 ne smije upotrebljavati kao izlika za podrivanje režima sankcija; međutim, naglašava da sankcije ne bi trebale ometati isporuku humanitarne pomoći, uključujući medicinsku pomoć, u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

69.

Borci za ljudska prava

| 70. | osuđuje ubojstva, proizvoljna pritvaranja, mučenje, progone, uznemiravanje, zastrašivanje, ucjenjivanje, digitalni i fizički nadzor na daljinu i kampanje ocrnjivanja boraca za ljudska prava, njihovih obitelji i odvjetnika, kao i onih koji ih podupiru i suosjećaju s njima; s velikom zabrinutošću primjećuje trajno rastući broj ubojstava i nasilnih napada na borce za prava na zemljište i prava povezana s okolišem tijekom 2019. zbog njihova zalaganja za zaštitu prirodnih resursa i prava pojedinaca na život u sigurnom i zdravom okruženju; napominje da su ti napadi dosegli opasne razine u nekim dijelovima svijeta; ističe u tom kontekstu posebnu ranjivost boraca za ljudska prava i potrebu za odgovarajućom zaštitom kako bi im se osiguralo provođenje njihove bitne aktivnosti bez zlostavljanja i progona; naglašava ulogu koju vjerske organizacije mogu imati u pružanju odgovora na humanitarne krize, promicanju mira, pravde i poštivanja ljudskih prava, zauzimanju za nenasilje i djelovanju kao posrednici u pregovorima za rješavanje sukoba; |
| --- | --- |

70.

| 71. | osobito je zabrinut zbog sve većeg broja osuda izrečenih tijekom sudskih postupaka u kojima minimalni standardi poštenog suđenja u skladu s međunarodnim pravom nisu zajamčeni; poziva EU da se nastavi koristiti suradnjom i diplomacijom kako bi osigurao da se pravo na pošteno suđenje u potpunosti poštuje za svaku osobu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva na prekid svih napada protiv boraca za ljudska prava, oslobađanje svih proizvoljno pritvorenih osoba i privođenje odgovornih osoba pravdi; poziva EU i njegove države članice na razvoj strateške vizije na visokoj razini za suzbijanje sve češćih globalnih napada na borce za ljudska prava, među ostalim donošenjem čvrstih zaključaka Vijeća za vanjske poslove u kojima bi ministri vanjskih poslova trebali pozivati na ambiciozno globalno djelovanje EU-a radi zaštite boraca za ljudska prava; poziva institucije EU-a da pruže veću podršku borcima za ljudska prava kao ključan sastavni dio politike Unije o ljudskim pravima; ističe da su politički dijalog i suradnja s tijelima zemalja izvan EU-a, praćenje suđenja, sastanci s borcima za ljudska prava pri posjetu zemlji, posjeti pritvorenim borcima za ljudska prava, potpora premještanju i javna istupanja ključni provedbeni elementi te politike; poziva EU i njegove države članice da pojačaju napore tako što će djelovati ujedinjenije i koristiti se tim instrumentima na dosljedan i ujednačen način, bez obzira na predmetnu zemlju, u slučajevima kršenja prava boraca za ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da u tom pogledu izdaju godišnje zaključke Vijeća o borcima za ljudska prava, u kojima se ocjenjuju njihove aktivnosti u pogledu borbe za ljudska prava i utvrđuju strateške obveze na najvišoj razini za borce za ljudska prava; ističe da su Parlament i njegov Pododbor za ljudska prava tijekom 2019. kontinuirano skretali pozornost na položaj boraca za ljudska prava te im pružali potporu, uključujući kandidate za nagradu Saharov i njezine dobitnike, osobito kada su bili u opasnosti ili su prekršena njihova prava; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU da borkinjama za ljudska prava koje se suočavaju s rodno specifičnim prijetnjama i nasiljem zajamči pristup mehanizmima zaštite, resursima, da ih podrži u političkom smislu, da poveća financijska sredstva koja se dodjeljuju neovisnim organizacijama civilnog društva koje promiču prava žena i djevojčica te da u obliku priloga Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava donesu paket mjera kojima bi se osigurale praktične mjere na temelju kojih bi EU bolje ispunio potrebe borkinja za ljudska prava diljem svijeta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva EU i njegove države članice da povećaju razinu ambicije da se osigura oslobađanje zatvorenih boraca za ljudska prava, uključujući karakteristične slučajeve zatvorenih boraca za ljudska prava koji prikazuju način na koji se represivne vlade diljem svijeta stalno koriste pravom u pokušaju da ocrne i utišaju borce za ljudska prava; ističe da ti slučajevi obuhvaćaju i dobitnike i finaliste nagrade Saharov Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | apelira na delegacije EU-a i predstavništva država članica da nastave s primjenom javne diplomacije i inicijativa kako bi povećali vidljivost pojedinačnih slučajeva boraca za ljudska prava i, po potrebi, olakšali izdavanje hitnih viza i pružanje privremene zaštite u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EU i njegove države članice da poboljšaju pristup vizama za EU za kratkoročno premještanje boraca za ljudska prava, posebno uključivanjem uputa u Priručnik EU-a o vizama o odobravanju pomoći borcima za ljudska prava i članovima njihovih obitelji te da rade na izmjeni pravnih instrumenata o vizama, posebno Zakonika o vizama; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja to što je mehanizam EU-a za borce za ljudska prava ProtectDefenders.eu u studenome 2019. produljen za još tri godine; podsjeća na važnost tog mehanizma s obzirom na rastuće potrebe i raznolike probleme s kojima se suočavaju borci za ljudska prava; poziva na jačanje tog mehanizma i na njegovo stalno procjenjivanje u skladu s njegovim potrebama; |
| --- | --- |

77.

Prava žena i rodna ravnopravnost

| 78. | poziva Komisiju i države članice na dosljednu provedbu Strategije za rodnu ravnopravnost i unutar i izvan EU-a i na poduzimanje učinkovitih i konkretnih mjera za borbu protiv napada na prava žena, rodnu ravnopravnost te na spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

78.

| 79. | podsjeća da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava te odgovarajući seksualni odgoj ljudska prava; poziva EU i države članice da ponovno potvrde neotuđiva prava žena na tjelesni integritet, dostojanstvo i autonomno donošenje odluka, da poštuju univerzalnost i nedjeljivost svih ljudskih prava u svim kontekstima te da brane i promiču posebno one kojima prijeti najveća opasnost, kao što su spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja zaključke predsjedništva Vijeća, koje su poduprle 24 države članice, o akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u vanjskim odnosima za razdoblje 2021. – 2025. (GAP III), koji uključuje čvrste obveze i mjere u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; u tom pogledu poziva na veću potporu EU-a zemljama koje nisu njegove članice, posebno zemljama proširenja i susjednim zemljama, i koje provode nove politike i zakonodavne promjene radi usklađivanja nacionalnih pravnih okvira s međunarodnim obvezama u pogledu prava žena i rodne ravnopravnosti, sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i djevojčicama, zaštite borkinja za ljudska prava, poboljšanja ženskog spolnog i reproduktivnog zdravlja i pravate pružanja odgovarajućeg, sveobuhvatnog i znanstveno utemeljenog seksualnog odgoja za mlade, kojim se djevojčicama i mladim ženama omogućava siguran prijelaz u odraslu dob, kao i radi sprečavanja i ukidanja seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, genitalnog sakaćenja žena i drugih štetnih praksi, uključujući rani i prisilni brak; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nadalje poziva EU i države članice da promiču rodnu ravnopravnost te spolno i reproduktivno zdravlje i prava u svim svojim vanjskim djelovanjima, uključujući multilateralne i bilateralne forume, pridajući posebnu pozornost marginaliziranim ili ranjivim skupinama, kao što su LGBTI osobe, te cilj da se ostvari univerzalno zdravstveno osiguranje povezujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava i intervencije povezane s HIV-om; |
| --- | --- |

81.

| 82. | potiče da se poduzme više od samog rješavanja temeljnih uzroka strukturnih rodnih neravnopravnosti osiguravanjem jednakih prilika i jačanjem sudjelovanja žena; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe potrebu za stvaranjem socijalnog i ekonomskog okruženja i uvjeta koji roditeljima omogućuju nastavak profesionalnog razvoja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva države članice da donesu zajednički pristup i surađuju s međunarodnim institucijama u svrhu dobivanja novih, usporedivih i razvrstanih podataka te da razviju usmjerene intervencije politike i zakonodavne intervencije za potrebe borbe protiv kršenja ljudskih prava i poziva Komisiju da uključi obveze i mjerila za iskorjenjivanje genitalnog sakaćenja žena u svoje pregovore o suradnji i sporazume s dotičnim zemljama; |
| --- | --- |

84.

| 85. | podsjeća da Istanbulska konvencija, kao prvi univerzalno obvezujući ugovor o borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama i nasilja u obitelji, postavlja temelj za međunarodne standarde koji se trebaju ratificirati i provesti; ponavlja da je pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji prepoznato kao jedan od glavnih prioriteta Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.; poziva EU i sve države članice EU-a koje to još nisu učinile da što prije ratificiraju i primijene Istanbulsku konvenciju; poziva EU da surađuje s drugim zemljama kako bi se ojačale njihove mjere u području obrazovanja, zdravstvene skrbi i socijalnih usluga, prikupljanja podataka, financiranja i programiranja radi učinkovitijeg sprečavanja i rješavanja problema seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja diljem svijeta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe da bi se žene i djevojčice migranti i izbjeglice koje treba zaštititi trebale smatrati nositeljima prava; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pohvaljuje napredak inicijative EU-a i UN-a pod nazivom „Spotlight”; poziva Komisiju da zajamči da projekti pod pokroviteljstvom te inicijative budu usmjereni na rješavanje temeljnih uzroka kršenja prava žena, uključujući širenje štetnih rodnih; |
| --- | --- |

87.

Prava djeteta

| 88. | ponovno poziva EU i njegove države članice da poboljšaju suradnju i dijalog sa zemljama izvan EU-a, uz prava i zaštitu djece kao prioritetno pitanje, radi zalaganja za poštovanje prava djece diljem svijeta i kako nijedno dijete ne bi ostalo zanemareno; u tom pogledu snažno potiče EU i njegove države članice da surađuju s partnerskim zemljama i da se obvežu na dodatnu financijsku pomoć, osobito u okviru službene razvojne pomoći, kako bi se odgovorilo na globalne izazove u pogledu zdravlja i obrazovanja djece, uključujući pravo na obrazovanje na prvom jeziku, iskorjenjivanja dječjeg rada, borbe protiv nasilja, seksualnog zlostavljanja te ranog i prisilnog braka, trgovanja djecom i njihova izrabljivanja te novačenja ili iskorištavanja u oružanim sukobima, čega su žrtve milijuni djece; podsjeća da najbolji interesi djeteta uključuju zaštitu, skrb i sigurnost djeteta u okruženju u kojem može odrastati uz potrebnu podršku i zaštitu, pri čemu su njegove ili njezine primarne potrebe ispunjene; naglašava da je obrazovanje ključno sredstvo za borbu protiv diskriminacije i nasilja nad djecom; poziva na mjere za olakšavanje pristupa obrazovanju djeci; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja pozornost koja se posvećuje mjerama EU-a za zaštitu i promicanje prava djeteta povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta te ponovno poziva Komisiju da istraži kako EU kao tijelo može pristupiti toj Konvenciji; |
| --- | --- |

89.

Prava osoba s invaliditetom

| 90. | pozdravlja ratifikaciju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezina Fakultativnog protokola 2019.; ističe da je važno u potpunosti povesti računa o posebnim potrebama osoba s invaliditetom; poziva EU da borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta uvrsti u svoje politike vanjskog djelovanja i razvojne pomoći, zajedno s borbom za ravnopravan pristup tržištu rada, obrazovanju i osposobljavanju, kao i da se zalaže za rješenja kojima se osobama s invaliditetom olakšava sudjelovanje u društvu; ponovno ističe važnost djelotvorne provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u državama članicama EU-a i njegovim institucijama, osobito u pogledu obveza EU-a u pogledu humanitarne pomoći i međunarodne suradnje u svim relevantnim politikama EU-a; naglašava važnost nediskriminacije i potrebe da se na vjerodostojan način uključi načelo univerzalnog pristupa i zajamči poštovanje svih prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

90.

Prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba

| 91. | osuđuje stigmatizaciju, proizvoljno pritvaranje, mučenje, progon i ubojstva LGBTI osoba i poticanje na nasilje nad njima; izražava žaljenje zbog sve većih razlika među zemljama koje se kreću ka boljoj zaštiti prava LGBTI osoba, posebice dekriminalizacijom homoseksualnosti, te zemljama koje ih podrivaju i ostavljaju prostor za progone, diskriminaciju i stigmatizaciju LGBTI osoba; smatra da nasilne prakse i napadi na pojedince zbog njihove stvarne i percipirane seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja ne smiju proći nekažnjeno i da ih treba iskorijeniti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva EU da preuzme vodeću ulogu u obrani ljudskih prava i u borbi protiv diskriminacije i stigmatizacije LGBTI osoba, takozvane konverzijske terapije, genitalnog sakaćenja i prisilne sterilizacije transrodnih osoba; nadalje poziva EU da upotrijebi sva diplomatska sredstva koja su mu na raspolaganju kako bi se zalagao za dekriminalizaciju spolnih odnosa između istospolnih partnera koji su izrazili svoj pristanak te da pruži primjer u borbi protiv nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja kroz učinkovitu provedbu nove strategije za ravnopravnost LGBTI+ osoba, kako u EU-u tako i izvan njega; poziva EU i države članice da temeljito i dosljedno primjenjuju Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava pripadnika skupine LGBTI u svojoj vanjskoj politici; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ističe da je pandemija bolesti COVID-19 teško pogodila LGBTI zajednice, zbog rasta nasilja u obitelji protiv LGBTI osoba koje su bile prisiljene na odlazak u karantenu ili povratak u diskriminirajuće obitelji i kućanstva i rasta nezaposlenosti i beskućništva, nemogućnosti pristupa zdravstvenoj njezi od presudne važnosti za život, kao što su usluge povezane s HIV-om i zdravstvena njega povezana s tranzicijom, dovodeći do povećanog prebacivanja krivnje; poziva na uključivanje LGBTI osoba u programe pomoći povezane s bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

93.

Autohtoni narodi

| 94. | ozbiljno je zabrinut zbog patnje i ranjivosti autohtonih zajednica i pojedinaca koje su, među ostalim, posljedica klimatskih promjena, pandemije bolesti COVID-19, gubitak njihova zemljišta i životnih prihoda zbog korporativnih aktivnosti i s njima povezane štete; žali zbog činjenice da se autohtoni narodi i dalje suočavaju s raširenom i sustavnom diskriminacijom i progonima diljem svijeta, koji uključuju prisilno raseljavanje, proizvoljna uhićenja i ubojstva boraca za ljudska prava i prava na zemljište; preporučuje da EU i njegove države članice u relevantne i nove okvire za dužnu pažnju uvrste upućivanja na autohtone narode i prava sadržana u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda te da zajamče da multinacionalna poduzeća snose odgovornost u slučaju kršenja svojih obveza; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponovno poziva EU, države članice i njihove partnere iz međunarodne zajednice da donesu sve potrebne mjere kako bi se priznala, zaštitila i promicala prava autohtonih naroda, uključujući njihov jezik, zemlju, teritorije i resurse; pozdravlja rad civilnog društva i nevladinih organizacija u tom pogledu; ponovno ističe potrebu za uspostavom mehanizma za podnošenje pritužbi u vezi s kršenjima i povredama prava autohtonih naroda koji proizlaze iz aktivnosti multinacionalnih poduzeća; podsjeća na svoju odluku o imenovanju stalnog izvjestitelja za autohtone narode u Parlamentu, koji bi pratio stanje ljudskih prava autohtonih naroda; poziva zemlje da ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 od 27. lipnja 1989. o autohtonim i plemenskim narodima; |
| --- | --- |

95.

| 96. | apelira na vlade da donesu razvojne i ekološke politike kojima se poštuju gospodarska, društvena i kulturna prava i u kojima sudjeluju autohtoni narodi i lokalno stanovništvo, u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

96.

Rasizam, diskriminacija, ksenofobija i srodni oblici nesnošljivosti

| 97. | pozdravlja to što je 2019. Vijeće usvojilo Smjernice EU-a za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju; poziva EU i njegove države članice da iskoriste sva sredstva koja su im na raspolaganju kako bi zajamčili da se osobe odgovorne za kršenje prava na temelju diskriminacije prema rasi, kasti (ovisno o radnom mjestu i rođenju), vjeroispovijesti, etničkom ili nacionalnom podrijetlu privedu pravdi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | s velikom zabrinutošću primjećuje razmjere i posljedice kastinskih hijerarhija, diskriminacije na temelju kaste i kontinuiranog kršenja ljudskih prava na temelju kaste, što uključuje uskraćivanje pristupa pravosuđu ili zapošljavanju, kontinuiranu segregaciju, siromaštvo i stigmatizaciju te prepreke ostvarivanju temeljnih ljudskih prava i poticanju ljudskog razvoja povezane s pripadnošću određenoj kasti; ponavlja poziv na razvoj politike EU-a o diskriminaciji na temelju kaste; ponavlja poziv EU-u i njegovim državama članicama da pojačaju napore i podupiru inicijative na razini UN-a te delegacija i misija EU-a u trećim zemljama radi iskorjenjivanja diskriminacije na temelju kaste; |
| --- | --- |

98.

| 99. | podsjeća na važnost aktivne potpore uključivih i antirasističkih inicijativa, posebno nakon rasta ksenofobnih i rasističkih napada diljem svijeta, u kontekstu sve većeg broja poziva na socijalnu pravdu koji su nadahnuli niz prosvjeda diljem svijeta; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ponavlja ključnu ulogu obrazovanja u dekonstrukciji predrasuda i stereotipa, promicanju tolerancije, razumijevanja i raznolikosti te ističe da je obrazovanje ključno sredstvo za okončanje strukturne diskriminacije i rasizma u našim društvima; poziva države članice da promiču politike suzbijanja diskriminacije u svim područjima; smatra da je borba protiv rasizma horizontalno pitanje koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim područjima politike Unije; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva sve delegacije EU-a i njihove nacionalne središnjice za ljudska prava da redovito izvršavaju svoju obvezu procjene i analize stanja nediskriminacije i da je predstave u okviru svojih strategija EU-a o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje unutar poglavlja koje se odnosi na nediskriminaciju i isključivanje kao i njegovih relevantnih odjeljaka o posebnim razlozima diskriminacije i/ili diskriminiranih skupina; ističe da su aktivnosti ažuriranja stanja nediskriminacije u godišnjim izvješćima o provedbi strategija EU-a o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje i izvješćima šefova misija od presudne važnosti za pripremu dijaloga o ljudskim pravima i informiranje o njima i da je u smjernicama navedeno i da EU mora potaknuti i podržati aktivno sudjelovanje civilnog društva u multilateralnim forumima i mehanizmima koji se odnose na diskriminaciju temeljenu na kastama (ovisno o radnom mjestu i rođenju); |
| --- | --- |

101.

Nacionalne, etničke i jezične manjine

| 102. | žali zbog toga što brojne zemlje usprkos svojim međunarodnim obvezama i dužnostima zaštite manjina provode politiku prisilne asimilacije nacionalnih, etničkih i jezičnih manjina zanemarujući njihova temeljna i ljudska prava; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva vlade partnerskih zemalja EU-a na poštivanje temeljnih ljudskih prava nacionalnih, etničkih i jezičnih manjina, uključujući njihovu kulturu, jezik, vjeroispovijest, tradicije i povijest radi očuvanja kultura i raznolikosti; ponavlja potrebu za ispunjenjem obveza i dužnosti preuzetih u okviru međunarodnih ugovora i sporazuma, kao što su preporuke Vijeća Europe; |
| --- | --- |

103.

Sloboda mišljenja, svijesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja

| 104. | zgrožen je brojem ubojstava, napada te slučaja progona, diskriminacije, uznemiravanja i poticanja na sukobe te brojem ograničenja prava koja su 2019. nametnuta pojedincima i skupinama zbog njihove vjeroispovijesti, uvjerenja, ateizma ili agnosticizma; ponovno izražava potporu žrtvama nasilja na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja i svoju predanost iskorjenjivanju takvog nasilja; naglašava potrebu da se posebna pozornost posveti položaju progonjenih vjerskih skupina diljem svijeta, koje se suočavaju s diskriminacijom, prijetnjama, zakonima o bogohuljenju, zakonima protiv vjerskog preobraćenja, uništavanjem njihovih mjesta bogoslužja, nasiljem, porobljavanjem, silovanjem, prisilnim nestancima, pogubljenjima i genocidom; ističe potrebu da se posebna pozornost posveti položaju progonjenih kršćana diljem svijeta, koji čine velik udio vjerskih skupina suočenih s diskriminacijom, nasiljem i smrću; |
| --- | --- |

104.

| 105. | nadalje izražava zabrinutost zbog zloupotrebe i instrumentalizacije vjeroispovijesti radi ugrožavanja drugih ljudskih prava, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava te prava LGBTI osoba; žali zbog činjenice da neke države već imaju, provode ili žele uvesti kazneno pravo kojime se propisuju kazne za bogohuljenje, preobraćenje ili apostaziju; ističe da sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja uključuje pravo nevjerovanja, pravo na teističke, neteističke, agnostičke ili ateističke stavove i pravo na apostaziju; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da provedu Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja; ponovno poziva Vijeće i Komisiju da provedu transparentnu i sveobuhvatnu procjenu učinkovitosti i dodane vrijednosti položaja posebnog izaslanika prije pokretanja postupka obnavljanja njegova mandata i položaja koji provodi Komisija; inzistira na tome da bi nakon procjene za svoj rad trebao imati na raspolaganju odgovarajuća sredstva kako bi se povećala djelotvornost EU-a u tom području; žali zbog kašnjenja u provedbi te procjene; poziva Komisiju da zajamči transparentnost u odnosu na imenovanje, mandat, aktivnosti i obveze izvješćivanja sljedećeg posebnog izaslanika i da osigura njegovu/njezinu posvećenost univerzalnosti, nedjeljivosti i međuovisnosti svih ljudskih prava te europskim vrijednostima; podsjeća Komisiju na potrebu za odgovarajućom potporom institucijskom mandatu, kapacitetima i dužnostima posebnog izaslanika; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja Globalni dijalog o religiji u društvu, koji je pokrenula potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica 6. rujna 2019. u Bruxellesu; preporučuje, međutim, da se jednaka pozornost posveti odnosima među pripadnicima iste i različitih vjera; u tom pogledu poziva na daljnju potporu EU-a dijalogu na lokalnoj razini koji bi uključivao pripadnike iste vjere u cilju borbe protiv ekstremizma i govora mržnje; nadalje, poziva na to da se ciljevi promicanja i zaštite slobode misli, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja uvrste u širi raspon aktivnosti EU-a u vezi s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ponavlja važnost koju pridodaje akademskoj slobodi i apelira na EU i države članice da pojačaju svoje diplomatske napore u okviru bilateralnih i multilateralnih angažmana kad je riječ o prijetnjama ili napadima na akademsku slobodu od strane državnih i nedržavnih aktera, posebno nasilnih napada na institucije i članove zajednice visokog obrazovanja, kao i diskriminirajućim politikama ili praksama, nepotrebna ograničenja ili pritisak na istraživanje ili izražavanje, nezakoniti progon ili pritvaranje; poziva ESVD i Komisiju da preispitaju postojeće mehanizme potpore i zaštite za borce za ljudska prava radi razvoja kapaciteta za utvrđivanje i pružanje pomoći u slučajevima koji uključuju napade na akademsku slobodu, uključujući zaštitu i potporu u hitnim slučajevima; poziva Komisiju da osigura stalnu potporu na visokoj razini Europskom međusveučilišnom centru za ljudska prava i demokratizaciju i Globalnom kampusu za ljudska prava i demokraciju kao vodećim inicijativama EU-a za potporu obrazovanju o ljudskim pravima diljem svijeta; |
| --- | --- |

108.

Sloboda izražavanja, sloboda medija i pravo na informiranje

| 109. | osuđuje ubojstva, otmice, pritvaranje, zlostavljanje, zastrašivanje i napadanje mnogih novinara, blogera i zviždača, među ostalim, fizičkim i pravosudnim sredstvima, kao i kontrolu ili gašenje interneta i medija; podsjeća da su sloboda izražavanja i sloboda medija ključni temelji demokratskog društva; priznaje važnost prava na informiranje u modernim društvima, među ostalim na materinjem jeziku svih etničkih zajednica, i ulogu svih oblika komunikacije u razvoju kulture pluralizma; podsjeća da bi mediji trebali poštovati načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

109.

| 110. | osuđuje pokušaje nekih režima i vlasti da uklone ili ograniče prava na slobodu izražavanja ili slobodu medija, za što im kao nelegitimno opravdanje služi potreba za jačanjem sigurnosti ili javnog zdravlja ili borba protiv terorizma, klevete, uvrede ili blasfemije; ističe novi val cenzure kao opravdanja nekih vlada za borbu protiv lažnih vijesti tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

110.

| 111. | osuđuje napade primjenom dezinformacija i propagande u cilju diskreditacije vrijednosti koje EU zastupa i usmjerene protiv manjina; stoga je duboko zabrinut zbog rasta govora mržnje i poticanja na nasilje na internetu i izvan njega jer je takva komunikacija izravna prijetnja vladavini prava i vrijednostima utkanima u ljudska prava; napominje da je povećana društvena i politička polarizacija pojačana algoritmima društvenih medija koji upotrebljavaju tehnike mentalnog zavođenja plodno tlo za radikalizam, u potpunosti onemogućuje kritičko razmišljanje, onemogućuje dijalog i utire put ka ekstremizmu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | preporučuje uspostavu najboljih mogućih zaštitnih mjera protiv širenja dezinformacija i neprijateljske propagande razvijanjem pravnog okvira i na razini EU-a i na međunarodnoj razini namijenjenog suzbijanju hibridnih prijetnji, uključujući kiberratovanje i ratovanje informacijama; nastavlja podupirati inicijative kojima se olakšava razlikovanje lažnih vijesti ili propagandističkih dezinformacija od informacija koje su rezultat istinskog i neovisnog novinarskog rada; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ističe slučajeve koncentracije medija u rukama pojedinaca i nedostatka transparentnosti u vlasništvu medija, što ograničava pluralizam koji je ključan za pristup nepristranim informacijama; |
| --- | --- |

113.

| 114. | oštro osuđuje neopravdane sudske postupke protiv novinara kako bi ih se odvelo u stečaj (strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja) i utišalo, posebno u slučajevima korupcije; naglašava potrebu za uspostavom platformi kojima se osigurava rano upozorenje kad su novinari u opasnosti i platformi kojima se pruža zaštita njihova rada kako bi se kolegama novinarima omogućilo da nastave aktualne istrage bez prekida zbog straha od pravnih posljedica; |
| --- | --- |

114.

| 115. | podsjeća da sva ograničenja slobode izražavanja ili slobode medija moraju služiti legitimnom cilju u skladu s međunarodnim obvezama sadržanima u članku 19. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva EU da uloži maksimalan napor u zaštitu slobode izražavanja, slobode medija i onih koji je pokušaju zagovarati; poziva EU i države članice da osude svaki oblik fizičkog ili pravosudnog zastrašivanja koji se koristi protiv novinara kako bi ih se ušutkalo; apelira na posebnog predstavnika EU-a da posebnu pozornost posveti zaštiti slobode, neovisnosti i pluralizma medija diljem svijeta; naglašava da je važno zajamčiti učinkovitu i sustavnu provedbu smjernica EU-a u pogledu ljudskih prava o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te redovito pratiti njihov učinak; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ističe stalne promjene u medijskom okruženju i sve veću upotrebu društvenih mreža širom svijeta; naglašava da takve promjene sa sobom nose izazove i rizike u pogledu kršenja slobode izražavanja na internetu i izvan njega, među ostalim, cenzure, zaštite podataka, govora mržnje, zlostavljanja i sigurnosti novinara i zviždača; poziva Komisiju da prati politike i prakse poduzeća u području društvenih medija, osobito njihove alate za samoregulaciju, koji utječu na ostvarivanje slobode izražavanja diljem svijeta, te da, po potrebi, podnese prijedloge za promjenu politike ili zakonodavstva; |
| --- | --- |

117.

Smrtna kazna, mučenje i drugi oblici zlostavljanja

| 118. | osuđuje upotrebu mučenja, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja i smrtne kazne, koji se i dalje primjenjuju u mnogim zemljama diljem svijeta; poziva zemlje koje to još nisu učinile da smjesta uvedu moratorij na smrtnu kaznu kao prvi korak prema njezinu ukidanju; pozdravlja pozitivan razvoj događaja tijekom 2019. u pogledu slabljenja političke potpore zadržavanju smrtne kazne u nekim zemljama koje je nisu ukinule; međutim, žali zbog odluka nekih nacionalnih pravosudnih tijela koje su dovele do povećanja broja pogubljenja u usporedbi s prethodnim godinama; poziva EU da nastavi sustavno osuđivati primjenu smrtne kazne i da diljem svijeta provodi komunikacijske kampanje protiv smrtne kazne; apelira na EU i njegove države članice da se zalažu za ukidanje smrtne kazne na svim međunarodnim forumima i za najširu moguću potporu tom stajalištu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | potvrđuje svoju predanost zabrani mučenja diljem svijeta, zaštiti žrtava i pozivanju mučitelja na odgovornost; pozdravlja ažuriranje Smjernica za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjem ili kažnjavanjem; snažno potiče sve države članice i druge zemlje koje to još nisu učinile da ratificiraju Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i njezin fakultativni protokol (OPCAT), čija je 35. obljetnica proslavljena 2019. godine; prepoznaje važnost organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava u borbi protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja; |
| --- | --- |

119.

Borba protiv modernog ropstva i trgovanja ljudima

| 120. | poziva na odlučniji međunarodni odgovor u cilju ukidanja modernog ropstva i trgovanja ljudima te njihovih mreža uvođenjem novih obveza dužne pažnje za poduzeća da utvrde, procijene, prekinu, spriječe i ublaže takve situacije i surađuju s nadležnim tijelima da se poboljšaju kaznene politike protiv trgovaca ljudima i onih koji iskorištavaju ili koriste prednosti modernog ropstva; podsjeća da ti neprihvatljivi radni uvjeti ugrožavaju ljudsko dostojanstvo i osnovna ljudska prava; poziva države koje to nisu učinile da ratificiraju konvencije Međunarodne organizacije rada koje se odnose na borbu protiv tih pošasti i dječjeg rada; |
| --- | --- |

120.

Ekonomska, socijalna i kulturna prava

| 121. | poziva EU da pojača svoje napore u promicanju i zaštiti ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava putem vanjske politike i vanjskog djelovanja EU-a, posebno učinkovitim korištenjem klauzula o ljudskim pravima iz međunarodnih sporazuma, uključujući odredbe o radu, te ulaganjem u kulturu i obrazovanje kao vektore trajne promjene; pozdravlja donošenje Konvencije Međunarodne organizacije rada o nasilju i uznemiravanju, koja sadrži nove i obvezujuće međunarodne standarde rada koji su presudni za iskorjenjivanje tih pošasti iz područja rada i zaštitu žrtava; naglašava potrebu za posebnom zaštitom majki na radu, tijekom i nakon trudnoće, uključujući u pogledu zdravlja majki, rodiljnog dopusta i naknada, zaštite radnog mjesta, nediskriminacije i dojenja; |
| --- | --- |

121.

| 122. | osuđuje činjenicu da i dalje dolazi do kršenja prava radnika i sindikalnih prava diljem svijeta i da su sloboda udruživanja, pravo na kolektivno pregovaranje, pravo na informiranje, savjetovanje i sudjelovanje te zajedničko djelovanje, kao i pravo na pravednu naknadu, dostojanstvene radne uvjete te zdravlje i sigurnost na radnom mjestu u središtu takvih kršenja; |
| --- | --- |

122.

| 123. | podsjeća da su pristup kulturi i obrazovanju temeljna prava; napominje važnost kulturne diplomacije u svrhu poticanja vrijednosti mira i poštovanja ljudskih prava; poziva EU da integrira kulturu, obrazovanje i relevantna povezana prava u svoju politiku u području ljudskih prava u svojem vanjskom poslovanju; |
| --- | --- |

123.

Poslovanje i ljudska prava

| 124. | pozdravlja pokušaje niza europskih poduzeća da provedu svoje politike korporativne odgovornosti, poštuju ljudska prava i provedu razne politike i zakonodavstva donesene kako bi se potaknulo ili zahtijevalo postupanje s dužnom pažnjom u različitim državama članicama; poziva poduzeća sa sjedištem u EU-u da ispune svoju korporativnu odgovornost krećući se prema pridržavanju etičkih pravila i standarda prihvaćenih unutar jedinstvenog tržišta EU-a; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva na uspostavu obveznog instrumenta EU-a za postupanje s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i zaštite okoliša kojim bi se od poduzeća zahtijevalo da se aktivno uključe u utvrđivanje, procjenu, ublažavanje, sprečavanje i obavješćivanje o svim negativnim učincima svojih aktivnosti i opskrbnih lanaca na ljudska prava, koji će se primjenjivati na korporativna tijela, poslovne lidere i rukovoditelje u slučaju kršenja te omogućiti pristup pravosuđu i pravnim lijekovima za žrtve; pozdravlja izjavu da će prijedlog Komisije uključivati režim odgovornosti; poziva Komisiju da razmotri mogućnost uvrštavanja dodatnih odgovornosti, uključujući kaznenopravnu odgovornost, za najteže slučajeve kršenja; |
| --- | --- |

125.

| 126. | preporučuje da pravna obveza dužne pažnje bude poseban element tog instrumenta kako bi se spriječilo da se poduzeća koriste modernim ropstvom i dječjim radom u svojim prekomorskim lancima opskrbe; preporučuje da obveza transparentnosti bude dio instrumenta za postupanje s dužnom pažnjom kako bi se žrtvama pružila mogućnost da pristupe pravnim lijekovima za podnošenje pritužbi; poziva na djelotvorne mehanizme za zaštitu onih protiv kojih su podnesene pritužbe iz odmazde, uključujući zakonodavstvo kako bi se odvratilo od strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja (SLAPP); podsjeća na višestruka kršenja ljudskih prava do kojih bi moglo doći u vezi s iskorištavanjem prirodnih resursa; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ističe da je važno da sve zemlje u potpunosti provode Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te poziva države članice EU-a koje još nisu usvojile nacionalne akcijske planove o poslovanju da to što prije učine; potiče EU i njegove države članice na konstruktivno sudjelovanje u radu međuvladine radne skupine UN-a za transnacionalne korporacije i druge poslovne subjekte u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

127.

| 128. | naglašava da je u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima potrebno uspostaviti međunarodno obvezujući instrument kojim bi se pravno uredile djelatnosti multinacionalnih i transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća; |
| --- | --- |

128.

Nove tehnologije i ljudska prava

| 129. | zabrinut je zbog toga što se za odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 koristi niz alata temeljenih na podacima i novim tehnologijama; ističe rizičnost tih alata, što je često teško uočiti, u pogledu uživanja temeljnih sloboda, zloupotrebe vlasti i povećane osjetljivosti na kibernapade ako ne postoje djelotvorne tehničke i pravne zaštitne mjere; izražava zabrinutost zbog kontinuirane uporabe tehnologije radi nadzora i ograničavanja slobode izražavanja te kao alata za uznemiravanje; poziva EU da kao predvodnik u određivanju globalnih standarda privatnosti i zaštite podataka uspostavi nove norme i najbolje prakse za korištenje unutar EU-a koje će služiti kao primjer širom svijeta kako bi se spriječili potencijalno štetni učinci novih alata temeljenih na podacima; |
| --- | --- |

129.

| 130. | podsjećajući na svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (8), izražava da je i dalje zabrinut zbog upotrebe naoružanih bespilotnih letjelica izvan međunarodnog pravnog okvira; ponovno poziva EU da hitno izradi pravno obvezujući okvir za upotrebu naoružanih bespilotnih letjelica kako bi se njime zajamčilo da države članice u skladu sa svojim zakonskim obvezama ne provode nezakonita ciljana smaknuća ili da ne omogućuju trećim zemljama da provode takva smaknuća; nadalje, poziva Komisiju da na propisan način redovito obavještava Parlament o upotrebi financijskih sredstava EU-a za sve istraživačke i razvojne projekte povezane s izradom bespilotnih letjelica; poziva na procjene utjecaja na ljudska prava kad je riječ o daljnjim razvojnim projektima za bespilotne letjelice; podsjeća na svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (9); apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da zabrani razvoj, proizvodnju i upotrebu potpuno autonomnog oružja bez smislene ljudske kontrole nad ključnim funkcijama odabira meta i napada; inzistira na pokretanju međunarodnih pregovora o pravno obvezujućem instrumentu kojim bi se zabranila smrtonosna autonomna oružja bez smislene ljudske kontrole; apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i države članice da usvoje zajedničko stajalište za međunarodne pregovore u tom pogledu; |
| --- | --- |

130.

Migranti i izbjeglice

| 131. | apelira na vlade da odgovori koje pružaju budu utemeljeni na ljudskim pravima i dostojanstvu te da iznađu rješenja za ranjiv položaj migranata i izbjeglica kojima je potrebna zaštita, u skladu s načelima solidarnosti i partnerstva te objašnjavanjem odgovarajućih i dostupnih zakonitih migracijskih putova; poziva EU i države članice da riješe pitanja temeljnih uzroka migracija koji pojedince i obitelji prisiljavaju napustiti svoju matičnu zemlju jer nemaju mogućnost živjeti u dostojanstvenom i sigurnom okruženju; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ustraje na potrebi za borbom protiv zločinačkih organizacija i pojedinaca koji trguju ljudima; žali zbog teške situacije s kojom se suočavaju izbjeglice u izbjegličkim kampovima, nedostatka prilika, dugog razdoblja čekanja na obradu zahtjeva za azil i problema pristupa osnovnoj zdravstvenoj skrbi te, u slučaju djece, obrazovanju; apelira na to da se pokuša naći druga rješenja umjesto pritvaranja migranata i izbjeglica te u tom kontekstu odbacuje svako neljudsko ili ponižavajuće postupanje prema migrantima; ističe važnost poštovanja ljudskih prava tijekom obveznih zdravstvenih pregleda i naglašava da se svim tražiteljima azila i migrantima mora jamčiti pristup temeljnim uslugama, uključujući sveobuhvatnu zdravstvenu skrb; ističe važnost poštovanja prava na azil diljem svijeta; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva nadležna tijela država članica EU-a da s dobrom voljom, pažnjom i u skladu s načelima vladavine prava postupaju s osobama koje traže status izbjeglice te da podržavaju spajanje obitelji kako bi se okončale situacije u kojima su izbjeglice odvojeni od bliskih rođaka, posebno djece; |
| --- | --- |

133.

Potpora demokraciji

| 134. | poziva EU da poveća svoju potporu demokratskom građanskom aktivizmu, koji od 2019. raste u kontekstu jačanja populizma, nacionalizma i autoritarnih režima; poziva Komisiju i Vijeće da na globalnoj razini jačaju programe Unije za potporu demokraciji, potičući prodemokratske postupke odozdo prema gore i gradeći institucionalnu otpornost; u tom pogledu ističe aktivnosti za potporu demokraciji koje provodi Parlament, uključujući programe praćenja izbora, posredovanja, osposobljavanja i mentorstva, koje treba prilagoditi razvoju situacije u partnerskim zemljama, pritom uzimajući u obzir kulturni i nacionalni kontekst uključenih trećih zemalja kako bi se jačali dijalog i partnerstvo s njima; podržava poziv u zaključcima Vijeća od 14. listopada 2019. o demokraciji i u akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024. na promicanje fleksibilnijeg, inovativnijeg i dugoročnijeg pristupa uz uvažavanje okolnosti sukoba radi potpore demokraciji; pozdravlja i u tom kontekstu potiče i podržava rad neovisnih organizacija koje djeluju u skladu s temeljnim vrijednostima Europske unije i potiču demokratsku tranziciju u svijetu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | obvezuje se promicati veću transparentnost demokratskih procesa, posebno financiranja političkih i tematskih kampanja od strane različitih nedržavnih aktera; |
| --- | --- |

135.

o

o o

| 136. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 75. zasjedanja Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te voditeljima delegacija EU-a. |
| --- | --- |

136.

---

(1)  SL C 337, 20.9.2018., str. 82.

(2)  SL C 118, 8.4.2020., str. 15.

(3)  SL C 411, 27.11.2020., str. 30.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0007.

(5)  World Migration Report 2020 – Međunarodna organizacija za migracije (https://publications.iom.int/system/files/pdf/wmr_2020.pdf).

(6)  Prema podacima koje je objavio UNHCR ((https://www.unhcr.org/refugee-statistics/download/?url=fd4J).

(7)  Statistički podaci o azilu – Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics).

(8)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

(9)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

---

četvrtak, 21. siječnja 2021.

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/117

---

P9_TA(2021)0016

Povezivost i odnosi EU-a i Azije

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (2020/2115(INI))

(2021/C 456/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. rujna 2018. naslovljenu „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 19. rujna 2018. naslovljenu „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” (JOIN(2018)0031),

| — | uzimajući u obzir Partnerstvo za održivu povezivost i kvalitetnu infrastrukturu između EU-a i Japana sklopljeno 27. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerstvo za održivu povezivost i kvalitetnu infrastrukturu između EU-a i Japana sklopljeno 27. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a o azijsko-pacifičkoj regiji od 12. srpnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu EU-a i SAD-a o azijsko-pacifičkoj regiji od 12. srpnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom od 28. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom od 28. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. svibnja 2019. naslovljenu „EU i srednja Azija: nove prilike za snažnije partnerstvo” (JOIN(2019) 0009), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. svibnja 2019. naslovljenu „EU i srednja Azija: nove prilike za snažnije partnerstvo” (JOIN(2019) 0009),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. ožujka 2020. naslovljenu „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. travnja 2019. naslovljenu „Europska unija, Latinska Amerika i karipske zemlje: zajedničkim snagama za zajedničku budućnost” (JOIN(2019)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. travnja 2019. naslovljenu „Europska unija, Latinska Amerika i karipske zemlje: zajedničkim snagama za zajedničku budućnost” (JOIN(2019)0006),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. travnja 2016. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. travnja 2016. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (JOIN(2016)0021),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (JOIN (2020)007), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. naslovljenu „Politika Istočnog partnerstva u razdoblju nakon 2020.: Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje donosi koristi za sve” (JOIN (2020)007),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o gospodarskom i investicijskom planu za zapadni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o gospodarskom i investicijskom planu za zapadni Balkan (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije – Doprinos Komisije uoči sastanka čelnika EU-a i zapadnog Balkana 6. svibnja 2020.” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zapadnom Balkanu u borbi protiv bolesti COVID-19 i za oporavak nakon pandemije – Doprinos Komisije uoči sastanka čelnika EU-a i zapadnog Balkana 6. svibnja 2020.” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir Plan povezivanja zapadnog Balkana donesen 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan povezivanja zapadnog Balkana donesen 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. o strateškom pristupu otpornosti (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. o strateškom pristupu otpornosti (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. (2015.) i Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. (2015.) i Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja (2015.),

| — | uzimajući u obzir Načela skupine G20 za kvalitetna ulaganja u infrastrukturu (2019.) i Plan za infrastrukturu kao kategoriju imovine (2018.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Načela skupine G20 za kvalitetna ulaganja u infrastrukturu (2019.) i Plan za infrastrukturu kao kategoriju imovine (2018.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. naslovljenu „Sigurno uvođenje 5G mreža u EU-u – Provedba paketa instrumenata EU-a” (COM(2020)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. naslovljenu „Sigurno uvođenje 5G mreža u EU-u – Provedba paketa instrumenata EU-a” (COM(2020)0050),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjedatelja i zaključke s 13. sastanka ministara vanjskih poslova iz Azije i Europe (ASEM) održanog 20. i 21. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjedatelja i zaključke s 13. sastanka ministara vanjskih poslova iz Azije i Europe (ASEM) održanog 20. i 21. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0269/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0269/2020),

| A. | budući da su za proširenu globalnu strategiju povezivosti EU-a potrebni učinkovito upravljanje i sudjelovanje velikog broja država članica te gospodarskih i društvenih dionika kako bi ta strategija uistinu predstavljala temeljne vrijednosti i zajedničke interese EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da su za proširenu globalnu strategiju povezivosti EU-a potrebni učinkovito upravljanje i sudjelovanje velikog broja država članica te gospodarskih i društvenih dionika kako bi ta strategija uistinu predstavljala temeljne vrijednosti i zajedničke interese EU-a;

| B. | budući da u sve povezanijem i globalnom svijetu EU treba provesti i pokazati strategije povezivosti kako bi unaprijedio svoje interese, vrijednosti i stajališta te ojačao suradnju sa svojim partnerima u digitalnom području i područjima zdravlja, sigurnosti, zelene tranzicije, prometa, energetike i posebno ljudskih mreža; budući da je značajan gospodarski potencijal između Europe, Azije i drugih kontinenata i dalje neiskorišten zbog nedostatka fizičke i digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

B.

budući da u sve povezanijem i globalnom svijetu EU treba provesti i pokazati strategije povezivosti kako bi unaprijedio svoje interese, vrijednosti i stajališta te ojačao suradnju sa svojim partnerima u digitalnom području i područjima zdravlja, sigurnosti, zelene tranzicije, prometa, energetike i posebno ljudskih mreža; budući da je značajan gospodarski potencijal između Europe, Azije i drugih kontinenata i dalje neiskorišten zbog nedostatka fizičke i digitalne infrastrukture;

| C. | budući da je važnost učinkovite strategije povezivosti EU-a dodatno došla do izražaja zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je jasno pokazala prednosti i nedostatke europskih i globalnih mreža povezivosti; budući da gospodarski poticaj nakon pandemije bolesti COVID-19 pruža novu priliku i može se iskoristiti kao prekretnica za postizanje održivijih, digitalnijih i zelenijih ulaganja, uz istodobno poticanje naših programa povezivosti za postizanje bolje otpornosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je važnost učinkovite strategije povezivosti EU-a dodatno došla do izražaja zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je jasno pokazala prednosti i nedostatke europskih i globalnih mreža povezivosti; budući da gospodarski poticaj nakon pandemije bolesti COVID-19 pruža novu priliku i može se iskoristiti kao prekretnica za postizanje održivijih, digitalnijih i zelenijih ulaganja, uz istodobno poticanje naših programa povezivosti za postizanje bolje otpornosti;

| D. | budući da se u globalnoj strategiji povezivosti mora primijeniti održiv pristup utemeljen na pravilima te bi ona trebala služiti ciljevima ključnih politika EU-a kao što su gospodarski oporavak, europski zeleni plan, digitalna transformacija i globalno promicanje ljudskih prava te učinkoviti multilateralizam; budući da bi regionalni i globalni sigurnosni okviri trebali pridonijeti stvaranju sigurnog okruženja za dobro funkcioniranje odnosa među državama; budući da bi se ti okviri trebali temeljiti na snazi Europe u trgovinskoj politici i diplomaciji i odgovoriti na nove i hitne izazove kao što su globalno zdravlje i sigurnost, hibridne prijetnje, terorizam i siromaštvo; |
| --- | --- |

D.

budući da se u globalnoj strategiji povezivosti mora primijeniti održiv pristup utemeljen na pravilima te bi ona trebala služiti ciljevima ključnih politika EU-a kao što su gospodarski oporavak, europski zeleni plan, digitalna transformacija i globalno promicanje ljudskih prava te učinkoviti multilateralizam; budući da bi regionalni i globalni sigurnosni okviri trebali pridonijeti stvaranju sigurnog okruženja za dobro funkcioniranje odnosa među državama; budući da bi se ti okviri trebali temeljiti na snazi Europe u trgovinskoj politici i diplomaciji i odgovoriti na nove i hitne izazove kao što su globalno zdravlje i sigurnost, hibridne prijetnje, terorizam i siromaštvo;

| E. | budući da je povezivost već ključna sastavnica velikog broja strategija EU-a; budući da bi trebalo poboljšati usklađenost i vidljivost svih politika povezivosti; budući da globalna povezanost utječe na konkurentnost Europe i trećih zemalja jer pruža poslovne prilike europskim i drugim poduzećima, posebno MSP-ovima, za postizanje zajedničkog prosperiteta; |
| --- | --- |

E.

budući da je povezivost već ključna sastavnica velikog broja strategija EU-a; budući da bi trebalo poboljšati usklađenost i vidljivost svih politika povezivosti; budući da globalna povezanost utječe na konkurentnost Europe i trećih zemalja jer pruža poslovne prilike europskim i drugim poduzećima, posebno MSP-ovima, za postizanje zajedničkog prosperiteta;

| F. | budući da bi održiva strategija povezivosti trebala služiti postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da bi održiva strategija povezivosti trebala služiti postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

| G. | budući da provedba strategije povezivosti EU-a zahtijeva namjenska javna financijska sredstva u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., dodjela ljudskih resursa i ulaganje dodatnih napora kako bi se olakšao angažman privatnog sektora, kako je izričito navedeno u zajedničkoj komunikaciji o povezivanju Europe i Azije iz 2018.; budući da je mnogim regijama u razvoju potrebna znatna količina ulaganja koje se temelji na pravilima kako bi postigle novu gospodarsku dinamiku, posebno nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

G.

budući da provedba strategije povezivosti EU-a zahtijeva namjenska javna financijska sredstva u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027., dodjela ljudskih resursa i ulaganje dodatnih napora kako bi se olakšao angažman privatnog sektora, kako je izričito navedeno u zajedničkoj komunikaciji o povezivanju Europe i Azije iz 2018.; budući da je mnogim regijama u razvoju potrebna znatna količina ulaganja koje se temelji na pravilima kako bi postigle novu gospodarsku dinamiku, posebno nakon pandemije bolesti COVID-19;

| H. | budući da za EU, kao jednom od najvećih svjetskih gospodarstava i predvodniku u regionalnoj suradnji i povezivanju ljudi, globalna strategija povezivosti ima potencijal za stvaranje dodane vrijednosti u provedbi i promicanju globalnog programa EU-a, uključujući pristup skupine „Team Europe” i regionalne programe kao što je rad na europskoj indo-pacifičkoj strategiji i suradnji u okviru ASEM-a putem sinergija u svim ključnim politikama EU-a, čime bi se povećala uloga EU-a kao globalnog aktera; |
| --- | --- |

H.

budući da za EU, kao jednom od najvećih svjetskih gospodarstava i predvodniku u regionalnoj suradnji i povezivanju ljudi, globalna strategija povezivosti ima potencijal za stvaranje dodane vrijednosti u provedbi i promicanju globalnog programa EU-a, uključujući pristup skupine „Team Europe” i regionalne programe kao što je rad na europskoj indo-pacifičkoj strategiji i suradnji u okviru ASEM-a putem sinergija u svim ključnim politikama EU-a, čime bi se povećala uloga EU-a kao globalnog aktera;

| I. | budući da će sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini s Japanom i Južnom Korejom povećati trgovinu između Azije i Europe, no zahtijevaju poboljšanje prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

I.

budući da će sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini s Japanom i Južnom Korejom povećati trgovinu između Azije i Europe, no zahtijevaju poboljšanje prometne infrastrukture;

| J. | budući da je partnerstvo EU-a i Japana u području povezivosti iz 2019. učinilo tu strategiju još relevantnijom; budući da je potrebno sklopiti partnerstva s drugim azijskim partnerima, uključujući Indiju, kao novog globalnog aktera; budući da bi Afrika i europske susjedne zemlje trebale biti prioritetne regije u pogledu povezivosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je partnerstvo EU-a i Japana u području povezivosti iz 2019. učinilo tu strategiju još relevantnijom; budući da je potrebno sklopiti partnerstva s drugim azijskim partnerima, uključujući Indiju, kao novog globalnog aktera; budući da bi Afrika i europske susjedne zemlje trebale biti prioritetne regije u pogledu povezivosti;

| K. | budući da bi se u strategiji trebala uzeti u obzir i zajednička komunikacija o odnosima između EU-a, Latinske Amerike i karipskih zemalja; |
| --- | --- |

K.

budući da bi se u strategiji trebala uzeti u obzir i zajednička komunikacija o odnosima između EU-a, Latinske Amerike i karipskih zemalja;

| L. | budući da bi globalnu strategiju povezivosti trebalo uvrstiti u program rada Komisije za 2021.; |
| --- | --- |

L.

budući da bi globalnu strategiju povezivosti trebalo uvrstiti u program rada Komisije za 2021.;

| M. | budući da je nužno održavati postojeće infrastrukture za okolišno prihvatljive načine prijevoza u Europi i izvan nje; budući da Europa mora više ulagati u održivu infrastrukturu kao što je moderna mreža brzih vlakova koja bi mogla zamijeniti neke zračne i prometne rute u Europi; budući da je iskustvo pokazalo da neodrživi projekti stvaraju visoke razine duga i potraćenih resursa, potkopavaju koristi za lokalne zajednice od infrastrukturnih ulaganja, dovode do povećanja onečišćenja i štetni su za okoliš; |
| --- | --- |

M.

budući da je nužno održavati postojeće infrastrukture za okolišno prihvatljive načine prijevoza u Europi i izvan nje; budući da Europa mora više ulagati u održivu infrastrukturu kao što je moderna mreža brzih vlakova koja bi mogla zamijeniti neke zračne i prometne rute u Europi; budući da je iskustvo pokazalo da neodrživi projekti stvaraju visoke razine duga i potraćenih resursa, potkopavaju koristi za lokalne zajednice od infrastrukturnih ulaganja, dovode do povećanja onečišćenja i štetni su za okoliš;

| N. | budući da su globalni akteri posljednjih godina prepoznali potencijal za prometnu povezivost te su preuzeli inicijativu za strateški razvoj globalne infrastrukture; budući da nastaju nove mogućnosti za prometne mreže između EU-a i Azije, posebno u željezničkom i pomorskom sektoru; budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala da je kontinuitet prijevoza s Azijom ključan za jamčenje opskrbnog lanca za sve vrste robe; budući da je promet između EU-a i Azije izvrstan na globalnoj razini u smislu obujma trgovanja i prijeđenih udaljenosti; budući da je potrebno zajamčiti sigurnost, zaštitu i ekološku održivost, posebno uzimajući u obzir emisije stakleničkih plinova, svih vrsta prijevoza koje se koriste između EU-a i Azije; |
| --- | --- |

N.

budući da su globalni akteri posljednjih godina prepoznali potencijal za prometnu povezivost te su preuzeli inicijativu za strateški razvoj globalne infrastrukture; budući da nastaju nove mogućnosti za prometne mreže između EU-a i Azije, posebno u željezničkom i pomorskom sektoru; budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala da je kontinuitet prijevoza s Azijom ključan za jamčenje opskrbnog lanca za sve vrste robe; budući da je promet između EU-a i Azije izvrstan na globalnoj razini u smislu obujma trgovanja i prijeđenih udaljenosti; budući da je potrebno zajamčiti sigurnost, zaštitu i ekološku održivost, posebno uzimajući u obzir emisije stakleničkih plinova, svih vrsta prijevoza koje se koriste između EU-a i Azije;

Načela strategije povezivosti

| 1. | ističe temeljnu ulogu povezivosti u geopolitičkim odnosima EU-a i njegovih država članica te ističe činjenicu da je povezivost, kao temeljno usmjerenje Europske unije, duboko ukorijenjena u Unijin pristup domaćim i međunarodnim izazovima; ističe da su politike povezivosti uspješno provedene u EU-u i da su mjere u području povezivosti sve više uključene u mnoge vanjske odnose EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da izrade globalnu strategiju povezivosti EU-a kojom bi se postojeća strategija povezivosti EU-a i Azije proširila radi usklađivanja naše filozofije povezivosti i politika povezivosti s ciljem jačanja uloge EU-a kao istinskog i neophodnog geopolitičkog i geoekonomskog aktera s jedinstvenim narativom i čimbenika koji povezuje više kultura te jačanja partnerstava s demokracijama diljem svijeta koje dijele naše temeljne vrijednosti; budući da bi se posebni regionalni prioriteti i politike kao što su oni u okviru Istočnog partnerstva, Europske politike susjedstva, zajedničke komunikacije o odnosima s Latinskom Amerikom i karipskim zemljama i buduća indo-pacifička strategija trebali uskladiti sa strategijom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ustraje u tome da će se globalni izazovi pogoršati ako se svijet rascijepi na neprijateljske blokove ili ako dođe do potpune fragmentacije; stoga vjeruje da se povezivost treba promicati kao načelo kojim se nastoji ostvariti suradnja kad god je to potrebno i moguće; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi povezivost trebala biti ključni prioritet u radu EU-a s namjerom potvrđivanja ambicije Europe, postizanja proaktivnijeg europskog položaja u globalnoj politici i utvrđivanja uvjeta za bilateralnu suradnju Europe s drugim zemljama i na multilateralnim forumima u promicanju povezivosti koja je fiskalno, gospodarski, socijalno i okolišno održiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očekuje da će Strategija doprinijeti provedbi glavnih okvirnih politika EU-a za izgradnju snažne i pravedne Unije, ulaganje u miroljubive međunarodne odnose pune poštovanja, doprinijeti održivom gospodarskom i socijalnom napretku među ostalim i na temelju ambicioznih trgovinskih sporazuma kojima se potiče europski zeleni plan i digitalne transformacije te promicanje globalne pravde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da će za poticanje održivog oblika globalizacije biti potrebno partnerstvo s trećim zemljama u provedbi Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja kao temeljnih elemenata strategije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da se strategijom mora obuhvatiti širok spektar političkih, ekonomskih, kulturnih, održivosnih i sigurnosnih dimenzija koje se zasnivaju na temeljnim vrijednostima EU-a i njegovim zajedničkim interesima; moraju provoditi vodeći projekti koji iskazuju naše vrijednosti slobode, ljudskih prava, vladavine prava, demokracije, solidarnosti protiv diskriminacije, održivosti, uključivosti, transparentnosti u području socijalne pravde, ravnopravnih uvjeta, reciprociteta i pridržavanja multilateralizma koji se temelji na pravilima, te se mora jačati međunarodna uloga EU-a kao predvodnika u postavljanju standarda; podrazumijeva da se za njezinu provedbu moraju dodijeliti odgovarajući ljudski i financijski resursi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva gospodarske i društvene dionike i relevantne stručnjake u području na razini EU-a i u državama članicama da sudjeluju u razvoju i provedbi Strategije; poziva Komisiju da uspostavi odgovarajuće forume za takvo sudjelovanje; ustraje u tome da parlamenti moraju imati aktivnu ulogu u oblikovanju i nadzoru politike povezivosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da su za stvaranje održivog rasta i radnih mjesta potrebna ulaganja u povezivost; naglašava da se tim ulaganjima mora poštovati javno dobro, transparentnost, učinkovitost tržišta, ravnopravni uvjeti, uključujući pravedan pristup tržištima javne nabave, i fiskalna održivost, izbjegavajući pritom dužničke zamke; ističe da takva ulaganja trebaju podupirati gospodarsku otpornost i dekarbonizaciju gospodarstva usklađenu s Pariškim sporazumom, razvoj novih vještina radne snage te poštovati visoke standarde zaštite okoliša i biološke raznolikosti; nadalje naglašava da se u okviru takvih ulaganja treba pridržavati strogih standarda EU-a o socijalnim i radničkim pravima, transparentnosti, dužne pažnje, interoperabilnosti i dobrog upravljanja te omogućiti izražavanje mišljenja osobama na koje ti projekti utječu, na temelju odgovarajućih, uključivih i javnih savjetovanja s dionicima i otvorenog pristupa, među ostalim i za lokalne dionike kao što su mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva sve europske zemlje da se pridruže strategiji povezivosti EU-a, uključujući zemlje članice Europskog udruženja slobodne trgovine, zapadni Balkan i susjedstvo EU-a, te da se također funkcionalno integriraju različite regije u razvoju; potiče Ujedinjenu Kraljevinu da udruži snage s EU-om u strateškom promicanju međunarodne povezivosti, posebno u svjetlu nedavnog izvješća Zastupničkog doma o budućnosti međunarodne politike Ujedinjene Kraljevine; smatra da bi prednost trebalo dati projektima koje nadzire nekoliko europskih zemalja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stavlja najveći naglasak na potrebu za pravednom suradnjom s našim partnerima i drugim predmetnim zemljama i regijama, koristeći se pritom mekim moćima za promicanje europskih vrijednosti i postizanje snažnih i trajnih partnerstava; smatra da se strategija mora provoditi uz uzajamno poštovanje, da mora zajamčiti recipročan pristup tržištu te da se njome moraju spriječiti odnosi jednostrane ovisnosti i dužničke zamke, koji ugrožavaju autonomiju zemalja sudionica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe ključnu važnost zapadnog Balkana kao prioriteta strategije; smatra da se strategijom mogu stvoriti pozitivne sinergije s drugim političkim i gospodarskim procesima u regiji, osobito regionalna integracija; vjeruje da se postojeći infrastrukturni planovi za zemlje zapadnog Balkana, kao što je Plan povezivosti EU-a za zapadni Balkan, moraju uskladiti sa strategijom; pozdravlja zamah kada je riječ o ulaganjima u povezivost na zapadnom Balkanu u kontekstu gospodarskog i investicijskog plana za tu regiju; nadalje, ističe važnost Istočnog partnerstva i usredotočenost na povezivost kako je naglašeno u zajedničkoj komunikaciji od 18. ožujka 2020.; |
| --- | --- |

12.

Upravljanje Strategijom

| 13. | ističe da se strategija treba pratiti i uskladiti s ciljem unutarnje povezivosti u EU-u i između EU-a i budućih članica Unije, kao što su transeuropske prometne mreže (TEN-T) ili Inicijativa za tri mora, čime se osnažuju zajedničke vrijednosti, standardi i interesi te pruža zajedničko vlasništvo nad strategijom institucijama EU-a i državama članicama; smatra da će bez aktivnog vlasništva države članice strategija povezivosti biti kao automobil bez kotača; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava višedimenzionalnu prirodu Strategije, koja će zahtijevati učinkovitu koordinaciju postojećih strategija, politika i projekata za međunarodnu povezivost i interoperabilnost; u tom pogledu očekuje poboljšanje i racionalizaciju postojeće koordinacije između ESVD-a i glavnih uprava Komisije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da strategija treba imati jasnije vodstvo i podjelu nadležnosti unutar Komisije, na svakoj odgovarajućoj razini, uključujući i na vrhu, stoga predlaže da o provedbi strategije redovito raspravlja skupina povjerenika za snažniju Europu, koja bi trebala djelovati kao koordinacijsko tijelo za povezivost i kojim će predsjedati potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i koordinator Komisije za povezivost, u idealnom slučaju izvršni potpredsjednik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje da ESVD iz svojih redova pruži tajništvo koordinacijskog tijela za povezivost, dok bi odgovarajuća radna razina trebala uključivati sve relevantne glavne direktore i njome bi trebali supredsjedati glavni tajnici Komisije i ESVD-a u cilju ostvarenja najveće moguće sinergije i učinkovitosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe važnost uključivanja Parlamenta, Vijeća, država članica i nacionalnih parlamenata u strategiju; inzistira na tome da Komisija podnosi redovita izvješća u kojima se navode postignuća u provedbi Strategije, koja će detaljno razmotriti Parlament i Vijeće; potiče imenovanje nacionalnih koordinatora za povezivost u vladama država članica; stajališta je da bi se osnivanjem posebne radne skupine Vijeća mogle poboljšati usklađenost, operacionalizaciju i odgovornost država članica u području povezivosti; predlaže da bi se za povezivost trebalo primjenjivati glasovanje kvalificiranom većinom, osim u područjima koja su relevantna za nacionalnu sigurnost ili su povezana s njom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je razmjena informacija s relevantnim dionicima i njihovo aktivno sudjelovanje, uključujući financijske institucije EU-a, presudno za uspjeh strategije s obzirom na postojeći nedostatak ulaganja u tom području; preporučuje osnivanje stručne skupine na visokoj razini kao savjetodavnog tijela za Komisiju za međunarodnu povezivost, koje bi činili predstavnici poduzeća, kako je predviđeno u prijedlogu za poslovnu savjetodavnu skupinu navedenom u zajedničkoj komunikaciji od 19. rujna 2018., civilno društvo i drugi dionici, među ostalim i iz područja ljudskih prava, okolišnih i radničkih prava, te međunarodne financijske institucije, s posebnim naglaskom na Europskoj investicijskoj banci (EIB) kao banci EU-a i u skladu s kriterijem rodnog pariteta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | čvrsto vjeruje da bi europske razvojne banke i razvojne banke država članica, kao i agencije za ulaganja i agencije za izvozne kredite, trebale imati središnju ulogu u upravljanju ulaganjima u međunarodne projekte povezivosti, posebno u pogledu mobilizacije sudjelovanja privatnog sektora u financiranju i provedbi projekata i pružanju savjeta o potrebama ulaganja ili postojećim okvirima, ovisno o stupnju razvijenosti zemlje; zalaže se za uspostavljanje jedinstvenog sučelja za privatni sektor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u tom kontekstu planira uloge za EIB i Europsku banku za obnovu i razvoj; čvrsto vjeruje da aktivno promicanje sudjelovanja privatnog sektora u okviru unovčivih međunarodnih projekata povezivosti mora biti temelj strategije; traži da se ubrza tekući rad na jačanju europske strukture za financiranje razvoja, kako bi to potencijalno rezultiralo punopravnom europskom razvojnom bankom; zalaže se za suradnju s drugim međunarodnim financijskim institucijama na temelju europskih vrijednosti i strateških interesa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da strategija, kako bi bila vjerodostojna, mora za svoju provedbu posjedovati potrebne instrumente i sredstva koji odgovaraju njezinim ambicijama; pohvaljuje značajan iznos financijskih sredstava EU-a za međunarodnu suradnju, osobito znatnu količinu bespovratnih sredstava u usporedbi s drugim velikim svjetskim silama, koja je između 2014. i 2018. iznosila 345 milijardi EUR; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kritizira činjenicu da su osviještenost javnosti o međunarodnim doprinosima EU-a promicanju i financiranju politika povezivosti i njihova vidljivost nedovoljno razvijeni i poziva da se bez odgađanja uvedu odgovarajuće promjene; nadalje ističe da je potrebno razviti posebnu politiku komunikacije koja je povezana sa strategijom i poziva na jasniju i djelotvorniju komunikaciju o koristima, postignućima i ciljevima strategije kako bi se osigurala potrebna potpora njezinu uspjehu; u tom pogledu naglašava potencijal vodećih projekata; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da bi za postizanje ciljeva strategije trebalo dodijeliti odgovarajuća javna sredstva u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027.; poziva da se Strategija ugradi u buduće propise o instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i instrumentu pretpristupne pomoći III, kako bi se EU-u omogućilo da učinkovito ostvari ciljeve strategije, koristeći financijske programe EU-a kao što su InvestEU, a posebno Europski fond za održivi razvoj plus, Jamstvo za vanjsko djelovanje i instrumenti za ulaganja za specifična zemljopisna područja, kao što su Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu, Ulagački instrument za srednju Aziju i ulagački instrument za Aziju; nadalje, naglašava mogućnost pomaganja partnerskim zemljama da razviju mehanizme financiranja autohtonog stanovništva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi strategija, uz primjenu višedimenzionalnog pristupa, trebala biti i jasno usmjerena na konačni skup prioriteta; pozdravlja značajno uključivanje programa povezivosti EU-a u program trija njemačkog, portugalskog i slovenskog predsjedništva Europskog vijeća; naglašava važnost utvrđivanja vodećih projekata za relevantne sektore, koji bi trebali imati snažnu europsku dodanu vrijednost, predstavljati strateški javni interes i pokazati jedinstven pristup EU-a utemeljen na vrijednostima; poziva Komisiju i ESVD da predlože kriterije za utvrđivanje takvih projekata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja inicijative kao što su Načela skupine G20 za kvalitetna ulaganja u infrastrukturu i Rezolucija Skupštine UN-a za okoliš o održivoj infrastrukturi; potiče Komisiju, ESVD i države članice da promiču strateški pristup EU-a međunarodnoj povezivosti u svim multilateralnim i plurilateralnim forumima kao što su Opća skupština UN-a, ASEM ili skupina G7; |
| --- | --- |

25.

Prioriteti Strategije

Zelena tranzicija

| 26. | ističe ulogu EU-a u provedbi Pariškog sporazuma promicanjem kružnog gospodarstva i ulaganja otpornih na klimatske promjene, uz ostale inicijative; smatra da bi odgovor na klimatske promjene, za dekarbonizaciju gospodarstava i očuvanje biološke raznolikosti i okoliša trebala biti glavni prioritet Strategije, osobito kada je riječ o razvoju kvalitetne infrastrukture; ističe da je održavanje postojeće infrastrukture za okolišno prihvatljive načine prijevoza u Europi i izvan nje od presudne važnosti; poziva na sustavno ozelenjivanje relevantnih ulaganja u povezivost; u tom pogledu preporučuje uspostavu transparentnih kriterija za podnošenje ponuda o troškovima životnog ciklusa proizvoda ili usluga te usklađenost sa standardima i propisima EU-a; smatra da su socijalno pravedno i održivo ozelenjivanje razvojne suradnje, ulaganje u infrastrukturu općenito, a posebno energetska dimenzija pitanja od velike važnosti; smatra da je suradnja u području alternativnih izvora energije i energetske učinkovitosti ključan ogledni projekt; predlaže da bi suradnja na razvoju obnovljivih izvora energije trebala postati stup povezivosti EU-a i Afrike; smatra da je izgradnja kapaciteta za održivost ključna dimenzija; pozdravlja ambicioznu znanstvenu suradnju u cilju poboljšanja ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, zaštite biološke raznolikosti, promicanja gospodarske kružnosti, održivog rasta i pravedne tranzicije; |
| --- | --- |

26.

Promet

| 27. | snažno potiče usvajanje globalnog koordiniranog pristupa s pomoću bliske suradnje s trećim zemljama kako bi se ponovno uspostavila i održala povezivost, otporna prometna infrastruktura i industrija kao potpora globalnim lancima opskrbe; pozdravlja suradnju između EU-a i Azije na inicijativama kao što su program Transeuropski koridori prema Kavkaskim zemljama i promicanje novih održivih prometnih inicijativa s važnim azijskim partnerima kao što su Indija i srednja Azija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da bi EU trebao povezati dobro razvijeni okvir TEN-T s mrežama u Aziji i istovremeno dovršiti vlastite projekte TEN-T unutar EU-a kao što su Rail Baltica i drugi; pozdravlja donošenje gospodarskog i investicijskog plana EU-a za zapadni Balkan i aktualno proširenje mreže TEN-T na zapadnom Balkanu i u zemljama Istočnog partnerstva koje bi trebalo smatrati ključnim elementom strategije povezivosti s obzirom na njihov zemljopisni položaj; vjeruje da bi se za zemlje kandidatkinje i zemlje Istočnog partnerstva trebao imenovati posebni koordinator za TEN-T; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost željezničkih veza; ističe potrebu za osiguravanjem jedinstvenog pravnog režima za prijevoz robe željeznicom diljem euroazijskog kontinenta; poziva na proširenje primjene tehničkih specifikacija EU-a, posebno sigurnosnih standarda za željeznički prijevoz opasnog tereta i poštovanje odgovarajućih smjernica OTIF-a (1) u skladu s Prilogom 2. SMGS-a (2), i za stvaranje novih ekonomskih izgleda otvaranjem tržišta i promicanjem mogućnosti ulaganja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost tekućih pregovora o sveobuhvatnim sporazumima o zračnom prometu s partnerskim zemljama u Aziji, posebice sporazuma između EU-a i Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN), koji bi stvorili pravedne i transparentne tržišne uvjete na temelju jasnog regulatornog okvira i posebice poštovanja visokih standarda Europske unije; ističe važnost koju potpora EU-a azijskim zemljama ima u ublažavanju učinka civilnog zrakoplovstva na klimatske promjene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da nastavi s daljnjim napretkom u svojim inicijativama u području pomorskog prometa kako bi se digitalizirale i pojednostavnile administrativne formalnosti i ojačala pomorska sigurnost u lukama diljem Aziji posredovanjem Međunarodne pomorske organizacije i s pomoću sporazuma o pomorskom prometu; ističe važnost daljnje suradnje s trećim zemljama u Aziji s pomoću relevantnih sporazuma o pomorskom prometu koji bi mogli pomoći u reguliranju i olakšavanju pomorskog prometa te pridonijeti njegovoj većoj održivosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da se Strategijom mora zajamčiti da prijevoznici iz Azije moraju poštovati standarde EU-a u sektoru cestovnog prometa; poziva na suradnju između Komisije i država članica u pogledu provedbe zakonodavstva EU-a i nacionalnog zakonodavstva u tom sektoru; |
| --- | --- |

32.

Digitalna transformacija

| 33. | s posebnim naglaskom ističe činjenicu da je digitalizacija ključna dimenzija za 21. stoljeće i naglašava njezin utjecaj na svakodnevni život svake osobe u svijetu; poziva Komisiju i države članice da si stoga zadaju ambicioznije ciljeve u pogledu digitalne transformacije; očekuje da će EU postati konkurentan globalni akter u digitalizaciji, na jednakoj razini kao SAD i Kina; u tom kontekstu smatra da je promicanje digitalne povezivosti i digitalnog pristupa putem mreža vrlo velikog kapaciteta koje se temelje na svjetlovodnoj mreži i mrežama 5G veliki prioritet EU-a; smatra da razvoj otvorene strateške autonomije u tom sektoru mora uključivati diversifikaciju lanca opskrbe proizvođača opreme promicanjem otvorene i interoperabilne mrežne arhitekture i partnerstava za digitalizaciju s trećim zemljama i regijama koje dijele naše vrijednosti i upotrebljavaju tehnologiju uz potpuno poštovanje temeljnih prava; potiče Komisiju da projekte povezivosti s trećim zemljama uvjetuje etičkim korištenjem tehnologije kako unutar EU-a tako i u inozemstvu; ističe da je u tom pogledu ključan aspekt sigurnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe činjenicu da bi EU kao predvodnik u postavljanju standarda trebao težiti zajedničkom vodstvu u utvrđivanju, zaštiti i unaprjeđenju međunarodnih normi, standarda i praksi zasnovanima na mirnom, sigurnom i otvorenom okruženju temeljenom na vladavini prava i održivoj i odgovornoj digitalizaciji, istodobno rješavajući prijetnje kibersigurnosti i štiteći ljudska prava i slobode na internetu, uključujući zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

34.

| 35. | preporučuje da se znatno pojača suradnja u području zaštite podataka sa zemljama ASEAN-a i s Indijom, SAD-om, Australijom, Kanadom, Južnom Korejom, Novim Zelandom i drugima kako bi se unaprijedile odluke o primjerenosti za protok podataka; smatra da bi odredbe o e-trgovini i digitalnoj trgovini u trgovinskim sporazumima trebale služiti ciljevima digitalnog stupa Strategije; u pogledu protoka podataka, napominje da je EU u već iznio prijedloge u nekoliko pregovora, u skladu sa zaštitom podataka i Općom uredbom o zaštiti podataka (3); smatra da odluka o primjerenosti u pogledu Japana pruža primjer za poticanje digitalne integracije; zalaže se za povezivanje programa digitalne povezivosti s predstojećom globalnom strategijom EU-a za digitalnu suradnju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je 5G infrastruktura element europske strateške otpornosti; poziva Komisiju da izradi plan za razvoj europskih 5G tehnologija i postupno ukidanje tehnologije 5G koju su izgradile treće zemlje koje ne dijele europske vrijednosti i standarde; potiče Komisiju da projekte povezivosti s trećim zemljama snažno uvjetuje etičkim korištenjem tehnologije, kako unutar EU-a tako i u inozemstvu; pozdravlja odredbe o kibersigurnosti u programu Digitalna Europa u pogledu natječajnog postupka; zalaže se za uključivanje pristupa iz paketa instrumenata EU-a za sigurnost 5G tehnologije u promicanje digitalne povezivosti s obzirom na njegove izvanteritorijalne mogućnosti primjene; potiče Komisiju da radi na repliciranju međunarodnih sporazuma EU-a o roamingu u pokretnoj mreži s partnerima u području povezivosti; pozdravlja inicijativu interneta sljedeće generacije i ulaganja u projekte digitalne infrastrukture kao što je duboki pomorski kabel (engl. Building Europe Link to Latin America (izgradnja poveznice između Europe i Latinske Amerike)); preporučuje Komisiji da utvrdi stvarne potrebe za ciljanom digitalnom službenom razvojnom pomoći; predlaže Komisiji da promiče razvojnu suradnju 6G sa zemljama istomišljenicama kao vodeći projekt; |
| --- | --- |

36.

Međuljudski odnosi

| 37. | vjeruje da je međuljudska dimenzija jedan od temeljnih stupova Strategije i da bi trebala i dalje biti prioritet; u tom pogledu poziva na recipročne prilike za mobilnost između Europe i Azije; ističe potrebu za odgovarajućim financiranjem javne diplomacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | stavlja velik naglasak na promicanje međuljudskih kontakata među studentima, polaznicima strukovnog obrazovanja, mladim stručnjacima, pripadnicima akademske zajednice, civilnim društvom, istraživačima nevladinih organizacija i područjima kulture, što je ključ uzajamnog razumijevanja i poštovanja; zalaže se za takvu suradnju utemeljenu na uključivosti, reciprocitetu i rodnoj ravnopravnosti; posebno poziva na jačanje dimenzije mladih preko foruma mladih kako bi se uzajamno promicali znanje stranih jezika, studentske i akademske razmjene te uzajamno priznavanje diploma; u tom pogledu zagovara otvaranje platforme za eTwinning za partnerske zemlje u području povezivosti; podsjeća na prilike za regionalne razmjene kao što su one između inovatora i za suradnju među gradovima; ističe da povezivost stvara prilike Europi da bude u središtu sjecišta između istraživanja, inovacija i ulaganja; smatra da bi se posebna pozornost trebala posvetiti pitanjima manjina u kontekstu tog stupa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja inicijative donesene za zapadni Balkan čiji je cilj promicanje suradnje i razmjena mladih, kao i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, te potiče pružanje sličnih programa drugim partnerima Strategije, počevši sa zemljama Istočnog partnerstva; primjećuje da je povezivost između EU-a i zapadnog Balkana neophodan dio strategije jer su zemlje u regiji potencijalne članice EU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pohvaljuje organizaciju Foruma mladih lidera EU-a i ASEAN-a i Foruma strateških mislioca u veljači 2018. i sastanke na vrhu mladih lidera Azijsko-europske zaklade zajedno sa sastancima na vrhu ASEM-a; predlaže da se te konvencije redovito održavaju i da se trebaju uspostaviti slični godišnji forumi kao dio odnosa EU-a i Afričke unije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da uskladi strategiju s predstojećom strategiju EU-a za suradnju u području istraživanja i ulaganja; poziva Komisiju da nastavi sa svojim strateškim pristupom suradnji u području istraživanja i inovacija poboljšanjem odnosa s partnerima istomišljenicima, među ostalim razmatranjem statusa pridruženih istraživanje te da suradnju temelji na univerzalnim načelima kao što su akademska sloboda, otvoreni pristup, zaštita intelektualnog vlasništva, jednaki uvjeti, integritet istraživanja i zaštita osobnih podataka; potiče donošenje politika suradnje u području istraživanja za pojedine zemlje; ističe važnost uspostavljanja kriterija za utvrđivanje osjetljivih sektora u području istraživanja i inovacija, uključujući u području tehnologije dvojne namjene; |
| --- | --- |

41.

Trgovina, ulaganja, konkurentnost i standardi

| 42. | ističe da bi EU trebao ojačati svoje veze sa zemljama domaćinima te im ponuditi vjerodostojnu i održivu alternativu za financiranje povezivosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je međuljudska dimenzija ključna i za temeljenje konkurentnosti na vrijednostima EU-a i za učinkovitu europsku gospodarsku diplomaciju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da bi trgovinska politika trebala biti ključna za postizanje ciljeva strategije promicanjem pravedne i održive trgovine i ulaganja; naglašava važnost jačanja gospodarske otpornosti diversifikacijom lanaca opskrbe, kao i jačanja regionalne integracije; naglašava da bi strategija trebala ići ruku pod ruku s ulaganjem napora za povećanje pristupa odgovarajućim tržištima, što se odnosi i na javnu nabavu, te za promicanje otvorenog i transparentnog ulagačkog okruženja, čime bi se otvorile nove prilike i doprinijelo globalnoj konkurentnosti; ističe važnost suradnje u područjima dubinske analize, prava intelektualnog vlasništva i oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | s tim u vezi naglašava središnju ulogu međunarodnih standarda u području okoliša i održivosti te socijalnih standarda u sporazumima o trgovini i ulaganjima; podsjeća na preispitivanje akcijskog plana Komisije u 15 točaka i rasprava u Vijeću o trgovini i održivom razvoju; poziva Komisiju da u potpunosti provede instrumente trgovinske zaštite kako bi se osiguralo da europska poduzeća nisu izložena nepoštenim trgovačkim praksama i da poglavlja o trgovini i održivom razvoju učinkovito provede u skladu s Pariškim sporazumom, ciljevima održivog razvoja i konvencijama MOR-a, u cilju razvoja strategije o povezivanju i postizanja održive integracije; smatra da bi Komisija i ESVD trebali zauzeti više strateški pristup općem sustavu povlastica, među ostalim jačanjem aktivnosti na najvišoj političkoj razini kako bi se ojačala njegova učinkovitost u pogledu međunarodnih radnih standarda i standarda u područjima ljudskih prava, okoliša i dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava važnost strateškog odnosa i sustavnog suparništva EU-a s Kinom te poziva države članice i institucije nadzornog EU-a na usklađen i koordiniran pristup Kini; ponovno upućuje poziv Kini da poduzme korake u smjeru ambiciozne reforme Svjetske trgovinske organizacije, što uključuje sveobuhvatna pravila o subvencijama za industriju, i svjestan je da prakse kineskih poduzeća u državnom vlasništvu kojima se narušava tržište, prisilan prijenos tehnologije i lokalizacija podataka, prekapacitiranost i povezani dampinški izvoz te druge nepoštene trgovinske prakse izazivaju zabrinutost; smatra da je širenje primjene jednakih uvjeta na tržišta trećih zemalja od ključne važnosti za dugoročne poslovne prilike za europska poduzeća; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava ulogu međunarodnih trgovinskih sporazuma koje je dogovorio EU i važnost njihove pravilne provedbe; smatra da bi povezivost trebala biti uključena u komunikaciju Komisije o preispitivanju trgovinske politike; naglašava međunarodne norme i transparentne standarde u promicanju kvalitetne infrastrukture i mrežne interoperabilnosti; poziva Komisiju da postojeće sporazume učini ambicioznijima sustavnim uključivanjem politike normizacije u bilateralna partnerstva i trgovinske sporazume kako bi se promicalo multilateralno utvrđivanje normi i široka primjena međunarodno dogovorenih normi te transparentna regulatorna suradnja u potpunom skladu s pravom reguliranja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da model Unije za politiku normizacije ima prednost u pogledu inovativnosti, otvorenosti i uključivosti te da mu treba omogućiti da se i dalje uspješno nosi s globalnim konkurentima među različitim paradigmama normizacije; očekuje da će Komisija imati proaktivnu ulogu u promicanju politike normizacije; stoga preporučuje da bi se odgovornost za koordinaciju politike normizacije EU-a trebala dodijeliti visokorangiranom dužnosniku Komisije, u idealnom slučaju povjereniku za unutarnje tržište; poziva Komisiju i ESVD da se u međunarodnim forumima za utvrđivanje standarda bolje usklade s demokratskim partnerima sličnih stavova kako bi se promicali međunarodni standardi kojima se podupiru demokracija, vladavina prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

48.

Zdravlje

| 49. | vjeruje da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da je hitno potrebno dati prioritet zdravstvenom sektoru kao novom ključnom području za suradnju, posebno u pogledu otpornosti zdravstvenih sustava, pristupa lijekovima, medicinskoj opremi i cjepivima, da je potrebno ojačati stratešku autonomiju EU-a u području zdravstva, izbjegavati jednostrane ovisnosti te osigurati sigurne i raznolike farmaceutske i zdravstvene industrijske lance opskrbe, razmjene najboljih praksi u upravljanju krizama i politikama za sprečavanje pandemija i postići reciprocitet u upravljanju putovanjima i otvorenim granicama; predlaže da se nastojanja u okviru zdravstvene unije EU-a povežu sa strategijom i da se stupi u partnersku vezu s drugim regionalnim mehanizmima kao što je Centar za kontrolu zaraznih bolesti ASEAN-a; naglašava da bi EU trebao iskoristiti zdravstvenu povezivost kako bi naučio iz uspješnih primjera upravljanja pandemijom koje provode partneri istomišljenici kao što su Novi Zeland, Republika Koreja i Tajvan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava iskustva stečena tijekom pandemije bolesti COVID-19 o važnosti koordiniranih mjera kako bi se osiguralo da globalni prometni pravci i lanci opskrbe ostanu otvoreni i sigurni; |
| --- | --- |

50.

Sigurnost

| 51. | uvjeren je da treba hitno razraditi sigurnosnu dimenziju strategije uzimajući u obzir rizike mogućeg pretvaranja povezivosti u oružje; naglašava potrebu za geopolitičkim pristupom globalnoj suradnji kako bi se EU uspješno suočio s novim sigurnosnim izazovima, uključujući kibersigurnost, digitalnu povezivost, ključnu infrastrukturu i potencijalnu dvojnu upotrebu tehnologije; ističe ozbiljnost terorističkih prijetnji; upozorava na sve veću zabrinutost u pogledu sigurnosti u europskom susjedstvu; snažno potiče ESVD i države članice da budu proaktivniji u tim pitanjima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava potrebu za razvojem jače sigurnosne dimenzije u našem partnerstvu s Afrikom; podsjeća na zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom; prima na znanje sve veću relevantnost sigurnosnih pitanja u indo-pacifičkoj regiji za EU, kako je navedeno u indo-pacifičkim strategijama država članica; podržava inicijativu razvoja zajedničke indo-pacifičke strategije EU-a i suradnju s partnerima u indo-pacifičkoj regiji, uključujući razmjenu između vojnih snaga; smatra da bi otvorenost, blagostanje, uključivost, održivost, transparentnost, reciprocitet i održivost trebali biti vodeća načela u suradnji s indo-pacifičkom regijom; |
| --- | --- |

52.

Partnerstva za povezivost

| 53. | s velikim zadovoljstvom pozdravlja sklapanje Partnerstva za održivu povezivost i kvalitetnu infrastrukturu između Europske unije i Japana, s naglaskom na održivu povezivost sa zapadnim Balkanom, istočnom Europom, srednjom Azijom, Indo-pacifičkom regijom i Afrikom; nada se da će EU i Japan aktivno promicati partnerstvo za povezivost među relevantnim ciljnim skupinama i uspjeti pokrenuti operacionalizaciju partnerstva u prvoj polovici 2021.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana koji je stupio na snagu 1. veljače 2019. i pojačanu koordinaciju između EIB-a, japanske Agencije za međunarodnu suradnju i japanske banke za međunarodnu suradnju, posebno u pogledu financiranja zelene povezivosti; smatra da zapadni Balkan i jugoistočna Azija pružaju vrlo dobre mogućnosti za suradnju Japana i EU-a u pogledu povezivosti s trećim partnerima; vidi veliki potencijal za uključivanje privatnog sektora, uključujući MSP-ove; osim toga, zalaže se za razmatranje sigurnosnih aspekata suradnje u području povezivosti između Japana i EU-a, uključujući pomorsku sigurnost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toplo pozdravlja tekuće pregovore o izgradnji partnerstva za povezivost s Indijom; nada se da će rotirajuće predsjedništvo Europskog vijeća te predstojeća indijska i talijanska predsjedništva skupine G20 iskoristiti svoj utjecaj za postizanje napretka; prima na znanje inicijativu za povezivanje regionalne infrastrukture u južnoj Aziji; prima na znanje sudjelovanje Indije u inicijativi Bengalskog zaljeva za višesektorsku tehničku i gospodarsku suradnju i Međunarodnom koridoru za promet sjever-jug; smatra da bi s obzirom na trenutne okolnosti Indija trebala imati veću ulogu te da se mora tražiti dublja suradnja između EU-a i južnoazijskih država; zagovara pružanje pomoći pri koordinaciji različitih strategija povezivosti u Aziji, kojih prema Svjetskoj banci ima ukupno 16; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da i Ruska Federacija i Turska imaju interes postati dionici u povezivosti EU-a i Azije; voljan je uspostaviti partnerstvo s njima kad god je to moguće; uviđa da su zemlje srednje Azije tijekom posljednja dva desetljeća ostvarile znatnu korist od snažnije integracije u svjetsko gospodarstvo; mišljenja je da bi EU trebao imati znatno veću ulogu i postati jedan od ključnih aktera u toj regiji, koristeći trgovinu i ulaganja kao pokretač zajedničkog blagostanja; izražava zabrinutost zbog toga što projekti koje Kina financira u srednjoj Aziji nisu dovoljno transparentni; inzistira na davanju prioriteta visokim standardima u području rada i okoliša i osiguravanju održivosti duga; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja preliminarne pregovore između EU-a i Koreje o partnerstvu za povezivost te se nada znatnom napretku u tom pogledu tijekom 2021.; zagovara sklapanje partnerstva za povezivost između EU-a i ASEAN-a, među ostalim, s ciljem povezivanja s postojećim Glavnim planom ASEAN-a za povezivost i portfeljem projekata; uviđa da će se, s obzirom na to da je regija ASEAN-a treći najveći trgovinski partner EU-a, nakon SAD-a i Kine, osiguravanjem boljeg pristupa tržištu i jačanjem suradnje putem sveobuhvatnih sporazuma o partnerstvu ostvariti znatna korist za izvoznike iz EU-a; zagovara regionalni sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a; potiče na to da se ulaganja koriste za smanjenje odšumljavanja i diversifikaciju održive poljoprivrede; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pohvaljuje postignuća zajedničke ministarske izjave EU-a i ASEAN-a o povezivosti od 1. prosinca 2020. i poziva EU da odmah započne razvijati i provoditi alate i okvire za suradnju s ASEAN-om u području povezivosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prima na znanje inicijative Australije za regionalnu politiku povezivosti i razmjene mišljenja EU-a s Australijom o povezivosti u geografskim područjima od interesa; poziva na bliskiju suradnju s Australijom kako bi se pokazala solidarnost među demokracijama; vidi potencijal za suradnju s partnerima u riječnom slivu Mekong; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava potrebu za suradnjom s Tajvanom u području povezivosti s ciljem učenja iz njegovih najboljih praksi u nošenju s pandemijom bolesti COVID-19, jačanja međuljudskih kontakata, smanjenja digitalnog jaza u regiji jugoistočne Azije i istraživanja mogućnosti sporazuma o ulaganju između EU-a i Tajvana; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da ocijeni sporazum o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu i ulogu Kine u njemu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izražava čvrsto uvjerenje da bi EU trebao ojačati suradnju sa SAD-om; pozdravlja koncept Blue Dot Network (BDN) koji je pokrenuo SAD; poziva Komisiju i ESVD da surađuju s SAD-om u vezi s BDN-om kako bi se ojačala transatlantska suradnja u području povezivosti koja je utemeljena pravilima i održiva, ali također ističe zabrinutost u pogledu potonjega; nada se budućoj suradnji, posebno u pogledu poštovanja visokokvalitetnih standarda za projekte povezivosti i poticanja uključivanja privatnog sektora; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podržava obveze jačanja partnerstva između EU-a, Latinske Amerike i karipskih zemalja, kako je definirano u zajedničkoj komunikaciji iz 2019., među ostalim u području digitalnog gospodarstva i povezivosti; naglašava važnost jačanja partnerstva s Latinskom Amerikom i karipskim zemljama, koja u potpunosti dijeli temeljne europske vrijednosti i interese; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da je EU surađivao s Kinom u kontekstu platforme povezivosti EU-a i Kine s umjerenim rezultatima; smatra da je inicijativa „Jedan pojas, jedan put” u srži odlučne kineske vanjske politike; voljan je razmotriti partnerstvo s kineskom inicijativom „Jedan pojas, jedan put” u posebnim slučajevima u kojima se ne dovode u pitanje temeljna načela EU-a, u kojima je inicijativa u skladu s međunarodnim standardima i u kojima Komisija provodi nadzor nad uključenim projektima kako bi se osiguralo da su u skladu s normama i standardima EU-a kao što su socijalni, okolišni i fiskalni standardi te održivost, transparentnost, uključivost, vladavina prava, poštovanje ljudskih prava i reciprocitet kako se ne bi povećao međunarodni utjecaj u smjeru snažnog naoružavanja trećih zemalja i kako bi se osigurala cjelovitost zajedničkog tržišta i politička kohezija EU-a; smatra da bi se u tom kontekstu naglasak trebao staviti na poboljšanje euroazijske prometne infrastrukture, osobito multimodalnog i održivog prometa. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe važnost aktualnog rada Platforme za povezivanje EU-a i Kine u njezinim nastojanjima da istraži mogućnosti za suradnju u području prometa između proširene europske mreže TEN-T i inicijative „Jedan pojas, jedan put”; naglašava potrebu za globalnim i sveobuhvatnim pristupom kako bi se osiguralo slobodno i pošteno tržišno natjecanje za poduzeća u području razvoja prometne infrastrukture s Kinom, kao i potpuna transparentnost i jednaki uvjeti; s tim u vezi naglašava potrebu da ugovorne klauzule u tom području budu što transparentnije i da se njima jamči zaštita ključnih interesa EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da bi se politikama povezivosti trebali smanjiti negativni vanjski učinci, kao što su utjecaji na okoliš i onečišćenje; ističe važnost održivosti u cijeloj strategiji; potiče EU da surađuje s azijskim partnerskim zemljama kako bi prometna povezivost s Azijom postala sigurnija i zaštićenija, ne samo u području tokova podataka, mobilnosti i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava važnost najudaljenijih regija Europe, posebno onih bližih Aziji i ističe njihov gospodarski potencijal; potiče Komisiju da olakša ulaganja u ta područja kako bi se ojačala njihova povezanost i potaknula njihova gospodarstva; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju i ESVD da razviju snažne kapacitete za praćenje u strategijama povezivosti drugih zemalja i regija, među ostalim i u pogledu stvarno iskorištenih financijskih sredstava; učinaka na financijsku stabilnost, održivog razvoja i poštovanja ljudskih prava, vladavine prava, dobrog upravljanja i načela multilateralizma; naglašava potencijal skupine Team Europe u pronalaženju sinergija u naporima EU-a i država članica u pogledu povezivosti; zalaže se za suradnju s partnerskim zemljama u svrhu praćenja dugoročnih učinaka na strukturne politike, industrijska i gospodarska poboljšanja i ublažavanje siromaštva; |
| --- | --- |

68.

Globalna povezivost

| 69. | snažno naglašava činjenicu da se u strategiji posebna pozornost mora posvetiti povezivosti s europskim susjedstvom i sa susjednim afričkim kontinentom, s obzirom na njegovu sve veću geopolitičku važnost za nekoliko globalnih aktera; očekuje da će ta nastojanja odražavati iskustvo EU-a s politikama za promicanje povezivosti koje su u Africi provedene kroz razvojnu suradnju; poziva na to da se o tom cilju raspravi s Afričkom unijom na visokoj razini te da to urodi partnerstvom za povezivost između EU-a i Afrike do kraja 2021.; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pohvaljuje voljnost Komisije i potpredsjednika / visokog predstavnika Komisije da u 2021. predstave strategiju za Arktik i poziva EU da se aktivno angažira na Arktiku; izražava zabrinutost zbog utjecaja klimatskih promjena na tu krhku regiju; posebno prima na znanje mogućnost otvaranja nove pomorske rute prema Aziji zbog otapanja leda na moru, koja bi se mogla koristiti i za digitalne veze kao što su optički kablovi te prima na znanje kinesku inicijativu Arktički put svile; očekuje da će u središtu tih napora biti održiva povezivost; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prima na znanje uspjeh prvog Foruma o europskoj povezivosti 2019.; izražava žaljenje zbog otkazivanja foruma 2020. zbog bolesti COVID-19; sa zanimanjem iščekuje sljedeći forum 2021., ako to omoguće okolnosti u vezi s pandemijom; smatra da bi se nadolazeći forumi trebali iskoristiti za uključivanje svih euroazijskih partnera u pogledu povezivosti, uključujući Rusiju i Kinu, u multilateralne rasprave o pojedinačnim vizijama za budući gospodarski, politički i sigurnosni poredak u Euroaziji; |
| --- | --- |

71.

| 72. | očekuje da će Komisija predstaviti novi komunikacijski pristup s jasnim diskursom kojim će se osigurati odgovarajuća vidljivost i dostatna odgovornost europskih politika povezivosti i njihovih rezultata; snažno poziva na rebrandiranje EU-ove strategije povezivosti uz korištenje jasnog i poticajnog jezika i izraza kojima se iznosi europski pristup povezivosti utemeljen na konkretnim vrijednostima te jasni plan za provedbu i postizanje strategije; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, državama članicama i partnerima EU-a za povezivost. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Međuvladina organizacija za međunarodni željeznički prijevoz.

(2)  Sporazum o međunarodnom prijevozu robe željeznicom Organizacije za suradnju željeznica.

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/129

---

P9_TA(2021)0017

Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. Više ribe u morima? Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa, uključujući područja obnove ribljih stokova i zaštićena morska područja (2019/2162(INI))

(2021/C 456/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članke 11., 39. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članke 11., 39. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (2),

| — | uzimajući u obzir članak 13.UFEU-a, kojim se Unija i države članice obvezuju da u oblikovanju ribarstvenih politika Unije, među ostalim područjima, uzmu u obzir činjenicu da su životinje čuvstvena bića te da stoga posvete punu pažnju mjerodavnim zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13.UFEU-a, kojim se Unija i države članice obvezuju da u oblikovanju ribarstvenih politika Unije, među ostalim područjima, uzmu u obzir činjenicu da su životinje čuvstvena bića te da stoga posvete punu pažnju mjerodavnim zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (4), kao i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (4), kao i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (6), a posebno njezin članak 3., čije se ključno načelo da „životinje moraju biti pošteđene svake nepotrebne boli, nelagode ili patnje tijekom usmrćivanja ili povezanih postupaka” odnosi i na ribe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (6), a posebno njezin članak 3., čije se ključno načelo da „životinje moraju biti pošteđene svake nepotrebne boli, nelagode ili patnje tijekom usmrćivanja ili povezanih postupaka” odnosi i na ribe,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (7)(Direktiva o prostornom planiranju morskog područja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (7)(Direktiva o prostornom planiranju morskog područja),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (8), posebno u pogledu istjecanja tekućina koje sadrže gnojivo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (8), posebno u pogledu istjecanja tekućina koje sadrže gnojivo,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (9) te Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (9) te Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (10),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., utvrđenu u komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. godine – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., utvrđenu u komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. godine – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) za 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu” (SOFIA 2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) za 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu” (SOFIA 2020),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‘od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‘od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Johannesburga o održivom razvoju iz 2002., Plan provedbe iz Johannesburga i završni dokument Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju Rio+20, održane u lipnju 2012., naslovljen „Budućnost kakvu želimo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Johannesburga o održivom razvoju iz 2002., Plan provedbe iz Johannesburga i završni dokument Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju Rio+20, održane u lipnju 2012., naslovljen „Budućnost kakvu želimo”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo Komisije (ZTGOR) za 2020. o praćenju uspješnosti zajedničke ribarstvene politike (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo Komisije (ZTGOR) za 2020. o praćenju uspješnosti zajedničke ribarstvene politike (STECF-Adhoc-20-01),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti, a posebno cilj br. 11. u okviru ciljeva za očuvanje biološke raznolikosti iz Aichija, koji su sastavni dio strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020. iz Konvencije o biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti, a posebno cilj br. 11. u okviru ciljeva za očuvanje biološke raznolikosti iz Aichija, koji su sastavni dio strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020. iz Konvencije o biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni bioraznolikosti i uslugama ekosustava Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) za 2019.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) o povećanju pokrivenosti zaštićenih morskih područja za učinkovito očuvanje morske biološke raznolikosti iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) o povećanju pokrivenosti zaštićenih morskih područja za učinkovito očuvanje morske biološke raznolikosti iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14 u okviru Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda, koji se odnosi na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14 u okviru Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda, koji se odnosi na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 25. lipnja 2020. o provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 25. lipnja 2020. o provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (COM(2020)0259),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke iz 2017. naslovljeno „The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries” (Ponovno razmatranje potonulih milijardi: napredak i izazovi u globalnom morskom ribarstvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke iz 2017. naslovljeno „The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries” (Ponovno razmatranje potonulih milijardi: napredak i izazovi u globalnom morskom ribarstvu),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 1/2017 Europskog revizorskog suda od 21. veljače 2017. naslovljeno „Potrebni su dodatni napori kako bi se uspostavom mreže Natura 2000 iskoristio njezin puni potencijal”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 1/2017 Europskog revizorskog suda od 21. veljače 2017. naslovljeno „Potrebni su dodatni napori kako bi se uspostavom mreže Natura 2000 iskoristio njezin puni potencijal”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 17/2019 od 25. lipnja 2020. naslovljeno „Marine messages II” (Poruke o morima II.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 17/2019 od 25. lipnja 2020. naslovljeno „Marine messages II” (Poruke o morima II.),

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u predmetu 640/2019/FP o transparentnosti postupka donošenja odluka Vijeća EU-a, koja je dovela do donošenja godišnjih propisa kojima se utvrđuju ribolovne kvote (ukupni dopušteni ulovi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana u predmetu 640/2019/FP o transparentnosti postupka donošenja odluka Vijeća EU-a, koja je dovela do donošenja godišnjih propisa kojima se utvrđuju ribolovne kvote (ukupni dopušteni ulovi),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 3/2015 od 1. listopada 2015. o zaštićenim morskim područjima u europskim morima: pregled i perspektiva za budućnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 3/2015 od 1. listopada 2015. o zaštićenim morskim područjima u europskim morima: pregled i perspektiva za budućnost,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 1. listopada 2015. o napretku u uspostavi zaštićenih morskih područja (u skladu s člankom 21. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji 2008/56/EZ) (COM(2015)0481), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 1. listopada 2015. o napretku u uspostavi zaštićenih morskih područja (u skladu s člankom 21. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji 2008/56/EZ) (COM(2015)0481),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 31. srpnja 2018. o procjeni programa mjera država članica u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (COM(20180)0562), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 31. srpnja 2018. o procjeni programa mjera država članica u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (COM(20180)0562),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0264/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0264/2020),

| A. | budući da je cilj zajedničke ribarstvene politike (ZRP) osigurati dugoročnu ekološku održivost ribolovnih aktivnosti i aktivnosti akvakulture te upravljanje tim aktivnostima u skladu s ciljevima ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje i s ciljem doprinosa dostupnosti opskrbe hranom; budući da se, kako bi se postigao cilj postupnog obnavljanja i održavanja populacija ribljih stokova iznad razina biomase na kojima se može ostvariti najviši održivi prinos, stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos po mogućnosti morala postići do 2015., a na postupnoj, progresivnoj osnovi najkasnije do 2020. za sve stokove; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj zajedničke ribarstvene politike (ZRP) osigurati dugoročnu ekološku održivost ribolovnih aktivnosti i aktivnosti akvakulture te upravljanje tim aktivnostima u skladu s ciljevima ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje i s ciljem doprinosa dostupnosti opskrbe hranom; budući da se, kako bi se postigao cilj postupnog obnavljanja i održavanja populacija ribljih stokova iznad razina biomase na kojima se može ostvariti najviši održivi prinos, stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos po mogućnosti morala postići do 2015., a na postupnoj, progresivnoj osnovi najkasnije do 2020. za sve stokove;

| B. | budući da se ciljem održivog razvoja br. 14 poziva na zaštitu i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa; |
| --- | --- |

B.

budući da se ciljem održivog razvoja br. 14 poziva na zaštitu i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa;

| C. | budući da je cilj Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (ODPS) zaštita i očuvanje morskog okoliša, sprječavanje njegova propadanja i obnova morskih ekosustava te postizanje dobrog stanja okoliša u morskim vodama EU-a do 2020.; |
| --- | --- |

C.

budući da je cilj Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (ODPS) zaštita i očuvanje morskog okoliša, sprječavanje njegova propadanja i obnova morskih ekosustava te postizanje dobrog stanja okoliša u morskim vodama EU-a do 2020.;

| D. | budući da se prema Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji dobro stanje okoliša temelji na 11 deskriptora; budući da se deskriptor br. 3. odnosi na populacije svih riba, rakova i mekušaca koje se iskorištavaju u gospodarske svrhe u okviru sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini pokazuje da je stok zdrav; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema Okvirnoj direktivi o pomorskoj strategiji dobro stanje okoliša temelji na 11 deskriptora; budući da se deskriptor br. 3. odnosi na populacije svih riba, rakova i mekušaca koje se iskorištavaju u gospodarske svrhe u okviru sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini pokazuje da je stok zdrav;

| E. | budući da u okviru deskriptora dobrog stanja okoliša br. 3. postoje tri glavna kriterija procjene, (I.) održivost iskorištavanja, (II.) sposobnost razmnožavanja i (III.) održavanje udjela starijih i većih riba, ali se samo 10,5 % stokova može procijeniti s obzirom kriterije (I.) i (II.), a za kriterij (III.) ne postoji zadovoljavajuća zajednička metodologija za procjenu na europskoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da u okviru deskriptora dobrog stanja okoliša br. 3. postoje tri glavna kriterija procjene, (I.) održivost iskorištavanja, (II.) sposobnost razmnožavanja i (III.) održavanje udjela starijih i većih riba, ali se samo 10,5 % stokova može procijeniti s obzirom kriterije (I.) i (II.), a za kriterij (III.) ne postoji zadovoljavajuća zajednička metodologija za procjenu na europskoj razini;

| F. | budući da je potrebno hitno poboljšati prikupljanje podataka o određenim ribljim stokovima, osobito stokovima u Crnom moru, Sredozemnom moru i Makaroneziji, kako bi se obavila znanstvena procjena koja je nužna za održivo upravljanje stokovima; |
| --- | --- |

F.

budući da je potrebno hitno poboljšati prikupljanje podataka o određenim ribljim stokovima, osobito stokovima u Crnom moru, Sredozemnom moru i Makaroneziji, kako bi se obavila znanstvena procjena koja je nužna za održivo upravljanje stokovima;

| G. | budući da mjere upravljanja ribarstvom donesene u okviru ZRP-a daju rezultate jer se povećava broj ribljih stokova s održivim razinama iskorištavanja, čime se omogućuju veći prinosi za stokove koji su se prekomjerno iskorištavali; |
| --- | --- |

G.

budući da mjere upravljanja ribarstvom donesene u okviru ZRP-a daju rezultate jer se povećava broj ribljih stokova s održivim razinama iskorištavanja, čime se omogućuju veći prinosi za stokove koji su se prekomjerno iskorištavali;

| H. | budući da se prema ZTGOR-u oko 38 % stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i oko 92 % stokova obuhvaćenih znanstvenom procjenom u Sredozemnom i Crnom moru još uvijek prekomjerno iskorištava, što znači da se iskorištavaju iznad razina najvišeg održivog prinosa, unatoč zakonskoj obvezi prestanka prelova do 2020.; primjećuje da se prema izvješću SOFIA 2020 Organizacije za hranu i poljoprivredu 62,5 % stokova u Sredozemnom i Crnom moru 2017. prekomjerno iskorištavalo; |
| --- | --- |

H.

budući da se prema ZTGOR-u oko 38 % stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i oko 92 % stokova obuhvaćenih znanstvenom procjenom u Sredozemnom i Crnom moru još uvijek prekomjerno iskorištava, što znači da se iskorištavaju iznad razina najvišeg održivog prinosa, unatoč zakonskoj obvezi prestanka prelova do 2020.; primjećuje da se prema izvješću SOFIA 2020 Organizacije za hranu i poljoprivredu 62,5 % stokova u Sredozemnom i Crnom moru 2017. prekomjerno iskorištavalo;

| I. | budući da su ukupni dopušteni ulovi u sjeveroistočnom Atlantiku koje je predložila Komisija bili usklađeni s najvišim održivim prinosima za svih 78 stokova za koje su bili dostupni znanstveni savjeti; |
| --- | --- |

I.

budući da su ukupni dopušteni ulovi u sjeveroistočnom Atlantiku koje je predložila Komisija bili usklađeni s najvišim održivim prinosima za svih 78 stokova za koje su bili dostupni znanstveni savjeti;

| J. | budući da je Vijeće 2019. odredilo ukupni dopušteni ulov za 62 od 78 vrsta u skladu s najvišim održivim prinosima; budući da se stoga očekuje da će 2020. više od 99 % iskrcaja u Baltičkom i Sjevernome moru te Atlantiku kojima upravlja isključivo EU potjecati od održivog ribarstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je Vijeće 2019. odredilo ukupni dopušteni ulov za 62 od 78 vrsta u skladu s najvišim održivim prinosima; budući da se stoga očekuje da će 2020. više od 99 % iskrcaja u Baltičkom i Sjevernome moru te Atlantiku kojima upravlja isključivo EU potjecati od održivog ribarstva;

| K. | budući da u sjeveroistočnom Atlantiku od 2007. biomasa stalno raste, a 2018. je za potpuno procijenjene stokove bila 48 % veća nego 2003.; budući da je u Sredozemnom i Crnom moru stanje uglavnom ostalo nepromijenjeno od 2003., otkad se bilježe podaci, iako se od 2012. biomasa možda blago povećala; |
| --- | --- |

K.

budući da u sjeveroistočnom Atlantiku od 2007. biomasa stalno raste, a 2018. je za potpuno procijenjene stokove bila 48 % veća nego 2003.; budući da je u Sredozemnom i Crnom moru stanje uglavnom ostalo nepromijenjeno od 2003., otkad se bilježe podaci, iako se od 2012. biomasa možda blago povećala;

| L. | budući da se ribolov na razini najvišeg gospodarskog prinosa odnosi na razinu ulova s maksimalnim gospodarske koristima za flote, kojom se poboljšava otpornost sektora i na kojoj se stokovi održavaju iznad najvišeg održivog prinosa; |
| --- | --- |

L.

budući da se ribolov na razini najvišeg gospodarskog prinosa odnosi na razinu ulova s maksimalnim gospodarske koristima za flote, kojom se poboljšava otpornost sektora i na kojoj se stokovi održavaju iznad najvišeg održivog prinosa;

| M. | budući da je u ribolovu više vrsta nemoguće primijeniti upravljanje vrstama temeljeno na modelu najvišeg održivog prinosa, čak i kada su te vrste dobro poznate u znanosti i dokumentirane; |
| --- | --- |

M.

budući da je u ribolovu više vrsta nemoguće primijeniti upravljanje vrstama temeljeno na modelu najvišeg održivog prinosa, čak i kada su te vrste dobro poznate u znanosti i dokumentirane;

| N. | budući da su znanstvene studije o toj temi izazvale zabrinutost zbog dugoročnog negativnog učinka koji određene primjene ribolovnih tehnika, kao što su pridneni alati i uređaji za privlačenje ribe, imaju na stokove, biološku raznolikost oceana i morski okoliš; |
| --- | --- |

N.

budući da su znanstvene studije o toj temi izazvale zabrinutost zbog dugoročnog negativnog učinka koji određene primjene ribolovnih tehnika, kao što su pridneni alati i uređaji za privlačenje ribe, imaju na stokove, biološku raznolikost oceana i morski okoliš;

| O. | budući da ZRP još nije u potpunosti proveden i da neke od mjera koje on obuhvaća, kao što je uspostava područja za oporavak ribljih stokova, nisu poduzete; |
| --- | --- |

O.

budući da ZRP još nije u potpunosti proveden i da neke od mjera koje on obuhvaća, kao što je uspostava područja za oporavak ribljih stokova, nisu poduzete;

| P. | budući da je prema podacima Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) zbog ljudskog djelovanja promijenjeno 66 % morskog okoliša u svijetu, a prema FAO-u se 34,2 % ribljih stokova lovi na biološki neodrživim razinama; |
| --- | --- |

P.

budući da je prema podacima Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) zbog ljudskog djelovanja promijenjeno 66 % morskog okoliša u svijetu, a prema FAO-u se 34,2 % ribljih stokova lovi na biološki neodrživim razinama;

| Q. | budući da Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) poziva na preobrazbu najmanje 30 % svih morskih staništa u mrežu zaštićenih morskih područja s visokom razinom zaštite do 2020., uz primjenu drugih učinkovitih mjera očuvanja područja, s ciljem zaustavljanja svih aktivnosti ekstrakcije u najmanje 30 % oceana, ne uzimajući u obzir socioekonomske posljedice; |
| --- | --- |

Q.

budući da Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) poziva na preobrazbu najmanje 30 % svih morskih staništa u mrežu zaštićenih morskih područja s visokom razinom zaštite do 2020., uz primjenu drugih učinkovitih mjera očuvanja područja, s ciljem zaustavljanja svih aktivnosti ekstrakcije u najmanje 30 % oceana, ne uzimajući u obzir socioekonomske posljedice;

| R. | budući da se u izvješću SOFIA 2020 Organizacije za hranu i poljoprivredu ponavlja da je upravljanje najbolji instrument za očuvanje i jedini put prema održivosti te da su stokovi kojima se učinkovito upravlja sve održiviji, pri čemu 78,7 % trenutačnih iskrcaja morske ribe u svijetu dolazi iz biološki održivih stokova; |
| --- | --- |

R.

budući da se u izvješću SOFIA 2020 Organizacije za hranu i poljoprivredu ponavlja da je upravljanje najbolji instrument za očuvanje i jedini put prema održivosti te da su stokovi kojima se učinkovito upravlja sve održiviji, pri čemu 78,7 % trenutačnih iskrcaja morske ribe u svijetu dolazi iz biološki održivih stokova;

| S. | budući da se Strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. poziva na pravno obvezujući cilj zaštite najmanje 30 % i stroge zaštite 10 % morskog područja EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da se Strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. poziva na pravno obvezujući cilj zaštite najmanje 30 % i stroge zaštite 10 % morskog područja EU-a;

| T. | budući da daljinsko elektroničko praćenje, primjerice prijenosom podataka o položaju plovila što bliže stvarnom vremenu, kao i jačanje provjera na licu mjesta, imaju pozitivnu ulogu u provedbi zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

T.

budući da daljinsko elektroničko praćenje, primjerice prijenosom podataka o položaju plovila što bliže stvarnom vremenu, kao i jačanje provjera na licu mjesta, imaju pozitivnu ulogu u provedbi zaštićenih morskih područja;

| U. | budući da gubitak morske bioraznolikosti ima socioekonomske posljedice na sektor ribarstva, obalne i prekomorske zajednice i društvo u cjelini te bi ga stoga trebalo spriječiti; budući da bi se prema Svjetskoj banci obnovom ribljih populacija ostvarile veće gospodarske koristi nego što se ostvaruju trenutačnim stanjem morskih ribljih populacija; |
| --- | --- |

U.

budući da gubitak morske bioraznolikosti ima socioekonomske posljedice na sektor ribarstva, obalne i prekomorske zajednice i društvo u cjelini te bi ga stoga trebalo spriječiti; budući da bi se prema Svjetskoj banci obnovom ribljih populacija ostvarile veće gospodarske koristi nego što se ostvaruju trenutačnim stanjem morskih ribljih populacija;

| V. | budući da su zdrava staništa, uključujući pješčane sprudove, livade morske trave i koraljne grebene, ključna za ponovnu uspostavu funkcioniranja morskih ekosustava i obnovu ribljih stokova te za osiguravanje ponora ugljika kako bi se ublažile klimatske promjene; |
| --- | --- |

V.

budući da su zdrava staništa, uključujući pješčane sprudove, livade morske trave i koraljne grebene, ključna za ponovnu uspostavu funkcioniranja morskih ekosustava i obnovu ribljih stokova te za osiguravanje ponora ugljika kako bi se ublažile klimatske promjene;

| W. | budući da su zaštićena morska područja s dobrim upravljanjem ključna za povećanje bioraznolikosti i očuvanje prirodnih staništa drugih vrsta, primjerice ptica; |
| --- | --- |

W.

budući da su zaštićena morska područja s dobrim upravljanjem ključna za povećanje bioraznolikosti i očuvanje prirodnih staništa drugih vrsta, primjerice ptica;

| X. | budući da postoji čvrst znanstveni konsenzus da zaštićena morska područja mogu biti korisna za ribarstvo zbog svojeg učinka prelijevanja i pozitivnih učinaka na obnovu stokova, primjerice zaštitom područjâ razmnožavanja, nedoraslih riba i velikih majki koje imaju velike sposobnosti razmnožavanja; |
| --- | --- |

X.

budući da postoji čvrst znanstveni konsenzus da zaštićena morska područja mogu biti korisna za ribarstvo zbog svojeg učinka prelijevanja i pozitivnih učinaka na obnovu stokova, primjerice zaštitom područjâ razmnožavanja, nedoraslih riba i velikih majki koje imaju velike sposobnosti razmnožavanja;

| Y. | budući da onečišćenje koje potječe s kopna, posebno u djelomično zatvorenim morskim bazenima, kao i iz drugih pomorskih aktivnosti, također utječe na oporavak ribljih stokova; |
| --- | --- |

Y.

budući da onečišćenje koje potječe s kopna, posebno u djelomično zatvorenim morskim bazenima, kao i iz drugih pomorskih aktivnosti, također utječe na oporavak ribljih stokova;

| Z. | budući da je ukupna biomasa vrsta koje podliježu kvotama u stokovima kojima upravlja EU bila 48 % viša 2018. nego 2003.; |
| --- | --- |

Z.

budući da je ukupna biomasa vrsta koje podliježu kvotama u stokovima kojima upravlja EU bila 48 % viša 2018. nego 2003.;

| AA. | budući da je zahvaljujući niskom ugljičnom otisku ribarske industrije ulovljena divlja riba daleko najzdraviji i ekološki najprihvatljiviji izvor bjelančevina na svijetu; budući da su morski prehrambeni proizvodi stoga najbolji izbor u borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

AA.

budući da je zahvaljujući niskom ugljičnom otisku ribarske industrije ulovljena divlja riba daleko najzdraviji i ekološki najprihvatljiviji izvor bjelančevina na svijetu; budući da su morski prehrambeni proizvodi stoga najbolji izbor u borbi protiv klimatskih promjena;

| AB. | budući da Vijeće EU-a dosad nije slijedilo preporuku Europskog ombudsmana da proaktivno objavljuje dokumente povezane s usvajanjem propisa o ukupnim dopuštenim ulovima; |
| --- | --- |

AB.

budući da Vijeće EU-a dosad nije slijedilo preporuku Europskog ombudsmana da proaktivno objavljuje dokumente povezane s usvajanjem propisa o ukupnim dopuštenim ulovima;

| AC. | budući da se ribolovom na razini najvišeg održivog prinosa i dalje ostvaruju pozitivni rezultati u sjeveroistočnom Atlantiku; |
| --- | --- |

AC.

budući da se ribolovom na razini najvišeg održivog prinosa i dalje ostvaruju pozitivni rezultati u sjeveroistočnom Atlantiku;

Poboljšanje upravljanja ribarstvom radi zaustavljanja prelova

| 1. | ponavlja svoj poziv na punu provedbu ZRP-a u cilju obnove i održavanja populacija ribljih stokova iznad razina biomase na kojima se može ostvariti najviši održivi prinos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da priroda, ribe i ostali živi organizmi imaju unutarnju vrijednost čak i ako se ne iskorištavaju u okviru ljudskih djelatnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice na jačanje znanstvene pokrivenosti s ciljem da se 100 % ribljih stokova koji se iskorištavaju u europskim vodama procijeni najkasnije do 2025. kako bi se omogućio izračun najviših održivih prinosa za sve te stokove ako je to znanstveno moguće; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su države članice odgovorne za prikupljanje podataka i da su ti podaci neophodni za procjenu zdravlja ribljih stokova; napominje da prema članku 23. Uredbe (EU) 2017/1004 (13) Komisija mora dostaviti Vijeću i Parlamentu izvješće o provedbi te uredbe i njezinom funkcioniranju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da predstavi svoje prijedloge ukupnih dopuštenih ulova i poziva Vijeće da odredi ukupne dopuštene ulove na razini najviših održivih prinosa kako je utvrđeno Uredbom o zajedničkoj ribarstvenoj politici; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju, države članice i znanstvenu zajednicu da razviju znanstveno utemeljeni model za optimizaciju upravljanja i iskorištavanja za ribarstvo više vrsta; napominje da bi tim modelom trebalo omogućiti primjenu sličnih ciljeva upravljanja na upotrebu najviših održivih prinosa u cijelom ZRP-u, čime bi se omogućilo praćenje razvoja provedenih pravila upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Komisiju da ojača primjenu pristupa upravljanja ribarstvom koji se temelji na ekosustavima, među ostalim većom primjenom pristupa za više vrsta, kako bi se negativni učinci ribolovnih aktivnosti i drugih čimbenika kao što su klimatske promjene na morske ekosustave, riblje populacije i društvo smanjili na najmanju moguću mjeru i kako bi se osigurala otpornost oceana na klimatske promjene; ponavlja da su potpuno dokumentirano ribarstvo i kvalitetni podaci ključni za poboljšanje upravljanja ribarstvom; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi poboljšale prikupljanje podataka o rekreacijskom ribolovu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na okoliš i socioekonomsku vrijednost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da nastavi podupirati planove za poboljšanje selektivnosti i preživljavanja vrsta koje ne pripadaju ciljanoj skupini i da s ciljem primjene pristupa upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavima utvrdi koje prakse štetno utječu na stokove te na bioraznolikost oceana i morski okoliš i da uvede mjere kojima će ih ograničiti i promijeniti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi EU nakon procjene ZRP-a do 2022. trebao u dogovoru s dionicima, osobito iz sektora ribarstva, po potrebi prilagoditi trenutačne prakse upravljanja ribarstvom i ubrzati prelazak na ribarstvo s malim utjecajem, ne samo kako bi se riblji stokovi očuvali na trenutačnim razinama, već, još važnije, kako bi se obnovili riblji stokovi i morski ekosustavi, te pružiti potporu tim mjerama u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi pozornost i podršku trebalo posebno usmjeriti na artizanalni ribolov, koji je potencijalno manje neumjeren i održiviji, ne samo u smislu upravljanja biološkim resursima, već i sa socioekonomskog stajališta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da podupre usklađivanje pokazateljâ dobrog stanja okoliša u okviru kriterija (III.) iz Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi se utvrdile zajedničke referentne vrijednosti i zajednička metodologija procjene za sve države članice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da prouči relevantnost primjene drugih pokazatelja osim najvišeg održivog prinosa u upravljanju ribarstvom kojima bi se uzele u obzir interakcije među vrstama, socioekonomski čimbenici i učinci klimatskih promjena i onečišćenja; primjećuje da se u nekim državama proučavaju i uvode drugi pokazatelji kao što je najviši gospodarski prinos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je za ograničavanje pritiska uzrokovanog ljudskim aktivnostima potrebno više istraživanja i inovacija u sektoru ribarstva kako bi se razvile dobre prakse povezane s kružnim gospodarstvom, održivošću i selektivnošću ribolovnih alata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost malog priobalnog ribolova i smatra da taj sektor može znatno olakšati prijelaz na održivo upravljanje ribljim stokovima; u skladu s time, poziva sve države članice da povećaju postotak nacionalnih kvota dodijeljen tom sektoru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da osigura da države članice donesu programe za prikupljanje podataka kojima će se obuhvatiti utjecaj ribolovnih aktivnosti na širi okoliš, uključujući utjecaj na usputni ulov osjetljivih vrsta i na morsko dno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zahtijeva da Vijeće proaktivno objavi sve dokumente povezane s usvajanjem propisa o ukupnim dopuštenim ulovima u skladu s preporukom Europskog ombudsmana te da poštuje odredbe Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i Uredbe (EZ) br. 1367/2006; |
| --- | --- |

16.

Proširenje mreže zaštićenih područja i poboljšanje upravljanja njome

| 17. | naglašava da je, iako je Europska unija napredovala i ostvarila cilj u pogledu proglašavanja 10 % europskih voda zaštićenim područjima, mreža zaštićenih morskih područja daleko od potpune učinkovitosti i da za samo mali dio postojećih zaštićenih morskih područja postoje planovi upravljanja i mjere zaštite; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da zaštićena morska područja, kada su uspješna, mogu donijeti znatne socioekonomske koristi, posebno priobalnim zajednicama te sektorima ribarstva i turizma, kao i da zaštićena morska područja mogu ispunjavati ključne ekološke funkcije za razmnožavanje ribljih stokova (osiguravajući mrijestilišta i rastilišta) te poboljšati njihovu otpornost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja prijedlog Komisije iz strategije za bioraznolikost do 2030. da se zaštiti najmanje 30 % morskog područja EU-a, uključujući područja za oporavak ribljih stokova, kako je predviđeno u zajedničkoj ribarstvenoj politici, i područja u kojima su ograničene najdestruktivnije ribolovne tehnike i gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva da trećina tog područja, odnosno 10 % europskih voda, uživa visoku razinu zaštite, uključujući područja na kojima su zabranjeni sav ribolov i gospodarske aktivnosti (zone potpune zabrane); |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da uz svaki zakonodavni prijedlog priloži procjene učinka koje se temelje na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima i koje su izrađene u bliskoj suradnji s lokalnim zajednicama i vlastima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju da donese smjernice za provedbu ciljeva u pogledu zaštićenih morskih područja u svakoj pomorskoj regiji EU-a kako bi se osigurala uravnotežena geografska rasprostranjenost i ekološka zastupljenost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče države članice da nastave proglašavati zaštićena morska područja u skladu s Direktivom o pticama (14) i Direktivom o staništima (15) te Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji kako bi se postigli ti ciljevi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na uspostavu zaštićenih morskih područja u okviru usklađene mreže povezanih područja, uključujući odobalna i dubokomorska područja; podsjeća na obvezu prestanka ribolova pridnenim alatima na dubini ispod 400 m u područjima u kojima je poznato da postoje osjetljivi morski ekosustavi ili u kojima je vjerojatno da će se oni pojaviti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče Komisiju da utvrdi čvrste, znanstveno utemeljene smjernice za upravljanje zaštićenim morskim područjima za države članice i da donese klasifikaciju zaštićenih morskih područja kojom će se uzeti u obzir njihov stupanj uspostave, planovi upravljanja i koristi za ekosustav, na temelju postojećih smjernica kao što su globalni standardi IUCN-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ustraje na tome da Komisija mora popratiti sporazume o ribarstvu sklopljene s trećim zemljama mjerama za upravljanje i rukovođenje kao što su zaštićena morska područja i na taj način omogućiti bolje upravljanje ribljim stokovima i ublažavanje brojnih kumulativnih učinaka tih sporazuma kao što su onečišćenje, nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov i razvoj određenih praksi, poput industrijskog ribolova, koje prijete održivosti određenih ribljih stokova; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče države članice da utvrde čvrste i učinkovite planove upravljanja za postojeća i buduća zaštićena morska područja i da uvedu strože mjere praćenja, kontrole i nadzora kako bi osigurale poštivanje zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva da se u praćenje, kontrolu i nadzor zaštićenih morskih područja uključe sektori gospodarskog i rekreacijskog ribolova, kao i mjerodavne organizacije koje imaju nadležnost za upravljanje ljudskim i gospodarskim aktivnostima na moru (npr. regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili Međunarodna pomorska organizacija); |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je potrebna veća kontrola mjera upravljanja ribarstvom za područja obuhvaćena mrežom Natura 2000 koja su podnijele države članice EU-a kako bi se osiguralo postizanje ciljeva očuvanja u skladu s člankom 11. zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da bi se proglašavanje područjâ i razvoj mjera upravljanja trebali temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznaje da uspjeh zaštićenih morskih područja i ostalih zaštićenih područja ovisi o njihovoj čvrstoj znanstvenoj utemeljenosti i o njihovom prihvaćanju od strane gospodarskih i rekreacijskih ribara, obalnih zajednica i ostalih dionika, kao i o jasnoj komunikaciji o tome što se štiti, kako i zašto; stoga poziva na uključivanje sektora ribarstva, uključujući njegovu artizanalnu komponentu, te znanstvenih tijela nadležnih za upravljanje ribarstvom, kao i ostalih relevantnih dionika, u projektiranje i nadzor zaštićenih morskih područja te u upravljanje njima; poziva da se sudjelovanje civilnog društva potakne uspostavljanjem obrazovnih morskih područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost postojanja sveobuhvatnog i usklađenog pristupa pri uspostavi zaštićenih morskih područja, koji osim ograničavanja komercijalnih ribolovnih aktivnosti uključuje i rješavanje pitanja ostalih aktivnosti kao što su istraživanje i iskorištavanje fosilnih goriva, rudarstvo, akvakultura velikih razmjera, jaružanje, odobalne vjetroelektrane, promet, rekreacijski ribolov i druge rekreacijske aktivnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da prošire mrežu područja za oporavak ribljih stokova u okviru ZRP-a, posebno u slučajevima kada postoje jasni dokazi o visokim koncentracijama riba ispod minimalne referentne veličine za očuvanje ili o mrijestilištima; naglašava da je ocjenu proglašavanja i uspjeha tih područja potrebno uključiti u predstojeće izvješće o funkcioniranju ZRP-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Europsku komisiju i države članice da u međunarodnim pregovorima o sporazumu za očuvanje i održivo iskorištavanje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti i u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom zastupaju ambiciozan globalni mehanizam za uspostavu zaštićenih morskih područja na otvorenom moru ili u područjima izvan nacionalne nadležnosti te da nakon postizanja sporazuma o morskoj biološkoj raznolikosti izvan nacionalne nadležnosti preuzmu proaktivnu ulogu u uspostavi novih alata za upravljanje, utemeljenih na područjima, kojima se učinkovito upravlja, uključujući zaštićena morska područja na otvorenom moru; podsjeća da se uspostava zaštićenih morskih područja u područjima izvan nacionalne nadležnosti mora poduprijeti procjenama socioekonomskog i ekološkog učinka, utemeljenim na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i države članice na promicanje ideje da ocean u cjelini pruža čovječanstvu usluge ekosustava i da zato mora biti prepoznat kao globalno opće dobro u međunarodnim pregovorima pod pokroviteljstvom UN-a; |
| --- | --- |

35.

Uklanjanje ostalih okolišnih čimbenika koji ugrožavaju oporavak ribljih stokova

| 36. | naglašava da je brzo i snažno djelovanje za borbu protiv klimatskih promjena neophodno za očuvanje zdravih populacija morskih organizama i zdravih staništa te je stoga dugoročno ključno za kontinuitet održivih ribolovnih aktivnosti i za sigurnost opskrbe hranom; podsjeća da u skladu s člankom 2. Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama stranke moraju nastojati povećati sposobnost prilagodbe negativnim utjecajima klimatskih promjena te poticati otpornost na klimatske promjene i razvoj s niskim razinama emisija stakleničkih plinova na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe pozitivan doprinos zaštićenih morskih područja prilagodbi klimatskim promjenama jačanjem otpornosti ekosustava; potiče države članice da jačaju ulogu mrežâ zaštićenih morskih područja u svojim nacionalnim strategijama za prilagodbu klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je za obnovu ribljih stokova te za njihovo održavanje na održivoj razini također potrebno ukloniti određene antropogene učinke povezane s klimatskim promjenama, poput potrošnje kisika i zakiseljavanja, kao i različite izvore onečišćenja koji uglavnom potječu s kopna, ali i s mora, te koji negativno utječu na obnovu ribljih stokova ili doprinose njihovoj osjetljivosti, kao što su nitrati, otpadne vode, gnojiva, pesticidi, otrovne kemikalije, onečišćenje uzrokovano industrijskim aktivnostima i masovnim turizmom, ostaci iz akvakulture, onečišćenje plastikom i mikroplastikom, kreme za sunčanje, hormoni, onečišćenje bukom, istjecanje nafte i izgubljeni ili odbačeni ribolovni alati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da objavi studiju o utjecaju tih različitih izvora onečišćenja na obnovu ribljih stokova i na morske ekosustave; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je u borbu protiv onečišćenja mora i oceana potrebno uključiti ribare; u skladu s time, poziva Komisiju da potakne države članice na donošenje zakonodavstva kojim se ribarima daje odobrenje da na kopno donesu bilo kakav otpad koji izvade iz mora; smatra da bi tim odredbama trebalo uvesti sustav poticaja za ribare i za upotrebu odgovarajućih sustava prikupljanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe važnost povećanja stope preživljavanja vrsta koje ne pripadaju ciljanoj skupini smanjivanjem ozljeda i stresa uzrokovanih hvatanjem i puštanjem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da razmotri te zahtjeve i odgovori na njih u svojem novom akcijskom planu za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava, koji namjerava predstaviti do 2021., u svojoj reviziji ZRP-a i u svim predstojećim zakonodavnim prijedlozima; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(2)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(3)  SL L 198, 25.7.2019., str. 105.

(4)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(5)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(6)  SL L 303, 18.11.2009., str. 1.

(7)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(8)  SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

(9)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(10)  SL L 264, 25.9.2006., str. 13.

(11)  SL C 458, 19.12.2018., str. 9.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(13)  Uredba (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008. SL L 157, 20.6.2017., str. 1.

(14)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica. SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(15)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore. SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/137

---

P9_TA(2021)0018

Uhićenje Alekseja Navaljnog

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o uhićenju Alekseja Navaljnog (2021/2513(RSP))

(2021/C 456/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, posebno Rezoluciju od 17. rujna 2020. o stanju u Rusiji: trovanje Alekseja Navaljnog (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, posebno Rezoluciju od 17. rujna 2020. o stanju u Rusiji: trovanje Alekseja Navaljnog (1),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima (ECHR) i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima (ECHR) i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o braniteljima ljudskih prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o braniteljima ljudskih prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i o njegovu uništenju (Konvencija o kemijskom oružju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani razvijanja, proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i o njegovu uništenju (Konvencija o kemijskom oružju),

| — | uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, naročito poglavlje 2., a posebno članak 29. kojim se štiti sloboda govora i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava koje je Rusija preuzela kao članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Ruske Federacije, naročito poglavlje 2., a posebno članak 29. kojim se štiti sloboda govora i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava koje je Rusija preuzela kao članica Vijeća Europe, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i UN-a,

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednika Europskog Vijeća i potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 17. siječnja 2021. i predsjednice Europske komisije od 18. siječnja 2021., nakon pritvaranja Alekseja Navaljnog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednika Europskog Vijeća i potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 17. siječnja 2021. i predsjednice Europske komisije od 18. siječnja 2021., nakon pritvaranja Alekseja Navaljnog,

| — | uzimajući u obzir izjave čelnika država članica EU-a o pritvaranju Alekseja Navaljnog po njegovu dolasku u Moskvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave čelnika država članica EU-a o pritvaranju Alekseja Navaljnog po njegovu dolasku u Moskvu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 1. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 1. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za vanjske poslove od 12. listopada 2020. i politički dogovor o uvođenju mjera ograničavanja protiv osoba povezanih s pokušajem ubojstva Alekseja Navaljnog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za vanjske poslove od 12. listopada 2020. i politički dogovor o uvođenju mjera ograničavanja protiv osoba povezanih s pokušajem ubojstva Alekseja Navaljnog,

| — | uzimajući u obzir presude Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 17. listopada 2017. u predmetu Navalnyye protiv Rusije, od 15. studenoga 2018. u predmetu Navalnyy protiv Rusije i od 9. travnja 2019. u predmetu Navalnyy protiv Rusije (br. 2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 17. listopada 2017. u predmetu Navalnyye protiv Rusije, od 15. studenoga 2018. u predmetu Navalnyy protiv Rusije i od 9. travnja 2019. u predmetu Navalnyy protiv Rusije (br. 2),

| — | uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, poznat kao europski zakon Magnicki, koji je Vijeće usvojilo 7. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, poznat kao europski zakon Magnicki, koji je Vijeće usvojilo 7. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Aleksej Navaljni, vodeći ruski političar, odvjetnik i antikorupcijski aktivist, otkrio brojne korupcije afere u koje su bila uključena poduzeća i ruski političari, predvodio nekoliko javnih prosvjeda diljem Rusije i postao jedan od najuspješnijih vođa ruske oporbe; |
| --- | --- |

A.

budući da je Aleksej Navaljni, vodeći ruski političar, odvjetnik i antikorupcijski aktivist, otkrio brojne korupcije afere u koje su bila uključena poduzeća i ruski političari, predvodio nekoliko javnih prosvjeda diljem Rusije i postao jedan od najuspješnijih vođa ruske oporbe;

| B. | budući da je Aleksej Navaljni jedan od najvećih protivnika ruskih vlasti i predsjednika Putina i da je njegova odlučnost i hrabrost znak nade svima u Rusiji koji vjeruju da su sloboda, demokracija, politički pluralizam i odgovornost mogući u njihovoj zemlji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Aleksej Navaljni jedan od najvećih protivnika ruskih vlasti i predsjednika Putina i da je njegova odlučnost i hrabrost znak nade svima u Rusiji koji vjeruju da su sloboda, demokracija, politički pluralizam i odgovornost mogući u njihovoj zemlji;

| C. | budući da je 17. siječnja 2021. Aleksej Navaljni priveden u međunarodnoj zračnoj luci Šeremetjevo u Moskvi nakon povratka u Rusiju iz Njemačke, gdje se liječio nakon trovanja u Rusiji, te mu je uskraćen pristup odvjetnicima; |
| --- | --- |

C.

budući da je 17. siječnja 2021. Aleksej Navaljni priveden u međunarodnoj zračnoj luci Šeremetjevo u Moskvi nakon povratka u Rusiju iz Njemačke, gdje se liječio nakon trovanja u Rusiji, te mu je uskraćen pristup odvjetnicima;

| D. | budući da je 18. siječnja 2021. Aleksej Navaljni na saslušanju koje je bilo organizirano na brzinu i bez presedana u policijskoj postaji bez prisutnosti odvjetnika osuđen na 30 dana zatvora gdje čeka suđenje; |
| --- | --- |

D.

budući da je 18. siječnja 2021. Aleksej Navaljni na saslušanju koje je bilo organizirano na brzinu i bez presedana u policijskoj postaji bez prisutnosti odvjetnika osuđen na 30 dana zatvora gdje čeka suđenje;

| E. | budući da je oko 70 osoba, uključujući novinare i pristaše Alekseja Navaljnog, pritvoreno u iščekivanju njegovog povratka; |
| --- | --- |

E.

budući da je oko 70 osoba, uključujući novinare i pristaše Alekseja Navaljnog, pritvoreno u iščekivanju njegovog povratka;

| F. | budući da je Aleksej Navaljni prevezen u Njemačku u suglasnosti s ruskim vlastima kako bi primio liječničku pomoć nakon trovanja 20. kolovoza 2020.; budući da je zajednički projekt mreže istraživačkih novinara, uključujući istraživački tim Bellingcat, uspio identificirati nekoliko počinitelja uključenih u trovanje, od kojih su svi agenti sigurnosne službe Ruske Federacije; |
| --- | --- |

F.

budući da je Aleksej Navaljni prevezen u Njemačku u suglasnosti s ruskim vlastima kako bi primio liječničku pomoć nakon trovanja 20. kolovoza 2020.; budući da je zajednički projekt mreže istraživačkih novinara, uključujući istraživački tim Bellingcat, uspio identificirati nekoliko počinitelja uključenih u trovanje, od kojih su svi agenti sigurnosne službe Ruske Federacije;

| G. | budući da je u bolnici Charité u Berlinu zaključeno da je Aleksej Navaljni otrovan nervnim bojnim otrovom iz skupine „Novičok”, koja pripada vojnim nervnim bojnim otrovima koje su razvili Sovjetski Savez i Ruska Federacija, a koji su dostupni samo vojnim strukturama i tajnim službama u Rusiji; budući da je način trovanja potvrdilo više laboratorija u Njemačkoj, Francuskoj i Švedskoj, a to je učinila i Organizacija za zabranu kemijskog oružja (OPCW); |
| --- | --- |

G.

budući da je u bolnici Charité u Berlinu zaključeno da je Aleksej Navaljni otrovan nervnim bojnim otrovom iz skupine „Novičok”, koja pripada vojnim nervnim bojnim otrovima koje su razvili Sovjetski Savez i Ruska Federacija, a koji su dostupni samo vojnim strukturama i tajnim službama u Rusiji; budući da je način trovanja potvrdilo više laboratorija u Njemačkoj, Francuskoj i Švedskoj, a to je učinila i Organizacija za zabranu kemijskog oružja (OPCW);

| H. | budući da se u skladu s Konvencijom o kemijskom oružju svako trovanje pojedinca korištenjem nervnog bojnog otrova smatra uporabom kemijskog oružja, a korištenje kemijskog oružja neovisno o okolnostima predstavlja ozbiljno kršenje međunarodnog prava i međunarodnih standarda u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da se u skladu s Konvencijom o kemijskom oružju svako trovanje pojedinca korištenjem nervnog bojnog otrova smatra uporabom kemijskog oružja, a korištenje kemijskog oružja neovisno o okolnostima predstavlja ozbiljno kršenje međunarodnog prava i međunarodnih standarda u području ljudskih prava;

| I. | budući da je EU zajedno s međunarodnim partnerima pozvao ruske vlasti da temeljito istraže pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog uporabom kemijskog nervnog otrova i da u potpunosti surađuju s OPCW-om kako bi se osigurala nepristrana međunarodna istraga te da odgovorne privedu pravdi; budući da ruske vlasti dosad nisu provele temeljitu i nepristranu istragu i da je Rusija izričito odbacila sve pozive na istragu; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU zajedno s međunarodnim partnerima pozvao ruske vlasti da temeljito istraže pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog uporabom kemijskog nervnog otrova i da u potpunosti surađuju s OPCW-om kako bi se osigurala nepristrana međunarodna istraga te da odgovorne privedu pravdi; budući da ruske vlasti dosad nisu provele temeljitu i nepristranu istragu i da je Rusija izričito odbacila sve pozive na istragu;

| J. | budući da je 15. listopada 2020. EU uveo sankcije protiv šest ruskih pojedinaca i jedne organizacije koji su umiješani u to kazneno djelo, s obzirom na to da ruske vlasti nisu provele istragu niti surađivale s OPCW-om; |
| --- | --- |

J.

budući da je 15. listopada 2020. EU uveo sankcije protiv šest ruskih pojedinaca i jedne organizacije koji su umiješani u to kazneno djelo, s obzirom na to da ruske vlasti nisu provele istragu niti surađivale s OPCW-om;

| K. | budući da je pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog izveden uoči lokalnih i regionalnih izbora u Rusiji u rujnu 2020., što izaziva posebnu zabrinutost u pogledu stanja demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava u toj zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da je pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog izveden uoči lokalnih i regionalnih izbora u Rusiji u rujnu 2020., što izaziva posebnu zabrinutost u pogledu stanja demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava u toj zemlji;

| L. | budući da je ruska Savezna služba za zatvore priopćila da je Aleksej Navaljni pritvoren u iščekivanju sudskog ročišta zbog kršenja ranije uvjetne kazne u okviru takozvanog slučaja „Yves Rocher”, iako se zapravo oporavljao od pokušaja ubojstva u organizaciji ruskih vlasti; |
| --- | --- |

L.

budući da je ruska Savezna služba za zatvore priopćila da je Aleksej Navaljni pritvoren u iščekivanju sudskog ročišta zbog kršenja ranije uvjetne kazne u okviru takozvanog slučaja „Yves Rocher”, iako se zapravo oporavljao od pokušaja ubojstva u organizaciji ruskih vlasti;

| M. | budući da je ESLJP u presudi od 17. listopada 2017. presudio da su Aleksej Navaljni i njegov brat Oleg 2014. godine nepravedno osuđeni za financijska kaznena djela u takozvanom slučaju „Yves Rocher” i da su ruski sudovi u tom predmetu donijeli „proizvoljne i očito nerazumne” odluke te je naložio Ruskoj Federaciji da dvojici braće isplati više od 80 000 eura odštete i troškova; |
| --- | --- |

M.

budući da je ESLJP u presudi od 17. listopada 2017. presudio da su Aleksej Navaljni i njegov brat Oleg 2014. godine nepravedno osuđeni za financijska kaznena djela u takozvanom slučaju „Yves Rocher” i da su ruski sudovi u tom predmetu donijeli „proizvoljne i očito nerazumne” odluke te je naložio Ruskoj Federaciji da dvojici braće isplati više od 80 000 eura odštete i troškova;

| N. | budući da je Aleksej Navaljni već bio napadnut, pritvoren, uhićen i osuđen u pokušaju suzbijanja njegovih političkih i javnih aktivnosti; budući da su ruske vlasti iskoristile prethodne politički motivirane presude protiv Alekseja Navaljnog kako bi mu zabranile da se kandidira na ruskim predsjedničkim izborima 2018.; |
| --- | --- |

N.

budući da je Aleksej Navaljni već bio napadnut, pritvoren, uhićen i osuđen u pokušaju suzbijanja njegovih političkih i javnih aktivnosti; budući da su ruske vlasti iskoristile prethodne politički motivirane presude protiv Alekseja Navaljnog kako bi mu zabranile da se kandidira na ruskim predsjedničkim izborima 2018.;

| O. | budući da su 18. siječnja 2021. ruske vlasti pokrenule novi kazneni postupak protiv Alekseja Navaljnog i optužile ga za prijevaru povezanu s transferom novca raznim dobrotvornim organizacijama; |
| --- | --- |

O.

budući da su 18. siječnja 2021. ruske vlasti pokrenule novi kazneni postupak protiv Alekseja Navaljnog i optužile ga za prijevaru povezanu s transferom novca raznim dobrotvornim organizacijama;

| P. | budući da su prava na slobodu mišljenja i govora, udruživanja i mirnog okupljanja utvrđena Ustavom Ruske Federacije; budući da je Ruska Federacija potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima i članica Vijeća Europe te se stoga obvezala na poštovanje međunarodnih normi i načela vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

P.

budući da su prava na slobodu mišljenja i govora, udruživanja i mirnog okupljanja utvrđena Ustavom Ruske Federacije; budući da je Ruska Federacija potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima i Europske konvencije o ljudskim pravima i članica Vijeća Europe te se stoga obvezala na poštovanje međunarodnih normi i načela vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| Q. | budući da prema uglednoj ruskoj organizaciji za ljudska prava „Memorial” u Ruskoj Federaciji postoji više od 300 političkih i vjerskih zatvorenika; budući da EU pokazuje solidarnost sa svim disidentima i ruskim narodom koji se, iako su ugrožena njihova sloboda i njihovi životi te unatoč pritiscima Kremlja i ruskih vlasti, i dalje bore za slobodu, ljudska prava i demokraciju; |
| --- | --- |

Q.

budući da prema uglednoj ruskoj organizaciji za ljudska prava „Memorial” u Ruskoj Federaciji postoji više od 300 političkih i vjerskih zatvorenika; budući da EU pokazuje solidarnost sa svim disidentima i ruskim narodom koji se, iako su ugrožena njihova sloboda i njihovi životi te unatoč pritiscima Kremlja i ruskih vlasti, i dalje bore za slobodu, ljudska prava i demokraciju;

| R. | budući da se stanje ljudskih prava i vladavine prava u Rusiji i dalje pogoršava i da vlasti ulažu sustavne napore kako bi ušutkale slobodu govora, ograničile slobodu okupljanja, ometale oporbene aktivnosti, reagirale represijom na sve aktivnosti usmjerene na razotkrivanje korupcije i gušile aktivnosti ruskog civilnog društva; |
| --- | --- |

R.

budući da se stanje ljudskih prava i vladavine prava u Rusiji i dalje pogoršava i da vlasti ulažu sustavne napore kako bi ušutkale slobodu govora, ograničile slobodu okupljanja, ometale oporbene aktivnosti, reagirale represijom na sve aktivnosti usmjerene na razotkrivanje korupcije i gušile aktivnosti ruskog civilnog društva;

| S. | budući da su nekažnjeno prolazila kršenja međunarodnog prava u Ukrajini i Gruziji te ubojstva i fizičke eliminacije oporbenih čelnika, novinara i drugih pod pokroviteljstvom države, primjerice u slučaju Borisa Njemcova, Ane Politkovskaje, Sergeja Magnickog i drugih; budući da su zbog brojnih pokušaja ubojstava trovanjem i drugim sredstvima, kao i zbog odbijanja suradnje u sudskom postupku o obaranju zrakoplova na letu MH-17, odnosi s Ruskom Federacijom pali na najniže grane u povijesti; |
| --- | --- |

S.

budući da su nekažnjeno prolazila kršenja međunarodnog prava u Ukrajini i Gruziji te ubojstva i fizičke eliminacije oporbenih čelnika, novinara i drugih pod pokroviteljstvom države, primjerice u slučaju Borisa Njemcova, Ane Politkovskaje, Sergeja Magnickog i drugih; budući da su zbog brojnih pokušaja ubojstava trovanjem i drugim sredstvima, kao i zbog odbijanja suradnje u sudskom postupku o obaranju zrakoplova na letu MH-17, odnosi s Ruskom Federacijom pali na najniže grane u povijesti;

| T. | budući da Europska unija od prosinca 2020. raspolaže globalnim režimom sankcija u području ljudskih prava, koji je usmjeren na pojedince i subjekte koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta, ili su u njih uključeni ili s njima povezani; |
| --- | --- |

T.

budući da Europska unija od prosinca 2020. raspolaže globalnim režimom sankcija u području ljudskih prava, koji je usmjeren na pojedince i subjekte koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta, ili su u njih uključeni ili s njima povezani;

| 1. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Alekseja Navaljnog i svih osoba čije je pritvaranje povezano s njegovim povratkom u Rusiju, bilo da je riječ o novinarima, suradnicima ili građanima koji ga podržavaju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje pritvaranje Alekseja Navaljnog i politički motiviranu represiju koju protiv njega provode ruske vlasti, među ostalim uz pomoć pravosudnog sustava; nadalje, osuđuje pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog i izražava duboku zabrinutost zbog sužavanja prostora za političku oporbu, neistomišljenike i civilno društvo u Ruskoj Federaciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | najozbiljnije osuđuje ponašanje Ruske Federacije koje smatra neprimjerenim za člana Vijeća Europe i OESS-a koji se obvezao na poštovanje temeljnih sloboda, ljudskih prava i vladavine prava, kako je utvrđeno u EKLJP-u i Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima; potiče Vijeće Europe i OESS da poduzmu odgovarajuće mjere za procjenu kršenja obveza Ruske Federacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je pritvaranje političkih protivnika protivno međunarodnim obvezama Rusije te ustraje na depolitizaciji pravosuđa i poštovanju prava na pošteno suđenje i pristup pravnom zastupanju; poziva Odbor ministara i države članice Vijeća Europe da iskoriste ovlasti iz članka 46. stavka 4. Europske konvencije o ljudskim pravima i da pred ESLJP-om pokrenu postupak zbog povrede prava protiv Ruske Federacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva ruske vlasti da okončaju uznemiravanje, zastrašivanje, nasilje i represiju usmjerene na osobe neovisnih i disidentskih stavova prekidanjem prakse nekažnjavanja odgovornih zbog koje je život izgubilo već mnogo novinara, aktivista i boraca za ljudska prava te oporbenih političara i da zajamče da spomenute osobe mogu obavljati svoje aktivnosti bez straha po svoj život i živote članova svoje obitelji i svojih prijatelja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da pokušaj ubojstva Alekseja Navaljnog i njegovo trenutačno uhićenje po njegovu povratku u Rusiju imaju za cilj odvraćanje od daljnjeg otkrivanja ozbiljne režimske korupcije te su dio sustavnog nastojanja da se utiša i ukloni njega, političku oporbu i druge disidente u zemlji, osobito s obzirom na predstojeće parlamentarne izbore u jesen 2021.; smatra da režim takvim djelovanjem razotkriva svoj prezir prema narodu te na nemilosrdan način nastoji zadržati vlast, čime se ljudima uskraćuje bilo kakva šansa za demokraciju i slobodu; izražava solidarnost s demokratskim snagama u Rusiji koje se zalažu za otvoreno i slobodno društvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava svoju odlučnost da pomno prati razvoj situacije u vezi s Aleksejem Navaljnim i njegovom dobrobiti, kako fizičkom tako i psihičkom, za koju su isključivo odgovorne ruske vlasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje činjenicu da Ruska Federacija opetovano koristi kemijske nervne bojne otrove protiv ruskih građana i podsjeća da uporaba kemijskog oružja u bilo kojim okolnostima predstavlja zločin koji se smatra neprihvatljivim prema međunarodnom pravu, posebno prema Konvenciji o kemijskom oružju; ustrajno poziva ruske vlasti da Organizaciji za zabranu kemijskog oružja u cijelosti i u potpunosti dostave sve podatke o svom programu Novičok, i da bez daljnjeg odlaganja provedu istragu i privedu pravdi odgovorne za zločin počinjen nad Aleksejem Navaljnim te da se pobrinu za to da oni odgovaraju za svoje postupke; ponovno poziva na provedbu međunarodne istrage o kršenju međunarodnih obveza Rusije u području kemijskog oružja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće da na svojim sljedećim sastancima zauzmu aktivno stajalište o tom pitanju i da znatno ojačaju mjere ograničavanja EU-a prema Rusiji, među ostalim sankcioniranjem pojedinaca i pravnih subjekata uključenih u odluku o uhićenju i zatvaranju Alekseja Navaljnog; smatra, povrh toga, da bi EU trebao uvesti dodatne ciljane mjere ograničavanja u skladu s globalnim režimom sankcija EU-a u području ljudskih prava protiv svih pojedinaca koji su bili uključeni ili su odgovorni za napade na Alekseja Navaljnog; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na Vijeće da uvede sankcije protiv ruskih oligarha povezanih s režimom i članova unutarnjeg kruga predsjednika Putina kao i medijskih propagandista koji posjeduju imovinu u Europskoj uniji i uživaju slobodu putovanja u države članice; smatra da bi te sankcije trebalo proširiti i na članove njihovih užih obitelji; drži da Europska unija više ne bi smjela objeručke primati rusko bogatstvo nejasnog porijekla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU i njegove države članice da osmisle novu strategiju za odnose EU-a s Rusijom, koja će se usmjeriti na potporu civilnom društvu i promicati demokratske vrijednosti, vladavinu prava, temeljne slobode i ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da kritički preispitaju suradnju s Rusijom u okviru raznih vanjskopolitičkih platformi i projekata kao što je Sjeverni tok 2, čije dovršenje EU mora smjesta zaustaviti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva rusku vladu i Državnu Dumu da revidiraju pravni okvir za izbore i zakonodavstvo o stranim agentima i nepoželjnim organizacijama kako bi se olakšao pluralizam te slobodni i pošteni izbori u skladu s međunarodnim standardima i kako bi se stvorili ravnopravni uvjeti za oporbene kandidate; zahtijeva od ruske vlade da svim demokratskim strankama zajamči jednak pristup i jednake mogućnosti tijekom predstojećih izbora za Dumu, s obzirom na to da je onemogućavanje registracije stranaka zloupotreba postupka registracije kojom se uništava politička konkurencija i pluralistička demokracija; ističe da dolazi do sve veće konvergencije stavova i taktika između režima u Rusiji i diktature u Bjelarusu; primjećuje da se oba režima boje sve veće želje svojih naroda za promjenama, zbog čega im se krađa izbora čini kao praktično političko rješenje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava žaljenje što Alekseju Navaljnom nije bilo dopušteno da se obrati Odboru za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE), kao što je bilo predviđeno za 19. siječnja 2021., dok je ruskom parlamentarnom izaslanstvu nedavno dopušteno da se vrati u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Europe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv Europskoj službi za vanjsko djelovanje i državama članicama da nastave pomno pratiti stanje ljudskih prava u Ruskoj Federaciji te poziva izaslanstvo EU-a u Rusiji i veleposlanstva država članica da nastave nadzirati sudske postupke organizacija civilnog društva, oporbenih političara i aktivista, uključujući onaj Alekseja Navaljnog; poziva EU da poveća svoju potporu ruskim disidentima, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva te neovisnim medijima i izvjestiteljima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice EU-a da usklade svoja stajališta o Rusiji i da djeluju jedinstveno na bilateralnim i multilateralnim forumima s ruskim vlastima; nadalje, ističe da bi EU trebao iskoristiti promjenu administracije u Washingtonu kako bi ojačao transatlantsko jedinstvo u zaštiti demokracije i temeljnih vrijednosti od autoritarnih režima; podsjeća na to da Parlament podržava ruski narod u njegovoj borbi za temeljne slobode, ljudska prava i demokraciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i Državnoj Dumi Ruske Federacije. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0232.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/141 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/141

---

P9_TA(2021)0019

Najnoviji razvoj događaja u vezi s Nacionalnom skupštinom Venezuele

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o najnovijem razvoju događaja u vezi s Nacionalnom skupštinom Venezuele (2021/2508(RSP))

(2021/C 456/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, a posebno onu od 31. siječnja 2019. o stanju u Venezueli (1), od 16. siječnja 2020. o stanju u Venezueli nakon nezakonitog izbora novog predsjednika i predsjedništva Nacionalne skupštine (parlamentarni državni udar) (2) i od 10. srpnja 2020. o humanitarnoj situaciji u Venezueli i migracijskoj i izbjegličkoj krizi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, a posebno onu od 31. siječnja 2019. o stanju u Venezueli (1), od 16. siječnja 2020. o stanju u Venezueli nakon nezakonitog izbora novog predsjednika i predsjedništva Nacionalne skupštine (parlamentarni državni udar) (2) i od 10. srpnja 2020. o humanitarnoj situaciji u Venezueli i migracijskoj i izbjegličkoj krizi (3),

| — | uzimajući u obzir izjave od 6. siječnja 2021. i od 7. prosinca 2020. koje je dao potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Venezueli i izborima za Nacionalnu skupštinu održanima 6. prosinca 2020. i prethodne izjave njegova glasnogovornika od 4. i 16. lipnja 2020. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave od 6. siječnja 2021. i od 7. prosinca 2020. koje je dao potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Venezueli i izborima za Nacionalnu skupštinu održanima 6. prosinca 2020. i prethodne izjave njegova glasnogovornika od 4. i 16. lipnja 2020. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjave Međunarodne kontaktne skupine od 8. prosinca 2020. o izborima za Nacionalnu skupštinu Venezuele održanima 6. prosinca 2020., od 16. lipnja 2020. kojom je kao nelegitimno odbačeno imenovanje novog vodstva Državnog izbornog povjerenstva (CNE) od strane Vrhovnog suda te izjavu od 24. lipnja 2020. o pogoršanju političke krize u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Međunarodne kontaktne skupine od 8. prosinca 2020. o izborima za Nacionalnu skupštinu Venezuele održanima 6. prosinca 2020., od 16. lipnja 2020. kojom je kao nelegitimno odbačeno imenovanje novog vodstva Državnog izbornog povjerenstva (CNE) od strane Vrhovnog suda te izjavu od 24. lipnja 2020. o pogoršanju političke krize u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir nedavne izjave Skupine iz Lime, a naročito onu od 5. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne izjave Skupine iz Lime, a naročito onu od 5. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Odbora za vanjske poslove od 11. lipnja 2020. o napadima na Nacionalnu skupštinu Venezuele, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Odbora za vanjske poslove od 11. lipnja 2020. o napadima na Nacionalnu skupštinu Venezuele,

| — | uzimajući u obzir izjavu supredsjednikâ parlamentarne Skupine za podršku demokraciji i koordinaciju izbora od 2. prosinca 2020. o tome da Europski parlament ne priznaje parlamentarne izbore u Venezueli održane 6. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu supredsjednikâ parlamentarne Skupine za podršku demokraciji i koordinaciju izbora od 2. prosinca 2020. o tome da Europski parlament ne priznaje parlamentarne izbore u Venezueli održane 6. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir nedavne izjave glavnog tajnika Organizacije američkih država o stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne izjave glavnog tajnika Organizacije američkih država o stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/898 od 29. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/2074 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (4), u kojoj se 11 vodećih venezuelskih dužnosnika dodaje na popis pojedinaca na koje se primjenjuju mjere ograničavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/898 od 29. lipnja 2020. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2017/2074 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli (4), u kojoj se 11 vodećih venezuelskih dužnosnika dodaje na popis pojedinaca na koje se primjenjuju mjere ograničavanja,

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće Neovisne međunarodne misije UN-a za utvrđivanje činjenica o Bolivarijanskoj Republici Venezueli objavljeno 16. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće Neovisne međunarodne misije UN-a za utvrđivanje činjenica o Bolivarijanskoj Republici Venezueli objavljeno 16. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju u znak solidarnosti s venezuelskim izbjeglicama i migrantima u Latinskoj Americi i na Karibima održanu 26. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju u znak solidarnosti s venezuelskim izbjeglicama i migrantima u Latinskoj Americi i na Karibima održanu 26. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Venezuele, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Venezuele,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodnog kaznenog suda od 14. prosinca 2020. o aktivnostima u okviru preliminarnog ispitivanja (2020.) – Venezuela I, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodnog kaznenog suda od 14. prosinca 2020. o aktivnostima u okviru preliminarnog ispitivanja (2020.) – Venezuela I,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da nezakoniti i nelegitimni izbori održani u Venezueli 6. prosinca 2020. nisu bili provedeni u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za jamčenje vjerodostojnog postupka i da nisu poštovani politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da je odaziv bio iznimno slab i da je stoga očito odbacivanje tih izbora od strane venezuelskog naroda; budući da su se demokratske snage u Venezueli jednoglasno dogovorile da neće sudjelovati u toj izbornoj farsi; budući da je dvadeset sedam političkih stranaka potpisalo sporazum, uključujući četiri najveće oporbene stranke Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática i Un Nuevo Tiempo; budući da izbori nisu ispunjavali uvjete propisane venezuelskim zakonima; |
| --- | --- |

A.

budući da nezakoniti i nelegitimni izbori održani u Venezueli 6. prosinca 2020. nisu bili provedeni u skladu s minimalnim međunarodnim standardima za jamčenje vjerodostojnog postupka i da nisu poštovani politički pluralizam, demokracija, transparentnost i vladavina prava; budući da je odaziv bio iznimno slab i da je stoga očito odbacivanje tih izbora od strane venezuelskog naroda; budući da su se demokratske snage u Venezueli jednoglasno dogovorile da neće sudjelovati u toj izbornoj farsi; budući da je dvadeset sedam političkih stranaka potpisalo sporazum, uključujući četiri najveće oporbene stranke Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática i Un Nuevo Tiempo; budući da izbori nisu ispunjavali uvjete propisane venezuelskim zakonima;

| B. | budući da je međunarodna zajednica, odnosno Europska unija, Međunarodna kontaktna skupina, Skupina iz Lime i Sjedinjene Američke Države, odbacila održavanje parlamentarnih izbora 2020. zbog potpunog izostanka slobodnih i pravednih uvjeta te da rezultate tog izbornog postupka nije priznala kao legitimni ili reprezentativni izraz volje venezuelskog naroda; budući da su ti nezakoniti izbori dodatno suzili prostor za demokratsko djelovanje u zemlji i stvorene su goleme prepreke rješavanju političke krize u Venezueli; |
| --- | --- |

B.

budući da je međunarodna zajednica, odnosno Europska unija, Međunarodna kontaktna skupina, Skupina iz Lime i Sjedinjene Američke Države, odbacila održavanje parlamentarnih izbora 2020. zbog potpunog izostanka slobodnih i pravednih uvjeta te da rezultate tog izbornog postupka nije priznala kao legitimni ili reprezentativni izraz volje venezuelskog naroda; budući da su ti nezakoniti izbori dodatno suzili prostor za demokratsko djelovanje u zemlji i stvorene su goleme prepreke rješavanju političke krize u Venezueli;

| C. | budući da je 26. prosinca 2020. legitimna Nacionalna skupština iz 2015. pod predsjedanjem Juana Guaidóa započela s donošenjem zakonodavstva kako bi produljila svoj ustavni i upravni mandat za jednu godinu, sve dok se u Venezueli ne budu mogli održati slobodni, pošteni, provjerljivi i demokratski izbori; |
| --- | --- |

C.

budući da je 26. prosinca 2020. legitimna Nacionalna skupština iz 2015. pod predsjedanjem Juana Guaidóa započela s donošenjem zakonodavstva kako bi produljila svoj ustavni i upravni mandat za jednu godinu, sve dok se u Venezueli ne budu mogli održati slobodni, pošteni, provjerljivi i demokratski izbori;

| D. | budući da je 13. lipnja 2020. nezakoniti Vrhovni sud imenovao nove članove Državnog izbornog povjerenstva, bez ikakvih zakonskih ovlasti da to učini; budući da su prema člancima 187. i 296. Ustava Venezuele ta imenovanja isključiva odgovornost Nacionalne skupštine, tijela koje demokratski bira venezuelski narod; budući da međunarodna zajednica nije priznala nijednu odluku ni presudu koju su jednostrano donijela ta nelegitimna tijela; budući da su dužnosnici odgovorni za te odluke sad uvršteni na popis sankcija Vijeća; |
| --- | --- |

D.

budući da je 13. lipnja 2020. nezakoniti Vrhovni sud imenovao nove članove Državnog izbornog povjerenstva, bez ikakvih zakonskih ovlasti da to učini; budući da su prema člancima 187. i 296. Ustava Venezuele ta imenovanja isključiva odgovornost Nacionalne skupštine, tijela koje demokratski bira venezuelski narod; budući da međunarodna zajednica nije priznala nijednu odluku ni presudu koju su jednostrano donijela ta nelegitimna tijela; budući da su dužnosnici odgovorni za te odluke sad uvršteni na popis sankcija Vijeća;

| E. | budući da je u srpnju 2020. Ured visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, na čelu s Michelle Bachelet, utvrdio da „odluke Vrhovnog suda umanjuju mogućnost za stvaranje uvjeta za demokratske i vjerodostojne izborne postupke” i da se tim sudskim odlukama „imenuju novi rektori Državnog izbornog povjerenstva bez konsenzusa svih političkih snaga”; |
| --- | --- |

E.

budući da je u srpnju 2020. Ured visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, na čelu s Michelle Bachelet, utvrdio da „odluke Vrhovnog suda umanjuju mogućnost za stvaranje uvjeta za demokratske i vjerodostojne izborne postupke” i da se tim sudskim odlukama „imenuju novi rektori Državnog izbornog povjerenstva bez konsenzusa svih političkih snaga”;

| F. | budući da je Nicolás Maduro 10. siječnja 2019. nelegitimno prisvojio predsjedničke ovlasti pred Vrhovnim sudom, kršeći pritom ustavni poredak; |
| --- | --- |

F.

budući da je Nicolás Maduro 10. siječnja 2019. nelegitimno prisvojio predsjedničke ovlasti pred Vrhovnim sudom, kršeći pritom ustavni poredak;

| G. | budući da je legitimno i demokratski izabrani predsjednik Nacionalne skupštine Juan Guaidó 23. siječnja 2019. prisegnuo kao privremeni predsjednik Venezuele u skladu s člankom 233. Ustava Venezuele; |
| --- | --- |

G.

budući da je legitimno i demokratski izabrani predsjednik Nacionalne skupštine Juan Guaidó 23. siječnja 2019. prisegnuo kao privremeni predsjednik Venezuele u skladu s člankom 233. Ustava Venezuele;

| H. | budući da su EU i Parlament u više navrata pozvali na obnovu demokracije i vladavine prava u Venezueli putem vjerodostojnog političkog procesa; budući da je režim Nicolása Madura javno odbacio mogućnost hitnog održavanja slobodnih, transparentnih, uključivih i vjerodostojnih predsjedničkih, parlamentarnih i lokalnih izbora kao odgovor na zahtjeve potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, Međunarodne kontaktne skupine i Parlamenta; |
| --- | --- |

H.

budući da su EU i Parlament u više navrata pozvali na obnovu demokracije i vladavine prava u Venezueli putem vjerodostojnog političkog procesa; budući da je režim Nicolása Madura javno odbacio mogućnost hitnog održavanja slobodnih, transparentnih, uključivih i vjerodostojnih predsjedničkih, parlamentarnih i lokalnih izbora kao odgovor na zahtjeve potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika, Međunarodne kontaktne skupine i Parlamenta;

| I. | budući da je u svojoj rezoluciji od 31. siječnja 2019. Parlament priznao Juana Guaidóa kao legitimnog privremenog predsjednika Bolivarijanske Republike Venezuele u skladu s Ustavom Venezuele; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svojoj rezoluciji od 31. siječnja 2019. Parlament priznao Juana Guaidóa kao legitimnog privremenog predsjednika Bolivarijanske Republike Venezuele u skladu s Ustavom Venezuele;

| J. | budući da je 25 od 27 država članica priznalo Juana Guaidóa kao jedinog legitimnog privremenog predsjednika zemlje sve dok se ne sazovu novi slobodni, transparentni i vjerodostojni predsjednički izbori kako bi se ponovno uspostavila demokracija; budući da su mnoge druge demokratske države učinile to isto; |
| --- | --- |

J.

budući da je 25 od 27 država članica priznalo Juana Guaidóa kao jedinog legitimnog privremenog predsjednika zemlje sve dok se ne sazovu novi slobodni, transparentni i vjerodostojni predsjednički izbori kako bi se ponovno uspostavila demokracija; budući da su mnoge druge demokratske države učinile to isto;

| K. | budući da je Vijeće 12. studenoga 2020. produljilo mjere ograničavanja do 14. studenoga 2021.; budući da te mjere uključuju embargo na oružje i opremu za unutarnju represiju, kao i zabranu putovanja i zamrzavanje imovine 36 vođa i najviših dužnosnika Venezuele; |
| --- | --- |

K.

budući da je Vijeće 12. studenoga 2020. produljilo mjere ograničavanja do 14. studenoga 2021.; budući da te mjere uključuju embargo na oružje i opremu za unutarnju represiju, kao i zabranu putovanja i zamrzavanje imovine 36 vođa i najviših dužnosnika Venezuele;

| L. | budući da je 2017. Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja dodijelio demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli; |
| --- | --- |

L.

budući da je 2017. Europski parlament Nagradu Saharov za slobodu mišljenja dodijelio demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli;

| M. | budući da se ionako kritično stanje u Venezueli dodatno pogoršalo zbog bolesti COVID-19; budući da su kolaps zdravstvenog sustava, hiperinflacija, ozbiljna nestašica hrane i lijekova te teška humanitarna kriza primorale najmanje jednu šestinu stanovništva da napusti zemlju, a do kraja 2020. to je učinilo više od pet i pol milijuna Venezuelaca; |
| --- | --- |

M.

budući da se ionako kritično stanje u Venezueli dodatno pogoršalo zbog bolesti COVID-19; budući da su kolaps zdravstvenog sustava, hiperinflacija, ozbiljna nestašica hrane i lijekova te teška humanitarna kriza primorale najmanje jednu šestinu stanovništva da napusti zemlju, a do kraja 2020. to je učinilo više od pet i pol milijuna Venezuelaca;

| N. | budući da je Ured tužitelja Međunarodnog kaznenog suda 14. prosinca 2020., prije svojeg preliminarnog izvješća, a nakon detaljne ocjene i analize dostupnih informacija objavio da postoje opravdani razlozi za vjerovanje da su civilna tijela, pripadnici oružanih snaga i pojedinci koji podupiru vladu Venezuele odgovorni za „zatvor, mučenje, silovanje i/ili druge oblike seksualnog nasilja i progona skupine ili zajednice iz političkih razloga te da su možda počinili vrlo teške zločine protiv čovječnosti”; budući da će se konačna odluka o tom pitanju donijeti tijekom prve polovice 2021. godine; budući da je 16. rujna 2020. neovisna međunarodna misija UN-a za utvrđivanje činjenica o Venezueli izvijestila da su vlada i sigurnosne snage režima, uz znanje predsjednika Madura i nekolicine njegovih ministara, počinile zločine protiv čovječnosti, uključujući pogubljenja i mučenja, navodeći da venezuelska država mora pozvati na odgovornost počinitelje izvansudskih pogubljenja, prisilnih nestanaka, proizvoljnih pritvaranja i mučenja te spriječiti daljnje činove te prirode; |
| --- | --- |

N.

budući da je Ured tužitelja Međunarodnog kaznenog suda 14. prosinca 2020., prije svojeg preliminarnog izvješća, a nakon detaljne ocjene i analize dostupnih informacija objavio da postoje opravdani razlozi za vjerovanje da su civilna tijela, pripadnici oružanih snaga i pojedinci koji podupiru vladu Venezuele odgovorni za „zatvor, mučenje, silovanje i/ili druge oblike seksualnog nasilja i progona skupine ili zajednice iz političkih razloga te da su možda počinili vrlo teške zločine protiv čovječnosti”; budući da će se konačna odluka o tom pitanju donijeti tijekom prve polovice 2021. godine; budući da je 16. rujna 2020. neovisna međunarodna misija UN-a za utvrđivanje činjenica o Venezueli izvijestila da su vlada i sigurnosne snage režima, uz znanje predsjednika Madura i nekolicine njegovih ministara, počinile zločine protiv čovječnosti, uključujući pogubljenja i mučenja, navodeći da venezuelska država mora pozvati na odgovornost počinitelje izvansudskih pogubljenja, prisilnih nestanaka, proizvoljnih pritvaranja i mučenja te spriječiti daljnje činove te prirode;

| O. | budući da se u najnovijem izvješću koje je 14. siječnja 2021. objavio Institut CASLA pružaju dokazi o strateškom planiranju sustavne represije i kontinuiranih zločina protiv čovječnosti koje je počinio režim te razotkriva postojanje novih obrazaca mučenja, povećanje broja nezakonitih tajnih pritvaranja i centara za mučenje te uplitanje drugih država u poticanje i izvršavanje takvih zločina; budući da se u tom izvješću ističu i nehumani uvjeti u kojima se pod zemljom drže politički zatvorenici koji su izloženi stalnom fizičkom i psihološkom mučenju, što nije u skladu s minimalnim standardima Pravila za postupanje sa zatvorenicima koja su usvojena na Prvom kongresu Ujedinjenih naroda za sprečavanje kriminala i postupanje s počiniteljima kaznenih djela održanim u Ženevi 1955., i koja je odobrilo Gospodarsko i socijalno vijeće u svojim rezolucijama 663C (XXIV) od 31. srpnja 1957. i 2076 (LXII) od 13. svibnja 1977.; |
| --- | --- |

O.

budući da se u najnovijem izvješću koje je 14. siječnja 2021. objavio Institut CASLA pružaju dokazi o strateškom planiranju sustavne represije i kontinuiranih zločina protiv čovječnosti koje je počinio režim te razotkriva postojanje novih obrazaca mučenja, povećanje broja nezakonitih tajnih pritvaranja i centara za mučenje te uplitanje drugih država u poticanje i izvršavanje takvih zločina; budući da se u tom izvješću ističu i nehumani uvjeti u kojima se pod zemljom drže politički zatvorenici koji su izloženi stalnom fizičkom i psihološkom mučenju, što nije u skladu s minimalnim standardima Pravila za postupanje sa zatvorenicima koja su usvojena na Prvom kongresu Ujedinjenih naroda za sprečavanje kriminala i postupanje s počiniteljima kaznenih djela održanim u Ženevi 1955., i koja je odobrilo Gospodarsko i socijalno vijeće u svojim rezolucijama 663C (XXIV) od 31. srpnja 1957. i 2076 (LXII) od 13. svibnja 1977.;

| P. | budući da je politički zatvorenik iz autohtone etničke skupine Pemón Salvador Franco preminuo od bolesti u venezuelskom zatvoru 3. siječnja 2021., ne primivši liječničku pomoć, unatoč tome što je od studenoga 2020. na snazi sudski nalog za njegov premještaj u bolnicu, koji je ignoriran; |
| --- | --- |

P.

budući da je politički zatvorenik iz autohtone etničke skupine Pemón Salvador Franco preminuo od bolesti u venezuelskom zatvoru 3. siječnja 2021., ne primivši liječničku pomoć, unatoč tome što je od studenoga 2020. na snazi sudski nalog za njegov premještaj u bolnicu, koji je ignoriran;

| Q. | budući da je od 5. siječnja 2021. režim intenzivirao napade i progon usmjerene protiv malobrojnih slobodnih i neovisnih medijskih kuća koje još uvijek ostaju u zemlji, te im je zaplijenio imovinu i instrumente za rad, prisiljavajući ih da smjesta zaustave svoje aktivnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je od 5. siječnja 2021. režim intenzivirao napade i progon usmjerene protiv malobrojnih slobodnih i neovisnih medijskih kuća koje još uvijek ostaju u zemlji, te im je zaplijenio imovinu i instrumente za rad, prisiljavajući ih da smjesta zaustave svoje aktivnosti;

| R. | budući da su prema medijskim izvješćima i aktivistima za ljudska prava najmanje 23 osobe nedavno ubijene u sukobu između policije i bandi u glavnom gradu Venezuele Caracasu, dok je pogled međunarodne zajednice uperen na vladu kojoj prijeti istraga za ubojstva koja su počinile sigurnosne snage; |
| --- | --- |

R.

budući da su prema medijskim izvješćima i aktivistima za ljudska prava najmanje 23 osobe nedavno ubijene u sukobu između policije i bandi u glavnom gradu Venezuele Caracasu, dok je pogled međunarodne zajednice uperen na vladu kojoj prijeti istraga za ubojstva koja su počinile sigurnosne snage;

| 1. | ponovno ističe da će, sve dok se u Venezueli ne održe istinski slobodni, vjerodostojni, uključivi, transparentni i potpuno demokratski izbori, Narodnu skupštinu izabranu u prosincu 2015., njezinog predsjednika Juana Guaidóa kao i Delegiranu komisiju pod njegovim vodstvom, koji predstavljaju posljednji slobodni izraz volje naroda Venezuele na izborima, smatrati jedinim legitimnim demokratski reprezentativnim političkim tijelom u Venezueli; poziva Vijeće i države članice da također nedvojbeno priznaju ustavni nastavak legitimne Nacionalne skupštine Venezuele izabrane 2015. i legitimnog privremenog predsjednika Venezuele Juana Guaidóa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje i svoje protivljenje u vezi s nezakonitim i nelegitimnim parlamentarnim izborima koji su posljedica lažnog izbornog procesa organiziranog 6. prosinca 2020. i ponavlja da izborni proces nije bio u skladu s međunarodno prihvaćenim uvjetima i standardima ni s venezuelskim zakonima, niti je bio slobodan i pošten te nije predstavljao volju venezuelskog naroda; ne priznaje ni legitimnost ni zakonitost lažne Nacionalne skupštine formirane 5. siječnja 2021. slijedom tih nedemokratskih izbora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da je jedino održivo rješenje višedimenzionalne krize u Venezueli, koja utječe na cijelu regiju, politički, miran i demokratski put naprijed koji obuhvaća vjerodostojne, uključive, slobodne, poštene i transparentne predsjedničke, parlamentarne, regionalne i lokalne izbore tijekom kojih se poštuju međunarodni standardi te jamče jednaki uvjeti i neometano sudjelovanje svih političkih stranaka te koji se održavaju uz objektivno međunarodno promatranje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava solidarnost i punu podršku građanima Venezuele koji trpe posljedice teške humanitarne i političke krize, koja je trenutačno još teža zbog pandemije bolesti COVID-19; skreće pozornost na alarmantnu migracijsku krizu i njezin utjecaj na čitavu regiju te pohvaljuje napore i solidarnost koju su iskazale susjedne zemlje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži bezuvjetno i trenutačno puštanje na slobodu više od 350 političkih zatvorenika u Venezueli, što je podatak koji su potvrdili Foro Penal Venezolano i Organizacija američkih država; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno ističe obvezu da se potpuno zajamči poštovanje i zaštita ljudskih prava u Venezueli te se obvezuje na to da će budno pratiti svako represivno djelovanje, posebno ono protiv članova demokratskih snaga; osuđuje prijetnje koje je izrekla potpredsjednica nezakonito formirane Nacionalne skupštine, Iris Varela, o tome da će naložiti uhićenje i kazneni progon članova oporbe i predsjednika Juana Guaidóa, kao i oduzimanje njihove imovine i njihova državljanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje nedavnu represiju nad slobodom izražavanja koju provodi režim i zatvaranje novina i medijskih kuća koje ne slijede Madurovu režimsku politiku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja nedavnu odluku Vijeća od 29. lipnja 2020. o proširenju ciljanih sankcija na dodatnih 11 pojedinaca, kojima se ne nanosi šteta venezuelskom stanovništvu, te poziva na trenutačno jačanje i proširenje tih sankcija; smatra da tijela EU-a stoga moraju ograničiti kretanje pojedinaca na popisu, kao i njihovih najbližih članova obitelji, te zamrznuti njihovu imovinu i vize; nadalje poziva na trenutačnu zabranu trgovine i prometa krvavim zlatom iz Venezuele u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno ističe važnost nastavka bliske suradnje s međunarodnim saveznicima, točnije s novom vladom SAD-a i Skupinom iz Lime, kako bi se udahnuo novi život u opsežan međunarodni diplomatski napor da se venezuelskom narodu vrate demokracija, vladavina prava i blagostanje; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i Vijeće da vode koordiniranu politiku na visokoj razini s SAD-om i Skupinom iz Lime kako bi se doprinijelo sveobuhvatnijem strateškom pristupu u pogledu međunarodnih diplomatskih napora i temeljito analiziralo ponovni rast napetosti u Venezueli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva legitimnu Nacionalnu skupštinu i njezinog predsjednika Juana Guaidóa da zajamče potpunu transparentnost u upravljanju sredstvima kako bi se osigurala puna odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je kriza u Venezueli najveća u svijetu nedovoljno financirana kriza te poziva međunarodnu zajednicu da ispuni svoje financijske obveze i isplati iznose izdvojene za humanitarnu krizu u Venezueli, kako je dogovoreno na donatorskoj konferenciji. |
| --- | --- |

11.

| 12. | u potpunosti podupire istrage Međunarodnog kaznenog suda o brojnim zločinima i činovima represije koje je počinio venezuelski režim; poziva Europsku uniju da podupre inicijativu država stranaka Međunarodnog kaznenog suda da se otvori istraga o navodnim zločinima protiv čovječnosti koje je počinio Madurov režim kako bi se odgovorne osobe privele pravdi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | u skladu sa svojim prethodno usvojenim rezolucijama, snažno podupire poziv glavnog tajnika UN-a na provođenje potpune i neovisne istrage o počinjenim ubojstvima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na osnivanje kontaktne skupine između zastupnika u Europskom parlamentu i demokratski izabranih predstavnika Delegirane komisije Nacionalne skupštine kako bi se olakšali redoviti kontakti i dijalog s legitimnim demokratskim snagama u Venezueli; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, legitimnom privremenom predsjedniku Republike i Nacionalne skupštine Bolivarijanske Republike Venezuele Juanu Guaidóu, vladama i parlamentima država Skupine iz Lime, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, glavnom tajniku Organizacije američkih država i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 411, 27.11.2020., str. 185.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0013.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0193.

(4)  SL L 205 I, 29.6.2020., str. 6.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/145 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/145

---

P9_TA(2021)0020

Pristojne i cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja za sve

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (2019/2187(INI))

(2021/C 456/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., te Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 9, 14., 148., 151., 153., 160. i 168., kao i Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa priložen UFEU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., te Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 9, 14., 148., 151., 153., 160. i 168., kao i Protokol br. 26 o uslugama od općeg interesa priložen UFEU-u,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 8. i 25., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 8. i 25.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom iz rujna 2015. o početnom izvješću Europske unije iz lipnja 2014. upućenom tom Odboru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom iz rujna 2015. o početnom izvješću Europske unije iz lipnja 2014. upućenom tom Odboru,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja koje su svjetski vođe prihvatili u rujnu 2015. i koje je Vijeće podržalo, a posebno cilj održivog razvoja br. 11. o održivim gradovima i zajednicama te cilj održivog razvoja br. 3 o osiguravanju zdravog života i promicanju blagostanja za ljude svih generacija; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja koje su svjetski vođe prihvatili u rujnu 2015. i koje je Vijeće podržalo, a posebno cilj održivog razvoja br. 11. o održivim gradovima i zajednicama te cilj održivog razvoja br. 3 o osiguravanju zdravog života i promicanju blagostanja za ljude svih generacija;

| — | uzimajući u obzir Ženevsku povelju UN-a o održivom stanovanju i njezin cilj: „osigurati dostupnost pristojnog, odgovarajućeg, cjenovno pristupačnog i zdravog stanovanja svima” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku povelju UN-a o održivom stanovanju i njezin cilj: „osigurati dostupnost pristojnog, odgovarajućeg, cjenovno pristupačnog i zdravog stanovanja svima” (1),

| — | uzimajući u obzir smjernice Svjetske zdravstvene organizacije iz 2018. za stanovanje i zdravlje naslovljene „Preporuke za promicanje zdravog stanovanja za održivu i pravednu budućnost (2)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Svjetske zdravstvene organizacije iz 2018. za stanovanje i zdravlje naslovljene „Preporuke za promicanje zdravog stanovanja za održivu i pravednu budućnost (2)”,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija u studenom 2017., a posebno njegova načela br. 19. „Stanovanje i pomoć beskućnicima” te br. 20. „Pristup osnovnim uslugama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija u studenom 2017., a posebno njegova načela br. 19. „Stanovanje i pomoć beskućnicima” te br. 20. „Pristup osnovnim uslugama”,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njezin članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, članak 31. o pravu na stanovanje i članak 16. o pravu obitelji na socijalnu, pravnu i ekonomsku zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njezin članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti, članak 31. o pravu na stanovanje i članak 16. o pravu obitelji na socijalnu, pravnu i ekonomsku zaštitu,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan partnerstva za stanovanje u okviru Programa EU-a za gradove iz 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan partnerstva za stanovanje u okviru Programa EU-a za gradove iz 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir Novi program za gradove usvojen u listopadu 2016. na Konferenciji Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III), koja se održava svakih 20 godina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Novi program za gradove usvojen u listopadu 2016. na Konferenciji Ujedinjenih naroda o stanovanju i održivom gradskom razvoju (Habitat III), koja se održava svakih 20 godina,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz 2017. o temi „Ususret Europskom programu za stanovanje” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija iz 2017. o temi „Ususret Europskom programu za stanovanje” (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu mreže Eurocities iz 2016. o državnim potporama i lokalnim javnim uslugama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu mreže Eurocities iz 2016. o državnim potporama i lokalnim javnim uslugama (6),

| — | uzimajući u obzir završno priopćenje s 19. neslužbenog sastanka ministara EU-a za stambena pitanja održanog 9. i 10. prosinca 2013. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno priopćenje s 19. neslužbenog sastanka ministara EU-a za stambena pitanja održanog 9. i 10. prosinca 2013. (7),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju gradonačelnika velikih europskih gradova o pravu na stanovanje iz 2014. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju gradonačelnika velikih europskih gradova o pravu na stanovanje iz 2014. (8),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. travnja 2017. pod naslovom „Pregled stanja u vezi s Preporukom iz 2013. ,Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti’” (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. travnja 2017. pod naslovom „Pregled stanja u vezi s Preporukom iz 2013. ,Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti’” (SWD(2017)0258),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o primjerenom stanovanju kao komponenti prava na primjeren životni standard i o pravu na nediskriminaciju u tom kontekstu od 30. prosinca 2015. (A/HRC/31/54) (9), u kojem se analizira beskućništvo kao globalna kriza ljudskih prava koja zahtijeva hitan globalni odgovor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o primjerenom stanovanju kao komponenti prava na primjeren životni standard i o pravu na nediskriminaciju u tom kontekstu od 30. prosinca 2015. (A/HRC/31/54) (9), u kojem se analizira beskućništvo kao globalna kriza ljudskih prava koja zahtijeva hitan globalni odgovor,

| — | uzimajući u obzir paket mjera Komisije za socijalno ulaganje iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera Komisije za socijalno ulaganje iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (2013/112/EU),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. o okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i naredna izvješća o provedbi i evaluaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. travnja 2011. o okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. (COM(2011)0173) i naredna izvješća o provedbi i evaluaciji,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi” (COM(2011)0900), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi” (COM(2011)0900),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 10. srpnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 10. srpnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (13),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2019. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2019. (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2020. o provedbi europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2020. o provedbi europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o izbjeglicama: uključivanje u društvo i integracija na tržište rada (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o izbjeglicama: uključivanje u društvo i integracija na tržište rada (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o kohezijskoj politici i marginaliziranim zajednicama (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o kohezijskoj politici i marginaliziranim zajednicama (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (26),

| — | uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda od 26. prosinca 2019. o smjernicama posebnog izvjestitelja za provedbu prava na primjereno stanovanje o primjerenom stanovanju kao komponenti prava na primjeren životni standard i o pravu na nediskriminaciju u tom kontekstu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda od 26. prosinca 2019. o smjernicama posebnog izvjestitelja za provedbu prava na primjereno stanovanje o primjerenom stanovanju kao komponenti prava na primjeren životni standard i o pravu na nediskriminaciju u tom kontekstu,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora ministara Vijeća Europe CM/Rec(2010)5 od 31. ožujka 2010. o mjerama za suzbijanje diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora ministara Vijeća Europe CM/Rec(2010)5 od 31. ožujka 2010. o mjerama za suzbijanje diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta,

| — | uzimajući u obzir drugo istraživanje o LGBTI osobama iz svibnja 2020. koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo istraživanje o LGBTI osobama iz svibnja 2020. koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu naslovljenu „Housing for all” (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu naslovljenu „Housing for all” (27),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije iz lipnja 2020. naslovljenu „Pravno priznavanje roda u EU-u: put transrodnih osoba k potpunoj jednakosti” (28) (neslužbeni prijevod), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije iz lipnja 2020. naslovljenu „Pravno priznavanje roda u EU-u: put transrodnih osoba k potpunoj jednakosti” (28) (neslužbeni prijevod),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0247/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0247/2020),

| A. | budući da je pristup adekvatnom stanovanju temeljno pravo koje se mora smatrati preduvjetom za uživanje drugih temeljnih prava i pristup tim pravima te za život dostojan čovjeka; budući da nacionalne, regionalne i lokalne vlasti država članica imaju obvezu definirati vlastitu politiku stanovanja i poduzeti potrebne mjere da bi osigurale da se to temeljno pravo poštuje na njihovim tržištima stambenih nekretnina; |
| --- | --- |

A.

budući da je pristup adekvatnom stanovanju temeljno pravo koje se mora smatrati preduvjetom za uživanje drugih temeljnih prava i pristup tim pravima te za život dostojan čovjeka; budući da nacionalne, regionalne i lokalne vlasti država članica imaju obvezu definirati vlastitu politiku stanovanja i poduzeti potrebne mjere da bi osigurale da se to temeljno pravo poštuje na njihovim tržištima stambenih nekretnina;

| B. | budući da, kako je navedeno u članku 151. UFEU-a, imajući na umu temeljna socijalna prava poput onih određenih u Europskoj socijalnoj povelji potpisanoj 18. listopada 1961. u Torinu te onih iz Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989., Unija i države članice imaju za cilj promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih i radnih uvjeta, kako bi se na putu napretka omogućilo njihovo usklađivanje, odgovarajuću socijalnu zaštitu, dijalog između uprave i radnika, razvoj ljudskih potencijala u smislu trajne visoke stope zaposlenosti i borbu protiv isključenosti; |
| --- | --- |

B.

budući da, kako je navedeno u članku 151. UFEU-a, imajući na umu temeljna socijalna prava poput onih određenih u Europskoj socijalnoj povelji potpisanoj 18. listopada 1961. u Torinu te onih iz Povelje Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989., Unija i države članice imaju za cilj promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih i radnih uvjeta, kako bi se na putu napretka omogućilo njihovo usklađivanje, odgovarajuću socijalnu zaštitu, dijalog između uprave i radnika, razvoj ljudskih potencijala u smislu trajne visoke stope zaposlenosti i borbu protiv isključenosti;

| C. | budući da EU i njezine države članice imaju obvezu svim građanima osigurati pristup pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja u skladu s temeljnim pravima iz članaka 16., 30. i 31. Europske socijalne povelje i europskim stupom socijalnih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da EU i njezine države članice imaju obvezu svim građanima osigurati pristup pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja u skladu s temeljnim pravima iz članaka 16., 30. i 31. Europske socijalne povelje i europskim stupom socijalnih prava;

| D. | budući da, prema članku 36. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, Unija priznaje i poštuje pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što je predviđeno nacionalnim zakonima i praksama, u skladu s Ugovorima s ciljem promidžbe socijalne i teritorijalne kohezije Unije; budući da su javne vlasti država članica klasificirale usluge od općeg interesa kao takve, što znači da su predmet određenih obveza javnih službi; budući da te usluge može pružati država ili privatni sektor; budući da te usluge uključuju socijalno stanovanje kao socijalnu uslugu od općeg interesa; budući da socijalne usluge od javnog interesa odgovaraju na potrebe osjetljivih građana u skladu s načelima solidarnosti i jednakog pristupa; budući da Komunikacija Komisije o Okviru za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi svim građanima jamči pristup osnovnim uslugama i promiče kvalitetu u području socijalnih usluga; |
| --- | --- |

D.

budući da, prema članku 36. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, Unija priznaje i poštuje pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa kao što je predviđeno nacionalnim zakonima i praksama, u skladu s Ugovorima s ciljem promidžbe socijalne i teritorijalne kohezije Unije; budući da su javne vlasti država članica klasificirale usluge od općeg interesa kao takve, što znači da su predmet određenih obveza javnih službi; budući da te usluge može pružati država ili privatni sektor; budući da te usluge uključuju socijalno stanovanje kao socijalnu uslugu od općeg interesa; budući da socijalne usluge od javnog interesa odgovaraju na potrebe osjetljivih građana u skladu s načelima solidarnosti i jednakog pristupa; budući da Komunikacija Komisije o Okviru za kvalitetu usluga od općeg interesa u Europi svim građanima jamči pristup osnovnim uslugama i promiče kvalitetu u području socijalnih usluga;

| E. | budući da cilj održivog razvoja br. 11 poziva na konkretne ciljeve za 2030. da bi se osigurao pristup odgovarajućim, sigurnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja i osnovnim uslugama za sve, na unaprjeđenje sirotinjskih četvrti te na jačanje uključive i održive urbanizacije, kao i kapaciteta za participativno, integrirano i održivo planiranje ljudskih naselja i upravljanje njima u svim državama; |
| --- | --- |

E.

budući da cilj održivog razvoja br. 11 poziva na konkretne ciljeve za 2030. da bi se osigurao pristup odgovarajućim, sigurnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja i osnovnim uslugama za sve, na unaprjeđenje sirotinjskih četvrti te na jačanje uključive i održive urbanizacije, kao i kapaciteta za participativno, integrirano i održivo planiranje ljudskih naselja i upravljanje njima u svim državama;

| F. | budući da sve više osoba s niskim i srednjim primanjima koji žive u EU-u ima poteškoća da si priušti stan, preopterećeni su troškovima stanovanja i održavanja, žive u stambenim jedinicama u kojima postoji zabrinutost zbog sigurnosti, koje su nezdrave, nekvalitetne, nepristupačne, energetski neučinkovite ili prenapučene, ili su beskućnici ili im prijeti deložacija; |
| --- | --- |

F.

budući da sve više osoba s niskim i srednjim primanjima koji žive u EU-u ima poteškoća da si priušti stan, preopterećeni su troškovima stanovanja i održavanja, žive u stambenim jedinicama u kojima postoji zabrinutost zbog sigurnosti, koje su nezdrave, nekvalitetne, nepristupačne, energetski neučinkovite ili prenapučene, ili su beskućnici ili im prijeti deložacija;

| G. | budući da povećanje broja dovršenih stambenih projekata ne poboljšava u značajnoj mjeri pristup mogućnostima stanovanja osobama čija su primanja preniska da bi si mogli priuštiti tržišne najamnine ili previsoka da bi ostvarili pravo na socijalno stanovanje; budući da taj problem posebice pogađa samohrane roditelje, velike obitelji i mlade ljude koji ulaze na tržište rada; |
| --- | --- |

G.

budući da povećanje broja dovršenih stambenih projekata ne poboljšava u značajnoj mjeri pristup mogućnostima stanovanja osobama čija su primanja preniska da bi si mogli priuštiti tržišne najamnine ili previsoka da bi ostvarili pravo na socijalno stanovanje; budući da taj problem posebice pogađa samohrane roditelje, velike obitelji i mlade ljude koji ulaze na tržište rada;

| H. | budući da, prema procjenama Eurofounda, neprimjereni uvjeti stanovanja gospodarstvo EU-a koštaju 195 milijardi EUR godišnje (29); budući da je 2018. godine 17,1 % stanovništva EU-a živjelo u prenapučenim stambenim objektima (30); budući da u EU-u 28,5 % mladih ljudi u dobi između 25 i 34 godine živi sa svojim roditeljima; budući da na tu brojku utječe nekoliko većinom socioekonomskih faktora, kao i dostupnost mogućnosti stanovanja (31); budući da će do 2030. godine preko dvije trećine svjetske populacije stanovati u gradovima (32); |
| --- | --- |

H.

budući da, prema procjenama Eurofounda, neprimjereni uvjeti stanovanja gospodarstvo EU-a koštaju 195 milijardi EUR godišnje (29); budući da je 2018. godine 17,1 % stanovništva EU-a živjelo u prenapučenim stambenim objektima (30); budući da u EU-u 28,5 % mladih ljudi u dobi između 25 i 34 godine živi sa svojim roditeljima; budući da na tu brojku utječe nekoliko većinom socioekonomskih faktora, kao i dostupnost mogućnosti stanovanja (31); budući da će do 2030. godine preko dvije trećine svjetske populacije stanovati u gradovima (32);

| I. | budući da je udio populacije EU-a koji troši više od 40 % svojeg raspoloživog dohotka kućanstva na troškove stanovanja u razdoblju između 2010. i 2018. godine bio 10,2 %, iako su zabilježene značajne razlike između država članica EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je udio populacije EU-a koji troši više od 40 % svojeg raspoloživog dohotka kućanstva na troškove stanovanja u razdoblju između 2010. i 2018. godine bio 10,2 %, iako su zabilježene značajne razlike između država članica EU-a;

| J. | budući da cijene stanovanja svake godine rastu, a stopa njihova rasta veća je od rasta raspoloživog dohotka kućanstva; budući da je stanovanje trenutno najveća stavka rashoda za europske građane; |
| --- | --- |

J.

budući da cijene stanovanja svake godine rastu, a stopa njihova rasta veća je od rasta raspoloživog dohotka kućanstva; budući da je stanovanje trenutno najveća stavka rashoda za europske građane;

| K. | budući da je procijenjeno da tržište stambenih nekretnina generira oko 25 milijardi EUR te je stoga ključno za stvaranje radnih mjesta i potiče gospodarsku aktivnost, utječući pritom na mobilnost radne snage, energetsku učinkovitost, infrastrukturne zahtjeve i otpornost, održivi promet i urbani razvoj, među raznim drugim područjima; |
| --- | --- |

K.

budući da je procijenjeno da tržište stambenih nekretnina generira oko 25 milijardi EUR te je stoga ključno za stvaranje radnih mjesta i potiče gospodarsku aktivnost, utječući pritom na mobilnost radne snage, energetsku učinkovitost, infrastrukturne zahtjeve i otpornost, održivi promet i urbani razvoj, među raznim drugim područjima;

| L. | budući da su se u posljednjim desetljećima pogoršali cjenovna pristupačnost i uvjeti stanovanja za vlasnike i unajmljivače niskih primanja; budući da je gotovo 38 % kućanstava koja su u riziku od siromaštva trošilo više od 40 % svojeg raspoloživog dohotka kućanstva na stanovanje; budući da se broj ljudi koji su u riziku od siromaštva u EU-u povećava na 156 milijuna ako u obzir uzmemo troškove stanovanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su se u posljednjim desetljećima pogoršali cjenovna pristupačnost i uvjeti stanovanja za vlasnike i unajmljivače niskih primanja; budući da je gotovo 38 % kućanstava koja su u riziku od siromaštva trošilo više od 40 % svojeg raspoloživog dohotka kućanstva na stanovanje; budući da se broj ljudi koji su u riziku od siromaštva u EU-u povećava na 156 milijuna ako u obzir uzmemo troškove stanovanja;

| M. | budući da su troškovi najma u EU-u u posljednjem desetljeću narasli, dok su u 22 države članice u razdoblju od 2007. do 2019. narasle i cijene nekretnina; |
| --- | --- |

M.

budući da su troškovi najma u EU-u u posljednjem desetljeću narasli, dok su u 22 države članice u razdoblju od 2007. do 2019. narasle i cijene nekretnina;

| N. | budući da posljednji dokazi prikupljeni nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 pokazuju da bi, srednjoročno gledano, gospodarska recesija i gubitak radnih mjesta mogli dodatno povećati preopterećenost troškovima stanovanja i beskućništvo u EU-u; |
| --- | --- |

N.

budući da posljednji dokazi prikupljeni nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 pokazuju da bi, srednjoročno gledano, gospodarska recesija i gubitak radnih mjesta mogli dodatno povećati preopterećenost troškovima stanovanja i beskućništvo u EU-u;

| O. | budući da stambena kriza u mnogim državama članicama teže pogađa urbana područja te je postalo teško pronaći cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja po tržišnim cijenama, između ostaloga i za kućanstva sa srednjim primanjima; |
| --- | --- |

O.

budući da stambena kriza u mnogim državama članicama teže pogađa urbana područja te je postalo teško pronaći cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja po tržišnim cijenama, između ostaloga i za kućanstva sa srednjim primanjima;

| P. | budući da se stambena kriza događa i u bogatim i manje bogatim zemljama, što dovodi do socijalne isključenosti i prostorne segregacije; budući da je pristup pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja teži osjetljivim skupinama, kao što su siromašni radnici, žene, mladi, posebice nezaposleni mladi, samohrani roditelji, velike obitelji, osobe starije životne dobi, posebice one koje žive same, LGBTIQ osobe, migranti, izbjeglice, osobe s invaliditetom, osobe s fizičkim ili mentalnim bolestima i osobe iz marginaliziranih zajednica, uključujući Rome; |
| --- | --- |

P.

budući da se stambena kriza događa i u bogatim i manje bogatim zemljama, što dovodi do socijalne isključenosti i prostorne segregacije; budući da je pristup pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja teži osjetljivim skupinama, kao što su siromašni radnici, žene, mladi, posebice nezaposleni mladi, samohrani roditelji, velike obitelji, osobe starije životne dobi, posebice one koje žive same, LGBTIQ osobe, migranti, izbjeglice, osobe s invaliditetom, osobe s fizičkim ili mentalnim bolestima i osobe iz marginaliziranih zajednica, uključujući Rome;

| Q. | budući da je kriza izazvana bolesti COVID-19 pogoršala nesigurnost po pitanju stanovanja, preveliku zaduženost i rizik od deložacije i beskućništva te ukazala na nesigurnu situaciju mnogih osoba, posebice osoba starije životne dobi, ali i radnika migranata te sezonskih radnika, koji nemaju pristup mogućnostima stanovanja koje ispunjavaju zahtjeve po pitanju zdravlja i socijalnog distanciranja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je kriza izazvana bolesti COVID-19 pogoršala nesigurnost po pitanju stanovanja, preveliku zaduženost i rizik od deložacije i beskućništva te ukazala na nesigurnu situaciju mnogih osoba, posebice osoba starije životne dobi, ali i radnika migranata te sezonskih radnika, koji nemaju pristup mogućnostima stanovanja koje ispunjavaju zahtjeve po pitanju zdravlja i socijalnog distanciranja;

| R. | budući da je Eurofoundovo istraživanje o bolesti COVID-19 pokazalo da se u travnju 2020. financijska situacija pogoršala za 38 % ispitanika, a 47 % ispitanika (33) izrazilo je poteškoće u spajanju kraja s krajem; ta je brojka narasla na 87 % među nezaposlenim pojedincima; budući da je, među njima, gotovo 30 % ispitanika već kasnilo s plaćanjem računa za režije, a 22 % njih kasnilo je s plaćanjem najamnine ili hipoteke, dok je jedna petina izrazila strah vezan uz stabilnost stambene situacije s obzirom na kašnjenje plaćanja najamnine; budući da je Eurofoundovo istraživanje pokazalo da je 2016. godine 14 % stanovnika u 28 država članica EU-a izjavilo da kasni s plaćanjem obveza jer ne stignu na vrijeme podmiriti najamninu ili hipoteku, potrošačke kredite, zajmove od prijatelja ili obitelji ili račune za režije ili telefon; budući da je 21 % stanovništva u riziku od prevelike zaduženosti ako se uključe osobe koje teško (ili vrlo teško) spajaju kraj s krajem, ali (još) nemaju nepodmirenih obveza; |
| --- | --- |

R.

budući da je Eurofoundovo istraživanje o bolesti COVID-19 pokazalo da se u travnju 2020. financijska situacija pogoršala za 38 % ispitanika, a 47 % ispitanika (33) izrazilo je poteškoće u spajanju kraja s krajem; ta je brojka narasla na 87 % među nezaposlenim pojedincima; budući da je, među njima, gotovo 30 % ispitanika već kasnilo s plaćanjem računa za režije, a 22 % njih kasnilo je s plaćanjem najamnine ili hipoteke, dok je jedna petina izrazila strah vezan uz stabilnost stambene situacije s obzirom na kašnjenje plaćanja najamnine; budući da je Eurofoundovo istraživanje pokazalo da je 2016. godine 14 % stanovnika u 28 država članica EU-a izjavilo da kasni s plaćanjem obveza jer ne stignu na vrijeme podmiriti najamninu ili hipoteku, potrošačke kredite, zajmove od prijatelja ili obitelji ili račune za režije ili telefon; budući da je 21 % stanovništva u riziku od prevelike zaduženosti ako se uključe osobe koje teško (ili vrlo teško) spajaju kraj s krajem, ali (još) nemaju nepodmirenih obveza;

| S. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala razoran učinak na europsko tržište rada, koji Međunarodna organizacija rada u drugom kvartalu 2020. procjenjuje na gubitak radnih sati ekvivalentan broju od 44 milijuna radnih mjesta s punim radnim vremenom; budući da je kriza uzrokovana bolesti COVID-19 pogoršala položaj nevladinih i humanitarnih organizacija koje tradicionalno pomažu osobama u teškim stambenim ili životnim situacijama te je dovela do nesigurnosti po pitanju nastavka pružanja njihovih usluga; |
| --- | --- |

S.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala razoran učinak na europsko tržište rada, koji Međunarodna organizacija rada u drugom kvartalu 2020. procjenjuje na gubitak radnih sati ekvivalentan broju od 44 milijuna radnih mjesta s punim radnim vremenom; budući da je kriza uzrokovana bolesti COVID-19 pogoršala položaj nevladinih i humanitarnih organizacija koje tradicionalno pomažu osobama u teškim stambenim ili životnim situacijama te je dovela do nesigurnosti po pitanju nastavka pružanja njihovih usluga;

| T. | budući da se prisilna deložacija definira kao trajno ili privremeno udaljavanje protiv volje pojedinca, obitelji i/ili zajednica iz domova i/ili područja na kojima stanuju, bez pružanja, ili pristupa, prikladnim oblicima pravne ili druge vrste zaštite koja je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; budući da su prisilne deložacije već dugo prepoznate kao teško kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

T.

budući da se prisilna deložacija definira kao trajno ili privremeno udaljavanje protiv volje pojedinca, obitelji i/ili zajednica iz domova i/ili područja na kojima stanuju, bez pružanja, ili pristupa, prikladnim oblicima pravne ili druge vrste zaštite koja je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; budući da su prisilne deložacije već dugo prepoznate kao teško kršenje ljudskih prava;

| U. | budući da nedostatak kvalitetnih mogućnosti stanovanja predstavlja ozbiljan izazov za mnoge građane EU-a; budući da trenutačno nema preciznih podataka o broju beskućnika u EU-u, a rigorozno prikupljeni podaci predstavljaju temelj svake učinkovite javne politike; |
| --- | --- |

U.

budući da nedostatak kvalitetnih mogućnosti stanovanja predstavlja ozbiljan izazov za mnoge građane EU-a; budući da trenutačno nema preciznih podataka o broju beskućnika u EU-u, a rigorozno prikupljeni podaci predstavljaju temelj svake učinkovite javne politike;

| V. | budući da se stopa beskućništva u mnogim državama članicama u posljednjem desetljeću povećala zbog porasta troškova stanovanja, učinka gospodarske krize i naknadnih politika, uključujući zamrzavanje ili ukidanje socijalnih programa i beneficija; |
| --- | --- |

V.

budući da se stopa beskućništva u mnogim državama članicama u posljednjem desetljeću povećala zbog porasta troškova stanovanja, učinka gospodarske krize i naknadnih politika, uključujući zamrzavanje ili ukidanje socijalnih programa i beneficija;

| W. | budući da je program „Najprije stan” integrirana strategija za borbu protiv beskućništva koja kombinira potporu stanovanju sa socijalnim uslugama i integracijom beskućnika na tržište rada; budući da usvajanje načela tog programa u državama članicama može značajno pomoći u smanjenju beskućništva; |
| --- | --- |

W.

budući da je program „Najprije stan” integrirana strategija za borbu protiv beskućništva koja kombinira potporu stanovanju sa socijalnim uslugama i integracijom beskućnika na tržište rada; budući da usvajanje načela tog programa u državama članicama može značajno pomoći u smanjenju beskućništva;

| X. | budući da načelo br. 19. europskog stupa socijalnih prava obrađuje pitanja stambene pomoći i beskućništva; budući da je Komisija najavila da će predstaviti akcijski plan i usvojiti ga do veljače 2021.; budući da beskućništvo predstavlja povredu prava na primjereno stanovanje i drugih ljudskih prava, uključujući pravo na nediskriminaciju, zdravlje, vodu i sanitarne uvjete, sigurnost osobe i slobodu od okrutnog, ponižavajućeg i neljudskog postupanja (34), te je stoga u osnovi nepomirljivo s ciljevima EU-a za socijalni napredak i njegovim socijalnim modelom; budući da su beskućnici i osobe koje žive u neformalnim stambenim jedinicama često žrtve kriminalizacije, zlostavljanja, stigmatizacije, socijalne isključenosti i diskriminatornog postupanja zbog svojeg stambenog statusa; budući da im često odbija pristup sanitarnim objektima, okuplja i udaljuje od zajednica te da su često žrtve ekstremnih oblika nasilja; budući da je očekivani životni vijek beskućnika značajno niži od onog opće populacije; |
| --- | --- |

X.

budući da načelo br. 19. europskog stupa socijalnih prava obrađuje pitanja stambene pomoći i beskućništva; budući da je Komisija najavila da će predstaviti akcijski plan i usvojiti ga do veljače 2021.; budući da beskućništvo predstavlja povredu prava na primjereno stanovanje i drugih ljudskih prava, uključujući pravo na nediskriminaciju, zdravlje, vodu i sanitarne uvjete, sigurnost osobe i slobodu od okrutnog, ponižavajućeg i neljudskog postupanja (34), te je stoga u osnovi nepomirljivo s ciljevima EU-a za socijalni napredak i njegovim socijalnim modelom; budući da su beskućnici i osobe koje žive u neformalnim stambenim jedinicama često žrtve kriminalizacije, zlostavljanja, stigmatizacije, socijalne isključenosti i diskriminatornog postupanja zbog svojeg stambenog statusa; budući da im često odbija pristup sanitarnim objektima, okuplja i udaljuje od zajednica te da su često žrtve ekstremnih oblika nasilja; budući da je očekivani životni vijek beskućnika značajno niži od onog opće populacije;

| Y. | budući da bi definicija beskućništva trebala uključivati njegov materijalni aspekt (nedostatak minimalno primjerene mogućnosti stanovanja), kao i socijalni aspekt (sigurno mjesto za osnivanje obitelji ili zasnivanje socijalnih odnosa, za sudjelovanje u životu zajednice i dostojanstven život) (35); budući da je kriza izazvana bolesti COVID-19 pokazala da je borba protiv beskućništva pitanje javnog zdravlja i da se rješenja za to mogu pronaći, primjerice pružanjem privremenog smještaja i stavljanjem moratorija na deložacije, što su mjere koje su već provedene u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

Y.

budući da bi definicija beskućništva trebala uključivati njegov materijalni aspekt (nedostatak minimalno primjerene mogućnosti stanovanja), kao i socijalni aspekt (sigurno mjesto za osnivanje obitelji ili zasnivanje socijalnih odnosa, za sudjelovanje u životu zajednice i dostojanstven život) (35); budući da je kriza izazvana bolesti COVID-19 pokazala da je borba protiv beskućništva pitanje javnog zdravlja i da se rješenja za to mogu pronaći, primjerice pružanjem privremenog smještaja i stavljanjem moratorija na deložacije, što su mjere koje su već provedene u nekoliko država članica;

| Z. | budući da je beskućništvo u porastu u najmanje 24 države članice; budući da svake noći u Europskoj uniji 700 000 beskućnika mora spavati u skloništima ili na ulici, što predstavlja porast od 70 % u posljednjih 10 godina. |
| --- | --- |

Z.

budući da je beskućništvo u porastu u najmanje 24 države članice; budući da svake noći u Europskoj uniji 700 000 beskućnika mora spavati u skloništima ili na ulici, što predstavlja porast od 70 % u posljednjih 10 godina.

| AA. | budući da postoji nestašica cjenovno pristupačnih socijalnih mogućnosti stanovanja i pristupačnih mogućnosti stanovanja; budući da 9,6 % stanovništva u ukupno 27 država članica EU-a stanuje u kućanstvima koje troše 40 ili više posto svojeg ekvivalentnog raspoloživog dohotka na stanovanje (36); budući da je teret troška stanovanja teži za osobe s invaliditetom kod kojih je stopa preopterećenosti troškovima stanovanja 12,5 %, u usporedbi s 9,9 % za osobe bez invaliditeta; |
| --- | --- |

AA.

budući da postoji nestašica cjenovno pristupačnih socijalnih mogućnosti stanovanja i pristupačnih mogućnosti stanovanja; budući da 9,6 % stanovništva u ukupno 27 država članica EU-a stanuje u kućanstvima koje troše 40 ili više posto svojeg ekvivalentnog raspoloživog dohotka na stanovanje (36); budući da je teret troška stanovanja teži za osobe s invaliditetom kod kojih je stopa preopterećenosti troškovima stanovanja 12,5 %, u usporedbi s 9,9 % za osobe bez invaliditeta;

| AB. | budući da se cjenovna pristupačnost mogućnosti stanovanja mora sagledati u njezinu općenitom odnosu s uzorcima dohotka i razvojem, kao i pravednom raspodjelom i pretjeranim rastom troškova stanovanja, te imati jasnu rodnu dimenziju; budući da neuspjesi na području tržišta stambenih nekretnina ugrožavaju socijalnu koheziju u Europi, povećavaju stopu beskućništva i siromaštva te utječu na povjerenje u demokraciju; budući da bi, za rješavanje svih tih izazova, nacionalne i lokalne vlasti morale moći usvojiti prikladne stambene politike, uključujući mjere državne potpore, da bi stvorile uvjete i potporu ulaganjima u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje; |
| --- | --- |

AB.

budući da se cjenovna pristupačnost mogućnosti stanovanja mora sagledati u njezinu općenitom odnosu s uzorcima dohotka i razvojem, kao i pravednom raspodjelom i pretjeranim rastom troškova stanovanja, te imati jasnu rodnu dimenziju; budući da neuspjesi na području tržišta stambenih nekretnina ugrožavaju socijalnu koheziju u Europi, povećavaju stopu beskućništva i siromaštva te utječu na povjerenje u demokraciju; budući da bi, za rješavanje svih tih izazova, nacionalne i lokalne vlasti morale moći usvojiti prikladne stambene politike, uključujući mjere državne potpore, da bi stvorile uvjete i potporu ulaganjima u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje;

| AC. | budući da razina javne potrošnje na troškove vezane uz socijalno stanovanje u Europi ovisi od zemlje do zemlje, pri čemu neke zemlje stavljaju veći naglasak na potporu socijalnom stanovanju od drugih; budući da je, međutim, potreba za socijalnim stanovanjem narasla od financijske krize 2008. jer se pojedinci s nižim primanjima suočavaju s povećanim financijskim pritiskom u vezi stanovanja; budući da zemlje koje primjenjuju univerzalistički model socijalnog stanovanja obično imaju velike sektore nekretnina namijenjenih iznajmljivanju, sve sa sveobuhvatnim ciljem promicanja socijalne raznolikosti i sprječavanja segregacije na temelju socioekonomskih faktora (37); |
| --- | --- |

AC.

budući da razina javne potrošnje na troškove vezane uz socijalno stanovanje u Europi ovisi od zemlje do zemlje, pri čemu neke zemlje stavljaju veći naglasak na potporu socijalnom stanovanju od drugih; budući da je, međutim, potreba za socijalnim stanovanjem narasla od financijske krize 2008. jer se pojedinci s nižim primanjima suočavaju s povećanim financijskim pritiskom u vezi stanovanja; budući da zemlje koje primjenjuju univerzalistički model socijalnog stanovanja obično imaju velike sektore nekretnina namijenjenih iznajmljivanju, sve sa sveobuhvatnim ciljem promicanja socijalne raznolikosti i sprječavanja segregacije na temelju socioekonomskih faktora (37);

| AD. | budući da su u 2018. cijene nekretnina narasle u gotovo svakoj državi članici u usporedbi s 2015.; budući da su u posljednje tri godine cijene kuća u EU-u prosječno narasle za 5 %; |
| --- | --- |

AD.

budući da su u 2018. cijene nekretnina narasle u gotovo svakoj državi članici u usporedbi s 2015.; budući da su u posljednje tri godine cijene kuća u EU-u prosječno narasle za 5 %;

| AE. | budući da su posljednjih godina ulaganja u socijalno stanovanje u padu; budući da potrošnja različitih vlada na socijalno stanovanje (prijenosi i kapitalna potrošnja) predstavlja samo 0,66 % europskog BDP-a, što je nisko prema nedavnim povijesnim razinama i predstavlja silazni trend; |
| --- | --- |

AE.

budući da su posljednjih godina ulaganja u socijalno stanovanje u padu; budući da potrošnja različitih vlada na socijalno stanovanje (prijenosi i kapitalna potrošnja) predstavlja samo 0,66 % europskog BDP-a, što je nisko prema nedavnim povijesnim razinama i predstavlja silazni trend;

| AF. | budući da stambeni fond u EU-u značajno raste, a manjak mogućnosti smještaja i dalje predstavlja značajan problem; |
| --- | --- |

AF.

budući da stambeni fond u EU-u značajno raste, a manjak mogućnosti smještaja i dalje predstavlja značajan problem;

| AG. | budući da je 10,3 % stanovništva u EU-u preopterećeno troškovima stanovanja; |
| --- | --- |

AG.

budući da je 10,3 % stanovništva u EU-u preopterećeno troškovima stanovanja;

| AH. | budući da neodgovarajući stambeni uvjeti i beskućništvo negativno utječu ne samo na fizičko i psihičko zdravlje i dobrobit ljudi te na kvalitetu njihova života, već i na njihov pristup zapošljavanju i pristup drugim ekonomskim i socijalnim uslugama; |
| --- | --- |

AH.

budući da neodgovarajući stambeni uvjeti i beskućništvo negativno utječu ne samo na fizičko i psihičko zdravlje i dobrobit ljudi te na kvalitetu njihova života, već i na njihov pristup zapošljavanju i pristup drugim ekonomskim i socijalnim uslugama;

| AI. | budući da pristup objektima za rekreaciju, društvenim centrima, parkovima i zelenim površinama također pozitivno utječe na životne uvjete; budući da bi ulaganja u socijalno stanovanje također trebala pružati podršku izgradnji fizičke infrastrukture koja se temelji na zajednici (društveni centri, sportski objekti itd.) i programima zajednice za daljnje poboljšanje kvalitete života ljudi; |
| --- | --- |

AI.

budući da pristup objektima za rekreaciju, društvenim centrima, parkovima i zelenim površinama također pozitivno utječe na životne uvjete; budući da bi ulaganja u socijalno stanovanje također trebala pružati podršku izgradnji fizičke infrastrukture koja se temelji na zajednici (društveni centri, sportski objekti itd.) i programima zajednice za daljnje poboljšanje kvalitete života ljudi;

| AJ. | budući da je WHO identificirao stanovanje kao ključni sektor za aktivnosti vezanih uz rješavanje zdravstvenih nejednakosti (38); budući da 2,1 % europskih građana nema unutarnju kupaonicu, tuš ili sanitarne čvorove u svojim stambenim prostorima; budući da većina tih građana živi u pet država članica: Rumunjskoj (27,7 %), Bugarskoj (15,3 %), Litvi (10,6 %), Latviji (9,9 %) i Estoniji (5,3 %) (39); budući da ruralna područja posebice pate od manjka ulaganja u pristup sanitarnim uvjetima i ostalim osnovnim komunalnim uslugama; budući da bi prilikom definiranja i provedbe svojih politika i aktivnosti Europska unija trebala osigurati visoku razinu zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je WHO identificirao stanovanje kao ključni sektor za aktivnosti vezanih uz rješavanje zdravstvenih nejednakosti (38); budući da 2,1 % europskih građana nema unutarnju kupaonicu, tuš ili sanitarne čvorove u svojim stambenim prostorima; budući da većina tih građana živi u pet država članica: Rumunjskoj (27,7 %), Bugarskoj (15,3 %), Litvi (10,6 %), Latviji (9,9 %) i Estoniji (5,3 %) (39); budući da ruralna područja posebice pate od manjka ulaganja u pristup sanitarnim uvjetima i ostalim osnovnim komunalnim uslugama; budući da bi prilikom definiranja i provedbe svojih politika i aktivnosti Europska unija trebala osigurati visoku razinu zaštite ljudskog zdravlja;

| AK. | budući da su, prema Komisiji, kućanstva s djecom općenito u većem riziku od teških stambenih uvjeta, a udio djece koji živi u prenapučenom domaćinstvu veći je kod djece koja žive u siromaštvu nego kod djece u općoj populaciji; budući da je manjak pristupa socijalnom stanovanju prepreka djeci iz obitelji s niskim primanjima uzrokovana nedovoljnom ponudom socijalnog stanovanja, što dovodi do dugog vremena čekanja; budući da su prikladno grijani stambeni prostor sa sigurnom vodom i sanitarnim uvjetima te stanovanje općenito ključni element za zdravlje, dobrobit, rast i razvoj djece; budući da primjereno stanovanje također pogoduje učenju kod djece (40); |
| --- | --- |

AK.

budući da su, prema Komisiji, kućanstva s djecom općenito u većem riziku od teških stambenih uvjeta, a udio djece koji živi u prenapučenom domaćinstvu veći je kod djece koja žive u siromaštvu nego kod djece u općoj populaciji; budući da je manjak pristupa socijalnom stanovanju prepreka djeci iz obitelji s niskim primanjima uzrokovana nedovoljnom ponudom socijalnog stanovanja, što dovodi do dugog vremena čekanja; budući da su prikladno grijani stambeni prostor sa sigurnom vodom i sanitarnim uvjetima te stanovanje općenito ključni element za zdravlje, dobrobit, rast i razvoj djece; budući da primjereno stanovanje također pogoduje učenju kod djece (40);

| AL. | budući da je energetsko siromaštvo stalna pošast koja utječe na milijune ljudi u EU-u i budući da je bolest COVID-19 pogoršala tu krizu jer je ograničenje kretanja dovelo do značajnog povećanja potrošnje energije i viših računa; budući da je, nadalje, zbog bolesti COVID-19 velik broj radnika izgubio posao ili dio svojih primanja, unatoč mjerama financijske potpore i kratkoročnim programima o radu koje su države članice uvele, a EU podržao; budući da stambene olakšice i subvencije za troškove najma često nisu dovoljne da pokriju stvarne troškove stanovanja, a u nekim zemljama veoma strogi kriteriji onemogućavaju pristup stambenim olakšicama za osjetljive skupine; |
| --- | --- |

AL.

budući da je energetsko siromaštvo stalna pošast koja utječe na milijune ljudi u EU-u i budući da je bolest COVID-19 pogoršala tu krizu jer je ograničenje kretanja dovelo do značajnog povećanja potrošnje energije i viših računa; budući da je, nadalje, zbog bolesti COVID-19 velik broj radnika izgubio posao ili dio svojih primanja, unatoč mjerama financijske potpore i kratkoročnim programima o radu koje su države članice uvele, a EU podržao; budući da stambene olakšice i subvencije za troškove najma često nisu dovoljne da pokriju stvarne troškove stanovanja, a u nekim zemljama veoma strogi kriteriji onemogućavaju pristup stambenim olakšicama za osjetljive skupine;

| AM. | budući da društva stare i prolaze kroz demografske promjene; budući da se oblik stanovanja treba promijeniti s godinama u skladu s promjenama stila života ili obiteljskom situacijom; budući da prepreke stanovanju uključuju manjak pristupa, usamljenost, zabrinutosti oko sigurnosti i troškove održavanja; |
| --- | --- |

AM.

budući da društva stare i prolaze kroz demografske promjene; budući da se oblik stanovanja treba promijeniti s godinama u skladu s promjenama stila života ili obiteljskom situacijom; budući da prepreke stanovanju uključuju manjak pristupa, usamljenost, zabrinutosti oko sigurnosti i troškove održavanja;

| AN. | budući da bi stambeni prostori trebali biti sigurni, udobni i jednostavni za održavanje, što je veoma važno za osobe starije životne dobi; |
| --- | --- |

AN.

budući da bi stambeni prostori trebali biti sigurni, udobni i jednostavni za održavanje, što je veoma važno za osobe starije životne dobi;

| AO. | budući da energetska učinkovitost stambenog fonda ima izravan učinak na energetsko siromaštvo i troškove održavanja; budući da je tržište plina i energije jedno od najprofitabilnijih sektora u svijetu, iako gotovo 7 % kućanstava u EU-u nije u mogućnosti podmiriti režije (41); budući da kućanstva s niskim primanjima također plaćaju više za energiju; budući da „val obnove” može igrati važnu ulogu u uštedi energije, smanjenju troškova i potrošnje energije, čime se pomaže smanjenju energetskog siromaštva i poboljšava udobnost te sanitarni i životni uvjeti za sve; |
| --- | --- |

AO.

budući da energetska učinkovitost stambenog fonda ima izravan učinak na energetsko siromaštvo i troškove održavanja; budući da je tržište plina i energije jedno od najprofitabilnijih sektora u svijetu, iako gotovo 7 % kućanstava u EU-u nije u mogućnosti podmiriti režije (41); budući da kućanstva s niskim primanjima također plaćaju više za energiju; budući da „val obnove” može igrati važnu ulogu u uštedi energije, smanjenju troškova i potrošnje energije, čime se pomaže smanjenju energetskog siromaštva i poboljšava udobnost te sanitarni i životni uvjeti za sve;

| AP. | budući da je dekarbonizacija gospodarstva EU-a do 2050. zajednički cilj u borbi protiv klimatskih promjena, a energija koja se upotrebljava za grijanje i hlađenje zgrada jedan od glavnih uzroka tih promjena; budući da je kroz europski zeleni plan Europska unija samoj sebi postavila cilj da zgrade učini energetski učinkovitijima; |
| --- | --- |

AP.

budući da je dekarbonizacija gospodarstva EU-a do 2050. zajednički cilj u borbi protiv klimatskih promjena, a energija koja se upotrebljava za grijanje i hlađenje zgrada jedan od glavnih uzroka tih promjena; budući da je kroz europski zeleni plan Europska unija samoj sebi postavila cilj da zgrade učini energetski učinkovitijima;

| AQ. | budući da u više od polovice država članica EU-a sada postoji preko 500 stambenih prostora na 1000 stanovnika; budući da je ta brojka najviša u zemljama koje su turističke destinacije, gdje kuće za odmor izgrađene za uporabu u visokoj sezoni na najatraktivnijim turističkim lokacijama ne udovoljavaju potrebama stanovanja šire populacije (42); |
| --- | --- |

AQ.

budući da u više od polovice država članica EU-a sada postoji preko 500 stambenih prostora na 1000 stanovnika; budući da je ta brojka najviša u zemljama koje su turističke destinacije, gdje kuće za odmor izgrađene za uporabu u visokoj sezoni na najatraktivnijim turističkim lokacijama ne udovoljavaju potrebama stanovanja šire populacije (42);

| AR. | budući da su izbjeglice, azilanti, migranti, posebno oni bez dokumenata, interno raseljene osobe, osobe bez državljanstva, osobe s invaliditetom, djeca i mladi, autohtono stanovništvo, žene, LGBTIQ osobe, osobe starije životne dobi i pripadnici rasnih, etničkih i vjerskih manjina neravnomjerno zastupljeni među osobama koje žive u beskućništvu, u neformalnom smještaju ili u neprimjerenim stambenim uvjetima, a često su potisnuti u najmarginalnija i najnesigurnija područja; budući da su gore navedene skupine često žrtve višedimenzionalne diskriminacije kao rezultat stambenog statusa; budući da je pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Europska unija usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

AR.

budući da su izbjeglice, azilanti, migranti, posebno oni bez dokumenata, interno raseljene osobe, osobe bez državljanstva, osobe s invaliditetom, djeca i mladi, autohtono stanovništvo, žene, LGBTIQ osobe, osobe starije životne dobi i pripadnici rasnih, etničkih i vjerskih manjina neravnomjerno zastupljeni među osobama koje žive u beskućništvu, u neformalnom smještaju ili u neprimjerenim stambenim uvjetima, a često su potisnuti u najmarginalnija i najnesigurnija područja; budući da su gore navedene skupine često žrtve višedimenzionalne diskriminacije kao rezultat stambenog statusa; budući da je pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Europska unija usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije;

| AS. | budući da je Komisija 12. studenoga 2020. usvojila svoju prvu strategiju za jednakost LGBTIQ osoba; |
| --- | --- |

AS.

budući da je Komisija 12. studenoga 2020. usvojila svoju prvu strategiju za jednakost LGBTIQ osoba;

| AT. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe državama članicama u preporuci CM/Rec(2010)5 preporučio da treba poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da sve osobe na učinkovit i jednak način imaju pristup primjerenom stanovanju, bez diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da je predložio i da se prikladna pažnja treba dati rizicima beskućništva kojima su izložene LGBTIQ osobe, uključujući mlade i djecu, koje mogu biti posebno izložene socijalnoj isključenosti, uključujući onu od vlastite obitelji; |
| --- | --- |

AT.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe državama članicama u preporuci CM/Rec(2010)5 preporučio da treba poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da sve osobe na učinkovit i jednak način imaju pristup primjerenom stanovanju, bez diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da je predložio i da se prikladna pažnja treba dati rizicima beskućništva kojima su izložene LGBTIQ osobe, uključujući mlade i djecu, koje mogu biti posebno izložene socijalnoj isključenosti, uključujući onu od vlastite obitelji;

| AU. | budući da studija Komisije o pravnom priznavanju roda u EU-u ukazuje na diskriminaciju protiv transrodnih osoba i osoba koje se ne identificiraju ni s jednim rodom prilikom pristupa tržištu stambenih nekretnina, uključujući gubitak domova zbog zahtjeva za razvodom koji je dio nekih procesa priznavanja roda u EU-u; budući da pristup pravnom priznavanju roda povećava šansu da transrodna osoba pronađe stambeni prostor u slučajevima kada je potrebna dokumentacija koja odgovara njihovu rodnom izražavanju; |
| --- | --- |

AU.

budući da studija Komisije o pravnom priznavanju roda u EU-u ukazuje na diskriminaciju protiv transrodnih osoba i osoba koje se ne identificiraju ni s jednim rodom prilikom pristupa tržištu stambenih nekretnina, uključujući gubitak domova zbog zahtjeva za razvodom koji je dio nekih procesa priznavanja roda u EU-u; budući da pristup pravnom priznavanju roda povećava šansu da transrodna osoba pronađe stambeni prostor u slučajevima kada je potrebna dokumentacija koja odgovara njihovu rodnom izražavanju;

| AV. | budući da Komisija raspolaže značajnim brojem kompetencija vezanih uz tržište stambenih nekretnina, uključujući nadzor banaka, monetarnu politiku, kredite i hipotekarne kredite, uključujući pravila odgode i podmirenja duga, kao i mogućnost interveniranja u slučaju financijskih balona, javnih troškova socijalnog financiranja stanovanja i nenaplativih kredita; budući da se prema Protokolu br. 26 UFEU-a pružanje zadataka usluga od općeg gospodarskog interesa, kao što je pružanje socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja, treba temeljiti na određenim nacionalnim, regionalnim i lokalnim povjerenim zadacima koji odražavaju potrebe i proporcionalnu podršku stanovanju i zajednicama; |
| --- | --- |

AV.

budući da Komisija raspolaže značajnim brojem kompetencija vezanih uz tržište stambenih nekretnina, uključujući nadzor banaka, monetarnu politiku, kredite i hipotekarne kredite, uključujući pravila odgode i podmirenja duga, kao i mogućnost interveniranja u slučaju financijskih balona, javnih troškova socijalnog financiranja stanovanja i nenaplativih kredita; budući da se prema Protokolu br. 26 UFEU-a pružanje zadataka usluga od općeg gospodarskog interesa, kao što je pružanje socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja, treba temeljiti na određenim nacionalnim, regionalnim i lokalnim povjerenim zadacima koji odražavaju potrebe i proporcionalnu podršku stanovanju i zajednicama;

| AW. | budući da špekulativno stjecanje nekretnina i zemljišta ima naglašenu ulogu u kontinuiranom rastu cijena stanovanja; budući da se može primijetiti nagli i kontinuirani rast cijena kuća i tržišnih najamnina, posebno u gradovima i gradskim ili prigradskim područjima; |
| --- | --- |

AW.

budući da špekulativno stjecanje nekretnina i zemljišta ima naglašenu ulogu u kontinuiranom rastu cijena stanovanja; budući da se može primijetiti nagli i kontinuirani rast cijena kuća i tržišnih najamnina, posebno u gradovima i gradskim ili prigradskim područjima;

| AX. | budući da se prisilna deložacija definira kao trajno ili privremeno udaljavanje protiv volje pojedinca, obitelji i/ili zajednica iz domova i/ili područja na kojima stanuju, bez pružanja, ili pristupa, prikladnim oblicima pravne ili druge vrste zaštite koja je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; budući da su prisilne deložacije već dugo prepoznate kao teško kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

AX.

budući da se prisilna deložacija definira kao trajno ili privremeno udaljavanje protiv volje pojedinca, obitelji i/ili zajednica iz domova i/ili područja na kojima stanuju, bez pružanja, ili pristupa, prikladnim oblicima pravne ili druge vrste zaštite koja je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; budući da su prisilne deložacije već dugo prepoznate kao teško kršenje ljudskih prava;

Postizanje odgovarajućih, energetski učinkovitih i zdravih mogućnosti stanovanja

| 1. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju prepoznavanje prava na primjereno stanovanje i da se ono provodi kao temeljno ljudsko pravo putem primjenjivih europskih i nacionalnih zakonodavnih odredbi; poziva Komisiju i države članice da osiguraju jednak pristup pristojnim mogućnostima stanovanja za sve, uključujući čistu i kvalitetnu pitku vodu, odgovarajuće i primjerene sanitarne i higijenske uvjete, spojeve na kanalizaciju i vodne mreže, kvalitetno unutarnje okruženje, kao i pristup cjenovno pristupačnoj, pouzdanoj i održivoj energiji za sve, te da tako doprinesu iskorjenjivanju svih oblika siromaštva, zaštiti ljudskih prava u socijalno ugroženim kućanstvima i pružanju podrške najosjetljivijim skupinama te da zaštite njihovo zdravlje i dobrobit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj poziv za djelovanje na razini EU-a za moratorij na odspajanje grijanja zimi i poziva na uvođenje zimskog primirja; osuđuje zaobilaženje moratorija tako što se grijanje ne uključuje na jesen, što moratorij tako čini neučinkovitim; poziva Komisiju da osigura da dobavljači električne energije usvoje zaštitne programe kako bi zajamčili domaću opskrbu energijom onima kojima je najpotrebnija, budući da je pristup osnovnim komunalnim uslugama kao što su voda, struja i sanitarni sustav ključan za postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na uvođenje minimalnih obveznih zahtjeva za zdrave domove na razini EU-a, uključujući kvalitetu zraka u zatvorenom, koji bi trebali biti barem usklađeni sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije; poziva države članice da se pridržavaju i provode osnovna pravila javnih sanitarnih sustava i javnog zdravlja, kao i smjernice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) o primjerenom stanovanju, zdravlju i temperaturi te da razmjenjuju najbolje prakse i razmišljanja poduzeta na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da prioritet smanjenju emisija i energetskoj učinkovitosti daju putem obnove stambenih prostora; podržava fokus „vala obnove” na rješavanje energetskog siromaštva i zgrada s najlošijom izvedbom, u skladu s ciljevima i načelima europskog zelenog plana, kako bi se osigurala socijalno pravedna tranzicija na klimatski neutralno gospodarstvo kojom nitko neće biti zapostavljen; poziva da se posebna pažnja posveti socijalnom stanovanju, obiteljskim kućama i višestambenim zgradama u kojima stanuju njihovi vlasnici, kao i rješavanju problema neprimjerenog stanovanja i pristupačnosti stanovanja; stoga naglašava da bi najmoprimci i stanari-vlasnici trebali biti potpuno informirani o projektima obnove i uključeni u njih te da se njihov ukupni trošak ne bi trebao povećati zbog tih projekata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da provedu kampanje za uštedu energije; naglašava ulogu koju minimalni standardi energetske učinkovitosti imaju u poticanju obujma i opsega obnove u zgradama s najlošijom izvedbom te pozdravlja plan u „valu obnove” za uvođenje obveznih minimalnih standarda energetske učinkovitosti za postojeće zgrade u nadolazećoj reviziji Direktive o energetskoj učinkovitosti i energetskoj učinkovitosti zgrada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja potporu Komisije u „valu obnove” u obliku financiranju rješenja za kućanstva s niskim prihodima; pozdravlja model neutralnosti troškova stanovanja (uključujući stanarinu, energetske i operativne troškove te lokalne poreze) jer kombinira socijalne i klimatske ciljeve te sprječava „deložacije zbog obnove” (deložacije na temelju toga da je zgradi potrebna značajna obnova), osiguravajući da se povećanje stanarine u potpunosti uravnotežuje uštedom energije; naglašava potrebu zaštite stanara od deložacije tijekom obnove stanova; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da će za pružanje poticaja za obnovu, posebno u višestambenim zgradama, biti ključni sudjelovanje, komunikacija i financijski poticaji; poziva Komisiju, države članice i financijske institucije da osiguraju široku dostupnost financiranja za obnovu i podobnost za sve kategorije vlasništva, uključujući u situacijama kada ne postoje udruženja vlasnika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da „val obnove” odredi kao prioritet u višegodišnjem financijskom okviru i programu Next Generation EU te da ugrožene osobe postavi u središte politika za oporavak i da osigura jednak pristup projektima obnove za sve, s obzirom na to da ulaganja u tom području mogu djelovati kao protuciklička intervencija sa značajnim potencijalom za stvaranje novih radnih mjesta; poziva države članice da odrede obnovu kao prioritet u svojim planovima za oporavak i otpornost kako bi doprinijele ostvarenju cilja dubinske obnove od najmanje 3 % europskog fonda zgrada godišnje; zahtijeva da se posebna pažnja posveti i zgradama s visokim rizikom od potresa u europskim regijama sklonim potresima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU i države članice da podrže kružno gospodarstvo u građevinskom sektoru i da na zgrade i proizvode primjenjuju kružna načela s obveznim zelenim kriterijima; poziva EU i države članice da prilikom razmatranja mogućnosti obnove favoriziraju građevinske proizvode izrađene od niskougljičnih, održivih i netoksičnih materijala koji se također lako popravljaju i ponovno upotrebljavaju te da potaknu brzu tranziciju na obnovljive izvore energije za grijanje i hlađenje; naglašava da će više ekološki prihvatljivih domova izgrađenih s ekološki održivijim i trajnijim materijalima stvoriti široke socijalne i pojedinačne gospodarske koristi; poziva Komisiju i države članice da u svoje planove ulaganja u stanovanje uvedu zeleno socijalno stanovanje, uključujući kriterije održivosti socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da osigura da su prema pravilima javne nabave moguće inovacije i dugoročna partnerstva za obnovu u sektoru socijalnog stanovanja, poput pristupa pametnog susjedstva predloženog u okviru Inicijative pristupačnog stanovanja u „valu obnove”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da promiču programe i poticaje kojima se članove obitelji potiče da žive bliže jedni drugima, te za jačanje međugeneracijskih veza i omogućavanje starijim osobama koje zbog zdravstvenih ili financijskih razloga moraju napustiti svoje domove da pronađu smještaj koji odgovara njihovim potrebama, a da pritom ne moraju napustiti zajednice u kojoj već godinama žive; |
| --- | --- |

11.

Borba protiv beskućništva i diskriminacije

| 12. | poziva da se iskorjenjivanje beskućništva do 2030. postavi kao cilj na razini EU-a; poziva Komisiju da poduzme učinkovitije mjere za podršku državama članicama u nastojanjima da smanje i iskorijene beskućništvo kao prioritet u kontekstu akcijskog plana za europski stup socijalnih prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da predloži okvir EU-a za nacionalne strategije za borbu protiv beskućništva i dodatno poziva države članice da usvoje načela programa „Najprije stan” te da prioretiziraju pružanje privremenog stanovanja beskućnicima, između ostalog putem proaktivnih i reaktivnih mjera kao dio svojih nacionalnih strategija za beskućništvo, na temelju sistematskih savjetovanja s nevladinim organizacijama koje djeluju u području beskućništva, siromaštva i diskriminacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vjeruje da bi Komisija trebala dodatno istražiti provedbu postojećih uspješnih modela, kao što je model „Najprije stan”, putem odgovarajućih instrumenata financiranja kao što su Europski socijalni fond plus i Europski fond za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je potrebna međuministarska i međuvladina suradnja u razvoju i provedbi tih strategija, kao i za sudjelovanje ključnih dionika, te potiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost prikupljanja pouzdanih podataka o beskućništvu, uključujući beskućništvo mladih, uz sudjelovanje relevantnih nevladinih organizacija i vlasti aktivnih u pružanju usluga osobama kojima prijeti opasnost od beskućništva ili koje su beskućnici; poziva Komisiju i države članice da usvoje zajedničku okvirnu definiciju i usklađene pokazatelje beskućništva u EU-u, čime bi se omogućili zajedničko razumijevanje, sustavna usporedba i procjena razmjera beskućništva diljem država EU-a; i čime bi se omogućilo sistematsko praćenje stope beskućništva na razini EU-a putem institucija kao što je Eurostat; poziva na uporabu postojećih alata, poput Europske tipologije beskućništva i stambene isključenosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice i Komisiju da poduzmu mjere i provedu programe za mlade koji navrše 18 godina i kojima prijeti opasnost od beskućništva; poziva Komisiju da mladim ljudima pruži financijsku podršku prilikom prelaska na samostalan život, čime se poboljšava pristup informacijama o financiranju za cjenovno pristupačno stanovanje i osigurava da revidirano jamstvo za mlade pridonosi rješavanju problema beskućništva kod mladih koji je u porastu u mnogim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja pridavanje pažnje problemu beskućništva kod LGBTIQ osoba, posebice kod mladih LGBTIQ osoba, u strategiji za jednakost LGBTIQ osoba; poziva Komisiju da stvori alate za bolje prikupljanje podataka, da potakne istraživanja diljem EU-a i da olakša razmjenu pristupa u rješavanju problema beskućništva kod LGBITQ osoba među državama članicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja svoj poziv od 16. siječnja 2014. da se odmah stane na kraj kriminalizaciji beskućnika i da se izmijene diskriminirajuće prakse kojima se beskućnicima onemogućava pristup socijalnim uslugama i prihvatilištima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Agenciju Europske unije za temeljna prava na snažnije praćenje zločina iz mržnje i incidenata motiviranih aporofobijom; naglašava činjenicu da siromaštvo i beskućništvo nisu kaznena djela; poziva države članice da u svojim javnim politikama uspostave mehanizme kojima će zajamčiti sigurnost beskućnika i da u svoje javne politike za sigurnost uvedu aporofobiju kao zločin iz mržnje; poziva Komisiju i države članice da zabrane i riješe problem diskriminacije na temelju beskućništva ili drugog statusa stanovanja te da izvan snage stave sve zakone i mjere koje kriminaliziraju ili kažnjavaju ljude za beskućništvo ili ponašanja povezana s beskućništvom, kao što je spavanje ili objedovanje u javnom prostoru, kao i da zabrane protjerivanje beskućnika iz javnih prostora, osim ako im je osigurana sigurna alternativa za stanovanje, te uništavanje njihovih osobnih stvari; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da osiguraju da se izvanredne mjere za sprječavanje beskućništva i zaštitu beskućnika tijekom krize izazvane bolesti COVID-19, posebice moratorija na deložacije i odspajanje s opskrbe energijom, te pružanje privremenog smještaja održavaju koliko je god to potrebno i da budu popraćene primjerenim i trajnim rješenjima; poziva države članice da pruže potporu i promiču nevladine i humanitarne organizacije koje pružaju zdravstvene i socijalne usluge beskućnicima i pomažu u njihovoj zaštiti od bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prepoznaje da u nekim hitnim situacijama, kao u trenucima kada se ljudi nalaze u nesigurnim administrativnim situacijama ili u slučaju žrtava obiteljskog nasilja, potrebitima na raspolaganje treba staviti hitne stambene prostore, primjerice skloništa; poziva države članice da osiguraju da nitko ne mora spavati na ulici zbog manjka pristojnih alternativa; poziva Komisiju i države članice na zajednički rad na promicanju bezuvjetnog pristupa hitnim skloništima primjerene kvalitete u situacijama velike potrebe za smještajem za svima kojima je ono potrebno; naglašava, međutim, da bi to uvijek trebalo biti samo privremeno i da ne predstavlja alternativu strukturnim rješenjima kao što su prevencija i osiguravanje odgovarajućeg stambenog prostora i socijalne potpore kao odgovor na beskućništvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su žene posebno izložene stambenoj krizi; naglašava da su žene značajnije pogođene siromaštvom, dijelom zbog razlike u plaćama i mirovinama među ženama i muškarcima te činjenice da češće rade na nepuno radno vrijeme; naglašava da je beskućništvo kod žena često manje vidljivo i da se treba posebno rješavati; poziva Komisiju i države članice da razviju rodno osjetljiv pristup u svojim nacionalnim strategijama za borbu protiv beskućništva da bi se pružila podrška ženama koje pate od beskućništva, koje su često proživjele složenu traumu i izložene su ponovnoj traumi, primjerice uzrokovane obiteljskim nasiljem i zlostavljanjem, odvajanjem od djece, stigmatizacijom i manjkom sigurnog prostora; poziva Komisiju i države članice da razviju rodno osjetljiv pristup u svojim politikama stanovanja, posebice pružanjem podrške ženama koje se nalaze u specifičnim situacijama kao što je samohrano majčinstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da su socijalno distanciranje i karantena zbog bolesti COVID-19 imali dramatičan učinak na broj slučajeva nasilja nad ženama, uključujući povećane incidencije obiteljskog nasilja i zlostavljanja djece; podsjeća da se ekonomska neovisnost žena pokazala ključnim alatom za rješavanje problema rodno uvjetovanog nasilja; stoga poziva Komisiju i države članice da pruže financijsku podršku za žene žrtve rodno uvjetovanog nasilja prilikom njihova prelaska na samostalno stanovanje i poboljšan pristup informacijama o financiranju cjenovno pristupačnog stanovanja, čime se poboljšava njihova ekonomska neovisnost i životni standard; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na sveobuhvatnu i objedinjenu strategiju za borbu protiv siromaštva kojom će se odrediti cilj za smanjivanje siromaštva među ostalim siromaštva djece; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se provodi pravo djece na primjereno stanovanje, između ostalog pružanjem povezane podrške roditeljima koji imaju poteškoća sa zadržavanjem ili pristupanjem stanovanju, tako da mogu ostati sa svojom djecom, s posebnim fokusom na mlade odrasle osobe koje izlaze iz institucija socijalne skrbi; poziva Komisiju da predstavi europsko jamstvo za djecu najkasnije do 2021., s dodijeljenim budžetom od 20 milijardi EUR, kroz čiju će se provedbu osigurati da svako dijete u EU-u dobije pristup primjerenom stanovanju, između ostaloga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da osiguraju jednak pristup primjerenom stanovanju za sve, borbu protiv rasizma i antigipsizma te da osiguraju nediskriminaciju na svim osnovama utvrđenim u članku 21. Povelje o temeljnim pravima Europske unije; poziva Komisiju i države članice da osiguraju provedbu Povelje, kao i Direktive o rasnoj nejednakosti, okvira EU-a za provedbu nacionalne strategije integracije Roma i Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; zahtijeva da obrate posebnu pažnju na višedimenzionalnu diskriminaciju; poziva Vijeće na brzo donošenje horizontalne direktive o suzbijanju diskriminacije; poziva Komisiju da učinkovito ocijeni političku posvećenost država članice i da pokrene postupke utvrđivanja povrede protiv država članica koje ne provode zakonodavstvo EU-a za suzbijanje diskriminacije ili koje kriminaliziraju beskućnike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče države članice da definiraju i provedu politike protiv vlasnika zemljišta u sirotinjskim četvrtima i iznajmljivača ležaja te da dijele dobre prakse vezane uz te politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | s dubokom zabrinutošću primjećuje da Romi istovremeno i dalje žive u iznimno zabrinjavajućim uvjetima. Mnogi često žive u izoliranim naseljima u kojima su uvjeti života ispod standarda; poziva države članice na promicanje prostorne desegregacije i uključivanje romskih korisnika u dizajn, provedbu, praćenje i evaluaciju svih faza projekata stanovanja da bi se učinkovito osiguralo da im se pružaju sve informacije da bi mogli profitirati od postojećih fondova, kao i od politika za borbu protiv diskriminacije i mehanizama za sprječavanje prisilne deložacije, te da pruže dovoljan broj prikladnih odmorišta za Rome koji nisu stalno naseljeni; naglašava hitnu potrebu za obrazovanjem i kampanjama za podizanje svijesti, kao i za javnim ulaganjima u tom pogledu, što je postalo još potrebnije zbog opasnosti pandemije bolesti COVID-19; potiče Komisiju i države članice da se koriste planiranim fondom za pravednu tranziciju kako je to namijenjeno za poboljšanje stanovanja, zdravlja i zaposlenosti, tako da se nikoga ne zapostavi, uključujući Rome; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upozorava na činjenicu da deložacija može biti u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima samo ako zadovoljava određen broj kriterija, uključujući smislen angažman s pogođenim osobama, istraživanje svih održivih alternativa, premještanje u primjeren stambeni prostor uz pristanak pogođenih kućanstava, tako da nitko ne ostane beskućnik, kao i pristup pravosudnim tijelima da bi se osigurala pravičnost postupka i usklađenost sa svim ljudskim pravima; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se deložacije smatraju prisilnima i predstavljaju kršenje prava na stanovanje ako se ne ispune gore navedeni kriteriji; zahtijeva da se prisilne deložacije kako je definirano u međunarodnom pravu o ljudskim pravima zabrane u svim okolnostima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | s dubokom zabrinutošću primjećuje da se osobe s invaliditetom često suočavaju s nekoliko složenih izazova i različitim vrstama oduzimanja prava u području stanovanja, primjerice manjkom prava na život u zajednici s jednakim prilikama, manjak dostupnosti usluga koje se pružaju unutar zajednice potrebnih za osiguravanje tranzicije s institucionalne skrbi na život u zajednici, činjenicom da su često prisiljeni živjeti u segregiranim stambenim institucijama, manjkom pristupa programima stanovanja, postojećim preprekama za dostupnost itd.; podsjeća Komisiju i države članice da im Konvencija o pravima osoba s invaliditetom nameće obveze; poziva na brzu deinstitucionalizaciju u cijeloj Europi te na korištenje dostupnih EU-ovih i nacionalnih fondova za stvaranje pristupačnog, nesegregiranog stanovanja i pružanje potrebnih usluga u zajednici za osobe s invaliditetom radi zaštite njihova prava na neovisan život u zajednici i na jednake šanse za sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se sredstva EU-a ili država članica neće koristiti za stambene projekte koji vode do segregacije ili socijalne isključenosti; poziva države članice da uvijek razmotre kvalitetu stanovanja u smislu urbanog razvoja, arhitekture i funkcionalnosti kako bi poboljšali dobrobit svih; poziva Komisiju i države članice da promiču programe i poticaje koji potiču i jačaju međugeneracijske veze omogućavajući osobama, posebno starijim osobama, koje moraju napustiti domove iz financijskih ili zdravstvenih razloga, da pronađu novi smještaj koji udovoljava njihovim potrebama, a da ne moraju napustiti svoje zajednice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju i države članice da nametnu opću obvezu ispunjavanja kriterija pristupačnosti u planiranom „valu obnove” javnih i privatnih zgrada te da iskoriste svoj potencijal za poboljšanje pristupačnosti osobama s invaliditetom i starijim osobama, kao i onima s motoričkim i senzornim poteškoćama, kako bi se stanovnicima smještaj učinilo ugodnim i „otpornim na budućnost” u svjetlu sve većih demografskih promjena; |
| --- | --- |

32.

Integrirani pristup socijalnom, javnom i cjenovno pristupačnom stanovanju na razini EU-a

| 33. | poziva Komisiju i države članice da stambeno pitanje postane jedno od temelja akcijskog plana europskog stupa socijalnih prava; podsjeća da politike EU-a te programi i instrumenti financiranja snažno utječu na tržišta stambenih nekretnina, kvalitetu stambenog fonda i na živote građana; poziva Komisiju da hitno razvije integriranu strategiju na razini EU-a za socijalno, javno, nesegregirano i pristupačno stanovanje, stvarajući okvir koji omogućava nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima da osiguraju siguran, zdrav, pristupačan i povoljan smještaj za sve; poziva Komisiju da, kao dio ove strategije, poboljša svoje djelovanje kako bi angažirala sve razine vlasti u cjelovitoj i dosljednoj provedbi prava na primjereno stanovanje za sve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja činjenicu da je cjenovna pristupačnost stanovanja uključena u europski semestar; potiče Komisiju da osigura da sve preporuke za pojedine zemlje pozitivno doprinose potpunoj i dosljednoj provedbi načela europskog stupa socijalnih prava, postizanju ciljeva UN-a i klimatskim ciljevima EU-a definiranim u zelenom planu; potiče države članice da provedu preporuke o cjenovnoj pristupačnosti stanova specifične za pojedine zemlje; navodi da bi nacionalni planovi za cjenovno pristupačno stanovanje trebali biti uključeni u nacionalne programe reformi i zahtijeva da Komisija i države članice uspostave posebne strategije za rješavanje prepreka pravu na stanovanje, poput diskriminacije, špekulacija, lihvarskih zajmova, otimanja zemlje, sukoba, prisilne deložacije, degradacije okoliša i ranjivosti na katastrofe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava potrebu za razradom pokazatelja indeksa cijena stambenih objekata; smatra da je stanovanje pristupačno ako je preostali budžet stanara barem dovoljan za pokrivanje ostalih bitnih izdataka za dostojanstven život; naglašava potrebu za izradom sveobuhvatne definicije cjenovne pristupačnosti stanova na razini EU-a uzimajući u obzir širok raspon pokazatelja kao što su deložacija i stope siromaštva; ističe da trenutni referentni prag za stopu preopterećenosti troškovima stanovanja od 40 % raspoloživog dohotka kućanstva nedovoljno predstavlja broj kućanstava koji je preopterećen troškovima stanovanja; poziva na ponovnu procjenu referentnog praga i poziva Eurostat da izradi širi skup podataka o troškovima stanovanja kućanstava od 25 % do 40 % raspoloživog dohotka u intervalima od 5 %; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da pruži točnije, kvalitetne i usporedive podatke o tržištima stambenih nekretnina te da prati dostupnost stanova širom EU-a, uključujući na lokalnoj i regionalnoj razini, putem Eurostatove Europske statistike o dohotku i životnim uvjetima (EU-SILC) i Europskog opservatorija za energetsko siromaštvo, uzimajući u obzir fragmentaciju nacionalnih stambenih tržišta i razlike između država članica; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Vijeće i države članice da ponovno uvedu neformalne sastanke ministara za stambena pitanja, da na njih uključe i Parlament, da ih otvore zainteresiranim dionicima i da predstave revidirani format kontaktnih točaka za stanovanje, kako bi se osigurao mehanizam za razmjenu informacija između država članica i pružila platforma za razmjenu najboljih praksi u borbi protiv beskućništva i pružanju primjerenog i pristupačnog smještaja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče države članice da surađuju na financiranju socijalnih ulaganja usmjerenih na rješavanje stambenih problema sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i privatnim sektorom, od kojih mnogi imaju i mogu imati ključnu ulogu u razvoju i održavanju odgovarajućih stambenih rješenja za one koji se nalaze u ranjivim situacijama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da povećaju svoja ulaganja u pristupačne staračke domove za starije osobe s kvalitetnim uslugama skrbi dostupnih širem krugu starije populacije; |
| --- | --- |

39.

Osiguravanje sigurnosti najma i uključivih tržišta stambenih nekretnina

| 40. | ističe da 25,1 % europskih stanara koji plaćaju najamninu po tržišnim cijenama troši preko 40 % svog dohotka na najam i da se najamnine u prosjeku neprestano povećavaju (43); poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da uvedu zakonske odredbe, uključujući jasne propise o najmu, kako bi zaštitile prava stanara i vlasnika stanova i potaknule sigurnost vlasnika i stanara te spriječile deložacije, uključujući i mjere obnove, uključujući i osobe koje žive u stanu izvlaštenom od države kao dio postupka povrata imovine; poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da osiguraju transparentnost najamnine i da pruže potporu organizacijama koje rade na zaštiti stanara i vlasnika stanova i uspostavljanju postupaka pravnog rješavanja sporova s niskim pragom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice na provođenje stambenih politika koje se temelje na načelu neutralnosti između vlasništva nad stambenim nekretninama, iznajmljenih privatnih stambenih nekretnina i iznajmljenih socijalnih stambenih nekretnina; poziva Komisiju na poštivanje tog načela u europskom semestru; vjeruje da pravo na stanovanje ne bi trebalo usko definirati kao pristup socijalnom stanovanju, već u širem smislu kao pravo na život u domu u miru, sigurnosti i dostojanstvu; naglašava važnost postavljanja transparentnih kriterija podobnosti za socijalno i javno financirano stanovanje kako bi se osigurao jednak pristup stanovanju; potiče države članice da uspostave nacionalne strategije za sprječavanje socijalne segregacije širom geografskom distribucijom socijalnih stanova, dostupnih svim građanima bez obzira na status, spol, vjeru ili etničku pripadnost; poziva države članice da olakšaju pristup stanovanju i promiču raznolike četvrti poboljšanim pristupom kreditnim linijama i iznajmljivanjem s pravom kupnje za mlade, obitelji s niskim i srednjim dohotkom i osobe iz socijalno i ekonomski ugroženih skupina; potiče države članice na suradnju s bankarskim sektorom u svrhu izdavanja povoljnih zajmova za koje jamči država tim skupinama, istodobno sprečavajući pojavu mjehura i prezaduženosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da budu aktivnije u ispravljanju nejednakosti na tržištu stambenih nekretnina, između ostalog pružanjem sveobuhvatnih informacija o funkcioniranju tržišta stambenih nekretnina, broju i geografskoj raspodjeli transakcija, kretanju cijena u određenim segmentima tržišta i potencijalu za razvoj u drugim specifičnim segmentima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da su prikladne politike i mjere koje podupiru odgovarajuću opskrbu stambenim prostorom presudne za uravnoteženje i jačanje gospodarskog razvoja stanovanja kako bi čitavo društvo imalo koristi i kako bi se svima osiguralo pristupačno i uspješno životno okruženje; vjeruje da poduzete mjere moraju biti promišljene, konkretne i usmjerene na provedbu prava na stanovanje u razumnom roku te da države članice moraju dodijeliti dovoljno resursa i na prvo mjesto staviti potrebe ugroženih i marginaliziranih pojedinaca ili skupina koje žive u nesigurnim uvjetima stanovanja; stoga poziva države članice da, uz potporu Komisije, osiguraju pružanje dovoljnih, primjerenih i pristupačnih socijalnih stanova za pokrivanje stambenih potreba tih pojedinaca i skupina; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da razviju svoje politike izgradnje kuća koje će potaknuti gospodarski rast u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sa zabrinutošću primjećuje sve veću financijalizaciju tržišta stambenih nekretnina, posebno u gradovima, pri čemu ulagači tretiraju stambene nekretnine kao imovinu kojom se trguje, a ne kao ljudsko pravo; poziva Komisiju da procijeni koliko su politike i propisi EU-a doprinijeli financijalizaciji tržišta stambenih nekretnina i sposobnosti nacionalnih i lokalnih tijela da osiguraju pravo na stanovanje; poziva države članice i lokalna tijela na donošenje prikladnih mjera za borbu protiv špekulativnih ulaganja, usvajanje politika koje potiču dugoročna ulaganja u tržište stambenih nekretnina te na izradu politika urbanog i ruralnog planiranja kojima se pogoduje cjenovno pristupačnom stanovanju, socijalnoj raznolikosti i socijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je transparentnost u pogledu vlasništva nad nekretninama i transakcija od ključne važnosti za sprječavanje narušavanja tržišta stambenih nekretnina te za sprečavanje pranja novca u tom sektoru; ponavlja obvezu iz Direktive o pranju novca da Komisija do 31. prosinca 2020. podnese izvješće o potrebi usklađivanja podataka o vlasništvu nad nekretninama i o međusobnoj povezanosti tih nacionalnih registara kako bi se spriječile špekulacije; stoga ponavlja svoj poziv od 26. ožujka 2019. da države članice trebaju imati javno dostupne informacije o krajnjem stvarnom vlasništvu nad zemljištem i nekretninama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju i države članice da bolje zaštite hipotekarne dužnike od deložacija; naglašava da bi ljudi koji su deložirani trebali biti u mogućnosti ostvariti svoja prava na sudu; poziva Komisiju i države članice da ojačaju trenutačna obvezujuća pravila ponašanja za vjerovnike, pružatelje usluga servisiranja kredita i kupce kredita kako bi se izbjegle obmanjujuće prakse, uznemiravanje i kršenje prava potrošača, barem što se tiče hipotekarnih zajmova, ili ako je to primjereno, da usvoje nova pravila; vjeruje da bi takva pravila trebala posebno navesti zahtjeve za razumnim i održivim mjerama restrukturiranja uz one predviđene člankom 28. Direktive 2014/17/EU; poziva Komisiju da procijeni potrebu za zakonodavnim prijedlogom o minimalnom omjeru zajma i vrijednosti na tržištu hipotekarnih kredita; poziva Komisiju da razmotri učinak na tržište stambenih nekretnina prilikom predlaganja pravila o sekuritizaciji; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe da ekspanzivan rast kratkoročnog turističkog smještaja dovodi do uklanjanja stambenih nekretnina s tržišta i do rasta cijena te da može imati negativan učinak na kvalitetu života u urbanim i turističkim centrima; poziva Komisiju da Direktivu o uslugama protumači u skladu s presudom Europskog suda (C-390/18) koja utvrđuje cjenovnu pristupačnost stana i nedostatak stanova za najam kao „glavne razloge povezane s javnim interesom”, te stoga pruži široki diskrecijski prostor nacionalnim i lokalnim vlastima da definiraju razmjerna pravila za ugostiteljske usluge, uključujući obveznu registraciju, ograničenje dozvola i posebne politike zoniranja, ograničenje razdoblja, izbjegavanje „turistizacije”, pražnjenje urbanih centara i pad kvalitete života u tim područjima na štetu stanovnika; potiče Komisiju da u zakon o digitalnim uslugama uključi prijedlog obveza priopćavanja podataka za platforme koje posluju na tržištu najma kratkoročnog smještaja u skladu s pravilima o zaštiti podataka jer je taj pristup informacijama nužan da bi nadležna tijela mogla osigurati dostupnost cjenovno pristupačnih mogućnosti stanovanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća Komisiju i države članice da bi propust da reguliraju tržište stambenih nekretnina i financijske subjekte koji djeluju na tom tržištu kako bi svima osigurali pristup pristupačnom i primjerenom stanu značio nepoštivanje njihovih obveza u pogledu prava na stanovanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva da se stambeni sektor uključi kao socijalna usluga od općeg interesa, a ne samo kao socijalno stanovanje, jer je to neophodno kako bi se svima zajamčilo pravo na pristupačno i primjereno stanovanje; |
| --- | --- |

50.

Ulaganje u socijalne, javne, cjenovno pristupačne i energetski učinkovite mogućnosti stanovanja

| 51. | naglašava da jaz ulaganja u cjenovno pristupačne stanove iznosi 57 milijardi EUR godišnje (44); poziva Komisiju i države članice da riješe problem manjka sredstava za ulaganje u cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja kao prioritetno pitanje; u tom pogledu poziva na reformu okvira gospodarskog upravljanja koja će državama članicama omogućiti potrebna zelena i socijalna javna ulaganja, uključujući ona koja se odnose na razvoj i poboljšanje socijalnih, javnih, pristupačnih i energetski učinkovitih mogućnosti stanovanja; nadalje poziva na usklađeno računovodstvo za metodologiju amortizacije ulaganja u cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da je socijalno stanovanje kao usluga od općeg gospodarskog interesa izuzeta od zahtjeva za prijavu državne potpore; podsjeća da je socijalno stanovanje jedini sektor u Odluci o uslugama općeg gospodarskog interesa za koji Komisija spominje ciljanu skupinu (građani u nepovoljnom položaju ili socijalno skupine u nepovoljnijem položaju), a da to nije slučaj s ostalim socijalnim uslugama; vjeruje da bi to moglo ograničiti mogućnost pružanja socijalnog i pristupačnog stanovanja za sve; priznaje da na razini EU-a ne postoji dogovorena zajednička definicija socijalnog stanovanja; upozorava, međutim, da je uska definicija socijalnog stanovanja koja ga ograničava samo na „stanovanje za građane u nepovoljnom položaju ili socijalne skupine u nepovoljnijem položaju, koji zbog ograničenja rješivosti ne mogu dobiti stan pod tržišnim uvjetima”, ograničava i ometa sposobnost država članica da definiraju njihove usluge od općeg gospodarskog interesa i usluge od općeg interesa; naglašava da bi se usluge od općeg gospodarskog interesa u stanovanju trebale uglavnom voditi posebnim zahtjevima koje određuju nacionalna, regionalna ili lokalna tijela jer su ta tijela nadležna za utvrđivanje i rješavanje stambenih potreba i životnih uvjeta različitih skupina koji se mogu uvelike razlikovati između ruralnih i urbanih područja, budući da ta tijela imaju presudnu ulogu u dobro usmjerenom donošenju odluka; potiče Komisiju da prilagodi definiciju ciljne skupine socijalnog stanovanja i stanovanja financiranog javnim sredstvima u pravilima o uslugama od općeg gospodarskog interesa kako bi se nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima omogućilo da podrže stanovanje za sve skupine čije se potrebe za pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja ne mogu zadovoljiti pod tržišnim uvjetima, osiguravajući istovremeno da se financijska sredstva dodijele najugroženijim skupinama, kako bi se deblokirala ulaganja i osigurale cjenovno pristupačne mogućnosti stanovanja, neutralnost najma stambenih prostora i održiv urbani razvoj te izgradile socijalno raznolike četvrti i ojačala socijalna kohezija; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i države članice da dodatno povećaju ulaganja u EU-u u socijalno, javno, energetski učinkovito, primjereno i cjenovno pristupačno stanovanje te u rješavanje problema beskućništva i stambene isključenosti; u tom pogledu poziva na ulaganja putem Europskog fonda za regionalni razvoj, Fonda za pravednu tranziciju, fonda InvestEU, fonda ESF+, programa Obzor Europa i Next Generation EU, a posebno kroz instrument za oporavak i otpornost, Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus (CRII) i Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus plus (CRII +); poziva na veću sinergiju među tim instrumentima; pozdravlja financiranje zajmova socijalnog i cjenovno pristupačnih mogućnosti stanovanja putem fonda InvestEU i šireg portfelja Europske investicijske banke; poziva Komisiju i države članice da integriraju socijalni napredak kao prioritet ulaganja, zajedno sa zelenim i digitalnim tranzicijama, u instrument za oporavak i otpornost kako bi zaštitili ranjive osobe od negativnog učinka trenutne krize i uključili socijalne planove napretka u planove oporavka i otpornosti, navodeći kako će se provoditi načela europskog stupa socijalnih prava i pri čemu će cilj biti socijalna ulaganja, uključujući ulaganja u socijalno stanovanje; hitno poziva Komisiju da osigura da financiranje EU-a i financiranje Europske investicijske banke postanu pristupačniji lokalnim i regionalnim pružateljima socijalnih i javnih cjenovno pristupačnih mogućnosti stanovanja; poziva Europsku investicijsku banku da pokuša povećati relevantno usmjeravanje ciljanom tehničkom pomoći i bližom suradnjom s financijskim posrednicima i državama članicama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da potakne uporabu europskih programa koji pružaju potporu obnovi domova kako bi se mogućnosti stanovanja učinile cjenovno pristupačnima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče države članice da osiguraju da svi budući projekti stambene izgradnje i sanacije imaju za cilj promicanje pametnih zgrada u kojima se potrošnja vode i energije može nadzirati i učiniti troškovno učinkovitijom, u skladu s klimatskim ciljevima Europske unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da prepoznaju, podrže i financiraju demokratska i zajednička stambena rješenja pod vodstvom zajednice, uključujući zajedničke zemljišne zaklade, kao legitimna i održiva sredstva za osiguravanje tržišnog i socijalnog stanovanja; poziva na održivi pristup upotrebi urbanog zemljišta, primjerice davanjem prednosti sanaciji napuštenih kuća u odnosu na izgradnju novih; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/hlm/charter/Language_versions/ENG_Geneva_UN_Charter.pdf

(2)  https://www.who.int/publications/i/item/who-housing-and-health-guidelines

(3)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_euua_housing_partnership_december_2018_1.pdf

(4)  Izvješće radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi: „Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi” čiji su autori Lieve Fransen, Gino del Bufalo i Edoardo Reviglio (siječanj 2018.).

(5)  https://dmsearch.cor.europa.eu/search/opinion

(6)  http://nws.eurocities.eu/MediaShell/media/EUROCITIES%20statement%20on%20 state%20aid%20and%20local%20public%20%20services_16%2001%202016%20final.pdf

(7)  http://www.iut.nu/wp-content/uploads/2017/07/Housing-Ministers%C2%B4-Communiqu%C3%A9.pdf

(8)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/resolution-for-social-housing-in-europe.pdf

(9)  https://ap.ohchr.org/documents/dpage_e.aspx?si=A/HRC/31/54

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0194.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0176.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0033.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0240.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0202.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0156.

(17)  SL C 356, 4.10.2018., str. 89.

(18)  SL C 346, 27.9.2018., str. 156.

(19)  SL C 101, 16.3.2018., str. 138.

(20)  SL C 101, 16.3.2018., str. 2.

(21)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(22)  SL C 58, 15.2.2018., str. 192.

(23)  SL C 366, 21.10.2017., str. 19.

(24)  SL C 366, 21.10.2017., str. 31.

(25)  SL C 482, 23.12.2016., str. 141.

(26)  SL C 65, 19.2.2016., str. 40.

(27)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000003_hr

(28)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/legal_gender_recognition_in_the_eu_the_ journeys_of_trans_people_towards_full_equality_web.pdf

(29)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/inadequate-housing-is-costing-europe-eu194-billion-per-year

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20190514-1

(32)  https://www.un.org/en/events/citiesday/assets/pdf/the_worlds_cities_in_2018_ data_booklet.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/addressing-household-over-indebtedness

(34)  Završno izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na primjereno stanovanje, str. 3.

(35)  Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o primjerenom stanovanju kao komponenti prava na primjeren životni standard i o pravu na nediskriminaciju u tom kontekstu, A/HRC/31/54.

(36)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics&oldid=497245#Housing_affordability

(37)  Razvojna banka Vijeća Europe, Nejednakost stanovanja u Europi (neslužbeni prijevod), 2017., str. 34.

(38)  https://www.who.int/social_determinants/Guidance_on_pro_equity_linkages/en/

(39)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191119-1

(40)  Studija isplativosti za jamstva za djecu: dokument za raspravu ciljne skupine za djecu koja živi u nesigurnim obiteljskim situacijama (neslužbeni prijevod).

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200120-1

(42)  https://www.oecd.org/els/family/HM1-1-Housing-stock-and-construction.pdf

(43)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(44)  Izvješće radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi: „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” (Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi) (2018).

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/161 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/161

---

P9_TA(2021)0021

Pravo na isključivanje

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (2019/2181(INL))

(2021/C 456/15)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 153. stavak 2. točku (b) UFEU-a u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i) UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 153. stavak 2. točku (b) UFEU-a u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i) UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. Lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/391/EEZ od 12. Lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/383/EEZ od 25. Lipnja 1991. o dopunama mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu radnika u radnom odnosu na određeno vrijeme ili privremenom radnom odnosu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/383/EEZ od 25. Lipnja 1991. o dopunama mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu radnika u radnom odnosu na određeno vrijeme ili privremenom radnom odnosu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenog 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (5),

| — | uzimajući u obzir članke 23. i 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 23. i 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela br. 5, 7, 8, 9 i 10, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela br. 5, 7, 8, 9 i 10,

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR), a posebno Konvenciju br. 1 o radnom vremenu (industrija) iz 1919., Konvenciju br. 30 o radnom vremenu (trgovina i uredi), Preporuku br. 163 o kolektivnom pregovaranju iz 1981., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i popratnu Preporuku br. 165 te Deklaraciju MOR-a povodom njegove stote obljetnice o budućnosti rada iz 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR), a posebno Konvenciju br. 1 o radnom vremenu (industrija) iz 1919., Konvenciju br. 30 o radnom vremenu (trgovina i uredi), Preporuku br. 163 o kolektivnom pregovaranju iz 1981., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i popratnu Preporuku br. 165 te Deklaraciju MOR-a povodom njegove stote obljetnice o budućnosti rada iz 2019.;

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju Vijeća Europe od 3. svibnja 1996., a posebno njezin članak 2. (koji se odnosi na pravo na pravične radne uvjete, uključujući razumno radno vrijeme i na odmor), članak 3. (o pravu na sigurne i zdrave radne uvjete), članak 6. (o pravu na kolektivno pregovaranje) i članak 27. (o zaštiti radnika s obiteljskim odgovornostima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju Vijeća Europe od 3. svibnja 1996., a posebno njezin članak 2. (koji se odnosi na pravo na pravične radne uvjete, uključujući razumno radno vrijeme i na odmor), članak 3. (o pravu na sigurne i zdrave radne uvjete), članak 6. (o pravu na kolektivno pregovaranje) i članak 27. (o zaštiti radnika s obiteljskim odgovornostima),

| — | uzimajući u obzir članak 24. Opće deklaracije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 24. Opće deklaracije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir okvirne sporazume europskih socijalnih partnera o radu na daljinu (2002.) i digitalizaciji (2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvirne sporazume europskih socijalnih partnera o radu na daljinu (2002.) i digitalizaciji (2020.),

| — | uzimajući u obzir studiju o procjeni europske dodane vrijednosti koju je izradio Odjel za europsku dodanu vrijednost Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) naslovljenu „Pravo na isključivanje” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o procjeni europske dodane vrijednosti koju je izradio Odjel za europsku dodanu vrijednost Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) naslovljenu „Pravo na isključivanje” (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 31. srpnja 2019. naslovljeno „Pravo na isključivanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 31. srpnja 2019. naslovljeno „Pravo na isključivanje”,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument Eurofounda naslovljen „Pravo na isključivanje u 27 država članica EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument Eurofounda naslovljen „Pravo na isključivanje u 27 država članica EU-a”,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije u pogledu kriterija za određivanje radnog vremena, uključujući dežurstvo i pripravnost, važnosti vremena odmora, zahtjeva za mjerenje radnog vremena i kriterija za određivanje statusa radnika (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije u pogledu kriterija za određivanje radnog vremena, uključujući dežurstvo i pripravnost, važnosti vremena odmora, zahtjeva za mjerenje radnog vremena i kriterija za određivanje statusa radnika (7),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-518/15, prema kojoj se pasivno dežurstvo radnika uz obvezu javljanja na pozive poslodavca u kratkom roku mora smatrati „radnim vremenom” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-518/15, prema kojoj se pasivno dežurstvo radnika uz obvezu javljanja na pozive poslodavca u kratkom roku mora smatrati „radnim vremenom” (8),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-55/18, u skladu s kojom države članice moraju zahtijevati od poslodavaca da uspostave sustav kojim se omogućuje mjerenje trajanja radnog vremena u danu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-55/18, u skladu s kojom države članice moraju zahtijevati od poslodavaca da uspostave sustav kojim se omogućuje mjerenje trajanja radnog vremena u danu (9),

| — | uzimajući u obzir izvješće sindikata UNI Global Union naslovljeno „The Right to Disconnect: Best Practices” (Pravo na isključivanje: najbolje prakse), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće sindikata UNI Global Union naslovljeno „The Right to Disconnect: Best Practices” (Pravo na isključivanje: najbolje prakse),

| — | uzimajući u obzir stavak 17. svoje Rezolucije od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavak 17. svoje Rezolucije od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (10),

| — | uzimajući u obzir članak 5. Odluke Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta zastupnika Europskog parlamenta (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Odluke Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta zastupnika Europskog parlamenta (11),

| — | uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0246/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0246/2020),

| A. | budući da trenutačno ne postoji posebno zakonodavstvo Unije o pravu radnika na isključivanje iz digitalnih alata kojima se koriste u svrhu rada, među ostalim, iz informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT); |
| --- | --- |

A.

budući da trenutačno ne postoji posebno zakonodavstvo Unije o pravu radnika na isključivanje iz digitalnih alata kojima se koriste u svrhu rada, među ostalim, iz informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT);

| B. | budući da su digitalizacija i odgovarajuća upotreba digitalnih alata donijele mnoge gospodarske i društvene koristi i prednosti za poslodavce i radnike, kao što su povećana fleksibilnost i autonomija, potencijal za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života i skraćeno vrijeme putovanja, ali su prouzročile i nedostatke koji dovode do niza etičkih i pravnih izazova te izazova povezanih sa zapošljavanjem, kao što su intenziviranje rada i produljenje radnog vremena, čime se brišu granice između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

B.

budući da su digitalizacija i odgovarajuća upotreba digitalnih alata donijele mnoge gospodarske i društvene koristi i prednosti za poslodavce i radnike, kao što su povećana fleksibilnost i autonomija, potencijal za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života i skraćeno vrijeme putovanja, ali su prouzročile i nedostatke koji dovode do niza etičkih i pravnih izazova te izazova povezanih sa zapošljavanjem, kao što su intenziviranje rada i produljenje radnog vremena, čime se brišu granice između poslovnog i privatnog života;

| C. | budući da sve veća upotreba digitalnih alata za potrebe rada dovodi do kulture „stalne povezanosti na mrežu”, „stalne dostupnosti” ili „stalnih dežurstava”, koja može imati štetan učinak na temeljna prava radnika i na pravedne radne uvjete, uključujući pravednu naknadu, ograničenje radnog vremena i ravnotežu između poslovnog i privatnog života, psihičko i fizičko zdravlje te na zdravlje i sigurnost na radu, kao i na ravnopravnost muškaraca i žena zbog nerazmjernog učinka na radnike koji o nekome moraju skrbiti, a to su obično žene; budući da bi se digitalna tranzicija trebala voditi načelom poštovanja ljudskih prava te temeljnih prava i vrijednosti Unije te bi trebala imati pozitivan učinak na radnike i radne uvjete; |
| --- | --- |

C.

budući da sve veća upotreba digitalnih alata za potrebe rada dovodi do kulture „stalne povezanosti na mrežu”, „stalne dostupnosti” ili „stalnih dežurstava”, koja može imati štetan učinak na temeljna prava radnika i na pravedne radne uvjete, uključujući pravednu naknadu, ograničenje radnog vremena i ravnotežu između poslovnog i privatnog života, psihičko i fizičko zdravlje te na zdravlje i sigurnost na radu, kao i na ravnopravnost muškaraca i žena zbog nerazmjernog učinka na radnike koji o nekome moraju skrbiti, a to su obično žene; budući da bi se digitalna tranzicija trebala voditi načelom poštovanja ljudskih prava te temeljnih prava i vrijednosti Unije te bi trebala imati pozitivan učinak na radnike i radne uvjete;

| D. | budući da uporaba digitalnih alata tijekom duljih vremenskih razdoblja može uzrokovati smanjenje koncentracije te kognitivno i emocionalno preopterećenje; budući da monotone repetitivne radnje i statički položaj tijekom dugih vremenskih razdoblja mogu dovesti do istezanja mišića i mišićno-koštanih poremećaja; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka klasificirala radiofrekvencijsko zračenje kao moguće kancerogeno; budući da su trudnice naročito izložene riziku prilikom radiofrekvencijskog zračenja; |
| --- | --- |

D.

budući da uporaba digitalnih alata tijekom duljih vremenskih razdoblja može uzrokovati smanjenje koncentracije te kognitivno i emocionalno preopterećenje; budući da monotone repetitivne radnje i statički položaj tijekom dugih vremenskih razdoblja mogu dovesti do istezanja mišića i mišićno-koštanih poremećaja; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka klasificirala radiofrekvencijsko zračenje kao moguće kancerogeno; budući da su trudnice naročito izložene riziku prilikom radiofrekvencijskog zračenja;

| E. | budući da pretjerana uporaba tehnoloških uređaja može pogoršati pojave kao što su izolacija, tehnička ovisnost, pomanjkanje sna, emocionalno iscrpljivanje, tjeskoba i sindrom izgaranja na poslu; budući da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije više od 300 milijuna ljudi diljem svijeta pati od depresije i uobičajenih poremećaja mentalnog zdravlja povezanih s radom, a 38,2 % stanovništva Unije godišnje oboli od poremećaja mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

E.

budući da pretjerana uporaba tehnoloških uređaja može pogoršati pojave kao što su izolacija, tehnička ovisnost, pomanjkanje sna, emocionalno iscrpljivanje, tjeskoba i sindrom izgaranja na poslu; budući da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije više od 300 milijuna ljudi diljem svijeta pati od depresije i uobičajenih poremećaja mentalnog zdravlja povezanih s radom, a 38,2 % stanovništva Unije godišnje oboli od poremećaja mentalnog zdravlja;

| F. | budući da su mjere poduzete kao posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 promijenile način rada ljudi i ukazale na važnost digitalnih rješenja, uključujući korištenje mogućnosti rada od kuće kada je riječ o poduzećima, samozaposlenim osobama i tijelima javne uprave diljem Unije; budući da je prema Eurofoundu više od trećine radnika u Uniji tijekom mjera ograničenja kretanja i okupljanja počelo raditi od kuće, u usporedbi s 5 % radnika koji su tako radili inače, te da je došlo do znatnog povećanja upotrebe digitalnih alata za potrebe rada; budući da je prema podacima Eurofounda 27 % ispitanika koji rade od kuće izjavilo da su radili u slobodno vrijeme kako bi uspjeli obaviti sav posao (12); budući da se tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećao rad na daljinu i rad od kuće te se očekuje da će se taj trend nastaviti više nego prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 ili da će se čak dodatno povećati; |
| --- | --- |

F.

budući da su mjere poduzete kao posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 promijenile način rada ljudi i ukazale na važnost digitalnih rješenja, uključujući korištenje mogućnosti rada od kuće kada je riječ o poduzećima, samozaposlenim osobama i tijelima javne uprave diljem Unije; budući da je prema Eurofoundu više od trećine radnika u Uniji tijekom mjera ograničenja kretanja i okupljanja počelo raditi od kuće, u usporedbi s 5 % radnika koji su tako radili inače, te da je došlo do znatnog povećanja upotrebe digitalnih alata za potrebe rada; budući da je prema podacima Eurofounda 27 % ispitanika koji rade od kuće izjavilo da su radili u slobodno vrijeme kako bi uspjeli obaviti sav posao (12); budući da se tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 povećao rad na daljinu i rad od kuće te se očekuje da će se taj trend nastaviti više nego prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 ili da će se čak dodatno povećati;

| G. | budući da su žene posebno izložene riziku od gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 i da su teže pogođene tim posljedicama zbog svoje prevladavajuće ili još uvijek tradicionalne uloge u domu i obitelji; budući da povećanje rada na daljinu tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 može predstavljati veći rizik za mlade i za osobe koje skrbe o drugima, kao što su samohrani roditelji, obitelji s djecom i obitelji s uzdržavanim članovima obitelji kojima je potrebna skrb; budući da rad i privatni život tijekom rada na daljinu, ograničenja socijalnih kontakata i ograničenja kretanja moraju biti dobro uravnoteženi; budući da bi se u kontekstu prava na isključivanje trebalo uzeti u obzir i rodne aspekte; |
| --- | --- |

G.

budući da su žene posebno izložene riziku od gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 i da su teže pogođene tim posljedicama zbog svoje prevladavajuće ili još uvijek tradicionalne uloge u domu i obitelji; budući da povećanje rada na daljinu tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 može predstavljati veći rizik za mlade i za osobe koje skrbe o drugima, kao što su samohrani roditelji, obitelji s djecom i obitelji s uzdržavanim članovima obitelji kojima je potrebna skrb; budući da rad i privatni život tijekom rada na daljinu, ograničenja socijalnih kontakata i ograničenja kretanja moraju biti dobro uravnoteženi; budući da bi se u kontekstu prava na isključivanje trebalo uzeti u obzir i rodne aspekte;

| H. | budući da je pravo na isključivanje temeljno pravo koje je neodvojiv dio novih obrazaca rada u novom digitalnom dobu; budući da bi to pravo trebalo smatrati važnim instrumentom socijalne politike na razini Unije kako bi se osigurala zaštita prava svih radnika; budući da je pravo na isključenje posebno važno najranjivijim radnicima i onima koji skrbe za druge; |
| --- | --- |

H.

budući da je pravo na isključivanje temeljno pravo koje je neodvojiv dio novih obrazaca rada u novom digitalnom dobu; budući da bi to pravo trebalo smatrati važnim instrumentom socijalne politike na razini Unije kako bi se osigurala zaštita prava svih radnika; budući da je pravo na isključenje posebno važno najranjivijim radnicima i onima koji skrbe za druge;

| I. | budući da je tehnološki napredak dodao novu razinu složenosti u pogledu praćenja i nadzora na radnom mjestu; budući da se upotreba intruzivnih digitalnih tehnologija na radnom mjestu u određenoj mjeri rješava i regulira samo u nekim državama članicama; budući da se člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima utvrđuje da „svatko ima pravo na zaštitu svojih osobnih podataka”; budući da se to koristilo u nacionalnim jurisdikcijama kako bi se zaštitila privatnost zaposlenika u kontekstu zapošljavanja; budući da bi se člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima i provedbom Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (13) trebalo osigurati da zaposlenici dobiju odgovarajuće informacije o opsegu i prirodi praćenja i nadzora te da poslodavci moraju obrazložiti mjere i smanjiti njihov učinak primjenom najmanje nametljivih metoda; |
| --- | --- |

I.

budući da je tehnološki napredak dodao novu razinu složenosti u pogledu praćenja i nadzora na radnom mjestu; budući da se upotreba intruzivnih digitalnih tehnologija na radnom mjestu u određenoj mjeri rješava i regulira samo u nekim državama članicama; budući da se člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima utvrđuje da „svatko ima pravo na zaštitu svojih osobnih podataka”; budući da se to koristilo u nacionalnim jurisdikcijama kako bi se zaštitila privatnost zaposlenika u kontekstu zapošljavanja; budući da bi se člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima i provedbom Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (13) trebalo osigurati da zaposlenici dobiju odgovarajuće informacije o opsegu i prirodi praćenja i nadzora te da poslodavci moraju obrazložiti mjere i smanjiti njihov učinak primjenom najmanje nametljivih metoda;

| J. | budući da je prema podacima Eurofounda 27 % ispitanika koji rade od kuće izjavilo da su radili u slobodno vrijeme kako bi uspjeli obaviti sav posao; |
| --- | --- |

J.

budući da je prema podacima Eurofounda 27 % ispitanika koji rade od kuće izjavilo da su radili u slobodno vrijeme kako bi uspjeli obaviti sav posao;

| 1. | naglašava da upotreba digitalnih alata za potrebe rada, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, pruža veću fleksibilnost u pogledu vremena i mjesta obavljanja posla te načina na koji se on može obaviti i na koji se može stupiti u kontakt s radnicima; budući da odgovarajuća uporaba digitalnih alata može biti prednost za poslodavce i radnike u smislu omogućavanja veće slobode, neovisnosti i fleksibilnosti kako bi se bolje organiziralo radno vrijeme i radne zadatke, smanjilo vrijeme provedeno na putu na posao i olakšalo upravljanje osobnim i obiteljskim obvezama, čime se stvara bolja ravnoteža između poslovnog i privatnog života; napominje da se potrebe radnika uvelike razlikuju te u tom pogledu naglašava važnost razvoja jasnog okvira kojim se istodobno promiču osobna fleksibilnost i zaštita prava radnika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da stalna povezanost u kombinaciji s velikom potrebom za radnim mjestima te sve veća očekivanja da će radnici biti dostupni u bilo kojem trenutku mogu negativno utjecati na temeljna prava radnika, na ravnotežu između poslovnog i privatnog života te na njihovo fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da učinkovito bilježenje radnog vremena može doprinijeti poštovanju ugovornog radnog vremena; naglašava da, iako je važno da se radno vrijeme bilježi u svrhu jamčenja dogovorenih sati i zakonskih ograničenja, pozornost se mora posvetiti učinkovitosti, s obzirom na to da propisi o tom pitanju postoje samo u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da postoji sve više dokaza koji upućuju na to da ograničenja radnih sati, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, određena fleksibilnost u organizaciji radnog vremena kao i aktivna nastojanja za poboljšanjem dobrobiti na radnome mjestu pozitivno utječu na fizičko i mentalno zdravlje radnika, bolju sigurnost na radnom mjestu i veću produktivnost zbog manjeg umora i stresa te da doprinose većoj razini zadovoljstva radnika svojim poslom i pospješuju motivaciju za obavljanje posla te utječu na niže stope izostajanja s posla (14); |
| --- | --- |

4.

| 5. | prepoznaje važnost pravilne i učinkovite upotrebe digitalnih alata za potrebe rada, kako za radnike tako i za poslodavce, pri čemu treba voditi računa o tome da se izbjegne svako kršenje prava radnika na pravedne radne uvjete, uključujući pravednu naknadu, ograničenje radnog vremena i ravnotežu između poslovnog i privatnog života te zdravlje i sigurnost na radu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da prekidi slobodnog vremena i povećanje radnih sati mogu povećati rizik od neplaćenog prekovremenog rada, utječu na umor, uzrokuju psihosocijalne, mentalne i fizičke probleme, kao što su anksioznost, depresija, sindrom izgaranja na poslu i tehnostres te da mogu negativno utjecati na zdravlje radnika i njihovu sigurnost na radu, na ravnotežu između poslovnog i privatnog života radnika, te da ih mogu spriječiti u primjerenom odmoru od posla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje zaključke Eurofounda koji ukazuju na to da je vjerojatnost da će osobe koje redovito rade od kuće raditi više od 48 sati tjedno, koji je i tjedna gornja granica, više nego dvostruko veća i da postoji rizik od odmora kraćeg od potrebnih 11 sati između radnih dana, kako je predviđeno pravom Unije, u usporedbi s osobama koje rade u prostorima svojeg poslodavca; ističe da gotovo 30 % takvih radnika na daljinu navodi da svaki dan ili nekoliko puta tjedno rade tijekom slobodnog vremena, u usporedbi s manje od 5 % radnika koji rade u uredima te da je vjerojatnije da će radnici na daljinu raditi na nepuno radno vrijeme; ističe da se u Uniji povećava broj radnika na daljinu koji prijavljuju dugo radno vrijeme ili koji ne mogu iskoristiti slobodno vrijeme; nadalje napominje da je veća vjerojatnost da će redoviti radnici na daljinu prijavljivati stres povezan s radom i patiti od poremećaja spavanja, stresa i izloženosti svjetlu digitalnih zaslona te napominje da su drugi učinci na zdravlje radnika na daljinu i radnika koji su izrazito mobilni glavobolje, zamor očiju, umor, anksioznost i mišićno-koštani poremećaji; priznaje da redoviti rad od kuće može loše utjecati na radnike u fizičkom smislu s obzirom na to da radni prostori uspostavljeni ad hoc u domu, kao i prijenosna računala i druga oprema IKT-a možda ne ispunjavaju ergonomske standarde; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju istraživanje i prikupljanje podataka te da provedu detaljnu procjenu tih problema; naglašava da se važnost rješavanja tih pitanja povećava u svjetlu predviđenog proširenja rada na daljinu u dugoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je rad na daljinu bio ključan u očuvanju određenih radnih mjesta i poduzeća tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali ponavlja da zbog kombinacije dugog radnog vremena i većih potreba može predstavljati i veći rizik za radnike, što negativno utječe na kvalitetu njihova radnog vremena i ravnotežu između poslovnog i privatnog života te na njihovo fizičko i mentalno zdravlje; ističe da se posebne poteškoće javljaju u situacijama kada posao nije povezan s određenim mjestom rada, kada je povezanost s radom stalna i kada se posao prelijeva u obiteljski i privatni život; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je pravo radnika na isključivanje ključno za zaštitu njihovog fizičkog i mentalnog zdravlja te dobrobiti radnika kao i za njihovu zaštitu od psiholoških rizika; ponovno ističe važnost i korist provedbe procjena psihosocijalnih rizika na razini privatnih i javnih poduzeća te ponovno ističe važnost promicanja mentalnog zdravlja i sprečavanja duševnih poremećaja na radnom mjestu, čime se stvaraju bolji uvjeti i za zaposlenike i za poslodavce; uviđa da odbori za zdravlje i sigurnost koje su osnovali socijalni partneri mogu imati pozitivnu ulogu u jamčenju češćih i točnijih procjena rizika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da u skladu s postojećim zakonodavstvom i sudskom praksom Suda Europske unije radnici ne moraju biti stalno i neprekidno dostupni poslodavcu te da postoji razlika između radnog vremena, kada radnik mora biti na raspolaganju poslodavcu, i neradnog vremena, kada radnik nije obvezan ostati na raspolaganju poslodavcu, te da je dežurstvo radno vrijeme; uviđa, međutim, da pravo na isključivanje nije izričito uređeno pravom Unije; podsjeća da se situacija u državama članicama uvelike razlikuje, pri čemu su brojne države članice i socijalni partneri regulirali zakonom ili kolektivnim ugovorima ili oboje, uporabu digitalnih alata za potrebe rada kako bi donijeli zaštitne mjere i osigurali zaštitu radnika i njihovih obitelji; poziva Komisiju i države članice te potiče socijalne partnere da razmjenjuju najbolje prakse i da zajamče koordinirani zajednički pristup postojećim radnim uvjetima, a da pritom ne nanose štetu socijalnim pravima i mobilnosti unutar Unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da ocijeni rizike koji nastaju zbog nepostojanja zaštite prava na isključivanje te da se pozabavi njihovim uklanjanjem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice i poslodavce da radnicima osiguraju mogućnost ostvarivanja prava na isključivanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na posebne potrebe različitih sektora i razlike među njima u pogledu prava na isključivanje; poziva Komisiju da na temelju iscrpne procjene, odgovarajuće evaluacije i savjetovanja s državama članicama i socijalnim partnerima iznese prijedlog direktive Unije o minimalnim standardima i uvjetima kako bi se osiguralo da radnici mogu učinkovito ostvariti svoje pravo na isključivanje i regulirati upotrebu postojećih i novih digitalnih alata u poslovne svrhe, uzimajući u obzir Okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji, koji uključuje aranžmane za povezivanje i isključivanje; podsjeća da se Okvirnim sporazumom predviđa da socijalni partneri poduzmu provedbene mjere u roku od sljedeće tri godine te da bi se zakonodavnim prijedlogom prije isteka tog provedbenog razdoblja zanemarila uloga socijalnih partnera utvrđena u UFEU-u; ustraje u tome da se svakom zakonodavnom inicijativom poštuju autonomija socijalnih partnera na nacionalnoj razini, nacionalni kolektivni ugovori te nacionalne tradicije i modeli tržišta rada te da se njome ne utječe na pravo na pregovaranje, sklapanje i provedbu kolektivnih ugovora u skladu s nacionalnim pravom i praksom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da predstavi zakonodavni okvir s ciljem uspostave minimalnih zahtjeva za rad na daljinu diljem Unije kako bi se osiguralo da rad na daljinu ne utječe na uvjete zapošljavanja radnika na daljinu; naglašava da bi se tim okvirom trebalo pojasniti radne uvjete, uključujući osiguravanje, upotrebu i odgovornost opreme, kao što su postojeći i novi digitalni alati, te zajamčiti da se takav rad obavlja na dobrovoljnoj osnovi te da su prava, radno opterećenje i standardi učinkovitosti radnika na daljinu jednaki usporedivim radnicima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi se novom direktivom trebalo utvrditi, dopuniti i u potpunosti poštovati zahtjeve iz Direktive 2003/88/EZ o određenim vidovima organizacije radnog vremena, osobito u pogledu prava na plaćeni godišnji odmor, Direktive (EU) 2019/1152 o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, Direktive (EU) 2019/1158 o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika, i Direktive Vijeća 89/391/EEZ o sigurnosti i zdravlju radnika, a posebno zahtjeve iz tih direktiva koji se odnose na najdulje radno vrijeme i najkraće vrijeme odmora, fleksibilne radne uvjete i obveze informiranja te da ta direktiva ne bi trebala imati negativan učinak na radnike; smatra da bi novom direktivom trebalo predvidjeti rješenja za pitanja u pogledu postojećih modela, uloge socijalnih partnera, odgovornosti poslodavaca i očekivanja radnika kada je riječ o organizaciji radnog vremena prilikom uporabe digitalnih alata; ističe temeljnu važnost ispravnog prenošenja, provedbe i primjene pravila Unije i podsjeća da se pravna stečevina Unije u području zapošljavanja i socijalnih pitanja u potpunosti primjenjuje na digitalnu tranziciju; poziva Komisiju i države članice da osiguraju pravilnu provedbu s pomoću nacionalnih tijela za inspekciju rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da pravo na isključivanje omogućuje radnicima da se suzdrže od poslovnih zadaća, aktivnosti i elektroničke komunikacije, kao što su telefonski pozivi, e-pošta i druge poruke, izvan radnog vremena, među ostalim, tijekom slobodnog vremena, službenih i godišnjih odmora, rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta te drugih vrsta dopusta, bez ikakvih negativnih posljedica; naglašava da bi se trebala poštovati određena autonomija, fleksibilnost i poštovanje vremenske suverenosti u skladu s kojima se radnicima mora omogućiti da svoje radno vrijeme rasporede oko osobnih odgovornosti, posebno skrbi o djeci ili bolesnim članovima obitelji; naglašava da povećanje povezivosti na radnom mjestu ne bi smjelo dovesti do diskriminacije ili negativnih posljedica u pogledu zapošljavanja ili napredovanja u karijeri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da napredak u novim tehnološkim mogućnostima, kao što je umjetna inteligencija, ima ključnu ulogu u oblikovanju radnog mjesta u budućnosti i uvažavanju radne učinkovitosti te da ne bi trebao dovesti do dehumanizirane upotrebe digitalnih alata ili izazvati zabrinutost u pogledu privatnosti te nerazmjernog i nezakonitog prikupljanja osobnih podataka, nadzora i praćenja radnika; naglašava da se nove oblike radnog prostora i alate za nadzor radne uspješnosti, kojima se poduzećima omogućuje da u velikoj mjeri prate aktivnosti radnika, ne bi trebalo smatrati prilikom za sustavni nadzor radnika; poziva socijalne partnere i nadzorna tijela za zaštitu podataka da zajamče da se svi alati za praćenje rada upotrebljavaju samo kada je to potrebno i razmjerno te da zajamče pravo na privatnost zaposlenika i samoodređenje u njihovu radu; ističe da, ako je zaposlenicima dopušteno korištenje komunikacijskih usluga koje pruža poslodavac u privatne svrhe, poslodavac nema pravo pristupa komunikacijskim metapodacima ili sadržaju, a radnici moraju biti osposobljeni i informirani u vezi s obradom svojih podataka; podsjeća da se u radnim odnosima suglasnost zaposlenika za obradu osobnih podataka obično ne može smatrati dobrovoljnom i stoga nije valjana jer postoji jasna neravnoteža moći između zaposlenika čiji se podaci obrađuju i nadzornika poslodavca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja da se poštovanje radnog vremena i njegova predvidivost smatraju presudnima za osiguravanje zdravlja i sigurnosti radnika te njihovih obitelji u Uniji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da Komisija, države članice, poslodavci i radnici moraju aktivno podupirati i poticati pravo na isključivanje te promicati učinkovit, obrazložen i uravnotežen pristup digitalnim alatima na radnom mjestu, kao i mjere podizanja razine svijesti te kampanje za obrazovanje i osposobljavanje u vezi s radnim vremenom i pravom na isključivanje; naglašava važnost razumne upotrebe digitalnih alata kako bi se osiguralo da se pravo na isključivanje i sva druga prava koja su osmišljena za zaštitu mentalnog i fizičkog zdravlja radnika učinkovito provode i da se uspostave kao aktivna komponenta radne kulture u Uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe činjenicu da poslodavci ne bi trebali zahtijevati da radnici budu izravno ili neizravno na raspolaganju ili dostupni izvan radnog vremena te da bi se suradnici trebali suzdržati od kontaktiranja svojih kolega izvan dogovorenog radnog vremena za potrebe rada; podsjeća da je vrijeme tijekom kojeg je radnik na raspolaganju ili dostupan poslodavcu radno vrijeme; ističe da, s obzirom na promjenjivu prirodu rada, postoji povećana potreba da radnici budu u potpunosti informirani o svojim radnim uvjetima u svrhu provedbe prava na isključenje, što bi se trebalo dogoditi pravodobno i u pisanom ili digitalnom obliku kojem radnici imaju jednostavan pristup; ističe da poslodavci radnicima moraju pružiti dovoljno informacija, uključujući pisanu izjavu, u kojoj se navodi pravo radnika na isključivanje, odnosno barem praktične mjere za isključivanje digitalnih alata za potrebe rada, među ostalim, svih alata za praćenje ili nadzor rada, način na koji se bilježi radno vrijeme, procjenu zdravlja i sigurnosti koju provodi poslodavac te mjere za zaštitu radnika od nepovoljnog postupanja i za ostvarivanje njihova prava na pravnu zaštitu; ponovno ističe važnost jednakog postupanja prema prekograničnim radnicima i poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da radnici budu ispravno informirani o svojem pravu na isključenje, uključujući preko granica; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava koliko je važno da socijalni partneri osiguraju učinkovitu provedbu i izvršavanje prava na isključenje, u skladu s nacionalnim praksama, te ističe da bi stoga trebalo uzeti u obzir rad koji su u tom pogledu već obavili; smatra da države članice moraju radnicima osigurati mogućnost efektivnog ostvarivanja prava na isključivanje, među ostalim preko kolektivnih ugovora; poziva države članice da uspostave precizne i dostatne mehanizme kako bi se zajamčili minimalni standardi zaštite u skladu s pravom Unije te izvršavanje prava na isključivanje za sve radnike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da osiguraju zaštitu radnika koji se pozivaju na pravo na isključivanje od viktimizacije i drugih negativnih posljedica te da uspostave mehanizme za rješavanje pritužbi ili povreda prava na isključivanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se sve aktivnosti učenja i osposobljavanja na daljinu moraju smatrati radnom aktivnošću i da se ne smiju odvijati tijekom prekovremenih sati ili slobodnih dana bez odgovarajuće naknade; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost podupiranja pojedinačnog osposobljavanja s ciljem poboljšanja informatičkih vještina za sve radnike, posebno za osobe s invaliditetom i starije kolege, kako bi se osiguralo dobro i učinkovito obavljanje njihova posla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da u svoju novu strategiju za sigurnost i zdravlje na radu uključi pravo na isključivanje te da konkretno razvije nove psihosocijalne mjere i aktivnosti u okviru sigurnosti i zdravlja na radu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | traži od Komisije da na temelju članka 153. stavka 2. točke (b), u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i) UFEU-a podnese prijedlog akta o pravu na isključivanje na temelju preporuka iz Priloga ovom dokumentu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da zatraženi prijedlog nema financijskih implikacija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i priložene detaljne preporuke proslijedi Komisiji, Vijeću te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  SL L 183, 29.6.1989., str. 1.

(2)  SL L 206, 29.7.1991., str. 19.

(3)  SL L 299, 18.11.2003., str. 9.

(4)  SL L 186, 11.7.2019., str. 105.

(5)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(6)  PE 642.847, srpanj 2020.; https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

(7)  Vidjeti, među ostalim, presude Suda od 5. listopada 2004., Pfeiffer i ostali, od C-397/01 do C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, točka 93.; od 7. rujna 2006., Komisija protiv Ujedinjene Kraljevine, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, točka 36.; od 17. studenoga 2016., Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, točka 27.; od 21. veljače 2018., Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, točka 66.; i od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

(8)  Mišljenje Suda od 21. veljače 2018., Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, točka 66.

(9)  Presuda Suda od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0033.

(11)  SL L 262, 7.10.2005., str. 1.

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/covid-19-unleashed-the-potential-for-telework-how-are-workers-coping

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(14)  Glasnik, MOR, citat naveden u studiji o procjeni europske dodane vrijednosti naslovljenoj „Pravo na isključivanje”, koju je izradio Odjel za europsku dodanu vrijednost Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) (PE 642.847, srpanj 2020.): https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU ZATRAŽENOG PRIJEDLOGA

TEKST ZATRAŽENOG ZAKONODAVNOG PRIJEDLOGA

Prijedlog

DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o pravu na isključivanje

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 153. stavak 2. točku (b), u vezi s člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da Unija podupire i dopunjuje aktivnosti država članica u području poboljšanja radnog okružja radi zaštite zdravlja i sigurnosti radnika, u području radnih uvjeta te ravnopravnosti muškaraca i žena u pogledu mogućnosti na tržištu rada i postupanja prema njima na radnom mjestu. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 153. stavkom 1. točkama (a), (b) i (i) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da Unija podupire i dopunjuje aktivnosti država članica u području poboljšanja radnog okružja radi zaštite zdravlja i sigurnosti radnika, u području radnih uvjeta te ravnopravnosti muškaraca i žena u pogledu mogućnosti na tržištu rada i postupanja prema njima na radnom mjestu.

| (2) | U članku 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) određeno je da svaki radnik ima pravo na radne uvjete kojima se čuvaju njegovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo, kao i pravo na ograničenje najduljeg radnog vremena, na dnevni i tjedni odmor te na plaćeni godišnji odmor. Člankom 30. Povelje predviđa se pravo na zaštitu u slučaju neopravdanog otkaza, a člancima 20. i 21. predviđa se jednakost pred zakonom i zabranjuje diskriminacija. Člankom 23. Povelje zahtijeva se ravnopravnost muškaraca i žena u svim područjima, uključujući zapošljavanje, rad i plaću. |
| --- | --- |

(2)

U članku 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) određeno je da svaki radnik ima pravo na radne uvjete kojima se čuvaju njegovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo, kao i pravo na ograničenje najduljeg radnog vremena, na dnevni i tjedni odmor te na plaćeni godišnji odmor. Člankom 30. Povelje predviđa se pravo na zaštitu u slučaju neopravdanog otkaza, a člancima 20. i 21. predviđa se jednakost pred zakonom i zabranjuje diskriminacija. Člankom 23. Povelje zahtijeva se ravnopravnost muškaraca i žena u svim područjima, uključujući zapošljavanje, rad i plaću.

| (3) | Europskim stupom socijalnih prava predviđa se da bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa radnici imaju pravo na pravedno i jednako postupanje u pogledu radnih uvjeta, da se poslodavcima mora osigurati potrebna fleksibilnost da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu, da se potiču inovativni oblici zapošljavanja kojima se osiguravaju kvalitetni radni uvjeti te da se sprečavaju radni odnosi koji dovode do nesigurnih radnih uvjeta, među ostalim zabranom zlouporabe nestandardnih ugovora (načelo br. 5.). Njime se također predviđa da radnici imaju pravo na početku zaposlenja u pisanom obliku biti upoznati sa svojim pravima i obvezama koji proizlaze iz radnog odnosa (načelo br. 7.), da se sa socijalnim partnerima provodi savjetovanje o osmišljavanju i provedbi gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja u skladu s nacionalnom praksom (načelo br. 8), da roditelji i osobe koje moraju skrbiti o drugima imaju pravo na primjeren dopust i fleksibilne radne uvjete (načelo br. 9) te da radnici imaju pravo na radno okruženje koje je prilagođeno njihovim profesionalnim potrebama te koje će im omogućiti da što dulje budu uključeni na tržište rada (načelo br. 10). |
| --- | --- |

(3)

Europskim stupom socijalnih prava predviđa se da bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa radnici imaju pravo na pravedno i jednako postupanje u pogledu radnih uvjeta, da se poslodavcima mora osigurati potrebna fleksibilnost da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu, da se potiču inovativni oblici zapošljavanja kojima se osiguravaju kvalitetni radni uvjeti te da se sprečavaju radni odnosi koji dovode do nesigurnih radnih uvjeta, među ostalim zabranom zlouporabe nestandardnih ugovora (načelo br. 5.). Njime se također predviđa da radnici imaju pravo na početku zaposlenja u pisanom obliku biti upoznati sa svojim pravima i obvezama koji proizlaze iz radnog odnosa (načelo br. 7.), da se sa socijalnim partnerima provodi savjetovanje o osmišljavanju i provedbi gospodarskih i socijalnih politika te politika zapošljavanja u skladu s nacionalnom praksom (načelo br. 8), da roditelji i osobe koje moraju skrbiti o drugima imaju pravo na primjeren dopust i fleksibilne radne uvjete (načelo br. 9) te da radnici imaju pravo na radno okruženje koje je prilagođeno njihovim profesionalnim potrebama te koje će im omogućiti da što dulje budu uključeni na tržište rada (načelo br. 10).

| (4) | Ovom se direktivom u obzir uzimaju konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada s obzirom na organizaciju radnog vremena, uključujući naročito Konvenciju br. 1 o radnom vremenu (industrija) iz 1919., Konvenciju br. 30 o radnom vremenu (trgovina i uredi), Preporuku br. 163 o kolektivnom pregovaranju iz 1981., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i popratnu Preporuku br. 165 te Deklaraciju MOR-a povodom njegove stote obljetnice o budućnosti rada iz 2019.; |
| --- | --- |

(4)

Ovom se direktivom u obzir uzimaju konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada s obzirom na organizaciju radnog vremena, uključujući naročito Konvenciju br. 1 o radnom vremenu (industrija) iz 1919., Konvenciju br. 30 o radnom vremenu (trgovina i uredi), Preporuku br. 163 o kolektivnom pregovaranju iz 1981., Konvenciju br. 156 o radnicima s obiteljskim obvezama iz 1981. i popratnu Preporuku br. 165 te Deklaraciju MOR-a povodom njegove stote obljetnice o budućnosti rada iz 2019.;

| (5) | Ovom se direktivom također u obzir uzima revidirana Europska socijalna povelja Vijeća Europe od 3. svibnja 1996., a posebno njezin članak 2. (koji se odnosi na pravo na pravične radne uvjete, uključujući razumno radno vrijeme i na odmor), članak 3. (o pravu na sigurne i zdrave radne uvjete), članak 6. (o pravu na kolektivno pregovaranje) i članak 27. (o zaštiti radnika s obiteljskim odgovornostima), |
| --- | --- |

(5)

Ovom se direktivom također u obzir uzima revidirana Europska socijalna povelja Vijeća Europe od 3. svibnja 1996., a posebno njezin članak 2. (koji se odnosi na pravo na pravične radne uvjete, uključujući razumno radno vrijeme i na odmor), članak 3. (o pravu na sigurne i zdrave radne uvjete), članak 6. (o pravu na kolektivno pregovaranje) i članak 27. (o zaštiti radnika s obiteljskim odgovornostima),

| (6) | U članku 24. Opće deklaracije o ljudskim pravima navodi se da svatko ima pravo na odmor i slobodno vrijeme, uključujući razumno ograničenje radnih sati i periodični plaćeni dopust. |
| --- | --- |

(6)

U članku 24. Opće deklaracije o ljudskim pravima navodi se da svatko ima pravo na odmor i slobodno vrijeme, uključujući razumno ograničenje radnih sati i periodični plaćeni dopust.

| (7) | Digitalni alati omogućuju radnicima da rade s bilo kojeg mjesta u bilo koje vrijeme i mogu, kad ih se ispravno koristi, doprinijeti poboljšanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života radnika omogućujući im više fleksibilnosti u organizaciji njihovog privatnog života. Međutim, upotreba digitalnih alata za potrebe rada, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, ima i moguće negativne učinke, kao što su dulje radno vrijeme zbog poticanja radnika na rad izvan radnog vremena, veći intenzitet rada te brisanje granica između radnog vremena i slobodnog vremena. Ako se ne koriste isključivo tijekom radnog vremena, digitalni alati mogu ometati privatni život radnika. Za radnike kojima se ne plaća skrb o drugima digitalni alati mogu posebno otežati pronalaženje zdrave ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Žene provode više vremena nego muškarci u ispunjavanju obveza skrbi, rade manje sati na plaćenom radnom mjestu i može se dogoditi da u potpunosti napuste tržište rada. |
| --- | --- |

(7)

Digitalni alati omogućuju radnicima da rade s bilo kojeg mjesta u bilo koje vrijeme i mogu, kad ih se ispravno koristi, doprinijeti poboljšanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života radnika omogućujući im više fleksibilnosti u organizaciji njihovog privatnog života. Međutim, upotreba digitalnih alata za potrebe rada, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, ima i moguće negativne učinke, kao što su dulje radno vrijeme zbog poticanja radnika na rad izvan radnog vremena, veći intenzitet rada te brisanje granica između radnog vremena i slobodnog vremena. Ako se ne koriste isključivo tijekom radnog vremena, digitalni alati mogu ometati privatni život radnika. Za radnike kojima se ne plaća skrb o drugima digitalni alati mogu posebno otežati pronalaženje zdrave ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Žene provode više vremena nego muškarci u ispunjavanju obveza skrbi, rade manje sati na plaćenom radnom mjestu i može se dogoditi da u potpunosti napuste tržište rada.

| (8) | Digitalni alati koji se upotrebljavaju u svrhu rada mogu stvoriti stalan pritisak i stres, štetno utjecati na fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit radnika te dovesti do psihosocijalnih ili drugih profesionalnih bolesti kao što su tjeskoba, depresija i sindrom izgaranja na poslu, tehnostres, poremećaji spavanja i mišićnokoštani poremećaji. Svi ti učinci sve više opterećuju poslodavce i sustave socijalnog osiguranja te povećavaju rizik od kršenja prava radnika na radne uvjete kojima se poštuju njihovo zdravlje i sigurnost. S obzirom na izazove koji proizlaze iz znatno povećane upotrebe digitalnih alata u svrhu rada, netipičnih radnih odnosa i rada na daljinu, posebno u kontekstu povećanja rada na daljinu do kojeg je došlo zbog krize prouzročene bolešću COVID-19, što je dovelo do dodatnog stresa povezanog s poslom i zamutilo granicu između poslovnog i privatnog života, još je hitnije potrebno osigurati radnicima mogućnost da ostvare svoje pravo na isključivanje. |
| --- | --- |

(8)

Digitalni alati koji se upotrebljavaju u svrhu rada mogu stvoriti stalan pritisak i stres, štetno utjecati na fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit radnika te dovesti do psihosocijalnih ili drugih profesionalnih bolesti kao što su tjeskoba, depresija i sindrom izgaranja na poslu, tehnostres, poremećaji spavanja i mišićnokoštani poremećaji. Svi ti učinci sve više opterećuju poslodavce i sustave socijalnog osiguranja te povećavaju rizik od kršenja prava radnika na radne uvjete kojima se poštuju njihovo zdravlje i sigurnost. S obzirom na izazove koji proizlaze iz znatno povećane upotrebe digitalnih alata u svrhu rada, netipičnih radnih odnosa i rada na daljinu, posebno u kontekstu povećanja rada na daljinu do kojeg je došlo zbog krize prouzročene bolešću COVID-19, što je dovelo do dodatnog stresa povezanog s poslom i zamutilo granicu između poslovnog i privatnog života, još je hitnije potrebno osigurati radnicima mogućnost da ostvare svoje pravo na isključivanje.

| (9) | Sve većom upotrebom digitalnih tehnologija mijenjaju se tradicionalni modeli rada te se stvara kultura „stalne povezanosti na mrežu” i „stalne dostupnosti”. U tom je kontekstu važno osigurati zaštitu temeljnih prava radnika, pravedne radne uvjete, uključujući pravo radnika na pravednu plaću i provedbu njihova radnog vremena, zdravlje i sigurnost te ravnopravnost muškaraca i žena. |
| --- | --- |

(9)

Sve većom upotrebom digitalnih tehnologija mijenjaju se tradicionalni modeli rada te se stvara kultura „stalne povezanosti na mrežu” i „stalne dostupnosti”. U tom je kontekstu važno osigurati zaštitu temeljnih prava radnika, pravedne radne uvjete, uključujući pravo radnika na pravednu plaću i provedbu njihova radnog vremena, zdravlje i sigurnost te ravnopravnost muškaraca i žena.

| (10) | Pravo na isključivanje odnosi se na pravo radnika da se s pomoću digitalnih alata, kao što su telefonski pozivi, e-pošta ili druge poruke, ne bave aktivnostima povezanima s poslom ili komunikacijom izvan radnog vremena. Pravo na isključivanje trebalo bi radnicima omogućiti da isključe alate povezane s poslom i da ne odgovaraju na zahtjeve poslodavaca izvan radnog vremena bez rizika od štetnih posljedica kao što su otkaz ili druge mjere odmazde. S druge strane, poslodavci ne bi trebali zahtijevati od radnika da rade izvan radnog vremena. Poslodavci ne bi trebali promicati radnu kulturu u kojoj su radnici uvijek na raspolaganju i u kojoj se radnicima koji se odreknu prava na isključenje jasno daje prednost pred onima koji to ne čine. Radnici koji prijavljuju slučajeve nepoštovanja prava na isključivanje na radnom mjestu ne bi trebali biti kažnjeni. |
| --- | --- |

(10)

Pravo na isključivanje odnosi se na pravo radnika da se s pomoću digitalnih alata, kao što su telefonski pozivi, e-pošta ili druge poruke, ne bave aktivnostima povezanima s poslom ili komunikacijom izvan radnog vremena. Pravo na isključivanje trebalo bi radnicima omogućiti da isključe alate povezane s poslom i da ne odgovaraju na zahtjeve poslodavaca izvan radnog vremena bez rizika od štetnih posljedica kao što su otkaz ili druge mjere odmazde. S druge strane, poslodavci ne bi trebali zahtijevati od radnika da rade izvan radnog vremena. Poslodavci ne bi trebali promicati radnu kulturu u kojoj su radnici uvijek na raspolaganju i u kojoj se radnicima koji se odreknu prava na isključenje jasno daje prednost pred onima koji to ne čine. Radnici koji prijavljuju slučajeve nepoštovanja prava na isključivanje na radnom mjestu ne bi trebali biti kažnjeni.

| (11) | Pravo na isključivanje trebalo bi se primjenjivati na sve radnike i sve sektore, i javni i privatni, te bi se trebalo istinski provesti. Svrha je prava na isključivanje osigurati zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika te pravedne radne uvjete, uključujući ravnotežu između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

(11)

Pravo na isključivanje trebalo bi se primjenjivati na sve radnike i sve sektore, i javni i privatni, te bi se trebalo istinski provesti. Svrha je prava na isključivanje osigurati zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika te pravedne radne uvjete, uključujući ravnotežu između poslovnog i privatnog života.

| (12) | Trenutačno ne postoji pravo Unije kojim se posebno uređuje pravo na isključivanje, a zakonodavstvo u tom području uvelike se razlikuje među državama članicama. Međutim, direktive Vijeća 89/391/EEZ (4) i 91/383/EEZ (5) imaju za svrhu poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika u radnom odnosu na neodređeno ili određeno vrijeme te radnika koji su u privremenom radnom odnosu; Direktivom 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđuju se minimalni sigurnosni i zdravstveni uvjeti za organizaciju radnog vremena, uključujući u vezi s maksimalnim dozvoljenim radnim vremenom i minimalnim razdobljem odmora koje je potrebno poštovati; svrha je Direktive (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća (7) poboljšanje radnih uvjeta promicanjem transparentnijeg i predvidljivijeg zaposlenja; i Direktivom (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća (8) utvrđuju se minimalni uvjeti za omogućavanje usklađivanja poslovnog i privatnog života radnika koji su roditelji ili skrbnici. |
| --- | --- |

(12)

Trenutačno ne postoji pravo Unije kojim se posebno uređuje pravo na isključivanje, a zakonodavstvo u tom području uvelike se razlikuje među državama članicama. Međutim, direktive Vijeća 89/391/EEZ (4) i 91/383/EEZ (5) imaju za svrhu poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika u radnom odnosu na neodređeno ili određeno vrijeme te radnika koji su u privremenom radnom odnosu; Direktivom 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđuju se minimalni sigurnosni i zdravstveni uvjeti za organizaciju radnog vremena, uključujući u vezi s maksimalnim dozvoljenim radnim vremenom i minimalnim razdobljem odmora koje je potrebno poštovati; svrha je Direktive (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća (7) poboljšanje radnih uvjeta promicanjem transparentnijeg i predvidljivijeg zaposlenja; i Direktivom (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća (8) utvrđuju se minimalni uvjeti za omogućavanje usklađivanja poslovnog i privatnog života radnika koji su roditelji ili skrbnici.

| (13) | U skladu s Direktivom 2003/88/EZ radnici u Uniji imaju pravo na minimalne sigurnosne i zdravstvene uvjete za organizaciju radnog vremena. U tom kontekstu tom se Direktivom predviđaju dnevni odmor, stanke, tjedni odmor, najveći broj radnih sati tjedno i godišnji odmor te se uređuju određeni aspekti noćnog rada, rada u smjenama i radnog rasporeda. Ustaljena je sudska praksa Suda Europske unije da se dežurstvo, tijekom kojeg radnik mora biti fizički prisutan na mjestu koje odredi poslodavac, smatra „punim radnim vremenom [...], neovisno o činjenici da tijekom razdoblja dežurstva dotična osoba ne obavlja stalno profesionalnu aktivnost” (9), i da se vrijeme dežurstva, koje radnik mora provesti u kući dok je na raspolaganju poslodavcu smatra radnim vremenom (10). Nadalje, Sud Europske unije tumači minimalna razdoblja odmora kao „pravila socijalnog prava Zajednice od posebne važnosti, od kojih svaki radnik mora imati koristi kao minimalni uvjet potreban da se osigura zaštita njegove sigurnosti i zdravlja” (11). Međutim, Direktivom 2003/88/EZ ne predviđa se izričito pravo radnika na isključivanje niti se od radnika zahtijeva da budu dostupni izvan radnog vremena, tijekom razdoblja odmora ili drugog vremena koje nije povezano s radom, ali se njome predviđa pravo na neprekinuta dnevna, tjedna i godišnja razdoblja odmora tijekom kojih radnik ne bi trebao biti dostupan. Nadalje, ne postoji izričita odredba Unije kojom se određuje pravo na nedostupnost izvan (ugovornog) dogovorenog radnog vremena. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s Direktivom 2003/88/EZ radnici u Uniji imaju pravo na minimalne sigurnosne i zdravstvene uvjete za organizaciju radnog vremena. U tom kontekstu tom se Direktivom predviđaju dnevni odmor, stanke, tjedni odmor, najveći broj radnih sati tjedno i godišnji odmor te se uređuju određeni aspekti noćnog rada, rada u smjenama i radnog rasporeda. Ustaljena je sudska praksa Suda Europske unije da se dežurstvo, tijekom kojeg radnik mora biti fizički prisutan na mjestu koje odredi poslodavac, smatra „punim radnim vremenom [...], neovisno o činjenici da tijekom razdoblja dežurstva dotična osoba ne obavlja stalno profesionalnu aktivnost” (9), i da se vrijeme dežurstva, koje radnik mora provesti u kući dok je na raspolaganju poslodavcu smatra radnim vremenom (10). Nadalje, Sud Europske unije tumači minimalna razdoblja odmora kao „pravila socijalnog prava Zajednice od posebne važnosti, od kojih svaki radnik mora imati koristi kao minimalni uvjet potreban da se osigura zaštita njegove sigurnosti i zdravlja” (11). Međutim, Direktivom 2003/88/EZ ne predviđa se izričito pravo radnika na isključivanje niti se od radnika zahtijeva da budu dostupni izvan radnog vremena, tijekom razdoblja odmora ili drugog vremena koje nije povezano s radom, ali se njome predviđa pravo na neprekinuta dnevna, tjedna i godišnja razdoblja odmora tijekom kojih radnik ne bi trebao biti dostupan. Nadalje, ne postoji izričita odredba Unije kojom se određuje pravo na nedostupnost izvan (ugovornog) dogovorenog radnog vremena.

| (14) | Sud Europske unije potvrdio je da se direktivama 89/391/EEZ i 2003/88/EZ od poslodavaca zahtijeva da uspostave sustav kojim se omogućuje mjerenje trajanja rada svakog radnika svakog dana te da taj sustav bude „objektivan, pouzdan i dostupan” (12). |
| --- | --- |

(14)

Sud Europske unije potvrdio je da se direktivama 89/391/EEZ i 2003/88/EZ od poslodavaca zahtijeva da uspostave sustav kojim se omogućuje mjerenje trajanja rada svakog radnika svakog dana te da taj sustav bude „objektivan, pouzdan i dostupan” (12).

| (15) | U svojoj je sudskoj praksi Sud Europske unije odredio kriterije za utvrđivanje statusa radnika. Pri provedbi ove Direktive trebalo bi uzeti u obzir tumačenje tih kriterija od strane Suda Europske unije. Pod uvjetom da ispunjavaju te kriterije svi radnici, kako u privatnom tako i u javnom sektoru, uključujući radnike s ugovorima o radu na zahtjev, radnike na nepuno radno vrijeme, radnike s ugovorima o radu s prekidima, radnike koji rade na osnovi vrijednosnih kupona, radnike na platformama, pripravnike i naučnike, obuhvaćeni su područjem primjene ove Direktive. Zlouporaba statusa samozaposlene osobe, kako je definiran nacionalnim pravom, bilo na nacionalnoj razini bilo u prekograničnim situacijama, oblik je lažno prijavljenog rada koji je često povezan s neprijavljenim radom. Do lažnog samozapošljavanja dolazi kad se osoba prijavi kao samozaposlena osoba iako ispunjava uvjete koji su specifični za radni odnos, s ciljem da izbjegne određene pravne ili fiskalne obveze. Takve osobe trebale bi biti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive. Utvrđivanje postojanja radnog odnosa trebalo bi se temeljiti na činjenicama koje se odnose na stvarno obavljanje rada, a ne na tome kako stranke opisuju svoj odnos. Za potrebe ove Direktive pojam radnik odnosi se na svakog radnika koji je u radnom odnosu koji ispunjava kriterije Suda Europske unije. |
| --- | --- |

(15)

U svojoj je sudskoj praksi Sud Europske unije odredio kriterije za utvrđivanje statusa radnika. Pri provedbi ove Direktive trebalo bi uzeti u obzir tumačenje tih kriterija od strane Suda Europske unije. Pod uvjetom da ispunjavaju te kriterije svi radnici, kako u privatnom tako i u javnom sektoru, uključujući radnike s ugovorima o radu na zahtjev, radnike na nepuno radno vrijeme, radnike s ugovorima o radu s prekidima, radnike koji rade na osnovi vrijednosnih kupona, radnike na platformama, pripravnike i naučnike, obuhvaćeni su područjem primjene ove Direktive. Zlouporaba statusa samozaposlene osobe, kako je definiran nacionalnim pravom, bilo na nacionalnoj razini bilo u prekograničnim situacijama, oblik je lažno prijavljenog rada koji je često povezan s neprijavljenim radom. Do lažnog samozapošljavanja dolazi kad se osoba prijavi kao samozaposlena osoba iako ispunjava uvjete koji su specifični za radni odnos, s ciljem da izbjegne određene pravne ili fiskalne obveze. Takve osobe trebale bi biti obuhvaćene područjem primjene ove Direktive. Utvrđivanje postojanja radnog odnosa trebalo bi se temeljiti na činjenicama koje se odnose na stvarno obavljanje rada, a ne na tome kako stranke opisuju svoj odnos. Za potrebe ove Direktive pojam radnik odnosi se na svakog radnika koji je u radnom odnosu koji ispunjava kriterije Suda Europske unije.

| (16) | Posljednjih se desetljeća broj standardnih ugovora o radu smanjuje, a povećava se broj netipičnih ili fleksibilnih radnih ugovora, velikim dijelom zbog digitalizacije gospodarskih aktivnosti. Postoji zakonodavstvo Unije o nekim netipičnim vrstama rada. Direktivom Vijeća 97/81/EZ (13) provodi se okvirni sporazum između europskih socijalnih partnera o radu s nepunim radnim vremenom i njezina je svrha omogućiti uklanjanje diskriminacije radnika s nepunim radnim vremenom, poboljšati kvalitetu rada na nepuno radno vrijeme, omogućiti razvoj rada na nepuno radno vrijeme na dobrovoljnoj osnovi i doprinijeti fleksibilnoj organizaciji radnog vremena pri kojoj se u obzir uzimaju potrebe poslodavaca i radnika. Direktivom Vijeća 1999/70/EZ (14) provodi se okvirni sporazum između europskih socijalnih partnera o ugovorima na određeno vrijeme, a njezina je svrha poboljšanje kvalitete rada na određeno vrijeme osiguravanjem primjene načela nediskriminacije i sprečavanjem zlouporaba koje proizlaze iz uzastopnih ugovora o radu ili radnih odnosa na određeno vrijeme. Svrha je Direktive 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), koja je donesena nakon što europski socijalni partneri nisu usvojili okvirni sporazum, osigurati zaštitu radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i poboljšati kvalitetu rada koji se obavlja preko tih poduzeća jamčenjem jednakog postupanja prema radnicima zaposlenima kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i priznavanjem tih poduzeća kao poslodavaca, uzimajući u obzir potrebu za uspostavom odgovarajućeg okvira za primjenu zapošljavanja preko poduzeća za privremeno zapošljavanje radi učinkovitog doprinosa stvaranju radnih mjesta i razvoju fleksibilnih oblika rada. |
| --- | --- |

(16)

Posljednjih se desetljeća broj standardnih ugovora o radu smanjuje, a povećava se broj netipičnih ili fleksibilnih radnih ugovora, velikim dijelom zbog digitalizacije gospodarskih aktivnosti. Postoji zakonodavstvo Unije o nekim netipičnim vrstama rada. Direktivom Vijeća 97/81/EZ (13) provodi se okvirni sporazum između europskih socijalnih partnera o radu s nepunim radnim vremenom i njezina je svrha omogućiti uklanjanje diskriminacije radnika s nepunim radnim vremenom, poboljšati kvalitetu rada na nepuno radno vrijeme, omogućiti razvoj rada na nepuno radno vrijeme na dobrovoljnoj osnovi i doprinijeti fleksibilnoj organizaciji radnog vremena pri kojoj se u obzir uzimaju potrebe poslodavaca i radnika. Direktivom Vijeća 1999/70/EZ (14) provodi se okvirni sporazum između europskih socijalnih partnera o ugovorima na određeno vrijeme, a njezina je svrha poboljšanje kvalitete rada na određeno vrijeme osiguravanjem primjene načela nediskriminacije i sprečavanjem zlouporaba koje proizlaze iz uzastopnih ugovora o radu ili radnih odnosa na određeno vrijeme. Svrha je Direktive 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (15), koja je donesena nakon što europski socijalni partneri nisu usvojili okvirni sporazum, osigurati zaštitu radnika zaposlenih kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i poboljšati kvalitetu rada koji se obavlja preko tih poduzeća jamčenjem jednakog postupanja prema radnicima zaposlenima kod poduzeća za privremeno zapošljavanje i priznavanjem tih poduzeća kao poslodavaca, uzimajući u obzir potrebu za uspostavom odgovarajućeg okvira za primjenu zapošljavanja preko poduzeća za privremeno zapošljavanje radi učinkovitog doprinosa stvaranju radnih mjesta i razvoju fleksibilnih oblika rada.

| (17) | Osim toga, europski socijalni partneri usvojili su u srpnju 2002. okvirne sporazume o radu na daljinu, a u lipnju 2020. o digitalizaciji. Okvirnim sporazumima o digitalizaciji predviđaju se moguće mjere koje se dogovaraju između socijalnih partnera u pogledu uključivanja radnika u posao i isključivanja iz njega. S obzirom na razvoj događaja od donošenja Okvirnog sporazuma o radu na daljinu 2002., postalo je očito da postoji potreba za evaluacijom i pravnim okvirom na razini Unije za neke od elemenata tog sporazuma. |
| --- | --- |

(17)

Osim toga, europski socijalni partneri usvojili su u srpnju 2002. okvirne sporazume o radu na daljinu, a u lipnju 2020. o digitalizaciji. Okvirnim sporazumima o digitalizaciji predviđaju se moguće mjere koje se dogovaraju između socijalnih partnera u pogledu uključivanja radnika u posao i isključivanja iz njega. S obzirom na razvoj događaja od donošenja Okvirnog sporazuma o radu na daljinu 2002., postalo je očito da postoji potreba za evaluacijom i pravnim okvirom na razini Unije za neke od elemenata tog sporazuma.

| (18) | Člankom 3. stavkom 1. točkom (a) i člankom 3. stavkom 2. Direktive 2008/104/EZ predviđa se da se pojam „radnik” definira nacionalnim pravom. Međutim, Sud Europske unije utvrdio je da se trebaju primjenjivati kriteriji utvrđeni u njegovoj ustaljenoj sudskoj praksi kako bi se ocijenilo ima li netko status radnika. Konkretno, odlučujuće je obavlja li „neka osoba u korist druge osobe i prema njezinim uputama poslove za koje u zamjenu dobiva naknadu”, a „pravna kvalifikacija u nacionalnom pravu i oblik tog odnosa te narav pravnog odnosa između tih dviju osoba [nisu] odlučujući u tom pogledu” (16). |
| --- | --- |

(18)

Člankom 3. stavkom 1. točkom (a) i člankom 3. stavkom 2. Direktive 2008/104/EZ predviđa se da se pojam „radnik” definira nacionalnim pravom. Međutim, Sud Europske unije utvrdio je da se trebaju primjenjivati kriteriji utvrđeni u njegovoj ustaljenoj sudskoj praksi kako bi se ocijenilo ima li netko status radnika. Konkretno, odlučujuće je obavlja li „neka osoba u korist druge osobe i prema njezinim uputama poslove za koje u zamjenu dobiva naknadu”, a „pravna kvalifikacija u nacionalnom pravu i oblik tog odnosa te narav pravnog odnosa između tih dviju osoba [nisu] odlučujući u tom pogledu” (16).

| (19) | Neke su države članice poduzele korake za reguliranje prava na isključivanje radnika koji se koriste digitalnim alatima za potrebe rada. Druge države članice promiču upotrebu digitalnih alata za potrebe rada bez posebnog rješavanja pitanja rizika, treća skupina država članica na upotrebu digitalnih alata primjenjuje opće zakonodavstvo, a četvrta skupina nema posebno zakonodavstvo (17). Djelovanjem na razini Unije u tom području predvidjeli bi se minimalni uvjeti za zaštitu svih radnika u Uniji koji se koriste digitalnim alatima za potrebe rada i, još konkretnije, za zaštitu njihovih temeljnih prava u pogledu pravednih radnih uvjeta. |
| --- | --- |

(19)

Neke su države članice poduzele korake za reguliranje prava na isključivanje radnika koji se koriste digitalnim alatima za potrebe rada. Druge države članice promiču upotrebu digitalnih alata za potrebe rada bez posebnog rješavanja pitanja rizika, treća skupina država članica na upotrebu digitalnih alata primjenjuje opće zakonodavstvo, a četvrta skupina nema posebno zakonodavstvo (17). Djelovanjem na razini Unije u tom području predvidjeli bi se minimalni uvjeti za zaštitu svih radnika u Uniji koji se koriste digitalnim alatima za potrebe rada i, još konkretnije, za zaštitu njihovih temeljnih prava u pogledu pravednih radnih uvjeta.

| (20) | Svrha je ove Direktive poboljšati radne uvjete za sve radnike utvrđivanjem minimalnih uvjeta za pravo na isključivanje. Ova Direktiva trebala bi se provoditi tako da se u potpunosti poštuju zahtjevi iz direktiva 89/391/EEZ, 2003/88/EZ, (EU) 2019/1152 i (EU) 2019/1158 i da ona ne bi trebala imati negativan učinak na radnike. |
| --- | --- |

(20)

Svrha je ove Direktive poboljšati radne uvjete za sve radnike utvrđivanjem minimalnih uvjeta za pravo na isključivanje. Ova Direktiva trebala bi se provoditi tako da se u potpunosti poštuju zahtjevi iz direktiva 89/391/EEZ, 2003/88/EZ, (EU) 2019/1152 i (EU) 2019/1158 i da ona ne bi trebala imati negativan učinak na radnike.

| (21) | Socijalni partneri trebali bi se moći dogovoriti o praktičnim rješenjima za ostvarivanje prava radnika na isključivanje i provedbu tog prava od strane poslodavca preko kolektivnog ugovora ili na razini poduzeća poslodavca. Države članice trebale bi osigurati, primjerice s pomoću nacionalnih tijela za inspekciju rada, da poslodavci radnicima dostave pisanu izjavu u kojoj se navode ta praktična rješenja. |
| --- | --- |

(21)

Socijalni partneri trebali bi se moći dogovoriti o praktičnim rješenjima za ostvarivanje prava radnika na isključivanje i provedbu tog prava od strane poslodavca preko kolektivnog ugovora ili na razini poduzeća poslodavca. Države članice trebale bi osigurati, primjerice s pomoću nacionalnih tijela za inspekciju rada, da poslodavci radnicima dostave pisanu izjavu u kojoj se navode ta praktična rješenja.

| (22) | Države članice trebale bi osigurati da poslodavci uspostave objektivan, pouzdan i pristupačan sustav kojim se omogućuje mjerenje dnevnog radnog vremena svakog radnika, u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, posebno njegovom presudom od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18). |
| --- | --- |

(22)

Države članice trebale bi osigurati da poslodavci uspostave objektivan, pouzdan i pristupačan sustav kojim se omogućuje mjerenje dnevnog radnog vremena svakog radnika, u skladu sa sudskom praksom Suda EU-a, posebno njegovom presudom od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18).

| (23) | Treba poštovati neovisnost socijalnih partnera. Države članice trebale bi podupirati socijalne partnere u sklapanju kolektivnih ugovora za provedbu ove Direktive. |
| --- | --- |

(23)

Treba poštovati neovisnost socijalnih partnera. Države članice trebale bi podupirati socijalne partnere u sklapanju kolektivnih ugovora za provedbu ove Direktive.

| (24) | Države članice trebale bi, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, osigurati djelotvorno uključivanje socijalnih partnera te promicati i poboljšavati socijalni dijalog u cilju provedbe ove Direktive. U tu bi svrhu države članice trebale osigurati da se, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima na odgovarajućoj razini, uspostavi minimalni skup radnih uvjeta kako bi se radnicima omogućilo da ostvare svoje pravo na isključivanje. Države članice trebale bi moći socijalnim partnerima povjeriti provedbu ove Direktive, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kako bi osigurale ili dopunile taj minimalni skup radnih uvjeta. |
| --- | --- |

(24)

Države članice trebale bi, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, osigurati djelotvorno uključivanje socijalnih partnera te promicati i poboljšavati socijalni dijalog u cilju provedbe ove Direktive. U tu bi svrhu države članice trebale osigurati da se, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima na odgovarajućoj razini, uspostavi minimalni skup radnih uvjeta kako bi se radnicima omogućilo da ostvare svoje pravo na isključivanje. Države članice trebale bi moći socijalnim partnerima povjeriti provedbu ove Direktive, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, kako bi osigurale ili dopunile taj minimalni skup radnih uvjeta.

| (25) | Odstupanja od zahtjeva za provedbom prava na isključivanje predviđena su samo u iznimnim okolnostima, kao što je viša sila ili druge izvanredne situacije, i pod uvjetom da poslodavac svakom radniku u pisanom obliku dostavi razloge kojima se potkrepljuje potreba za odstupanjem. Minimalnim skupom radnih uvjeta za provedbu prava na isključivanje trebali bi se predvidjeti kriteriji za takva odstupanja i utvrđivanje naknade za svaki rad obavljen izvan radnog vremena. Takvom bi se naknadom trebalo osigurati poštovanje općeg cilja osiguravanja zdravlja i sigurnosti radnika. |
| --- | --- |

(25)

Odstupanja od zahtjeva za provedbom prava na isključivanje predviđena su samo u iznimnim okolnostima, kao što je viša sila ili druge izvanredne situacije, i pod uvjetom da poslodavac svakom radniku u pisanom obliku dostavi razloge kojima se potkrepljuje potreba za odstupanjem. Minimalnim skupom radnih uvjeta za provedbu prava na isključivanje trebali bi se predvidjeti kriteriji za takva odstupanja i utvrđivanje naknade za svaki rad obavljen izvan radnog vremena. Takvom bi se naknadom trebalo osigurati poštovanje općeg cilja osiguravanja zdravlja i sigurnosti radnika.

| (26) | Radnike koji ostvaruju prava predviđena ovom Direktivom trebalo bi zaštititi od svih štetnih posljedica, uključujući otpuštanje i druge mjere odmazde. Također bi ih trebalo zaštititi od diskriminirajućih mjera kao što su gubitak prihoda ili mogućnosti napredovanja. |
| --- | --- |

(26)

Radnike koji ostvaruju prava predviđena ovom Direktivom trebalo bi zaštititi od svih štetnih posljedica, uključujući otpuštanje i druge mjere odmazde. Također bi ih trebalo zaštititi od diskriminirajućih mjera kao što su gubitak prihoda ili mogućnosti napredovanja.

| (27) | Radnici bi trebali imati odgovarajuću te brzu sudsku i administrativnu zaštitu od svih vrsta nepovoljnog postupanja koje proizlazi iz njihova ostvarivanja ili traženja ostvarivanja prava predviđenih ovom Direktivom, uključujući pravo na pravnu zaštitu, kao i pravo na pokretanje upravnog ili pravnog postupka kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(27)

Radnici bi trebali imati odgovarajuću te brzu sudsku i administrativnu zaštitu od svih vrsta nepovoljnog postupanja koje proizlazi iz njihova ostvarivanja ili traženja ostvarivanja prava predviđenih ovom Direktivom, uključujući pravo na pravnu zaštitu, kao i pravo na pokretanje upravnog ili pravnog postupka kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom.

| (28) | Države članice trebale bi utvrditi načine provedbe prava na isključivanje utvrđenog ovom Direktivom, u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili praksom. Države članice trebale bi osigurati učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije u slučaju kršenja obveza iz ove Direktive. |
| --- | --- |

(28)

Države članice trebale bi utvrditi načine provedbe prava na isključivanje utvrđenog ovom Direktivom, u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili praksom. Države članice trebale bi osigurati učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije u slučaju kršenja obveza iz ove Direktive.

| (29) | Teret dokazivanja u vezi s utvrđivanjem da do otpuštanja ili sličnog štetnog djelovanja nije došlo zbog toga što je radnik ostvario ili namjeravao ostvariti pravo na isključivanje trebao bi biti na poslodavcu ako radnik pred sudom ili drugim nadležnim tijelom utvrdi činjenice na temelju kojih se može pretpostaviti da je otpušten ili je pretrpio druge štetne učinke upravo zbog tih razloga. |
| --- | --- |

(29)

Teret dokazivanja u vezi s utvrđivanjem da do otpuštanja ili sličnog štetnog djelovanja nije došlo zbog toga što je radnik ostvario ili namjeravao ostvariti pravo na isključivanje trebao bi biti na poslodavcu ako radnik pred sudom ili drugim nadležnim tijelom utvrdi činjenice na temelju kojih se može pretpostaviti da je otpušten ili je pretrpio druge štetne učinke upravo zbog tih razloga.

| (30) | Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni zahtjevi, čime se državama članicama ostavlja mogućnost uvođenja i zadržavanja povoljnijih odredbi. Ova Direktiva i njezina provedba ne bi trebale pružati valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite zajamčene radnicima u području obuhvaćenom ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(30)

Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni zahtjevi, čime se državama članicama ostavlja mogućnost uvođenja i zadržavanja povoljnijih odredbi. Ova Direktiva i njezina provedba ne bi trebale pružati valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite zajamčene radnicima u području obuhvaćenom ovom Direktivom.

| (31) | Komisija bi trebala preispitati provedbu ove Direktive kako bi pratila i osiguravala usklađenost s njom. U tu svrhu države članice trebale bi Komisiji podnositi redovita izvješća. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi trebala preispitati provedbu ove Direktive kako bi pratila i osiguravala usklađenost s njom. U tu svrhu države članice trebale bi Komisiji podnositi redovita izvješća.

| (32) | Radi procjene učinka ove Direktive Komisija i države članice potiču se na nastavak međusobne suradnje, uz potporu ELA-e, kako bi se razvili usporedivi statistički podaci i podaci o ostvarivanju prava utvrđenih ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(32)

Radi procjene učinka ove Direktive Komisija i države članice potiču se na nastavak međusobne suradnje, uz potporu ELA-e, kako bi se razvili usporedivi statistički podaci i podaci o ostvarivanju prava utvrđenih ovom Direktivom.

| (33) | Budući da se cilj ove Direktive, odnosno utvrđivanje zaštitnih mjera za ostvarivanje prava na isključivanje u Uniji, ne može dostatno ostvariti na razini država članica nego se zbog njegova opsega i učinaka na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, |
| --- | --- |

(33)

Budući da se cilj ove Direktive, odnosno utvrđivanje zaštitnih mjera za ostvarivanje prava na isključivanje u Uniji, ne može dostatno ostvariti na razini država članica nego se zbog njegova opsega i učinaka na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni zahtjevi kojima se radnicima koji za potrebe rada koriste digitalne alate, uključujući informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, omogućuje ostvarivanje prava na isključivanje i osigurava da poslodavci poštuju pravo radnika na isključivanje. Ona se primjenjuje na sve sektore, javni i privatni, te na sve radnike, neovisno o njihovu statusu i načinu rada.

2.   Ovom se Direktivom preciznije utvrđuju i dopunjuju direktive 89/391/EEZ, 2003/88/EZ, (EU) 2019/1152 i (EU) 2019/1158 za potrebe navedene u stavku 1., ne dovodeći u pitanje zahtjeve iz tih Direktiva.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „isključivanje” znači nesudjelovanje u aktivnostima ili komunikaciji povezanima s poslom s pomoću digitalnih alata, izravno ili neizravno, izvan radnog vremena; |
| --- | --- |

(1)

„isključivanje” znači nesudjelovanje u aktivnostima ili komunikaciji povezanima s poslom s pomoću digitalnih alata, izravno ili neizravno, izvan radnog vremena;

| (2) | „radno vrijeme” znači radno vrijeme kako je definirano u članku 2. točki 1. Direktive 2003/88/EZ. |
| --- | --- |

(2)

„radno vrijeme” znači radno vrijeme kako je definirano u članku 2. točki 1. Direktive 2003/88/EZ.

Članak 3.

Pravo na isključivanje

1.   Države članice jamče da poslodavci poduzimaju potrebne mjere kako bi radnicima pružili mogućnosti za ostvarivanje prava na isključivanje.

2.   Države članice osiguravaju da su poslodavci uspostavili objektivan, pouzdan i pristupačan sustav kojim se omogućuje mjerenje dnevnog radnog vremena svakog radnika, u skladu pravima radnika na privatnost i na zaštitu njihovih osobnih podataka. Radnici mogu imaju mogućnost zatražiti i dobiti zabilješku o svojem radnom vremenu.

3.   Države članice osiguravaju da poslodavci provode pravo isključivanje na pošten, zakonit i transparentan način.

Članak 4.

Mjere za provedbu prava na isključivanje

1.   Države članice osiguravaju da se nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima na odgovarajućoj razini uspostave detaljni aranžmani kako bi se radnicima omogućilo da ostvare svoje pravo na isključenje te da poslodavci to pravo provode na pravedan i transparentan način. U tu svrhu države članice osiguravaju barem sljedeće radne uvjete:

| (a) | praktična rješenja za isključivanje digitalnih alata koji se koriste za potrebe rada, uključujući sve alate za praćenje povezane s poslom; |
| --- | --- |

(a)

praktična rješenja za isključivanje digitalnih alata koji se koriste za potrebe rada, uključujući sve alate za praćenje povezane s poslom;

| (b) | sustav za mjerenje radnog vremena; |
| --- | --- |

(b)

sustav za mjerenje radnog vremena;

| (c) | procjena zdravstvenog stanja i sigurnosti koje provode poslodavci, uključujući procjene psihosocijalnih rizika, s obzirom na pravo na isključivanje; |
| --- | --- |

(c)

procjena zdravstvenog stanja i sigurnosti koje provode poslodavci, uključujući procjene psihosocijalnih rizika, s obzirom na pravo na isključivanje;

| (d) | kriterije za svako odstupanje poslodavaca od zahtjeva za provedbu prava radnika na isključivanje; |
| --- | --- |

(d)

kriterije za svako odstupanje poslodavaca od zahtjeva za provedbu prava radnika na isključivanje;

| (e) | u slučaju odstupanja od točke (d), kriterije za određivanje načina izračuna naknade za rad obavljen izvan radnog vremena u skladu s direktivama 89/391/EEZ, 2003/88/EZ, (EU) 2019/1152 i (EU) 2019/1158 te nacionalnim pravom i praksama. |
| --- | --- |

(e)

u slučaju odstupanja od točke (d), kriterije za određivanje načina izračuna naknade za rad obavljen izvan radnog vremena u skladu s direktivama 89/391/EEZ, 2003/88/EZ, (EU) 2019/1152 i (EU) 2019/1158 te nacionalnim pravom i praksama.

| (f) | mjere podizanja razine osviještenosti, uključujući osposobljavanje na radnom mjestu, koje poslodavci trebaju poduzeti u pogledu radnih uvjeta iz ovog stavka. |
| --- | --- |

(f)

mjere podizanja razine osviještenosti, uključujući osposobljavanje na radnom mjestu, koje poslodavci trebaju poduzeti u pogledu radnih uvjeta iz ovog stavka.

Svako odstupanje od točke (d) prvog podstavka predviđa se samo u iznimnim okolnostima, kao što je viša sila ili druge izvanredne situacije, i pod uvjetom da poslodavac svakom radniku u pisanom obliku dostavi razloge kojima se potkrepljuje potreba za odstupanjem u svakoj situaciji kad se poziva na odstupanje.

2.   Države članice mogu, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, socijalnim partnerima povjeriti sklapanje kolektivnih ugovora na nacionalnoj, regionalnoj, sektorskoj razini ili na razini poslodavca, kojima se predviđaju ili dopunjuju radni uvjeti iz stavka 1.

3.   Države članice osiguravaju da radnici koji nisu obuhvaćeni kolektivnim ugovorom u skladu sa stavkom 2. uživaju zaštitu u skladu s ovom Direktivom.

Članak 5.

Zaštita od nepovoljnog postupanja

1.   Države članice osiguravaju da se poslodavcima zabrani diskriminacija, nepovoljnije postupanje, otpuštanje i druge nepovoljne mjere zbog toga što su radnici ostvarili ili pokušali ostvariti svoje pravo na isključivanje.

2.   Države članice osiguravaju da poslodavci štite radnike, uključujući predstavnike radnika, od svakog nepovoljnog postupanja i negativnih posljedica koje proizlaze iz bilo koje pritužbe upućene poslodavcu ili iz svih postupaka pokrenutih kako bi se ostvarila usklađenost s pravima predviđenima ovom Direktivom.

3.   Države članice osiguravaju obvezu poslodavca da dokaže da se otkaz temeljio na drugim osnovama ako radnici koji smatraju da su otpušteni ili da su bili izloženi diskriminaciji zbog toga što su ostvarili ili pokušali ostvariti svoje pravo na isključivanje pred sudom ili drugim nadležnim tijelom iznesu činjenice na temelju kojih se može pretpostaviti da su otpušteni ili bili izloženi diskriminaciji zbog tih razloga.

4.   Stavkom 3. ne sprečava se da države članice uvedu pravila dokazivanja koja su povoljnija za radnike.

5.   Od država članica ne zahtijeva se da primjenjuju stavak 3. u postupcima u kojima sud ili nadležno tijelo treba utvrditi činjenice o predmetu.

6.   Stavak 3. ne primjenjuje se na kaznene postupke osim ako su države članice predvidjele drukčije.

Članak 6.

Pravo na pravnu zaštitu

1.   Države članice osiguravaju da radnici čije je pravo na isključivanje prekršeno imaju pristup brzom, djelotvornom i nepristranom rješavanju sporova te pravo na pravnu zaštitu u slučaju kršenja njihovih prava koja proizlaze iz ove Direktive.

2.   Države članice mogu omogućiti sindikalnim organizacijama ili drugim predstavnicima radnika da, u ime radnika ili kao njihova potpora i uz njihovo odobrenje, sudjeluju u upravnim postupcima radi osiguravanja usklađenosti s ovom Direktivom ili njezine provedbe.

Članak 7.

Obveza pružanja informacija

Države članice osiguravaju da poslodavci svakom radniku pisanim putem pruže dovoljno jasnih i odgovarajućih informacija o njegovu pravu na isključivanje, uključujući izjavu u kojoj se navode uvjeti svih primjenjivih kolektivnih ili drugih ugovora. Te informacije sadrže barem podatke o sljedećem:

| (a) | praktičnim rješenjima za isključivanje digitalnih alata koji se koriste za potrebe rada, uključujući sve alate za praćenje povezane s poslom, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (a); |
| --- | --- |

(a)

praktičnim rješenjima za isključivanje digitalnih alata koji se koriste za potrebe rada, uključujući sve alate za praćenje povezane s poslom, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (a);

| (b) | sustavu mjerenja radnog vremena, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (b); |
| --- | --- |

(b)

sustavu mjerenja radnog vremena, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (b);

| (c) | procjeni zdravstvenog stanja i sigurnosti koje provodi poslodavac, uključujući procjene psihosocijalnih rizika, s obzirom na pravo na isključivanje, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c); |
| --- | --- |

(c)

procjeni zdravstvenog stanja i sigurnosti koje provodi poslodavac, uključujući procjene psihosocijalnih rizika, s obzirom na pravo na isključivanje, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c);

| (d) | kriterija za svako odstupanje od zahtjeva poslodavaca za provedbu prava na isključivanje i sve kriterije za određivanje naknade za rad obavljen izvan radnog, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točkama (d) i (e); |
| --- | --- |

(d)

kriterija za svako odstupanje od zahtjeva poslodavaca za provedbu prava na isključivanje i sve kriterije za određivanje naknade za rad obavljen izvan radnog, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točkama (d) i (e);

| (e) | mjerama poslodavca za podizanje razine svijesti, uključujući osposobljavanje na radnom mjestu, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (f); |
| --- | --- |

(e)

mjerama poslodavca za podizanje razine svijesti, uključujući osposobljavanje na radnom mjestu, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (f);

| (f) | mjerama za zaštitu radnika od nepovoljnog postupanja u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(f)

mjerama za zaštitu radnika od nepovoljnog postupanja u skladu s člankom 5.;

| (g) | mjerama za ostvarivanje prava radnika na pravnu zaštitu u skladu s člankom 6. |
| --- | --- |

(g)

mjerama za ostvarivanje prava radnika na pravnu zaštitu u skladu s člankom 6.

Članak 8.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive ili relevantnih već važećih odredaba koje se odnose na prava obuhvaćena područjem primjene ove Direktive te poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice do ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive] obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Članak 9.

Razina zaštite

1.   Ova Direktiva ne predstavlja valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite zajamčene radnicima u državama članicama.

2.   Ova Direktiva ne utječe na pravo država članica da primjenjuju ili donose zakone i druge propise koji su povoljniji za radnike ili da potiču ili omogućuju primjenu kolektivnih ugovora koji su povoljniji za radnike.

3.   Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje druga prava koja radnici imaju na temelju drugih pravnih akata Unije.

Članak 10.

Izvješćivanje, ocjenjivanje i preispitivanje prava na isključivanje

1.   Do ... [pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] i svake dvije godine nakon toga države članice Komisiju izvješćuju o svim relevantnim informacijama u vezi s praktičnom provedbom i primjenom ove Direktive, kao i o evaluacijskim pokazateljima o praksama provedbe prava na isključivanje te navode stajališta nacionalnih socijalnih partnera.

2.   Na temelju informacija koje su države članice dostavile u skladu sa stavkom 1. Komisija do ... [šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] i svake dvije godine nakon toga Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o provedbi i primjeni ove Direktive te razmatra potrebu za dodatnim mjerama, uključujući, prema potrebi, izmjene ove Direktive.

Članak 11.

Prenošenje

1.   Države članice do... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive] donose i objavljuju mjere potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

Države članice te mjere primjenjuju od ... [tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive].

Kad države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje pri njihovu službenom objavljivanju. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Čim ova Direktiva stupi na snagu, države članice osiguravaju da, u roku dovoljnom za dostavljanje primjedbi, Komisija bude obaviještena o svim nacrtima zakona i drugim propisima koje one predlažu za donošenje u području na koje se ova Direktiva odnosi.

3.   U skladu s člankom 153. stavkom 3. UFEU-a države članice mogu socijalnim partnerima na njihov zajednički zahtjev povjeriti provedbu ove Direktive pod uvjetom da osiguraju usklađenost s njom.

Članak 12.

Osobni podaci

Poslodavci obrađuju osobne podatke u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a) i (b) ove Direktive samo u svrhu evidentiranja radnog vremena pojedinog radnika. Te podatke ne smiju obrađivati ni u koju drugu svrhu. Osobni podaci obrađuju se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (19) te Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20).

Članak 13.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objavljivanja u Službenom listu Unije.

Članak 14.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C...

1

(2)  SL C...

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta

3

(4)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 91/383/EEZ od 25. lipnja 1991. o dopunama mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu radnika u radnom odnosu na određeno vrijeme ili privremenom radnom odnosu (SL L 206, 29.7.1991., str. 19.).

5

(6)  Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena (SL L 299, 18.11.2003., str. 9.).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11.7.2019., str. 105.).

7

(8)  Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.).

8

(9)  Presuda Suda od 5. listopada 2004., Pfeiffer i ostali, od C-397/01 do C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, točka 93.;

9

(10)  Mišljenje Suda od 21. veljače 2018., Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, točka 66.;

10

(11)  Presuda od 7. rujna 2006., Komisija protiv Ujedinjene Kraljevine, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, točka 38.

11

(12)  Presuda Suda od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

12

(13)  Direktiva Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom koji su sklopili UNICE, CEEP i ETUC (SL L 14, 20.1.1998., str. 9.).

13

(14)  Direktiva Vijeća 1999/70/EZ od 28. lipnja 1999. o Okvirnom sporazumu o radu na određeno vrijeme koji su sklopili ETUC, UNICE i CEEP (SL L 175, 10.7.1999., str. 43.).

14

(15)  Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (SL L 327, 5.12.2008., str. 9.).

15

(16)  Presuda Suda od 17. studenog 2016., Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, točka 27.

16

(17)  Eurofound

17

(18)  Presuda Suda od 14. svibnja 2019., Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402.

18

Federación de Servicios de Comisiones Obreras

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

19

(20)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

20

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/177

---

P9_TA(2021)0022

Reforma EU-ova popisa poreznih oaza

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o reformi EU-ova popisa poreznih oaza (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja donesenu 1. prosinca 1997. (1) s ciljem ograničavanja štetne porezne konkurencije unutar Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja donesenu 1. prosinca 1997. (1) s ciljem ograničavanja štetne porezne konkurencije unutar Europske unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2015. naslovljenu „Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: Pet ključnih područja djelovanja” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2015. naslovljenu „Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: Pet ključnih područja djelovanja” (COM(2015)0302),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. siječnja 2016. o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. siječnja 2016. o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (COM(2016)0024),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja od 8. ožujka 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja od 8. ožujka 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451), u kojoj je opisan postupak u skladu kojim se provodi uvrštavanje na EU-ov popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451), u kojoj je opisan postupak u skladu kojim se provodi uvrštavanje na EU-ov popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. studenoga 2016. o kriterijima i postupku za uspostavu EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. studenoga 2016. o kriterijima i postupku za uspostavu EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe ,

| — | uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za ekonomske i financijske poslove (Ecofin) od 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za ekonomske i financijske poslove (Ecofin) od 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir EU-ov najnoviji popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija ažuriran na temelju odluke Vijeća od 6. listopada 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EU-ov najnoviji popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija ažuriran na temelju odluke Vijeća od 6. listopada 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka” (COM(2020)0312),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. o dobrom poreznom upravljanju u EU-u i izvan njega (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. o dobrom poreznom upravljanju u EU-u i izvan njega (COM(2020)0313),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka od 25. studenoga 2015. (4), Rezoluciju o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka od 6. srpnja 2016. (5), te Rezoluciju o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza od 26. ožujka 2019. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka od 25. studenoga 2015. (4), Rezoluciju o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka od 6. srpnja 2016. (5), te Rezoluciju o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza od 26. ožujka 2019. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (7),

| — | uzimajući u obzir preporuke odbora PANA Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke odbora PANA Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (8),

| — | uzimajući u obzir postupanje Komisije nakon usvajanja navedenih rezolucija i preporuka Europskog parlamenta (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupanje Komisije nakon usvajanja navedenih rezolucija i preporuka Europskog parlamenta (9),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije o javnom izvješćivanju po zemljama (10) te njegovo stajalište od 27. ožujka 2019. o tom Prijedlogu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije o javnom izvješćivanju po zemljama (10) te njegovo stajalište od 27. ožujka 2019. o tom Prijedlogu (11),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije o utjecaju poreznog planiranja na efektivne porezne stope usmjerene na budućnost (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije o utjecaju poreznog planiranja na efektivne porezne stope usmjerene na budućnost (12),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije o pokazateljima agresivnog poreznog planiranja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije o pokazateljima agresivnog poreznog planiranja (13),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljenu „Pregled fiktivnih poduzeća u Europskoj uniji” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljenu „Pregled fiktivnih poduzeća u Europskoj uniji” (14),

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije za pojedine države sastavljena u okviru europskog semestra, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije za pojedine države sastavljena u okviru europskog semestra,

| — | uzimajući u obzir tekuće aktivnosti Skupine UN-a na visokoj razini za međunarodnu financijsku odgovornost, transparentnost i integritet, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće aktivnosti Skupine UN-a na visokoj razini za međunarodnu financijsku odgovornost, transparentnost i integritet,

| — | uzimajući u obzir tekuće aktivnosti Uključivog okvira OECD-a i skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti, koje se tiču izazova u području oporezivanja koji proizlaze iz digitalizacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće aktivnosti Uključivog okvira OECD-a i skupine G20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti, koje se tiču izazova u području oporezivanja koji proizlaze iz digitalizacije,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (15),

| — | uzimajući u obzir pitanja o reformi EU-ova popisa poreznih oaza upućena Komisiji i Vijeću (O-000082/2020 – B9-0002/2021 i O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja o reformi EU-ova popisa poreznih oaza upućena Komisiji i Vijeću (O-000082/2020 – B9-0002/2021 i O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u čijoj je pripremi sudjelovao Pododbor za porezna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u čijoj je pripremi sudjelovao Pododbor za porezna pitanja,

| A. | budući da postojanje jurisdikcija koje nisu kooperativne u porezne svrhe i štetnih poreznih sustava, među ostalim i u državama članicama EU-a, dovodi do dramatičnih financijskih gubitaka za države članice, zbog čega se iscrpljuju sredstva iz nacionalnih proračuna i otežavaju kapaciteti vlada; budući da se visina cijene koju trenutačno plaćamo zbog izbjegavanja plaćanja poreza na dobit procjenjuje na 500 milijardi USD godišnje (16); budući da je takvo smanjenje poreznih prihoda izrazito problematično u kontekstu oporavka od zdravstvene, socijalne i gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 i za financiranje zelene tranzicije; |
| --- | --- |

A.

budući da postojanje jurisdikcija koje nisu kooperativne u porezne svrhe i štetnih poreznih sustava, među ostalim i u državama članicama EU-a, dovodi do dramatičnih financijskih gubitaka za države članice, zbog čega se iscrpljuju sredstva iz nacionalnih proračuna i otežavaju kapaciteti vlada; budući da se visina cijene koju trenutačno plaćamo zbog izbjegavanja plaćanja poreza na dobit procjenjuje na 500 milijardi USD godišnje (16); budući da je takvo smanjenje poreznih prihoda izrazito problematično u kontekstu oporavka od zdravstvene, socijalne i gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 i za financiranje zelene tranzicije;

| B. | budući da se prema istraživanju Eurobarometra provedenom u jesen 2016. 86 % građana EU-a zalaže za stroža pravila za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih oaza (17); |
| --- | --- |

B.

budući da se prema istraživanju Eurobarometra provedenom u jesen 2016. 86 % građana EU-a zalaže za stroža pravila za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih oaza (17);

| C. | budući da je Unija 5. prosinca 2017. donijela prvi popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe („popis”); budući da je taj popis obuhvaćao 17 zemalja odnosno područja izvan EU-a; budući da je Unija revidirala popis 12 puta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Unija 5. prosinca 2017. donijela prvi popis nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe („popis”); budući da je taj popis obuhvaćao 17 zemalja odnosno područja izvan EU-a; budući da je Unija revidirala popis 12 puta;

| D. | budući da su prema Indeksu poreznih oaza za 2019. najviše rangirane jurisdikcije na ljestvici poreznih oaza: (1) Britanski Djevičanski Otoci, (2) Bermudi, (3) Kajmanski Otoci, (4) Nizozemska, (5) Švicarska, (6) Luksemburg, (7) Jersey, (8) Singapur, (9) Bahami, (10) Hong Kong i (11) Irska; |
| --- | --- |

D.

budući da su prema Indeksu poreznih oaza za 2019. najviše rangirane jurisdikcije na ljestvici poreznih oaza: (1) Britanski Djevičanski Otoci, (2) Bermudi, (3) Kajmanski Otoci, (4) Nizozemska, (5) Švicarska, (6) Luksemburg, (7) Jersey, (8) Singapur, (9) Bahami, (10) Hong Kong i (11) Irska;

| E. | budući da je 95 jurisdikcija ocijenjeno na temelju tri kriterija navedena u Zaključcima Vijeća od 8. studenoga 2016., a to su porezna transparentnost, pravedno oporezivanje i provedba minimalnih standarda OECD-a za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti; |
| --- | --- |

E.

budući da je 95 jurisdikcija ocijenjeno na temelju tri kriterija navedena u Zaključcima Vijeća od 8. studenoga 2016., a to su porezna transparentnost, pravedno oporezivanje i provedba minimalnih standarda OECD-a za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti;

| F. | budući da u provedbi akcijskog plana za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti surađuje više od 135 zemalja i jurisdikcija, koje su djelomično motivirane rizikom od uvrštavanja na EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; budući da je u okviru postupka sastavljanja popisa od gotovo 40 zemalja zatraženo da provedu reformu više od 120 štetnih poreznih praksi; |
| --- | --- |

F.

budući da u provedbi akcijskog plana za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti surađuje više od 135 zemalja i jurisdikcija, koje su djelomično motivirane rizikom od uvrštavanja na EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; budući da je u okviru postupka sastavljanja popisa od gotovo 40 zemalja zatraženo da provedu reformu više od 120 štetnih poreznih praksi;

| G. | budući da je u izvješću o stanju porezne pravde za 2020. utvrđeno da su jurisdikcije s EU-ova popisa odgovorne za samo 2 % gubitaka prihoda od poreza u svijetu; budući da je utvrđeno da su Kajmanski Otoci jurisdikcija koja je odgovorna za najveći dio gubitaka prihoda od poreza u svijetu, što druge stoji više od 70 milijardi USD godišnje, odnosno predstavlja 16,5 % ukupnih gubitaka prihoda od poreza; |
| --- | --- |

G.

budući da je u izvješću o stanju porezne pravde za 2020. utvrđeno da su jurisdikcije s EU-ova popisa odgovorne za samo 2 % gubitaka prihoda od poreza u svijetu; budući da je utvrđeno da su Kajmanski Otoci jurisdikcija koja je odgovorna za najveći dio gubitaka prihoda od poreza u svijetu, što druge stoji više od 70 milijardi USD godišnje, odnosno predstavlja 16,5 % ukupnih gubitaka prihoda od poreza;

| H. | budući da je Vijeće u posljednjoj reviziji 6. listopada 2020. s popisa uklonilo Kajmanske Otoke i Oman te dodalo Barbados i Angvilu; budući da Kajmanski Otoci prema Međunarodnom monetarnom fondu (18) još uvijek nemaju porez na dobit i da su među 10 glavnih odredišta za prividna ulaganja, zbog čega se postavljaju pitanja o transparentnosti i mogućem povlaštenom pristupu za neke zemlje; |
| --- | --- |

H.

budući da je Vijeće u posljednjoj reviziji 6. listopada 2020. s popisa uklonilo Kajmanske Otoke i Oman te dodalo Barbados i Angvilu; budući da Kajmanski Otoci prema Međunarodnom monetarnom fondu (18) još uvijek nemaju porez na dobit i da su među 10 glavnih odredišta za prividna ulaganja, zbog čega se postavljaju pitanja o transparentnosti i mogućem povlaštenom pristupu za neke zemlje;

| I. | budući da se na EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija trenutačno nalaze Američka Samoa, Angvila, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panama, Samoa, Sejšeli, Trinidad i Tobago, Američki Djevičanski Otoci i Vanuatu; |
| --- | --- |

I.

budući da se na EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija trenutačno nalaze Američka Samoa, Angvila, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panama, Samoa, Sejšeli, Trinidad i Tobago, Američki Djevičanski Otoci i Vanuatu;

| J. | budući da se nekoliko drugih jurisdikcija obvezalo na provedbu načela dobrog poreznog upravljanja, bilo u pogledu transparentnosti bilo u pogledu kriterija pravednog oporezivanja; |
| --- | --- |

J.

budući da se nekoliko drugih jurisdikcija obvezalo na provedbu načela dobrog poreznog upravljanja, bilo u pogledu transparentnosti bilo u pogledu kriterija pravednog oporezivanja;

| K. | budući da je javni pristup dokumentima i radu Skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja i dalje ograničen, posebno u pogledu postupka uvrštavanja jurisdikcija na EU-ov popis; budući da Europski ombudsman ima ovlasti za provedbu istrage o tome kako institucije EU-a primjenjuju pravila EU-a o javnom pristupu dokumentima (19), a posebno ovlasti za pregled svih dokumenata EU-a, bez obzira na to jesu li povjerljivi ili ne, te da može izdati preporuke o tome treba li ih se objaviti ili ne; |
| --- | --- |

K.

budući da je javni pristup dokumentima i radu Skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja i dalje ograničen, posebno u pogledu postupka uvrštavanja jurisdikcija na EU-ov popis; budući da Europski ombudsman ima ovlasti za provedbu istrage o tome kako institucije EU-a primjenjuju pravila EU-a o javnom pristupu dokumentima (19), a posebno ovlasti za pregled svih dokumenata EU-a, bez obzira na to jesu li povjerljivi ili ne, te da može izdati preporuke o tome treba li ih se objaviti ili ne;

| L. | budući da je Komisija u svojoj Komunikaciji o dobrom poreznom upravljanju u EU-u i izvan njega istaknula potrebu za reformom Kodeksa o postupanju pri oporezivanju poslovanja i za revizijom popisa; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija u svojoj Komunikaciji o dobrom poreznom upravljanju u EU-u i izvan njega istaknula potrebu za reformom Kodeksa o postupanju pri oporezivanju poslovanja i za revizijom popisa;

| M. | budući da, ako se koristi najkonzervativnija formula za raspodjelu, EU bilježi najveće gubitke na svijetu zbog premještanja dobiti u porezne oaze te se procjenjuje da svake godine izgubi oko 20 % prihoda od poreza na dobit (20); |
| --- | --- |

M.

budući da, ako se koristi najkonzervativnija formula za raspodjelu, EU bilježi najveće gubitke na svijetu zbog premještanja dobiti u porezne oaze te se procjenjuje da svake godine izgubi oko 20 % prihoda od poreza na dobit (20);

1.

prepoznaje pozitivan učinak koji je popis već ostvario, no žali što nije iskorišten njegov puni potencijal jer jurisdikcije koje se trenutačno nalaze na popisu pokrivaju manje od 2 % gubitka prihoda od poreza u svijetu, što ga čini zbunjujućim i neučinkovitim (21); želi ojačati popis povećanjem transparentnosti i dosljednosti, strožim i nepristranijim kriterijima za uvrštavanje jurisdikcija te snažnijim obrambenim mjerama protiv izbjegavanja plaćanja poreza; žali zbog činjenice što su s popisa uklonjene neke zemlje za koje je jasno da promiču smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti, kao što su Kajmanski Otoci; žali zbog činjenice da široj javnosti nije pruženo dostatno objašnjenje unatoč tome što europsko javno mnijenje podržava stroža pravila o poreznim oazama;

Upravljanje EU-ovim popisom nekooperativnih poreznih jurisdikcija i njegova transparentnost

Upravljanje EU-ovim popisom nekooperativnih poreznih jurisdikcija i njegova transparentnost

| 2. | zapaža da je Komisija na početku, i u svojoj Komunikaciji o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje i u Komunikaciji o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje poreza, dala prijedlog postupka za uvrštavanje nekooperativnih poreznih jurisdikcija na popis; napominje da je, unatoč činjenici da izvorno nije imala ovlasti za to, za provedbu pripremnog rada za sastavljanje popisa zadužena Skupina za Kodeks o postupanju, uglavnom preko svoje podskupine za treće strane; dovodi u pitanje sposobnost i prikladnost takve neformalne skupine za provedbu te zadaće; |
| --- | --- |

2.

zapaža da je Komisija na početku, i u svojoj Komunikaciji o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje i u Komunikaciji o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje poreza, dala prijedlog postupka za uvrštavanje nekooperativnih poreznih jurisdikcija na popis; napominje da je, unatoč činjenici da izvorno nije imala ovlasti za to, za provedbu pripremnog rada za sastavljanje popisa zadužena Skupina za Kodeks o postupanju, uglavnom preko svoje podskupine za treće strane; dovodi u pitanje sposobnost i prikladnost takve neformalne skupine za provedbu te zadaće;

| 3. | smatra da se EU-ov popis treba reformirati na razini EU-a; preporučuje da se njegov postupak formalizira, ponajprije pravno obvezujućim instrumentom; smatra da bi tu reformu trebalo provesti do kraja 2021. kako bi se EU zaštitio od svih daljnjih gubitaka prihoda u razdoblju nakon oporavka od pandemije bolesti COVID 19; zahtijeva da Vijeće, uz potporu država članica i uz odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta, zaduži Komisiju da na temelju jasnih i transparentnih kriterija obavlja procjenu trećih jurisdikcija i da Vijeću dostavlja prijedlog za uvrštavanje na popis, koji bi se trebao objaviti prije nego što Vijeće formalno usvoji popis i njegove revizije; poziva Vijeće da Parlamentu dodijeli ulogu promatrača u raspravama Skupine za Kodeks o postupanju; smatra da bi se takvim izmjenama zajamčila nepristranost, objektivnost i odgovornost u postupku sastavljanja popisa; |
| --- | --- |

3.

smatra da se EU-ov popis treba reformirati na razini EU-a; preporučuje da se njegov postupak formalizira, ponajprije pravno obvezujućim instrumentom; smatra da bi tu reformu trebalo provesti do kraja 2021. kako bi se EU zaštitio od svih daljnjih gubitaka prihoda u razdoblju nakon oporavka od pandemije bolesti COVID 19; zahtijeva da Vijeće, uz potporu država članica i uz odgovarajuće sudjelovanje Europskog parlamenta, zaduži Komisiju da na temelju jasnih i transparentnih kriterija obavlja procjenu trećih jurisdikcija i da Vijeću dostavlja prijedlog za uvrštavanje na popis, koji bi se trebao objaviti prije nego što Vijeće formalno usvoji popis i njegove revizije; poziva Vijeće da Parlamentu dodijeli ulogu promatrača u raspravama Skupine za Kodeks o postupanju; smatra da bi se takvim izmjenama zajamčila nepristranost, objektivnost i odgovornost u postupku sastavljanja popisa;

| 4. | naglašava da je u postupku sastavljanja popisa važno osigurati transparentnost kako bi se omogućio javni nadzor i povećala demokratska odgovornost donositelja odluka; traži potpunu transparentnost u pogledu stajališta država članica; stoga poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da objavi informacije o uključenim tijelima, temama rasprave, tehničkim procjenama, zapisnicima ili sažecima i donesenim zaključcima; smatra da bi se trebao omogućiti jednostavan pristup izvorima podataka potrebnih za provjeru jurisdikcija, kada su dostupni javnosti, kako bi se poboljšala odgovornost i transparentnost; smatra da bi metodologija za procjenu režima trećih zemalja trebala biti dobro razrađena i u potpunosti javna; poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da sustavno objavljuje sveobuhvatan sažetak s podacima o svojim interakcijama s trećim zemljama, temama o kojima se raspravljalo i obvezama koje su treće zemlje preuzele tijekom svakog koraka postupka procjene; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je u postupku sastavljanja popisa važno osigurati transparentnost kako bi se omogućio javni nadzor i povećala demokratska odgovornost donositelja odluka; traži potpunu transparentnost u pogledu stajališta država članica; stoga poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da objavi informacije o uključenim tijelima, temama rasprave, tehničkim procjenama, zapisnicima ili sažecima i donesenim zaključcima; smatra da bi se trebao omogućiti jednostavan pristup izvorima podataka potrebnih za provjeru jurisdikcija, kada su dostupni javnosti, kako bi se poboljšala odgovornost i transparentnost; smatra da bi metodologija za procjenu režima trećih zemalja trebala biti dobro razrađena i u potpunosti javna; poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da sustavno objavljuje sveobuhvatan sažetak s podacima o svojim interakcijama s trećim zemljama, temama o kojima se raspravljalo i obvezama koje su treće zemlje preuzele tijekom svakog koraka postupka procjene;

| 5. | napominje da nedostatak transparentnosti može dovesti do pogrešnog tumačenja odluka i rizika od narušavanja povjerenja javnosti u postupak uvrštavanja jurisdikcija na popis, posebno kada se rezultat EU-ova popisa razlikuje od popisa poreznih oaza koji su na transparentan način sastavile treće strane; podsjeća na prvotni popis koji je objedinjavao popise država članica, kako je opisano u komunikaciji Komisije naslovljenoj „Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: Pet ključnih područja djelovanja”, i na kojem se nalazilo 30 jurisdikcija koje je u svojim popisima navelo najmanje 10 država članica; |
| --- | --- |

5.

napominje da nedostatak transparentnosti može dovesti do pogrešnog tumačenja odluka i rizika od narušavanja povjerenja javnosti u postupak uvrštavanja jurisdikcija na popis, posebno kada se rezultat EU-ova popisa razlikuje od popisa poreznih oaza koji su na transparentan način sastavile treće strane; podsjeća na prvotni popis koji je objedinjavao popise država članica, kako je opisano u komunikaciji Komisije naslovljenoj „Pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: Pet ključnih područja djelovanja”, i na kojem se nalazilo 30 jurisdikcija koje je u svojim popisima navelo najmanje 10 država članica;

| 6. | pozdravlja korake koji su već poduzeti u pogledu transparentnosti, kao što su objava polugodišnjih izvješća o napretku i nekih pisama upućenih jurisdikcijama trećih zemalja; poziva da se u pisma koja Vijeće šalje trećim jurisdikcijama koje još nisu u skladu s kriterijima EU-a za uvrštavanje na popis uključi zahtjev za objavu cjelokupne korespondencije s EU-om i da se svaki negativan odgovor smatra nedostatkom suradnje sa strane dotične jurisdikcije; žali zbog toga što su ti dokumenti dostupni tek nakon dovršetka postupka procjene; traži da se sva pisma i obveze koje su treće jurisdikcije preuzele objave čim se zaprime; traži da se informacije stave na raspolaganje javnosti na platformi jednostavnoj za korištenje; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja korake koji su već poduzeti u pogledu transparentnosti, kao što su objava polugodišnjih izvješća o napretku i nekih pisama upućenih jurisdikcijama trećih zemalja; poziva da se u pisma koja Vijeće šalje trećim jurisdikcijama koje još nisu u skladu s kriterijima EU-a za uvrštavanje na popis uključi zahtjev za objavu cjelokupne korespondencije s EU-om i da se svaki negativan odgovor smatra nedostatkom suradnje sa strane dotične jurisdikcije; žali zbog toga što su ti dokumenti dostupni tek nakon dovršetka postupka procjene; traži da se sva pisma i obveze koje su treće jurisdikcije preuzele objave čim se zaprime; traži da se informacije stave na raspolaganje javnosti na platformi jednostavnoj za korištenje;

| 7. | traži da se uspostavi redovita razmjena između predsjednika Skupine za Kodeks o postupanju i Parlamenta, koja će uključivati barem jedan službeni dolazak na javno saslušanje godišnje; |
| --- | --- |

7.

traži da se uspostavi redovita razmjena između predsjednika Skupine za Kodeks o postupanju i Parlamenta, koja će uključivati barem jedan službeni dolazak na javno saslušanje godišnje;

| 8. | naglašava da bi trebalo formalizirati ulogu Parlamenta u odnosu na rad Skupine za Kodeks o postupanju, među ostalim u pogledu upravljanja i kriterija za postupak sastavljanja popisa, primjerice kroz postupak davanja mišljenja; |
| --- | --- |

8.

naglašava da bi trebalo formalizirati ulogu Parlamenta u odnosu na rad Skupine za Kodeks o postupanju, među ostalim u pogledu upravljanja i kriterija za postupak sastavljanja popisa, primjerice kroz postupak davanja mišljenja;

| 9. | napominje da se postupak uvrštavanja na popis EU-a odnosi samo na treće zemlje; napominje da utjecaj Unije u borbi protiv utaje poreza i štetnih poreznih praksi u svijetu ovisi o primjeru koji postavlja kod kuće; ističe potrebu za dosljednošću između kriterija za sastavljanje popisa i kriterija za štetne porezne prakse u EU-u; podsjeća na izjavu predsjednice Skupine za Kodeks o postupanju za oporezivanje poslovanja tijekom saslušanja odbora TA X 3 10. listopada 2018. u vezi s mogućnosti provjere država članica prema istim kriterijima koji se primjenjuju za EU-ov popis u kontekstu revizije mandata Skupine za Kodeks o postupanju; napominje da je jedna država članica od Svjetskog foruma o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe (Svjetski forum) ocijenjena kao djelomično usklađena s međunarodnim standardom transparentnosti i razmjene informacija na zahtjev (22) te primjećuje da Vijeće u slučaju takve ocjene treće zemlje uvrštava na popis (23); u tom pogledu naglašava da neke države članice redovito primaju preporuke po državama članicama koje se odnose na potrebu za rješavanjem problema agresivnog poreznog planiranja (24); ističe da Komisija priznaje da su neke od navedenih država članica poduzele mjere za poboljšanje svojih poreznih sustava kako bi odgovorile na kritike Komisije, ali napominje da Komisija i dalje navodi da porezna pravila trenutačno olakšavaju agresivno porezno planiranje u tim državama članicama; ponavlja poziv koji je u rezoluciji odbora TAX3 upućen Komisiji i Vijeću, od kojih se traži da poduzmu daljnje mjere u vezi s preporukama po državama članicama izdanima dotičnim državama članicama dok se ne provedu znatne porezne reforme te da predlože mjere gdje i kada se pojavi potreba, ali da u međuvremenu barem te države članice smatraju poreznim oazama EU-a; sa zanimanjem iščekuje da te vlade riješe probleme i smanje izbjegavanje plaćanja poreza u svojim jurisdikcijama; obvezuje se da će redovito ocjenjivati sve inicijative koje poduzimaju vlade kako bi postupale u skladu s takvim preporukama te da će predložiti mjere ondje gdje i kada se pojavi potreba; |
| --- | --- |

9.

napominje da se postupak uvrštavanja na popis EU-a odnosi samo na treće zemlje; napominje da utjecaj Unije u borbi protiv utaje poreza i štetnih poreznih praksi u svijetu ovisi o primjeru koji postavlja kod kuće; ističe potrebu za dosljednošću između kriterija za sastavljanje popisa i kriterija za štetne porezne prakse u EU-u; podsjeća na izjavu predsjednice Skupine za Kodeks o postupanju za oporezivanje poslovanja tijekom saslušanja odbora TA X 3 10. listopada 2018. u vezi s mogućnosti provjere država članica prema istim kriterijima koji se primjenjuju za EU-ov popis u kontekstu revizije mandata Skupine za Kodeks o postupanju; napominje da je jedna država članica od Svjetskog foruma o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe (Svjetski forum) ocijenjena kao djelomično usklađena s međunarodnim standardom transparentnosti i razmjene informacija na zahtjev (22

23

24

| 10. | podsjeća da bi se postupak utvrđen u članku 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg Parlament i Vijeće postupaju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, trebao primjenjivati kada štetne porezne prakse dovode do narušavanja tržišta unutar Unije; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da bi se postupak utvrđen u članku 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg Parlament i Vijeće postupaju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, trebao primjenjivati kada štetne porezne prakse dovode do narušavanja tržišta unutar Unije;

| 11. | poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da savjetovanjem sa zemljama u razvoju i organizacijama civilnog društva poveća uključivost i vanjsko prihvaćanje postupka; predlaže osnivanje radne skupine ili savjetodavnog tijela s trećim zemljama, posebno sa zemljama u razvoju, članovima civilnog društva i stručnjacima, kako bi se olakšao dijalog o donesenim odlukama; |
| --- | --- |

11.

poziva Skupinu za Kodeks o postupanju da savjetovanjem sa zemljama u razvoju i organizacijama civilnog društva poveća uključivost i vanjsko prihvaćanje postupka; predlaže osnivanje radne skupine ili savjetodavnog tijela s trećim zemljama, posebno sa zemljama u razvoju, članovima civilnog društva i stručnjacima, kako bi se olakšao dijalog o donesenim odlukama;

Ažuriranje kriterija za sastavljanje EU-ova popisa radi njihove prilagodbe trenutačnim i budućim izazovima

Ažuriranje kriterija za sastavljanje EU-ova popisa radi njihove prilagodbe trenutačnim i budućim izazovima

| 12. | ponavlja važnost kriterija transparentnosti popisa; poziva na jasnoću u vezi s predstojećim kriterijem transparentnosti u pogledu krajnjeg stvarnog vlasništva, u skladu s 5. Direktivom o borbi protiv pranja novca; primjećuje da postoje neravnopravni uvjeti među zemljama koje poštuju OECD-ov zajednički standard izvješćivanja i zakon SAD-a o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA); stoga smatra da bi nedostatak uzajamnosti zakona SAD-a o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama trebalo ispitati u pogledu kriterija transparentnosti; |
| --- | --- |

12.

ponavlja važnost kriterija transparentnosti popisa; poziva na jasnoću u vezi s predstojećim kriterijem transparentnosti u pogledu krajnjeg stvarnog vlasništva, u skladu s 5. Direktivom o borbi protiv pranja novca; primjećuje da postoje neravnopravni uvjeti među zemljama koje poštuju OECD-ov zajednički standard izvješćivanja i zakon SAD-a o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA); stoga smatra da bi nedostatak uzajamnosti zakona SAD-a o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama trebalo ispitati u pogledu kriterija transparentnosti;

| 13. | smatra da kriterij pravednog oporezivanja ne bi trebao biti ograničen na povlaštenu prirodu poreznih mjera, već bi trebao uzeti u obzir široka porezna izuzeća i neusklađenosti u cijenama transfernih cijena; podsjeća da postupak uvrštavanja trećih zemalja na popis trenutačno ne uključuje samostalni kriterij za porezne stope od 0 % ili vrlo niske porezne stope; poziva Komisiju i Skupinu za Kodeks o postupanju da u procjenu uključe porezne mjere koje dovode do niskih razina oporezivanja u skladu s tekućim pregovorima o drugom stupu Uključivog okvira OECD-a i skupine G20, posebno u pogledu minimalnog oporezivanja; poziva Komisiju i Vijeće da predlože minimalnu efektivnu razinu oporezivanja koja bi predstavljala samostalan kriterij za EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; preporuča da bi se svaka minimalna efektivna stopa trebala utvrditi na razini koja će biti pravedna i dostatna, pri čemu bi se također trebalo uzeti u obzir prosječnu zakonsku stopu poreza na dobit u EU-u (25), u cilju odvraćanja od premještanja dobiti i sprječavanja štetnog poreznog natjecanja; |
| --- | --- |

13.

smatra da kriterij pravednog oporezivanja ne bi trebao biti ograničen na povlaštenu prirodu poreznih mjera, već bi trebao uzeti u obzir široka porezna izuzeća i neusklađenosti u cijenama transfernih cijena; podsjeća da postupak uvrštavanja trećih zemalja na popis trenutačno ne uključuje samostalni kriterij za porezne stope od 0 % ili vrlo niske porezne stope; poziva Komisiju i Skupinu za Kodeks o postupanju da u procjenu uključe porezne mjere koje dovode do niskih razina oporezivanja u skladu s tekućim pregovorima o drugom stupu Uključivog okvira OECD-a i skupine G20, posebno u pogledu minimalnog oporezivanja; poziva Komisiju i Vijeće da predlože minimalnu efektivnu razinu oporezivanja koja bi predstavljala samostalan kriterij za EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; preporuča da bi se svaka minimalna efektivna stopa trebala utvrditi na razini koja će biti pravedna i dostatna, pri čemu bi se također trebalo uzeti u obzir prosječnu zakonsku stopu poreza na dobit u EU-u (25

| 14. | poziva Komisiju da za kriterije za uvrštavanje na EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija razmotri koristi od donošenja inicijative slične drugom stupu Uključivog okvira u slučaju da na razini OECD-a ne bude političkog konsenzusa o provedbi tih mjera do kraja 2021.; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da za kriterije za uvrštavanje na EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija razmotri koristi od donošenja inicijative slične drugom stupu Uključivog okvira u slučaju da na razini OECD-a ne bude političkog konsenzusa o provedbi tih mjera do kraja 2021.;

| 15. | napominje da su neke od trećih jurisdikcija koje uzrokuju najveću štetu, uključujući Kajmanske Otoke i Bermudu, uklonjene s popisa nakon što su uvele zaista minimalne sadržajne kriterije i slabe provedbene mjere; ističe da takve odluke mogu dovesti u pitanje autentičnost određenih aktivnosti i nepristranost postupka donošenja odluka te narušiti povjerenje javnosti; poziva na jačanje kriterija provjere, uključujući zahtjeve u pogledu sadržaja na temelju formulaičnog pristupa, kao i zahtjeva u pogledu proporcionalnosti i njihova praćenja, kako bi se povećala učinkovitost popisa i njegova sposobnost za suočavanje s novim izazovima koje donosi digitalizacija gospodarstva; poziva Vijeće da kao samostalan kriterij uključi automatsko uvrštavanje na popis trećih jurisdikcija sa stopom poreza na dobit od 0 % ili bez ikakvih poreza na dobit trgovačkih društava; sa zabrinutošću primjećuje da treće zemlje mogu ukinuti neusklađene porezne sustave, ali ih zamijeniti novim sustavima koji su potencijalno štetni za EU; podsjeća na važnost informacija u okviru javnog izvješćivanja po zemljama da bi se pratili zahtjevi u pogledu sadržaja; |
| --- | --- |

15.

napominje da su neke od trećih jurisdikcija koje uzrokuju najveću štetu, uključujući Kajmanske Otoke i Bermudu, uklonjene s popisa nakon što su uvele zaista minimalne sadržajne kriterije i slabe provedbene mjere; ističe da takve odluke mogu dovesti u pitanje autentičnost određenih aktivnosti i nepristranost postupka donošenja odluka te narušiti povjerenje javnosti; poziva na jačanje kriterija provjere, uključujući zahtjeve u pogledu sadržaja na temelju formulaičnog pristupa, kao i zahtjeva u pogledu proporcionalnosti i njihova praćenja, kako bi se povećala učinkovitost popisa i njegova sposobnost za suočavanje s novim izazovima koje donosi digitalizacija gospodarstva; poziva Vijeće da kao samostalan kriterij uključi automatsko uvrštavanje na popis trećih jurisdikcija sa stopom poreza na dobit od 0 % ili bez ikakvih poreza na dobit trgovačkih društava; sa zabrinutošću primjećuje da treće zemlje mogu ukinuti neusklađene porezne sustave, ali ih zamijeniti novim sustavima koji su potencijalno štetni za EU; podsjeća na važnost informacija u okviru javnog izvješćivanja po zemljama da bi se pratili zahtjevi u pogledu sadržaja;

| 16. | naglašava važnost minimalnih standarda za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti kada se provjeravaju treće zemlje, posebno mjera 5., 6., 13. i 14.; naglašava da je važno utvrditi druge standarde za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti koje treba uključiti među kriterije za uvrštavanje na popis; |
| --- | --- |

16.

naglašava važnost minimalnih standarda za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti kada se provjeravaju treće zemlje, posebno mjera 5., 6., 13. i 14.; naglašava da je važno utvrditi druge standarde za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti koje treba uključiti među kriterije za uvrštavanje na popis;

| 17. | podupire proširenje geografskog područja primjene EU-ova popisa, uzimajući pritom u obzir položaj najnerazvijenijih zemalja; naglašava da bi u budućim procjenama trebalo sustavno uzeti u obzir činjenicu da nekim zemljama u razvoju možda nedostaju sredstva za brzu provedbu nedavno dogovorenih poreznih standarda; stoga odlučno poziva Vijeće da kao protumjere ne uzme u obzir rezove u razvojnoj pomoći koji bi imali izravan učinak na krajnje korisnike pomoći; međutim napominje da zemlje s financijskim centrima znatne veličine ne bi trebale uživati slične razine tolerancije; |
| --- | --- |

17.

podupire proširenje geografskog područja primjene EU-ova popisa, uzimajući pritom u obzir položaj najnerazvijenijih zemalja; naglašava da bi u budućim procjenama trebalo sustavno uzeti u obzir činjenicu da nekim zemljama u razvoju možda nedostaju sredstva za brzu provedbu nedavno dogovorenih poreznih standarda; stoga odlučno poziva Vijeće da kao protumjere ne uzme u obzir rezove u razvojnoj pomoći koji bi imali izravan učinak na krajnje korisnike pomoći; međutim napominje da zemlje s financijskim centrima znatne veličine ne bi trebale uživati slične razine tolerancije;

| 18. | napominje da postoji znatna razlika između EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija i njegovih nacionalnih ekvivalenta; prima na znanje ambiciju Komisije da bolje uskladi nacionalne popise s EU-ovim popisom; poziva na uzlaznu konvergenciju i usklađivanje kriterija kako bi se zajamčili viši standardi i dosljednost; |
| --- | --- |

18.

napominje da postoji znatna razlika između EU-ova popisa nekooperativnih jurisdikcija i njegovih nacionalnih ekvivalenta; prima na znanje ambiciju Komisije da bolje uskladi nacionalne popise s EU-ovim popisom; poziva na uzlaznu konvergenciju i usklađivanje kriterija kako bi se zajamčili viši standardi i dosljednost;

| 19. | pozdravlja prijedlog Komisije da se pri provjeri poreznih jurisdikcija uzme u obzir metodologija razvijena za identificiranje visokorizičnih trećih zemalja u svrhu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma kako bi se osiguralo da se postupci u pogledu tih dvaju popisa međusobno podupiru; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja prijedlog Komisije da se pri provjeri poreznih jurisdikcija uzme u obzir metodologija razvijena za identificiranje visokorizičnih trećih zemalja u svrhu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma kako bi se osiguralo da se postupci u pogledu tih dvaju popisa međusobno podupiru;

| 20. | primjećuje napore u cilju uspostave ravnopravnih uvjeta nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije; poziva na provedbu temeljite procjene navedenih jurisdikcija, uključujući kontinuiranu procjenu prekomorskih područja i krunskih posjeda Ujedinjene Kraljevine, u skladu sa standardima koje je utvrdila Skupina za Kodeks o postupanju; ističe da bi se budući odnosi između EU-a i Ujedinjene Kraljevine trebali temeljiti na uzajamnim vrijednostima i da bi trebali biti usmjereni prema zajedničkom blagostanju, što automatski isključuje agresivnu poreznu konkurenciju; žali zbog nepostojanja potencijalnih mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u slučaju budućih razilaženja s Ujedinjenom Kraljevinom oko pitanja povezanih s utajom poreza i pranjem novca; |
| --- | --- |

20.

primjećuje napore u cilju uspostave ravnopravnih uvjeta nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije; poziva na provedbu temeljite procjene navedenih jurisdikcija, uključujući kontinuiranu procjenu prekomorskih područja i krunskih posjeda Ujedinjene Kraljevine, u skladu sa standardima koje je utvrdila Skupina za Kodeks o postupanju; ističe da bi se budući odnosi između EU-a i Ujedinjene Kraljevine trebali temeljiti na uzajamnim vrijednostima i da bi trebali biti usmjereni prema zajedničkom blagostanju, što automatski isključuje agresivnu poreznu konkurenciju; žali zbog nepostojanja potencijalnih mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže u Sporazumu o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u slučaju budućih razilaženja s Ujedinjenom Kraljevinom oko pitanja povezanih s utajom poreza i pranjem novca;

| 21. | poziva na ravnopravnu i nepristranu procjenu glavnih trgovinskih partnera EU-a; posebno poziva na jasnu procjenu SAD-a u pogledu kriterija transparentnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva na ravnopravnu i nepristranu procjenu glavnih trgovinskih partnera EU-a; posebno poziva na jasnu procjenu SAD-a u pogledu kriterija transparentnosti;

Koordinacija obrambenih mjera

Koordinacija obrambenih mjera

| 22. | svjestan je da posljedice koje uvrštavanje na popis ima za ugled mogu biti poticaj za sudjelovanje jurisdikcija u procesu provjere; ističe da to nije dovoljno za učinkovito suzbijanje negativnih učinaka koje takve jurisdikcije imaju na države članice i unutarnje tržište, s obzirom na to da su posljedice koje uvrštavanje određenih jurisdikcija na popis ima za njihov ugled dovedene u pitanje zbog nedostataka prethodno opisanog postupka uvrštavanja na popis, posebno nedostatka transparentnosti, blagih kriterija i ograničenog zemljopisnog područja primjene; |
| --- | --- |

22.

svjestan je da posljedice koje uvrštavanje na popis ima za ugled mogu biti poticaj za sudjelovanje jurisdikcija u procesu provjere; ističe da to nije dovoljno za učinkovito suzbijanje negativnih učinaka koje takve jurisdikcije imaju na države članice i unutarnje tržište, s obzirom na to da su posljedice koje uvrštavanje određenih jurisdikcija na popis ima za njihov ugled dovedene u pitanje zbog nedostataka prethodno opisanog postupka uvrštavanja na popis, posebno nedostatka transparentnosti, blagih kriterija i ograničenog zemljopisnog područja primjene;

| 23. | pozdravlja povezanost između standarda dobrog poreznog upravljanja i korištenja fondova EU-a, utvrđenu Financijskom uredbom (26), Uredbom o Europskom fondu za održivi razvoj (27), Uredbom o Europskom fondu za strateška ulaganja (28) i Odlukom o mandatu za vanjsko kreditiranje (29) te prepoznaje da su ti standardi preduvjet za potporu koju pruža EU; međutim upozorava na trenutačne ili moguće štetne učinke na građane zemalja u razvoju; ističe važnost razvoja jednakih uvjeta koji će se primjenjivati na korporacije i subjekte koji omogućuju agresivno porezno planiranje i facilitatore u postupcima javne nabave; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja povezanost između standarda dobrog poreznog upravljanja i korištenja fondova EU-a, utvrđenu Financijskom uredbom (26

27

28

29

| 24. | poziva da se u okviru pravila o državnim potporama i nacionalnih programa potpore država članica osigura da poduzeća s gospodarskim vezama s nekooperativnim jurisdikcijama, kao što su poduzeća koja su rezidenti takvih jurisdikcija u porezne svrhe, ne mogu koristiti potporu; naglašava važnost ovog aspekta u kontekstu unutareuropske solidarnosti i izgradnje povjerenja među državama članicama; podsjeća da je, kako bi se to osiguralo, potrebna transparentnost kroz javno izvješćivanje po zemljama za sve sektore; poziva Vijeće da hitno zaključi rasprave i usvoji opći pristup o zakonodavnom prijedlogu; |
| --- | --- |

24.

poziva da se u okviru pravila o državnim potporama i nacionalnih programa potpore država članica osigura da poduzeća s gospodarskim vezama s nekooperativnim jurisdikcijama, kao što su poduzeća koja su rezidenti takvih jurisdikcija u porezne svrhe, ne mogu koristiti potporu; naglašava važnost ovog aspekta u kontekstu unutareuropske solidarnosti i izgradnje povjerenja među državama članicama; podsjeća da je, kako bi se to osiguralo, potrebna transparentnost kroz javno izvješćivanje po zemljama za sve sektore; poziva Vijeće da hitno zaključi rasprave i usvoji opći pristup o zakonodavnom prijedlogu;

| 25. | podupire dodatne zahtjeve u pogledu revizije i provjere poduzeća i ulagatelja s poslovnim nastanom u nekooperativnim jurisdikcijama kako bi se utvrdilo postupaju li s dužnom pažnjom i poziva na jačanje tih zahtjeva; smatra da su obrambene mjere ključne da bi popis mogao imati učinak; |
| --- | --- |

25.

podupire dodatne zahtjeve u pogledu revizije i provjere poduzeća i ulagatelja s poslovnim nastanom u nekooperativnim jurisdikcijama kako bi se utvrdilo postupaju li s dužnom pažnjom i poziva na jačanje tih zahtjeva; smatra da su obrambene mjere ključne da bi popis mogao imati učinak;

| 26. | napominje da bi se strogim protumjerama smanjili poticaji za izbjegavanje plaćanja poreza; ističe da diskrecijska primjena pojedinačnih država članica ugrožava skup obrambenih mjera EU-a; stoga poziva Komisiju da razmotri podnošenje zakonodavnog prijedloga o koordiniranim obrambenim mjerama protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, uzimajući u obzir pregovore o drugom stupu Uključivog okvira ili o minimalnoj efektivnoj poreznoj stopi na razini EU-a, koje bi mogle uključivati sljedeće:






  (a) | nemogućnost odbitka troškova; |
| --- | --- | --- |

26.

napominje da bi se strogim protumjerama smanjili poticaji za izbjegavanje plaćanja poreza; ističe da diskrecijska primjena pojedinačnih država članica ugrožava skup obrambenih mjera EU-a; stoga poziva Komisiju da razmotri podnošenje zakonodavnog prijedloga o koordiniranim obrambenim mjerama protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, uzimajući u obzir pregovore o drugom stupu Uključivog okvira ili o minimalnoj efektivnoj poreznoj stopi na razini EU-a, koje bi mogle uključivati sljedeće:

(a)

nemogućnost odbitka troškova;

| (b) | jačanje pravila o kontroliranim inozemnim društvima; |
| --- | --- |

(b)

jačanje pravila o kontroliranim inozemnim društvima;

| (c) | mjere u vezi s porezom po odbitku; |
| --- | --- |

(c)

mjere u vezi s porezom po odbitku;

| (d) | ograničenja u pogledu oslobođenja od sudjelovanja; |
| --- | --- |

(d)

ograničenja u pogledu oslobođenja od sudjelovanja;

| (e) | pravilo o prijelazu; |
| --- | --- |

(e)

pravilo o prijelazu;

| (f) | posljedice za javnu nabavu i državnu potporu; |
| --- | --- |

(f)

posljedice za javnu nabavu i državnu potporu;

| (g) | posebni zahtjevi u pogledu dokumentacije; |
| --- | --- |

(g)

posebni zahtjevi u pogledu dokumentacije;

| (h) | suspenzija odredbi ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja; |
| --- | --- |

(h)

suspenzija odredbi ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja;

napominje da bi sve porezne mjere koje se primjenjuju na poduzeća trebale biti uvjetovane povezivanjem pravila navedenih kada transakcija ili dotični porezni obveznik ispunjavaju određene štetne kriterije; smatra da bi te mjere trebale biti jednako primjenjive u odnosima između države članice i treće zemlje i u odnosima između država članica;

| 27. | prima na znanje „sivi popis” s jurisdikcijama koje nisu usklađene, ali su predane promjenama; poziva Vijeće i države članice da uvedu posebne mjere kao što su pojačane revizije ili poboljšane politike „upoznaj svog klijenta” za transakcije i dubinsku analizu za te jurisdikcije; |
| --- | --- |

27.

prima na znanje „sivi popis” s jurisdikcijama koje nisu usklađene, ali su predane promjenama; poziva Vijeće i države članice da uvedu posebne mjere kao što su pojačane revizije ili poboljšane politike „upoznaj svog klijenta” za transakcije i dubinsku analizu za te jurisdikcije;

| 28. | poziva Komisiju da navede sporazume između EU-a i trećih zemalja ili regija koji nemaju „klauzulu o dobrom upravljanju” u skladu sa stavkom 3.1. Komunikacije Komisije o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje i zaključcima Vijeća od 25. svibnja 2018., kojima su usvojene standardne odredbe dogovorene za sporazume s trećim zemljama (30); poziva Komisiju i Vijeće da objasne izostanak takve klauzule; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da navede sporazume između EU-a i trećih zemalja ili regija koji nemaju „klauzulu o dobrom upravljanju” u skladu sa stavkom 3.1. Komunikacije Komisije o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje i zaključcima Vijeća od 25. svibnja 2018., kojima su usvojene standardne odredbe dogovorene za sporazume s trećim zemljama (30

o

o o

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Tajništvu Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

29.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Tajništvu Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Prilog I. Zaključcima Vijeća za ekonomske i financijske poslove (Ecofin) od 1. prosinca 1997. o politici oporezivanja – Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća od 1. prosinca 1997. o Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja (SL C 2, 6.1.1998., str. 1.).

1

(2)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

2

(3)  SL C 331, 7.10.2020., str. 3.

3

(4)  SL C 366, 27.10.2017., str. 51.

4

(5)  SL C 101, 16.3.2018., str. 79.

5

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0240.

6

(7)  SL C 399, 24.11.2017., str. 74.

7

(8)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

8

(9)  Zajedničko postupanje nakon rezolucije Europskog parlamenta (ECON) s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji i Rezolucije Europskog parlamenta (TAXE) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, koje je Komisija usvojila 16. ožujka 2016.; postupanje nakon Rezolucije Europskog parlamenta (TAX2) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, koje je Komisija usvojila 16. studenoga 2016.; postupanje nakon nezakonodavne Rezolucije Europskog parlamenta (PANA) od 12. prosinca 2017. o Nacrtu preporuke Europskog parlamenta Vijeću i Komisiji nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza, koje je Komisija usvojila u travnju 2018.; i postupanje nakon Rezolucije Europskog parlamenta (TAX3) od 27. kolovoza 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza.

9

(10)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 12. travnja 2016. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit određenih poduzeća i podružnica (COM(2016)0198).

10

(11)  (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0309).

11

(12)  Europska komisija, „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates”, Dokument o oporezivanju (Taxation paper) br. 64, 25. listopada 2016.

12

(13)  Europska komisija, „Aggressive tax planning indicators – Final Report”, Dokument o oporezivanju (Taxation paper) br. 71, 7. ožujka 2018.).

13

(14)  Kiendl Krišto I. i Thirion E., „Pregled fiktivnih poduzeća u Europskoj uniji”, Služba Europskog parlamenta za istraživanja, listopad 2018.

14

(15)  SL C 384 I, 12.11.2019., str. 1.

15

(16)  Cobham i Janský (2018.); https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

16

(17)  https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

17

(18)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

18

(19)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

19

(20)  Tørsløv, Wier i Zucman (2020.); http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

20

(21)  https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

21

(22)  https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

22

(23)  SL C 331, 7.10.2020., str. 3.

23

(24)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_hr

24

(25)  Porezne politike u Europskoj uniji: Istraživanje za 2020., Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju, Europska komisija, str. 100.

25

(26)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

26

(27)  Uredba (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (SL L 249, 27.9.2017., str. 1.).

27

(28)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

28

(29)  Odluka br. 466/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (SL L 135, 8.5.2014., str. 1.).

29

(30)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/

30

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/185 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/185

---

P9_TA(2021)0023

Ublažavanje posljedica potresâ u Hrvatskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o ublažavanju posljedica potresâ u Hrvatskoj (2021/2504(RSP))

(2021/C 456/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 174., članak 175. stavak 3. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174., članak 175. stavak 3. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 (2) i Uredbom (EU) 2020/461 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 (2) i Uredbom (EU) 2020/461 (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (4), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2018/1475 (5) i Odlukom (EU) 2019/420 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (4), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2018/1475 (5) i Odlukom (EU) 2019/420 (6),

| — | uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. i njegovu naknadnu ažuriranu inačicu od 14. siječnja 2020. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2020)0023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. i njegovu naknadnu ažuriranu inačicu od 14. siječnja 2020. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (COM(2020)0023),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (7), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1839 (8), Uredbom (EU) 2016/2135 (9), Uredbom (EU) 2017/825 (10), Uredbom (EU) 2017/1199 (11), Uredbom (EU) 2017/2305 (12), Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 (13), Uredbom (EU) 2018/1719 (14), Uredbom (EU) 2019/711 (15), Uredbom (EU) 2020/460 (16), Uredbom (EU) 2020/558 (17), Uredbom (EU) 2020/1041 (18), Uredbom (EU) 2020/1542 (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (7), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1839 (8), Uredbom (EU) 2016/2135 (9), Uredbom (EU) 2017/825 (10), Uredbom (EU) 2017/1199 (11), Uredbom (EU) 2017/2305 (12), Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 (13), Uredbom (EU) 2018/1719 (14), Uredbom (EU) 2019/711 (15), Uredbom (EU) 2020/460 (16), Uredbom (EU) 2020/558 (17), Uredbom (EU) 2020/1041 (18), Uredbom (EU) 2020/1542 (19),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/369 od 15. ožujka 2016. o pružanju hitne potpore unutar Unije (20), kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2020/521 (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/369 od 15. ožujka 2016. o pružanju hitne potpore unutar Unije (20), kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2020/521 (21),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu: ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć („inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a”) (22), kako je ispravljena Ispravkom od 24. travnja 2014. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć („inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a”) (22), kako je ispravljena Ispravkom od 24. travnja 2014. (23),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (24), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (25), Uredbom (EZ) br. 219/2009 (26) i Uredbom (EU) 2019/1243 (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20. lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći (24), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (25), Uredbom (EZ) br. 219/2009 (26) i Uredbom (EU) 2019/1243 (27),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (28), a osobito njegovu točku 11., te Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (28), a osobito njegovu točku 11., te Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju te o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (29),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2020. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2020. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (COM(2020)0960),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 30. listopada 2020. o donošenju stajališta Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 9 Europske unije za financijsku godinu 2020. (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 30. listopada 2020. o donošenju stajališta Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 9 Europske unije za financijsku godinu 2020. (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenog 2020. o stajalištu Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 9/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. priloženom Prijedlogu o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenog 2020. o stajalištu Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna br. 9/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. priloženom Prijedlogu o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja (31),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. studenog 2008. u kojima se poziva da se kapaciteti civilne zaštite pojačaju europskim sustavom uzajamne pomoći koji bi se temeljio na modularnom pristupu civilne zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. studenog 2008. u kojima se poziva da se kapaciteti civilne zaštite pojačaju europskim sustavom uzajamne pomoći koji bi se temeljio na modularnom pristupu civilne zaštite,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenog 2007. o regionalnom utjecaju potresa (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenog 2007. o regionalnom utjecaju potresa (32),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2008. o unapređenju kapaciteta Unije za odgovaranje na katastrofe (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2008. o unapređenju kapaciteta Unije za odgovaranje na katastrofe (33),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su Hrvatsku u posljednjih godinu dana pogodili razorni potresi velikih razmjera, pri čemu je 22. ožujka 2020. jedan potres magnitude 5,5 pogodio Grad Zagreb i Zagrebačku županiju te Krapinsko-zagorsku županiju, dok su druga dva potresa magnitude 5,2, odnosno 6,4 pogodila Sisačko-moslavačku županiju 28. i 29. prosinca 2020. te da je zadnji potres magnitude 5,0 zadesio tu istu županiju 6. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da su Hrvatsku u posljednjih godinu dana pogodili razorni potresi velikih razmjera, pri čemu je 22. ožujka 2020. jedan potres magnitude 5,5 pogodio Grad Zagreb i Zagrebačku županiju te Krapinsko-zagorsku županiju, dok su druga dva potresa magnitude 5,2, odnosno 6,4 pogodila Sisačko-moslavačku županiju 28. i 29. prosinca 2020. te da je zadnji potres magnitude 5,0 zadesio tu istu županiju 6. siječnja 2021.;

| B. | budući da je potres koji se dogodio u ožujku 2020. najjači potres koji je zadesio područje Zagreba još od 1880. godine, pri čemu je oštećeno više od 26 000 zgrada, od čega je njih 1 900 proglašeno neupotrebljivima, a nastala šteta veća je od 11,5 milijardi EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je potres koji se dogodio u ožujku 2020. najjači potres koji je zadesio područje Zagreba još od 1880. godine, pri čemu je oštećeno više od 26 000 zgrada, od čega je njih 1 900 proglašeno neupotrebljivima, a nastala šteta veća je od 11,5 milijardi EUR;

| C. | budući da se Grad Zagreb, Zagrebačka županija i Krapinsko-zagorska županija i dalje oporavljaju od tog potresa, u kojem je poginula jedna osoba, dok ih je 26 ozlijeđeno, te koji je prouzročio goleme posljedice za društvo, gospodarstvo, kulturu i infrastrukturu te dugotrajne psihičke posljedice; |
| --- | --- |

C.

budući da se Grad Zagreb, Zagrebačka županija i Krapinsko-zagorska županija i dalje oporavljaju od tog potresa, u kojem je poginula jedna osoba, dok ih je 26 ozlijeđeno, te koji je prouzročio goleme posljedice za društvo, gospodarstvo, kulturu i infrastrukturu te dugotrajne psihičke posljedice;

| D. | budući da je Europski parlament u studenome 2020. za posljedice zagrebačkog potresa koji se dogodio u ožujku 2020. odobrio dodjelu sredstva u iznosu od 683,7 milijuna EUR iz Fonda solidarnosti EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europski parlament u studenome 2020. za posljedice zagrebačkog potresa koji se dogodio u ožujku 2020. odobrio dodjelu sredstva u iznosu od 683,7 milijuna EUR iz Fonda solidarnosti EU-a;

| E. | budući da je u posljednjim potresima koji su pogodili središnju Hrvatsku grad Petrinja gotovo uništen, a teško su stradali obližnji gradovi Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane i druga sela u Sisačko-moslavačkoj županiji, kao i u Zagrebačkoj i Karlovačkoj županiji; |
| --- | --- |

E.

budući da je u posljednjim potresima koji su pogodili središnju Hrvatsku grad Petrinja gotovo uništen, a teško su stradali obližnji gradovi Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane i druga sela u Sisačko-moslavačkoj županiji, kao i u Zagrebačkoj i Karlovačkoj županiji;

| F. | budući da je u potresima živote izgubilo osam osoba, a 36 ih je ozlijeđeno, pri čemu je 30 osoba spašeno iz ruševina; budući da je oštećeno više od 45 000 (34) zgrada i da je izravno pogođeno više od 70 000 ljudi, a potres se osjetio i u Sloveniji, Austriji, Italiji, Mađarskoj, Bosni i Hercegovini, Srbiji te u manjoj mjeri u Njemačkoj, Slovačkoj i Češkoj; |
| --- | --- |

F.

budući da je u potresima živote izgubilo osam osoba, a 36 ih je ozlijeđeno, pri čemu je 30 osoba spašeno iz ruševina; budući da je oštećeno više od 45 000 (34) zgrada i da je izravno pogođeno više od 70 000 ljudi, a potres se osjetio i u Sloveniji, Austriji, Italiji, Mađarskoj, Bosni i Hercegovini, Srbiji te u manjoj mjeri u Njemačkoj, Slovačkoj i Češkoj;

| G. | budući da je Hrvatska 22. ožujka i 29. prosinca 2020. aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu te zatražila zimske šatore, rasvjetne sustave i reflektore, električne grijalice, sklopive ležajeve, vreće za spavanje i kontejnere za stanovanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je Hrvatska 22. ožujka i 29. prosinca 2020. aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu te zatražila zimske šatore, rasvjetne sustave i reflektore, električne grijalice, sklopive ležajeve, vreće za spavanje i kontejnere za stanovanje;

| H. | budući da je Vlada Republike Hrvatske 4. siječnja 2021. proglasila elementarnu nepogodu u najteže pogođenim županijama, točnije Sisačko-moslavačkoj županiji i dijelovima Zagrebačke i Karlovačke županije; |
| --- | --- |

H.

budući da je Vlada Republike Hrvatske 4. siječnja 2021. proglasila elementarnu nepogodu u najteže pogođenim županijama, točnije Sisačko-moslavačkoj županiji i dijelovima Zagrebačke i Karlovačke županije;

| I. | budući da su se u tjednima nakon prvotnog potresa nastavili naknadni potresi, koji se i dalje osjećaju u pogođenim područjima i daleko izvan epicentra; budući da su ljudi suočeni sa stalnim stresom zbog neizvjesnosti i straha od mogućih novih podrhtavanja, do kojih i dalje svakodnevno dolazi i koja upućuju na rizik od daljnjeg rušenja zgrada zbog naknadnih potresa; budući da se sve to događa usred pandemije bolesti COVID-19, što bi u bliskoj budućnosti moglo izazvati probleme s psihičkim zdravljem i posttraumatska oboljenja; |
| --- | --- |

I.

budući da su se u tjednima nakon prvotnog potresa nastavili naknadni potresi, koji se i dalje osjećaju u pogođenim područjima i daleko izvan epicentra; budući da su ljudi suočeni sa stalnim stresom zbog neizvjesnosti i straha od mogućih novih podrhtavanja, do kojih i dalje svakodnevno dolazi i koja upućuju na rizik od daljnjeg rušenja zgrada zbog naknadnih potresa; budući da se sve to događa usred pandemije bolesti COVID-19, što bi u bliskoj budućnosti moglo izazvati probleme s psihičkim zdravljem i posttraumatska oboljenja;

| J. | budući da su pogođene regije i gradovi pretrpjeli golemu materijalnu i socioekonomsku štetu, nezabilježenu od Domovinskog rata 90-ih godina 20. stoljeća, te da ih, uz dugoročan program oporavka, treba hitno i brzo obnoviti; budući da su ti potresi velik broj stanovnika pogođenih područja doveli na rub očaja te da su prouzročili razne neizravne oblike štete u okolnim područjima; budući da su pogođena područja već ionako bila u izrazito nepovoljnom socijalnom i ekonomskom položaju te budući da će nedavni potresi imati dodatne negativne financijske i sociopsihološke posljedice za njihove stanovnike i cijelu regiju; |
| --- | --- |

J.

budući da su pogođene regije i gradovi pretrpjeli golemu materijalnu i socioekonomsku štetu, nezabilježenu od Domovinskog rata 90-ih godina 20. stoljeća, te da ih, uz dugoročan program oporavka, treba hitno i brzo obnoviti; budući da su ti potresi velik broj stanovnika pogođenih područja doveli na rub očaja te da su prouzročili razne neizravne oblike štete u okolnim područjima; budući da su pogođena područja već ionako bila u izrazito nepovoljnom socijalnom i ekonomskom položaju te budući da će nedavni potresi imati dodatne negativne financijske i sociopsihološke posljedice za njihove stanovnike i cijelu regiju;

| K. | budući da u Petrinji prema procjenama treba srušiti otprilike 90 % kuća; budući da su manja područja i sela oko Gline, npr. Majske Poljane, djelomično bila bez pristupa električnoj energiji i vodi čak i prije potresa, koji je sada stanovnike dodatno izolirao od osnovne infrastrukture i usluga; |
| --- | --- |

K.

budući da u Petrinji prema procjenama treba srušiti otprilike 90 % kuća; budući da su manja područja i sela oko Gline, npr. Majske Poljane, djelomično bila bez pristupa električnoj energiji i vodi čak i prije potresa, koji je sada stanovnike dodatno izolirao od osnovne infrastrukture i usluga;

| L. | budući da postoje naznake da su potresi prouzročili znatne štete na nasipima i sustavima obrane od poplava, što tijekom aktualne sezone koju odlikuju povećana količina oborina te poplave može dovesti do dodatnih šteta u već razorenim područjima; |
| --- | --- |

L.

budući da postoje naznake da su potresi prouzročili znatne štete na nasipima i sustavima obrane od poplava, što tijekom aktualne sezone koju odlikuju povećana količina oborina te poplave može dovesti do dodatnih šteta u već razorenim područjima;

| M. | budući da je lokalna i regionalna infrastruktura ozbiljno oštećena, povijesna i kulturna baština uništena te da su prekinute gospodarske aktivnosti, u prvom redu poljoprivreda, stočarstvo i uzgoj životinja, grane o kojima lokalno stanovništvo najviše ovisi; |
| --- | --- |

M.

budući da je lokalna i regionalna infrastruktura ozbiljno oštećena, povijesna i kulturna baština uništena te da su prekinute gospodarske aktivnosti, u prvom redu poljoprivreda, stočarstvo i uzgoj životinja, grane o kojima lokalno stanovništvo najviše ovisi;

| N. | budući da su lokalni poljoprivredni objekti, kao što su zgrade, strojevi, oprema, polja za proizvodnju i objekti za skladištenje stočne hrane teško oštećeni te da je velik broj domaćih životinja i kućnih ljubimaca uginuo ili ih se moralo ostaviti za sobom te su pretrpjeli posljedice potresa; |
| --- | --- |

N.

budući da su lokalni poljoprivredni objekti, kao što su zgrade, strojevi, oprema, polja za proizvodnju i objekti za skladištenje stočne hrane teško oštećeni te da je velik broj domaćih životinja i kućnih ljubimaca uginuo ili ih se moralo ostaviti za sobom te su pretrpjeli posljedice potresa;

| O. | budući da je potres u velikoj mjeri omeo funkcioniranje javnih i zdravstvenih ustanova i infrastrukture, kao što su ceste i električna energija; budući da posebnu pozornost treba posvetiti tomu da se u svim dijelovima pogođenog područja odmah uspostavi infrastruktura koja nije postojala prije potresa te da se ponovno omogući zadovoljavanje osnovnih potreba i pristup uslugama; |
| --- | --- |

O.

budući da je potres u velikoj mjeri omeo funkcioniranje javnih i zdravstvenih ustanova i infrastrukture, kao što su ceste i električna energija; budući da posebnu pozornost treba posvetiti tomu da se u svim dijelovima pogođenog područja odmah uspostavi infrastruktura koja nije postojala prije potresa te da se ponovno omogući zadovoljavanje osnovnih potreba i pristup uslugama;

| P. | budući da se znatan broj škola mora potpuno srušiti i da se neke sveučilišne zgrade, kao što su one Metalurškog i Učiteljskog fakulteta u Sisku, više ne mogu upotrebljavati za potrebe obavljanja obrazovnih aktivnosti na početku novog školskog polugodišta; budući da su te ustanove već bile pod pritiskom zbog pandemije bolesti COVID-19 i da sada djeca ne mogu pohađati nastavu ni fizički ni s pomoću internetskih obrazovnih metoda iz svojih domova; |
| --- | --- |

P.

budući da se znatan broj škola mora potpuno srušiti i da se neke sveučilišne zgrade, kao što su one Metalurškog i Učiteljskog fakulteta u Sisku, više ne mogu upotrebljavati za potrebe obavljanja obrazovnih aktivnosti na početku novog školskog polugodišta; budući da su te ustanove već bile pod pritiskom zbog pandemije bolesti COVID-19 i da sada djeca ne mogu pohađati nastavu ni fizički ni s pomoću internetskih obrazovnih metoda iz svojih domova;

| Q. | budući da se Dom zdravlja Sisak morao brzo evakuirati neposredno nakon potresa, pri čemu su pacijenti oboljeli od bolesti COVID-19, ali i drugi pacijenti, uključujući osobe s invaliditetom i djecu, bili izloženi povećanim zdravstvenim rizicima; budući da su domovi zdravlja u Glini i Petrinji, uključujući ljekarne, pretrpjeli golemu štetu; budući da su potresi dodatno opteretili hrvatski zdravstveni sustav i ubrzali širenje bolesti COVID-19, osobito u pogođenim područjima; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Dom zdravlja Sisak morao brzo evakuirati neposredno nakon potresa, pri čemu su pacijenti oboljeli od bolesti COVID-19, ali i drugi pacijenti, uključujući osobe s invaliditetom i djecu, bili izloženi povećanim zdravstvenim rizicima; budući da su domovi zdravlja u Glini i Petrinji, uključujući ljekarne, pretrpjeli golemu štetu; budući da su potresi dodatno opteretili hrvatski zdravstveni sustav i ubrzali širenje bolesti COVID-19, osobito u pogođenim područjima;

| R. | budući da su određena područja u Europskoj uniji ugroženija od drugih te su izložena velikom riziku od potresa; budući da je potrebno na odgovarajući način koordinirati i pratiti napore oko održive obnove i projekata izgradnje zgrada otpornih na potrese kako bi se nadoknadili gospodarski i socijalni gubici, uz poštovanje transparentnosti, primjera najbolje prakse i pravila o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

R.

budući da su određena područja u Europskoj uniji ugroženija od drugih te su izložena velikom riziku od potresa; budući da je potrebno na odgovarajući način koordinirati i pratiti napore oko održive obnove i projekata izgradnje zgrada otpornih na potrese kako bi se nadoknadili gospodarski i socijalni gubici, uz poštovanje transparentnosti, primjera najbolje prakse i pravila o javnoj nabavi;

| S. | budući da su brze i profesionalne reakcije nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, jedinica civilne zaštite i spašavanja, Oružanih snaga Republike Hrvatske, raznih humanitarnih organizacija te posebno stotina volontera uvelike ublažile neposredne posljedice potresa; |
| --- | --- |

S.

budući da su brze i profesionalne reakcije nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, jedinica civilne zaštite i spašavanja, Oružanih snaga Republike Hrvatske, raznih humanitarnih organizacija te posebno stotina volontera uvelike ublažile neposredne posljedice potresa;

| T. | budući da se zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 i širenja virusa dodatno kompliciraju aktivnosti spašavanja i oporavka; budući da pandemija bolesti COVID-19 opterećuje hrvatsko gospodarstvo i iziskuje dodatna financijska sredstva; |
| --- | --- |

T.

budući da se zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 i širenja virusa dodatno kompliciraju aktivnosti spašavanja i oporavka; budući da pandemija bolesti COVID-19 opterećuje hrvatsko gospodarstvo i iziskuje dodatna financijska sredstva;

| 1. | izražava duboku solidarnost i suosjećanje sa svim pojedincima pogođenima potresima, s njihovim obiteljima, kao i s hrvatskim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima vlasti uključenima u aktivnosti pružanja pomoći; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje spasilačke jedinice, snage civilne zaštite, Oružane snage Republike Hrvatske, volontere, organizacije civilnog društva, međunarodne organizacije te lokalne, regionalne i nacionalne vlasti i druge relevantne aktere koji su u razorenim područjima odmah poduzeli mjere te su se kontinuirano zalagali kako bi se spasili životi, umanjila šteta i ponovno pokrenule osnovne aktivnosti potrebne za održavanje dostojnog životnog standarda; izražava zahvalnost svim pojedincima, organizacijama i inicijativama koji su poduprli te napore i poslali potporu i pomoć; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja solidarnost država članica i drugih zemalja koje pružaju potporu u ovoj izvanrednoj situaciji u obliku uzajamne pomoći, uključujući osnovne potrepštine, financijsku pomoć, volontere i drugu pomoć, čime se doprinosi olakšavanju intervencija; pozdravlja solidarnost koju su institucije EU-a i međunarodna zajednica pokazale uzajamnom pomoći u hitnim situacijama; stoga ističe važnost koju Mehanizam Unije za civilnu zaštitu ima u poticanju suradnje u kriznim situacijama među nacionalnim tijelima civilne zaštite diljem Europe te u minimiziranju posljedica izvanrednih događaja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i hrvatske vlasti da utvrde na koje se sve načine može pružiti izravna pomoć i potpora kako bi se zajamčili dostojni i sigurni životni uvjeti za brojne osobe koje su ostale bez svojih domova i koje još nemaju siguran smještaj, barem u obliku kontejnera koji bi u najmanju ruku mogli poslužiti kao sklonište u oštrim zimskim uvjetima tijekom sljedećih mjeseci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da se posebna pozornost posveti osobama s invaliditetom, starijim osobama te djeci i adolescentima s iznimnim potrebama kao najranjivijim pojedincima društva; u tom smislu pozdravlja svu pomoć koju već pružaju organizacije na terenu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost toga da se posebno zbrine velik broj stoke, domaćih životinja i kućnih ljubimaca koji su ozlijeđeni ili su pobjegli nakon potresa; u tom pogledu pozdravlja znatne napore i suradnju između Ministarstva poljoprivrede, lokalnih i regionalnih vlasti te nevladinih organizacija za dobrobit životinja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava ozbiljnost situacije na terenu koja stvara znatan i intenzivan financijski pritisak na hrvatske nacionalne, regionalne i lokalne javne vlasti te može dovesti do nepovratnog smanjenja broja stanovnika u pogođenim područjima, a pogođene osobe suočiti s poražavajućim socijalnim i gospodarskim posljedicama te ekstremnim psihološkim i društvenim pritiskom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče vlasti u Hrvatskoj da zajedno sa stručnjacima Komisije brzo i temeljito procijene ukupnu štetu u Sisačko-moslavačkoj županiji kako bi se započelo s radovima obnove i rekonstrukcije otporne na potrese čim to uvjeti dopuste; naglašava da se velika važnost mora pripisati poticanju održive gospodarske revitalizacije i životnih uvjeta ljudi kada započne obnova i rekonstrukcija u regiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče hrvatske nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da pomno prate aktivnosti obnove i da zajamče da se pri njihovu provođenju poštuju zahtjevi za zgrade i infrastrukturu otporne na potrese te primjeri najbolje stručne prakse i stručno znanje iz drugih država članica; poziva hrvatske vlasti i nadležne institucije da uzmu u obzir iskustva iz procesa poslijeratne obnove u pogođenim područjima kako bi se razjasnilo jesu li nepravilnosti u građevinskim praksama dovele do loše kvalitete i doprinijele razornim posljedicama nedavnih potresa; pozdravlja odluku hrvatske Vlade da objavi registar poduzeća koja su sudjelovala u obnovi kao prvi korak prema ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe probleme predviđanja povezane sa sustavima potresa u izrazito seizmički aktivnim regijama jugoistočne Europe; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama pojača svoja istraživanja i obrazovanje kako bi se uspostavio sustav za osiguranje bolje pripremljenosti za sprečavanje sličnih kriza i upravljanje njima te kako bi se utjecaj sličnih katastrofa sveo na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži veću koordinaciju i suradnju među istraživačkim i razvojnim institucijama država članica, posebno onih koje se suočavaju sa sličnim rizicima; traži uspostavu poboljšanih sustava za rano upozoravanje u državama članicama te stvaranje i jačanje veza među raznim sustavima za rano upozoravanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva hrvatske vlasti da u svojem planu za oporavak i otpornost odredi obnovu kao prioritet te da posebnu pozornost posveti sveobuhvatnoj preventivnoj obnovi kojom se najugroženijim stambenim objektima i zgradama u regijama koje su najviše izložene potresima jamče najviši protupotresni standardi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je u slučajevima ozbiljnih potresa, poput onih o kojima se nedavno svjedočilo u Hrvatskoj, za ublažavanje posljedica potrebna znatna količina vremena, što bi trebalo uzeti u obzir pri budućoj reviziji Fonda solidarnosti EU-a kako bi se osiguralo dovoljno vremena za apsorpciju sredstava nakon trenutačnih rokova za podnošenje zahtjeva; nadalje, naglašava važnost povećanja rashoda Fonda solidarnosti EU-a ne samo za popravak štete nego i za otpornost na klimatske promjene, prirodne katastrofe i hitne situacije u području javnog zdravlja kako bi oporavak od posljedica katastrofa bio što bolji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda za sprečavanje rizika od katastrofa, otpornost, energiju i seizmičku prilagodbu u aktualnom financijskom razdoblju; potiče hrvatske vlasti da stoga te mjere uvrste u svoje planiranje i programiranje dodjele proračunskih sredstava EU-a u razdoblju 2021. – 2027.; poziva Komisiju da pokaže fleksibilnost u vezi s programiranjem i izmjenama nacionalnih operativnih programa kada je riječ o suočavanju s prirodnim katastrofama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da u suradnji s EU-om i hrvatskim institucijama osmisli brz način raspodjele potrebne financijske i druge pomoći kako bi se omogućio brz oporavak pogođenih područja, da stavi na raspolaganje sva moguća financijska sredstva kako bi se Hrvatskoj pomoglo da ostvari brz oporavak i pruži pomoć svima kojima je ona potrebna te da smanji administrativno opterećenje povezano s pristupom pomoći i potpori ljudima na terenu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost davanja prednosti stanovnicima pogođenih područja u pristupu cijepljenju protiv bolesti COVID-19; potiče Vladu Republike Hrvatske da provede odluku koju je najavila o preusmjeravanju znatnog dijela svoje opskrbe cjepivom u Sisačko-moslavačku županiju kako bi se odmah zaštitilo zdravlje svih stanovnika, pomagača i radnika na terenu; u tom smislu pozdravlja odluku država članica da dio svojih zaliha cjepiva prepuste Hrvatskoj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | upućuje Komisiju na to da će u vezi s novom štetom prouzročenom nedavnim potresima na zgradama koje su već oštećene i tijekom potresa u ožujku 2020. biti potrebna dodatna procjena štete te novi projekti obnove; nadalje apelira na Komisiju da u planiranje i zakonodavstvo u okviru vala obnove uvrsti ciljane mjere za suočavanje s potresima i njihovim posljedicama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Vladi Republike Hrvatske, regionalnim i lokalnim vlastima u pogođenim područjima te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 189, 27.6.2014., str. 143.

(3)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 924.

(5)  SL L 250, 4.10.2018., str. 1.

(6)  SL L 77 I, 20.3.2019., str. 1.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(8)  SL L 270, 15.10.2015., str. 1.

(9)  SL L 338, 13.12.2016., str. 34.

(10)  SL L 129, 19.5.2017., str. 1.

(11)  SL L 176, 7.7.2017., str. 1.

(12)  SL L 335, 15.12.2017., str. 1.

(13)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(14)  SL L 291, 16.11.2018., str. 5.

(15)  SL L 123, 10.5.2019., str. 3.

(16)  SL L 99, 31.3.2020., str. 5.

(17)  SL L 130, 24.4.2020., str. 1.

(18)  SL L 231, 17.7.2020., str. 4.

(19)  SL L 356, 26.10.2020., str. 1.

(20)  SL L 70, 16.3.2016., str. 1.

(21)  SL L 117, 15.4.2020., str. 3.

(22)  SL L 122, 24.4.2014., str. 1.

(23)  SL L 123, 19.5.2015., str. 122.

(24)  SL L 163, 2.7.1996., str. 1.

(25)  SL L 284, 31.10.2003., str. 1.

(26)  SL L 87, 31.3.2009., str. 109.

(27)  SL L 198, 25.7.2019., str. 241.

(28)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(29)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(30)  SL C 372 I, 4.11.2020., str. 1.

(31)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0313.

(32)  SL C 282 E, 6.11.2008., str. 269.

(33)  SL C 286 E, 27.11.2009., str. 15.

(34)  Prema preliminarnim procjenama hrvatskog Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine (https://mgipu.gov.hr).

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/191 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/191

---

P9_TA(2021)0024

Rodna perspektiva tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2020/2121(INI))

(2021/C 456/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6., 8. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6., 8. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 5., 9., 10., 16. i 20., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 5., 9., 10., 16. i 20.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj br. 1 kojim se želi iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 3 kojim se želi osigurati zdrav život svim ljudima, cilj br. 5 kojim se želi postići rodna ravnopravnost i poboljšati životne uvjete za žene i cilj br. 8 kojim se želi postići održivi i gospodarski rast, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., načelo da „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj br. 1 kojim se želi iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 3 kojim se želi osigurati zdrav život svim ljudima, cilj br. 5 kojim se želi postići rodna ravnopravnost i poboljšati životne uvjete za žene i cilj br. 8 kojim se želi postići održivi i gospodarski rast,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir članak 6. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od 3. svibnja 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 6. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od 3. svibnja 2008.,

| — | uzimajući u obzir direktive EU-a, počevši od 1975. godine, o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (direktive Vijeća 79/7/EEZ (1), 86/613/EEZ (2), 92/85/EEZ (3) i 2004/113/EZ (4), Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), Direktiva Vijeća 2010/18/EU (6) i Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive EU-a, počevši od 1975. godine, o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (direktive Vijeća 79/7/EEZ (1), 86/613/EEZ (2), 92/85/EEZ (3) i 2004/113/EZ (4), Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), Direktiva Vijeća 2010/18/EU (6) i Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7)),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća od 4. ožujka 2016. o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća od 4. ožujka 2016. o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o rodno uvjetovanoj razlici u plaćama (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o rodno uvjetovanoj razlici u plaćama (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (11),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o znanstvenim i sveučilišnim karijerama žena i „staklenom stropu” na koji nailaze (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (25),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada (MOR) naslovljeno „COVID-19 i svijet rada. Četvrto izdanje”, objavljeno 27. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada (MOR) naslovljeno „COVID-19 i svijet rada. Četvrto izdanje”, objavljeno 27. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir analizu MOR-a naslovljenu „Sektorski učinak, odgovori i preporuke u vezi s bolešću COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu MOR-a naslovljenu „Sektorski učinak, odgovori i preporuke u vezi s bolešću COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) naslovljeno „Žene u središtu borbe protiv bolesti COVID-19”, objavljeno u travnju 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) naslovljeno „Žene u središtu borbe protiv bolesti COVID-19”, objavljeno u travnju 2020.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2019.” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2019.” (SWD(2019)0101),

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women naslovljeno „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, objavljeno 9. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women naslovljeno „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, objavljeno 9. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women naslovljeno „Od uvida u stanje do djelovanja: rodna ravnopravnost nakon bolesti COVID-19”, objavljeno 2. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije UN Women naslovljeno „Od uvida u stanje do djelovanja: rodna ravnopravnost nakon bolesti COVID-19”, objavljeno 2. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir publikaciju organizacije UN Women naslovljenu „Nasilje nad ženama i djevojčicama tijekom pandemije bolesti COVID-19 koje omogućuju internet i informacijske i komunikacijske tehnologije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju organizacije UN Women naslovljenu „Nasilje nad ženama i djevojčicama tijekom pandemije bolesti COVID-19 koje omogućuju internet i informacijske i komunikacijske tehnologije”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”, objavljeno 27. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”, objavljeno 27. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e naslovljenu „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”, objavljenu 28. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e naslovljenu „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”, objavljenu 28. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednice Skupine stručnih osoba za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (GREVIO) Vijeća Europe Marceline Naudi od 24. ožujka 2020. o potrebi da se poštuju standardi Istanbulske konvencije tijekom pandemije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednice Skupine stručnih osoba za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (GREVIO) Vijeća Europe Marceline Naudi od 24. ožujka 2020. o potrebi da se poštuju standardi Istanbulske konvencije tijekom pandemije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra naslovljeno „Kako će kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utjecati na postojeću rodnu neravnopravnost u Europi?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra naslovljeno „Kako će kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utjecati na postojeću rodnu neravnopravnost u Europi?”,

| — | uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti 2019., koji je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) objavio 15. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti 2019., koji je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) objavio 15. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIGE-a naslovljeno „Rješavanje pitanja rodno uvjetovanih razlika u plaćama: ne bez bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života”, objavljeno 29. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIGE-a naslovljeno „Rješavanje pitanja rodno uvjetovanih razlika u plaćama: ne bez bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života”, objavljeno 29. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIGE-a naslovljeno „Peking+25: peta revizija provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIGE-a naslovljeno „Peking+25: peta revizija provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir skup podataka za 2020. u okviru istraživanja Eurofounda naslovljenog „Život, rad i COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir skup podataka za 2020. u okviru istraživanja Eurofounda naslovljenog „Život, rad i COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Dug put do jednakosti za LGBTI zajednicu”, objavljeno 14. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Dug put do jednakosti za LGBTI zajednicu”, objavljeno 14. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće FRA-e naslovljeno „Dugotrajni problem: netrpeljivost prema Romima prepreka je njihovu uključivanju”, objavljeno 5. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FRA-e naslovljeno „Dugotrajni problem: netrpeljivost prema Romima prepreka je njihovu uključivanju”, objavljeno 5. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje FRA-e naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje FRA-e naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir političko izvješće organizacije ILGA Europe naslovljeno „COVID-19: obiteljsko nasilje nad LGBTI osobama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće organizacije ILGA Europe naslovljeno „COVID-19: obiteljsko nasilje nad LGBTI osobama”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europskog ženskog lobija naslovljenu „Stavljanje ravnopravnosti između žena i muškaraca u središte odgovora na bolest COVID-19 diljem Europe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europskog ženskog lobija naslovljenu „Stavljanje ravnopravnosti između žena i muškaraca u središte odgovora na bolest COVID-19 diljem Europe”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europske mreže IPPF-a naslovljenu „Kako pristupiti pitanju utjecaja na žene, djevojčice i ranjive skupine te njihove spolne i reproduktivne sigurnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europske mreže IPPF-a naslovljenu „Kako pristupiti pitanju utjecaja na žene, djevojčice i ranjive skupine te njihove spolne i reproduktivne sigurnosti”,

| — | uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Potkrijepite riječi djelima: sredstva EU-a moraju odražavati ravnopravnost žena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Potkrijepite riječi djelima: sredstva EU-a moraju odražavati ravnopravnost žena”,

| — | uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Žene ne smiju ispaštati zbog bolesti COVID-19!”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Žene ne smiju ispaštati zbog bolesti COVID-19!”,

| — | uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione naslovljenu „Učinak spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19”, objavljenu 27. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione naslovljenu „Učinak spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19”, objavljenu 27. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europskog parlamentarnog foruma za seksualna i reproduktivna prava i Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo naslovljeno „Spolno i reproduktivno zdravlje i prava za vrijeme pandemije bolesti COVID-19”, objavljeno 22. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europskog parlamentarnog foruma za seksualna i reproduktivna prava i Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo naslovljeno „Spolno i reproduktivno zdravlje i prava za vrijeme pandemije bolesti COVID-19”, objavljeno 22. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0229/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0229/2020),

| A. | budući da kriza zbog pandemije bolesti COVID-19 i njezine posljedice imaju jasne rodne perspektive, s obzirom na to da različito utječu na žene i muškarce, te da su se zbog njih istaknule postojeće nejednakosti i nedostatci u pogledu rodne ravnopravnosti i prava žena; budući da je stoga potreban rodno osjetljiv odgovor; |
| --- | --- |

A.

budući da kriza zbog pandemije bolesti COVID-19 i njezine posljedice imaju jasne rodne perspektive, s obzirom na to da različito utječu na žene i muškarce, te da su se zbog njih istaknule postojeće nejednakosti i nedostatci u pogledu rodne ravnopravnosti i prava žena; budući da je stoga potreban rodno osjetljiv odgovor;

| B. | budući da bolest COVID-19 utječe na različite društvene skupine na različite načine i u različitoj mjeri, uključujući žene i muškarce, mlade, starije, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog i obiteljskog nasilja, ljude iz različitih socioekonomskih pozadina, djecu, samohrane roditelje i manjine, među ostalim Rome, LGBTQI+ osobe te žene izbjeglice i migrantice, te da također ima intersekcijske implikacije; budući da će žene i djevojčice kratkoročno, srednjoročno i dugoročno biti nerazmjerno pogođene te da je pandemija pogoršala postojeće strukturne rodne neravnopravnosti, posebno za djevojčice i žene iz marginaliziranih skupina; |
| --- | --- |

B.

budući da bolest COVID-19 utječe na različite društvene skupine na različite načine i u različitoj mjeri, uključujući žene i muškarce, mlade, starije, osobe s invaliditetom, žrtve rodno uvjetovanog i obiteljskog nasilja, ljude iz različitih socioekonomskih pozadina, djecu, samohrane roditelje i manjine, među ostalim Rome, LGBTQI+ osobe te žene izbjeglice i migrantice, te da također ima intersekcijske implikacije; budući da će žene i djevojčice kratkoročno, srednjoročno i dugoročno biti nerazmjerno pogođene te da je pandemija pogoršala postojeće strukturne rodne neravnopravnosti, posebno za djevojčice i žene iz marginaliziranih skupina;

| C. | budući da početni službeni podaci o umrlima pokazuju da je stopa smrtnosti od virusa viša kod starijih muškaraca nego kod žena, dok su žene više u opasnosti od zaraze virusom zbog nerazmjerno visoke zastupljenosti među radnicima koji su u izravnom doticaju s ljudima u ključnim sektorima tijekom trenutačne krize; |
| --- | --- |

C.

budući da početni službeni podaci o umrlima pokazuju da je stopa smrtnosti od virusa viša kod starijih muškaraca nego kod žena, dok su žene više u opasnosti od zaraze virusom zbog nerazmjerno visoke zastupljenosti među radnicima koji su u izravnom doticaju s ljudima u ključnim sektorima tijekom trenutačne krize;

| D. | budući da EU i države članice nisu bili spremni na takvu zdravstvenu krizu; budući da je pristup zdravlju bez diskriminacije temeljno ljudsko pravo; budući da je zdravstvena kriza ozbiljno pogoršala postojeće prepreke u pristupu ključnim uslugama skrbi; budući da je zbog otkazivanja ili odgode zdravstvenih usluga koje nisu „neophodne” nastalo kašnjenje, a ponekad i prepreke u pristupu intenzivnoj njezi za hitne slučajeve, među ostalim za žene; budući da je u tom pogledu pristup spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj zaštiti i uslugama bio otežan, što ima ozbiljne posljedice, te da su u nekim državama članicama poduzeti određeni pravni pokušaji da se ograniči pravo na siguran i zakonit pobačaj; budući da ključne potrebe za žene podrazumijevaju pristup skrbi za trudnice i rodilje te sigurnom porođaju, dostupnost kontracepcijskih sredstava, siguran pobačaj i usluge in vitro oplodnje te odredbe za kliničke postupke u slučaju silovanja; budući da zbog izvanredne situacije u nacionalnim zdravstvenim sustavima te s obzirom na to da su ključne usluge i dobra tijekom krize sve ograničeniji žene i djevojčice riskiraju da izgube svoje temeljno pravo na zdravstvene usluge; budući da je moguće da se zbog naporâ u pogledu suzbijanja bolesti preusmjere sredstva namijenjena za rutinske zdravstvene usluge i pogorša već ograničen pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; |
| --- | --- |

D.

budući da EU i države članice nisu bili spremni na takvu zdravstvenu krizu; budući da je pristup zdravlju bez diskriminacije temeljno ljudsko pravo; budući da je zdravstvena kriza ozbiljno pogoršala postojeće prepreke u pristupu ključnim uslugama skrbi; budući da je zbog otkazivanja ili odgode zdravstvenih usluga koje nisu „neophodne” nastalo kašnjenje, a ponekad i prepreke u pristupu intenzivnoj njezi za hitne slučajeve, među ostalim za žene; budući da je u tom pogledu pristup spolnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj zaštiti i uslugama bio otežan, što ima ozbiljne posljedice, te da su u nekim državama članicama poduzeti određeni pravni pokušaji da se ograniči pravo na siguran i zakonit pobačaj; budući da ključne potrebe za žene podrazumijevaju pristup skrbi za trudnice i rodilje te sigurnom porođaju, dostupnost kontracepcijskih sredstava, siguran pobačaj i usluge in vitro oplodnje te odredbe za kliničke postupke u slučaju silovanja; budući da zbog izvanredne situacije u nacionalnim zdravstvenim sustavima te s obzirom na to da su ključne usluge i dobra tijekom krize sve ograničeniji žene i djevojčice riskiraju da izgube svoje temeljno pravo na zdravstvene usluge; budući da je moguće da se zbog naporâ u pogledu suzbijanja bolesti preusmjere sredstva namijenjena za rutinske zdravstvene usluge i pogorša već ograničen pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem;

| E. | budući da su izvješća i podaci iz nekoliko država članica tijekom razdoblja ograničenja kretanja otkrila zabrinjavajući porast nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja, uključujući fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilnu kontrolu i kibernetičko nasilje; budući da nasilje nije privatna stvar nego društveno pitanje; budući da mjere ograničenja kretanja otežavaju traženje pomoći žrtvama nasilja među intimnim partnerima jer su često zatvorene sa svojim zlostavljačima, a ograničen pristup uslugama podrške kao što su skloništa i dežurne telefonske linije za žene te nedovoljne strukture potpore i nedostatni resursi mogu pogoršati već postojeću „skrivenu” pandemiju; budući da je broj kreveta u skloništima za žene i djevojčice koje su žrtve nasilja dvostruko manji od propisanog u Istanbulskoj konvenciji; budući da su životi i dobrobit mnogih ranjivih skupina žena sve ugroženiji zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19; budući da se femicidi ne ubrajaju u službenu statistiku smrtnosti bolesti COVID-19, ali mogu biti povezani s izbijanjem i mjerama ograničavanja kretanja poduzetim u tom razdoblju; budući da su mjere zatvaranja i ograničenja kretanja možda povećale rizik od sakaćenja ženskih spolnih organa, pri čemu slučajevi nisu otkriveni zbog prekida školovanja; budući da su ekonomski i socijalni stres čimbenici koji pogoršavaju situaciju, što bi dugoročno moglo dovesti do porasta obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja te otežati ženama da napuste nasilne partnere; |
| --- | --- |

E.

budući da su izvješća i podaci iz nekoliko država članica tijekom razdoblja ograničenja kretanja otkrila zabrinjavajući porast nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja, uključujući fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilnu kontrolu i kibernetičko nasilje; budući da nasilje nije privatna stvar nego društveno pitanje; budući da mjere ograničenja kretanja otežavaju traženje pomoći žrtvama nasilja među intimnim partnerima jer su često zatvorene sa svojim zlostavljačima, a ograničen pristup uslugama podrške kao što su skloništa i dežurne telefonske linije za žene te nedovoljne strukture potpore i nedostatni resursi mogu pogoršati već postojeću „skrivenu” pandemiju; budući da je broj kreveta u skloništima za žene i djevojčice koje su žrtve nasilja dvostruko manji od propisanog u Istanbulskoj konvenciji; budući da su životi i dobrobit mnogih ranjivih skupina žena sve ugroženiji zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19; budući da se femicidi ne ubrajaju u službenu statistiku smrtnosti bolesti COVID-19, ali mogu biti povezani s izbijanjem i mjerama ograničavanja kretanja poduzetim u tom razdoblju; budući da su mjere zatvaranja i ograničenja kretanja možda povećale rizik od sakaćenja ženskih spolnih organa, pri čemu slučajevi nisu otkriveni zbog prekida školovanja; budući da su ekonomski i socijalni stres čimbenici koji pogoršavaju situaciju, što bi dugoročno moglo dovesti do porasta obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja te otežati ženama da napuste nasilne partnere;

| F. | budući da veća uporaba interneta tijekom pandemije povećava rodno uvjetovano nasilje, koje dodatno olakšavaju informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), te internetsko rodno uvjetovano nasilje, kao i internetsko seksualno zlostavljanje djece, a posebno djevojčica; budući da su borci za ljudska prava, žene u politici, novinarke, žene koje pripadaju etničkim manjinama, žene iz autohtonih zajednica, lezbijke, biseksualne i transrodne žene te žene s invaliditetom posebno na meti nasilja koje dodatno olakšava IKT; budući da je u Europi rizik od internetskog nasilja najveći za mlade žene između 18 i 29 godina (26); |
| --- | --- |

F.

budući da veća uporaba interneta tijekom pandemije povećava rodno uvjetovano nasilje, koje dodatno olakšavaju informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), te internetsko rodno uvjetovano nasilje, kao i internetsko seksualno zlostavljanje djece, a posebno djevojčica; budući da su borci za ljudska prava, žene u politici, novinarke, žene koje pripadaju etničkim manjinama, žene iz autohtonih zajednica, lezbijke, biseksualne i transrodne žene te žene s invaliditetom posebno na meti nasilja koje dodatno olakšava IKT; budući da je u Europi rizik od internetskog nasilja najveći za mlade žene između 18 i 29 godina (26);

| G. | budući da su većina radnika koji pružaju ključne usluge tijekom trenutačne krize žene, uključujući 76 % zdravstvenih radnika (liječnika, medicinskih sestara, primalja, osoblja u domovima za starije i nemoćne), 82 % blagajnika, 93 % odgajatelja i nastavnika, 95 % čistača i pomagača u kućanstvima te 86 % njegovatelja (27) u EU-u; budući da se zahvaljujući tim osobama, koje često nemaju mogućnost održavati fizičku udaljenost i koje zato snose povećan teret mogućeg širenja virusa na svoju rodbinu održavaju naši gospodarski, društveni i zdravstveni sustavi, javni život i osnovne aktivnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da su većina radnika koji pružaju ključne usluge tijekom trenutačne krize žene, uključujući 76 % zdravstvenih radnika (liječnika, medicinskih sestara, primalja, osoblja u domovima za starije i nemoćne), 82 % blagajnika, 93 % odgajatelja i nastavnika, 95 % čistača i pomagača u kućanstvima te 86 % njegovatelja (27) u EU-u; budući da se zahvaljujući tim osobama, koje često nemaju mogućnost održavati fizičku udaljenost i koje zato snose povećan teret mogućeg širenja virusa na svoju rodbinu održavaju naši gospodarski, društveni i zdravstveni sustavi, javni život i osnovne aktivnosti;

| H. | budući da su plaće u mnogim ključnim sektorima u kojima prevladavaju žene ponekad niske, pri čemu se često radi samo o minimalnoj plaći; budući da je horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada u EU-u još uvijek znatna, uz prekomjernu zastupljenost žena u manje profitabilnim sektorima; budući da 30 % žena radi u području obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih službi, u usporedbi s 8 % muškaraca, dok u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike radi 7 % žena i 33 % muškaraca (28); budući da MOR upozorava da će određene skupine biti nerazmjerno pogođene gospodarskom krizom, među ostalim oni koji ulaze na tržište rada, čime će se povećati neravnopravnost, te da će žene imati slabiji pristup socijalnoj zaštiti i da će snositi nerazmjerno opterećenje; budući da postoji razlog za zabrinutost zbog gubitka radnih mjesta zbog krize u zanimanjima u kojima prevladavaju žene; budući da će se sektori u kojima prevladavaju muškarci vjerojatno oporaviti ranije od onih u kojima prevladavaju žene; budući da bi planom oporavka Next Generation EU trebalo u dovoljnoj mjeri obuhvatiti sektore u kojima su žene prekomjerno zastupljene; budući da se u prijedlogu Komisije za plan oporavka ističe ulaganje u digitalnu tranziciju kao ključ budućeg europskog prosperiteta i otpornosti; budući da je indeks rodne ravnopravnosti za 2019. pokazao dugotrajnu neravnopravnost između muškaraca i žena u digitalnom sektoru i budući da su potrebni napori kako bi se ublažile rodne razlike i segregacija na tržištu rada tijekom njegove digitalne transformacije; |
| --- | --- |

H.

budući da su plaće u mnogim ključnim sektorima u kojima prevladavaju žene ponekad niske, pri čemu se često radi samo o minimalnoj plaći; budući da je horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada u EU-u još uvijek znatna, uz prekomjernu zastupljenost žena u manje profitabilnim sektorima; budući da 30 % žena radi u području obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih službi, u usporedbi s 8 % muškaraca, dok u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike radi 7 % žena i 33 % muškaraca (28); budući da MOR upozorava da će određene skupine biti nerazmjerno pogođene gospodarskom krizom, među ostalim oni koji ulaze na tržište rada, čime će se povećati neravnopravnost, te da će žene imati slabiji pristup socijalnoj zaštiti i da će snositi nerazmjerno opterećenje; budući da postoji razlog za zabrinutost zbog gubitka radnih mjesta zbog krize u zanimanjima u kojima prevladavaju žene; budući da će se sektori u kojima prevladavaju muškarci vjerojatno oporaviti ranije od onih u kojima prevladavaju žene; budući da bi planom oporavka Next Generation EU trebalo u dovoljnoj mjeri obuhvatiti sektore u kojima su žene prekomjerno zastupljene; budući da se u prijedlogu Komisije za plan oporavka ističe ulaganje u digitalnu tranziciju kao ključ budućeg europskog prosperiteta i otpornosti; budući da je indeks rodne ravnopravnosti za 2019. pokazao dugotrajnu neravnopravnost između muškaraca i žena u digitalnom sektoru i budući da su potrebni napori kako bi se ublažile rodne razlike i segregacija na tržištu rada tijekom njegove digitalne transformacije;

| I. | budući da za žene postoji veća vjerojatnost nego za muškarce da će biti zaposlene privremeno, na pola radnog vremena i na nesigurnim radnim mjestima (26,5 % u usporedbi s 15,1 % muškaraca (29)), te su stoga znatno pogođene gubitkom poslova i slanjem na dopuste zbog krize, što će dugoročno tako i ostati; |
| --- | --- |

I.

budući da za žene postoji veća vjerojatnost nego za muškarce da će biti zaposlene privremeno, na pola radnog vremena i na nesigurnim radnim mjestima (26,5 % u usporedbi s 15,1 % muškaraca (29)), te su stoga znatno pogođene gubitkom poslova i slanjem na dopuste zbog krize, što će dugoročno tako i ostati;

| J. | budući da je istraživanje Eurofounda pokazalo da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 predstavlja ozbiljan rizik od poništavanja više desetljeća postignuća u pogledu rodne ravnopravnosti u sudjelovanju na tržištu rada, posebno ako su aktivnosti dodatno ograničene u sektorima u kojima su žene prekomjerno zastupljene (30); budući da istraživanje pokazuje da je smanjenje razlike u zaposlenosti između rodova stagniralo između 2015. i 2018., a trajne razlike u sudjelovanju na tržištu rada koštale su Europu više od 335 milijardi EUR godišnje, što odgovara 2,41 % BDP-a EU-a u 2019. (31); |
| --- | --- |

J.

budući da je istraživanje Eurofounda pokazalo da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 predstavlja ozbiljan rizik od poništavanja više desetljeća postignuća u pogledu rodne ravnopravnosti u sudjelovanju na tržištu rada, posebno ako su aktivnosti dodatno ograničene u sektorima u kojima su žene prekomjerno zastupljene (30); budući da istraživanje pokazuje da je smanjenje razlike u zaposlenosti između rodova stagniralo između 2015. i 2018., a trajne razlike u sudjelovanju na tržištu rada koštale su Europu više od 335 milijardi EUR godišnje, što odgovara 2,41 % BDP-a EU-a u 2019. (31);

| K. | budući da je učinak krize na rodna pitanja dobro dokumentiran, među ostalim kroz rad EIGE-a i organizacije UN Women; budući da je puni učinak krize ipak teško izmjeriti s obzirom na nedostatak usporedivih podataka iskazanih po rodu u državama članicama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala neviđen utjecaj na europsko tržište rada; budući da se situacija mora pažljivo ispitati po sektorima s pomoću podataka razvrstanih po rodu i dobi, i tijekom krize i tijekom razdoblja oporavka; budući da su sve gospodarske i socijalne posljedice pandemije te posljedice za zapošljavanje i dalje nepoznate, ali preliminarne studije, uključujući one koje je proveo Eurofound, upućuju na znatan gubitak radnih mjesta u uslužnom i industrijskom sektoru, kao i u kontaktnim sektorima u kojima prevladavaju žene, kao što su maloprodaja i sektori pružanja rekreativnih i osobnih usluga; budući da je, s druge strane, u drugim sektorima sačuvana sigurnost zaposlenja unatoč krizi, uključujući javni i medicinski sektor te sektor IKT-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je učinak krize na rodna pitanja dobro dokumentiran, među ostalim kroz rad EIGE-a i organizacije UN Women; budući da je puni učinak krize ipak teško izmjeriti s obzirom na nedostatak usporedivih podataka iskazanih po rodu u državama članicama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala neviđen utjecaj na europsko tržište rada; budući da se situacija mora pažljivo ispitati po sektorima s pomoću podataka razvrstanih po rodu i dobi, i tijekom krize i tijekom razdoblja oporavka; budući da su sve gospodarske i socijalne posljedice pandemije te posljedice za zapošljavanje i dalje nepoznate, ali preliminarne studije, uključujući one koje je proveo Eurofound, upućuju na znatan gubitak radnih mjesta u uslužnom i industrijskom sektoru, kao i u kontaktnim sektorima u kojima prevladavaju žene, kao što su maloprodaja i sektori pružanja rekreativnih i osobnih usluga; budući da je, s druge strane, u drugim sektorima sačuvana sigurnost zaposlenja unatoč krizi, uključujući javni i medicinski sektor te sektor IKT-a;

| L. | budući da su poduzetnici s novoosnovanim poduzećima znatno pogođeni krizom; |
| --- | --- |

L.

budući da su poduzetnici s novoosnovanim poduzećima znatno pogođeni krizom;

| M. | budući da je zbog bolesti COVID-19 razotkriven dugogodišnji problem u području pružanja skrbi u mnogim državama članicama; budući da skrb treba gledati sveobuhvatno i u kontinuitetu, od brige o djeci do skrbi nakon škole, pa sve do njege osoba s invaliditetom i skrbi za starije osobe; |
| --- | --- |

M.

budući da je zbog bolesti COVID-19 razotkriven dugogodišnji problem u području pružanja skrbi u mnogim državama članicama; budući da skrb treba gledati sveobuhvatno i u kontinuitetu, od brige o djeci do skrbi nakon škole, pa sve do njege osoba s invaliditetom i skrbi za starije osobe;

| N. | budući da se zbog zatvaranja škola, centara za pružanje skrbi i radnih mjesta povećala nejednaka raspodjela neplaćenih obveza u pogledu kućanskih poslova i pružanja skrbi za žene, koje često osim usklađivanja rada od kuće moraju nadoknaditi i gubitak podrške u pogledu brige o djeci i starijima; budući da rad na daljinu nije zamjena za brigu o djeci; budući da žene inače svaki tjedan potroše 13 sati više od muškaraca na neplaćeno pružanje skrbi i kućanske poslove (32); budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 bila prilika za muškarce da se više uključe u obveze skrbi, ali je također otkrila koliko je dijeljenje obveza skrbi i kućanskih poslova još uvijek neujednačeno, što će najvjerojatnije teže pogoditi žene i djevojčice; budući da se usklađivanjem rada na daljinu i obiteljskih obveza stvara dodatni pritisak i žene se stoga suočavaju s povećanim emocionalnim, mentalnim i društvenim opterećenjem; budući da bi to moglo dovesti do manjeg broja postignuća na radnom mjestu i utjecati na njihov profesionalni razvoj u usporedbi s njihovim muškim kolegama; |
| --- | --- |

N.

budući da se zbog zatvaranja škola, centara za pružanje skrbi i radnih mjesta povećala nejednaka raspodjela neplaćenih obveza u pogledu kućanskih poslova i pružanja skrbi za žene, koje često osim usklađivanja rada od kuće moraju nadoknaditi i gubitak podrške u pogledu brige o djeci i starijima; budući da rad na daljinu nije zamjena za brigu o djeci; budući da žene inače svaki tjedan potroše 13 sati više od muškaraca na neplaćeno pružanje skrbi i kućanske poslove (32); budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 bila prilika za muškarce da se više uključe u obveze skrbi, ali je također otkrila koliko je dijeljenje obveza skrbi i kućanskih poslova još uvijek neujednačeno, što će najvjerojatnije teže pogoditi žene i djevojčice; budući da se usklađivanjem rada na daljinu i obiteljskih obveza stvara dodatni pritisak i žene se stoga suočavaju s povećanim emocionalnim, mentalnim i društvenim opterećenjem; budući da bi to moglo dovesti do manjeg broja postignuća na radnom mjestu i utjecati na njihov profesionalni razvoj u usporedbi s njihovim muškim kolegama;

| O. | budući da je nerazmjerno velik i iznimno težak teret pao na samohrane roditelje, od kojih je 85 % žena, što čini 6,7 milijuna kućanstava sa samohranim majkama u EU-u (33), a gotovo polovici njih prijeti ozbiljan rizik od društvene isključenosti ili siromaštva; |
| --- | --- |

O.

budući da je nerazmjerno velik i iznimno težak teret pao na samohrane roditelje, od kojih je 85 % žena, što čini 6,7 milijuna kućanstava sa samohranim majkama u EU-u (33), a gotovo polovici njih prijeti ozbiljan rizik od društvene isključenosti ili siromaštva;

| P. | budući da je prema rezultatima istraživanja (34) bolest COVID-19 imala veći utjecaj na žene s malom djecom nego na muškarce u istoj situaciji u kućanstvu; budući da je gotovo trećini (29 %) žena s malom djecom teško koncentrirati se na svoj rad, u odnosu na 16 % muškaraca s malom djecom; budući da se dvostruko više žena s djecom (29 %) osjeća previše umorno nakon posla za obavljanje kućanskih poslova, u odnosu na 16 % muškaraca; budući da su se u travnju 2020. žene s djecom do 11 godina češće osjećale napeto nego muškarci s djecom u istoj dobnoj skupini (23 % u odnosu na 19 %), usamljeno (14 % u odnosu na 6 %) i depresivno (14 % u odnosu na 9 %); |
| --- | --- |

P.

budući da je prema rezultatima istraživanja (34) bolest COVID-19 imala veći utjecaj na žene s malom djecom nego na muškarce u istoj situaciji u kućanstvu; budući da je gotovo trećini (29 %) žena s malom djecom teško koncentrirati se na svoj rad, u odnosu na 16 % muškaraca s malom djecom; budući da se dvostruko više žena s djecom (29 %) osjeća previše umorno nakon posla za obavljanje kućanskih poslova, u odnosu na 16 % muškaraca; budući da su se u travnju 2020. žene s djecom do 11 godina češće osjećale napeto nego muškarci s djecom u istoj dobnoj skupini (23 % u odnosu na 19 %), usamljeno (14 % u odnosu na 6 %) i depresivno (14 % u odnosu na 9 %);

| Q. | budući da se u prijedlogu Komisije za plan oporavka ističe ulaganje u zelenu tranziciju; budući da žene drugačije doživljavaju učinak klimatskih promjena jer se iz različitih razloga suočavaju s većim rizicima i opterećenjima; budući da su rodna ravnopravnost i uključivanje žena u donošenje odluka preduvjet za održivi razvoj i učinkovito upravljanje klimatskim izazovima; budući da svako djelovanje u području klime mora uključivati rodnu i intersekcijsku perspektivu; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u prijedlogu Komisije za plan oporavka ističe ulaganje u zelenu tranziciju; budući da žene drugačije doživljavaju učinak klimatskih promjena jer se iz različitih razloga suočavaju s većim rizicima i opterećenjima; budući da su rodna ravnopravnost i uključivanje žena u donošenje odluka preduvjet za održivi razvoj i učinkovito upravljanje klimatskim izazovima; budući da svako djelovanje u području klime mora uključivati rodnu i intersekcijsku perspektivu;

| R. | budući da su određene skupine u društvu, kao što su samohrani roditelji, žrtve nasilja, pripadnice rasnih i etničkih manjina, starije i mlade žene, žene s invaliditetom, Romkinje, pripadnici zajednice LGBTQI+, žene koje se bave prostitucijom, izbjeglice i migranti posebno osjetljive na zarazu virusom ili njegove zdravstvene i socioekonomske posljedice, s obzirom na poduzete mjere i postojeće nedostatke u infrastrukturi i uslugama; |
| --- | --- |

R.

budući da su određene skupine u društvu, kao što su samohrani roditelji, žrtve nasilja, pripadnice rasnih i etničkih manjina, starije i mlade žene, žene s invaliditetom, Romkinje, pripadnici zajednice LGBTQI+, žene koje se bave prostitucijom, izbjeglice i migranti posebno osjetljive na zarazu virusom ili njegove zdravstvene i socioekonomske posljedice, s obzirom na poduzete mjere i postojeće nedostatke u infrastrukturi i uslugama;

| S. | budući da se žene beskućnice i dalje susreću s posebnim izazovima u kontekstu pandemije uzrokovane bolešću COVID-19, s obzirom na to da su privremeni i hitni smještaji posebno osjetljivi u pogledu prijenosa bolesti, rodno uvjetovanog nasilja i nemogućnosti pristupa higijeni i zdravstvenim ustanovama; |
| --- | --- |

S.

budući da se žene beskućnice i dalje susreću s posebnim izazovima u kontekstu pandemije uzrokovane bolešću COVID-19, s obzirom na to da su privremeni i hitni smještaji posebno osjetljivi u pogledu prijenosa bolesti, rodno uvjetovanog nasilja i nemogućnosti pristupa higijeni i zdravstvenim ustanovama;

| T. | budući da je bolest COVID-19 globalna pandemija kojom su pogođene sve zemlje na svijetu; budući da će pandemija imati pogubne posljedice za stanovništvo, posebno žene i djevojčice, u zemljama sa zdravstvenim sustavima koje se nedovoljno financira te za stanovništvo zemalja pogođenih sukobima; budući da će zbog pandemije do 2021. više od 47 milijuna žena i djevojčica diljem svijeta živjeti ispod granice siromaštva (35); |
| --- | --- |

T.

budući da je bolest COVID-19 globalna pandemija kojom su pogođene sve zemlje na svijetu; budući da će pandemija imati pogubne posljedice za stanovništvo, posebno žene i djevojčice, u zemljama sa zdravstvenim sustavima koje se nedovoljno financira te za stanovništvo zemalja pogođenih sukobima; budući da će zbog pandemije do 2021. više od 47 milijuna žena i djevojčica diljem svijeta živjeti ispod granice siromaštva (35);

| U. | budući da se prema nedavnim podacima UNFPA-e procjenjuje da će kašnjenje ili prekid programâ informiranja u zajednicama i obrazovanja o štetnim praksama na globalnoj razini tijekom sljedećeg desetljeća dovesti do 2 milijuna više slučajeva sakaćenja ženskih spolnih organa i 13 milijuna više dječjih brakova u usporedbi s procjenama prije pandemije; |
| --- | --- |

U.

budući da se prema nedavnim podacima UNFPA-e procjenjuje da će kašnjenje ili prekid programâ informiranja u zajednicama i obrazovanja o štetnim praksama na globalnoj razini tijekom sljedećeg desetljeća dovesti do 2 milijuna više slučajeva sakaćenja ženskih spolnih organa i 13 milijuna više dječjih brakova u usporedbi s procjenama prije pandemije;

| V. | budući da bi se pružanje usluga trebalo temeljiti na utvrđivanju potreba na temelju podataka, a proračunska sredstva dodijeliti na temelju tog istraživanja; budući da se prilikom izrade proračuna i dodjeljivanja resursa moraju uzeti u obzir različite potrebe i okolnosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

V.

budući da bi se pružanje usluga trebalo temeljiti na utvrđivanju potreba na temelju podataka, a proračunska sredstva dodijeliti na temelju tog istraživanja; budući da se prilikom izrade proračuna i dodjeljivanja resursa moraju uzeti u obzir različite potrebe i okolnosti muškaraca i žena;

| W. | budući da žene nisu jednako uključene kao muškarci u donošenje odluka u fazi oporavka zbog postojećeg „staklenog stropa”; budući da žene i njihove predstavničke organizacije civilnog društva moraju imati aktivnu i središnju ulogu u postupcima donošenja odluka kako bi se zajamčilo da se njihove perspektive i potrebe uzimaju u obzir pri donošenju odluka, osmišljavanju, provedbi i praćenju faze oporavka te povezanih mjera na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a; |
| --- | --- |

W.

budući da žene nisu jednako uključene kao muškarci u donošenje odluka u fazi oporavka zbog postojećeg „staklenog stropa”; budući da žene i njihove predstavničke organizacije civilnog društva moraju imati aktivnu i središnju ulogu u postupcima donošenja odluka kako bi se zajamčilo da se njihove perspektive i potrebe uzimaju u obzir pri donošenju odluka, osmišljavanju, provedbi i praćenju faze oporavka te povezanih mjera na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a;

| X. | budući da se pitanja koja se odnose na ženska prava i promicanje rodne ravnopravnosti moraju osvijestiti te se o njima treba raspravljati na najvišoj razini, posebno u cilju provedbe Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost; budući da, iako Europski parlament ima odbor zadužen za prava žena i rodnu ravnopravnost, a Komisija ima povjerenika koji se bavi isključivo ravnopravnošću, ne postoji poseban sastav Vijeća za rodnu ravnopravnost, a ministri i državni tajnici zaduženi za rodnu ravnopravnost nemaju poseban forum za raspravu i donošenje odluka; |
| --- | --- |

X.

budući da se pitanja koja se odnose na ženska prava i promicanje rodne ravnopravnosti moraju osvijestiti te se o njima treba raspravljati na najvišoj razini, posebno u cilju provedbe Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost; budući da, iako Europski parlament ima odbor zadužen za prava žena i rodnu ravnopravnost, a Komisija ima povjerenika koji se bavi isključivo ravnopravnošću, ne postoji poseban sastav Vijeća za rodnu ravnopravnost, a ministri i državni tajnici zaduženi za rodnu ravnopravnost nemaju poseban forum za raspravu i donošenje odluka;

| Y. | budući da će ključne mjere koje su ovdje definirane ojačati otpornost i pripremljenost za buduće krize; |
| --- | --- |

Y.

budući da će ključne mjere koje su ovdje definirane ojačati otpornost i pripremljenost za buduće krize;

Opće napomene

| 1. | ističe potrebu za rodno osjetljivim pristupom, pri čemu se načela rodno osviještene politike i izrade proračuna trebaju odražavati u svim aspektima odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, kako bi se očuvala i zaštitila prava žena tijekom i nakon pandemije te poboljšala rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava potrebu za primjenom lekcija naučenih tijekom prošlih i trenutačnih kriza u budućem razvoju i provedbi politika kako se ne bi ponavljale pogreške iz prošlosti, kao i potrebu za pripremom rodno osjetljivih odgovora za sve faze budućih kriza kako bi se spriječile negativne posljedice za prava žena; poziva Komisiju da olakša stvaranje prepoznatljive mreže za dijeljenje najboljih praksi između država članica o suočavanju s aspektima bolesti COVID-19 povezanima s rodnim pitanjima; poziva Vijeće da uspostavi posebni sastav za rodnu ravnopravnost i službenu radnu skupinu kako bi se donijele zajedničke i konkretne mjere za suočavanje s izazovima u području prava žena i rodne ravnopravnosti te kako bi se osiguralo da se o pitanjima rodne ravnopravnosti raspravlja na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da bi Komisija i države članice trebale sustavno provoditi procjene učinka s obzirom na rod, uključujući za mjere koje čine dio plana oporavka; odlučuje uključiti i ojačati rodnu ravnopravnost u okviru instrumenta Next Generation EU kroz stajalište Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju da ispita raširenost virusa među radnicima u ključnim sektorima tijekom trenutačne krize, posebno među ženskom populacijom i pripadnicima etničkih manjina, s obzirom na njihovu nerazmjerno visoku zastupljenost u tim sektorima; potiče Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere za jačanje njihove sigurnosti na radnom mjestu te poziva države članice da poboljšaju svoje radne uvjete, među ostalim Okvirnom direktivom (36), Direktivom 92/85/EEZ i strateškim okvirom EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, Komisiju, Eurostat i EIGE da redovito prikupljaju podatke o bolesti COVID-19 razvrstane prema spolu, dobi i intersekcijskoj diskriminaciji, među ostalim čimbenicima, kao i podatke o socioekonomskom učinku virusa; naglašava da se mjere oporavka moraju temeljiti na podacima razvrstanima po spolu kako bi se osiguralo da su odgovori sveobuhvatni, s posebnim naglaskom na područja za koja su podaci oskudni i neusporedivi, kao što su nasilje nad ženama i usluge skrbi; ističe da je te podatke potrebno sustavno prikupljati i da moraju biti javno dostupni; naglašava potrebu da Komisija i države članice podrže povećavanje kapaciteta nacionalnih statističkih tijela i drugih relevantnih aktera u tom pogledu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu za jednakom zastupljenošću žena i muškaraca, uključujući one iz najranjivijih skupina, u vodstvu i postupcima odlučivanja pri donošenju i ukidanju mjera u kriznim situacijama, kao i u svim fazama izrade, usvajanja i provedbe planova oporavka, kako bi se u potpunosti i na odgovarajući način uzele u obzir njihove posebne potrebe i okolnosti te isplanirale učinkovite i ciljane mjere kako bi se osiguralo da potrebni paket potpore odgovara njihovim potrebama; poziva države članice da tijekom takvih kriza uspostave posebne radne skupine u kojima će sudjelovati relevantni dionici i predstavnici ženskih organizacija civilnog društva kako bi se osigurala rodna osviještenost; poziva nacionalne parlamente država članica da osnuju odbore o učinku krize uzrokovane bolešću COVID-19 na žene i djevojčice kako bi se stvorile potrebne okolnosti za raspravu i praćenje krize i njezinih učinaka na rodnu ravnopravnost; pozdravlja namjeru Komisije da potakne usvajanje prijedloga Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (37) (Direktiva o ženama u upravnim odborima) te poziva Vijeće da ga odblokira i usvoji; nadalje ističe da više žena mora biti uključeno u Mehanizam EU-a za civilnu zaštitu i druge mehanizme odgovora na krize, na razini EU-a i na nacionalnoj razini; osim toga, obvezuje se osigurati rodnu ravnotežu na saslušanjima i radionicama Parlamenta te obogaćivati rasprave o mjerama oporavka u pogledu raznolikosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da pomno nadziru dezinformiranje, negativnu javnu komunikaciju, nedovoljno davanje prednosti, ograničavanje ili uskraćivanje pristupa relevantnim uslugama i inicijative kojima se nazaduje u pogledu prava žena, prava pripadnika zajednice LGBTQI+ i rodne ravnopravnosti te da na to snažno odgovore; poziva Komisiju da nadzire smanjenje prostora za djelovanje za organizacije civilnog društva i prosvjede povezane s navedenim temama zbog mjera ograničavanja kao pitanja demokracije i temeljnih prava tijekom i nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19; prima na znanje da se poduzimaju odgovarajuće mjere ako se utvrdi da povrede načelâ vladavine prava u državi članici utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili zaštitu financijskih interesa Unije na dovoljno izravan način; poziva države članice da osiguraju da izvanredne mjere ograničavanja služe samo za borbu protiv pandemije, da su ograničenog vijeka trajanja i u skladu s temeljnim pravima; |
| --- | --- |

7.

Aspekti bolesti COVID-19 koji se odnose na područje zdravstva i učinak na rod

| 8. | izražava zabrinutost zbog visoke stope smrtnosti od bolesti COVID-19; primjećuje početnu veću stopu smrtnosti među muškarcima i potiče Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) i relevantne agencije EU-a da ispitaju različite učinke na zdravlje muškaraca i žena; poziva Komisiju da nastavi nadzirati situaciju s ciljem razumijevanja dugoročnih učinaka virusa na zdravlje žena i muškaraca; naglašava da kliničko istraživanje virusa mora uključivati ravnopravnu rodnu zastupljenost kako bi se ocijenilo kako virus i potencijalno cjepivo ili liječenje mogu drukčije utjecati na žene i muškarce; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče države članice da osiguraju pristup ključnim aspektima kvalitetne medicinske i psihološke zdravstvene zaštite, za žene i muškarce, koji nisu povezani s bolešću COVID-19, kao što su pregled za rano otkrivanje raka i njegovo liječenje, zdravstvena zaštita za majke i novorođenčad te hitna skrb za one sa srčanim i moždanim udarima; potiče države članice da postupaju u skladu sa smjernicama WHO-a u tim područjima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava žaljenje zbog zanemarivanja, ograničavanja ili čak napadanja usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava u nekim državama članicama tijekom krize; ističe potrebu da države članice zajamče kvalitetan i cjenovno prihvatljiv pristup uslugama, informacijama i proizvodima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima tijekom i nakon krize te u sličnim hitnim situacijama bez diskriminacije te da uvide da su te usluge ključne, da se njima spašavaju životi i da su često hitne te da bi ih trebalo pružati u skladu sa smjernicama WHO-a i pristupom koji je usmjeren na pacijenta i koji se temelji na ljudskim pravima; snažno odbacuje sve pokušaje nazadovanja u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te prava pripadnika zajednice LGBTQI+ te ističe da protivnicima spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava ne bi trebalo dopustiti da zloupotrebljavaju ovu krizu kao sredstvo za ograničavanje prava žena, kao što je pravo na siguran pobačaj; poziva Komisiju da olakša razmjenu najboljih praksi među državama članicama te da u nju također uključi organizacije civilnog društva, koje su često stručne u tim područjima, u pogledu novih metoda pružanja skrbi povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima te načina uklanjanja nedostataka u pružanju usluga; ističe važnost komunikacije s pružateljima usluga kako bi se pojasnilo da su te usluge i dalje neophodne te da bi se trebale redovito pružati; naglašava da sve usluge za trudnice i rodilje moraju biti dostupne i da za njih treba biti dovoljno osoblja i resursa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče države članice da ulažu u čvrste i otporne zdravstvene sustave te da pohvale i podrže ključne radnike kao što su zdravstveni i socijalni radnici jamčenjem sigurnih radnih uvjeta, osiguravanjem odgovarajuće opreme, uspostavljanjem uvjeta za pravednu plaću, nuđenjem mogućnosti profesionalnog razvoja, uključujući u okviru visokog obrazovanja, te osiguravanjem pristupa uslugama kao što su skrb za djecu i usluge mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da u svojim političkim odgovorima povezanima sa zdravljem, primjerice u okviru programa „EU za zdravlje”, Plana EU-a za borbu protiv raka i strategije EU-a za zdravlje, uzme u obzir izvanredne okolnosti kao što je COVID-19, uključujući njihov utjecaj na rodno specifične aspekte zdravstvene zaštite kao što je spolno i reproduktivno zdravlje i prava; poziva Komisiju i države članice da se pozabave zdravstvenim aspektima Strategije za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. u okviru provedbe programa „EU za zdravlje”, primjerice time da spolno i reproduktivno zdravlje i prava budu sastavni dio zdravlja i ključni aspekt dobrobiti i unapređenja rodne ravnopravnosti; zahtijeva da se povećaju ulaganja u usluge ključne za rodnu ravnopravnost i da se zdravstveni stručnjaci za rodna pitanja i ravnotežu spolova uključe u provedbu programa „EU za zdravlje”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je pristup zdravstvenoj zaštiti ljudsko pravo i da zahtijeva odgovarajuća financijska sredstva; podsjeća države članice da pri jačanju kapaciteta zdravstvenih sustava i kritične infrastrukture kao posljedice bolesti COVID-19 u obzir uzmu jedinstvene potrebe žena i muškaraca, posebno kada je riječ o rashodima za zdravstvo, otkrivanju bolesti i odgovoru na njih, o pripravnosti za izvanredne situacije, istraživanju i razvoju te zdravstvenim djelatnicima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da ojačaju inicijative podrške za mentalno zdravlje tijekom i nakon ove krize, s obzirom na stres, tjeskobu, depresiju i usamljenost izazvane ograničenjem kretanja, kao i gospodarske probleme i rodno uvjetovano nasilje ili druge čimbenike povezane s krizom, uzimajući u obzir različit učinak na žene i muškarce, te također da ulažu financijska sredstva kako bi se osigurala dostupnost odgovarajućih usluga kada je to potrebno; poziva Komisiju da organizira kampanju za mentalno zdravlje na razini EU-a; |
| --- | --- |

14.

Rodno uvjetovano nasilje tijekom pandemije bolesti COVID-19

| 15. | potiče države članice se da u svom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 pozabave pitanjima rodno uvjetovanog nasilja s kojim se suočavaju žene i djevojčice, uključujući interseksualne, nebinarne i rodno neusklađene osobe; potiče države članice da nastave analizirati podatke i tendencije u pogledu raširenosti i izvješćivati o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji, kao i o posljedicama za djecu, dok su na snazi mjere ograničavanja kretanja i neposredno nakon toga; potvrđuje da su javni odgovori u pogledu rješavanja problema nasilja nad ženama i djevojčicama bili nedovoljni te da potrebe u pogledu sprečavanja tog nasilja nisu na primjeren način uzete u obzir u planovima za odgovor na izvanredni događaj, kao ni za buduće izvanredne slučajeve, s obzirom na to da se nije pridalo dovoljno pažnje uvođenju izuzećâ od pravilâ ograničenja kretanja, uspostavi telefonskih linija za pomoć te alata i signala za dijeljenje informacija, osiguravanju kontinuiranog pristupa uslugama zdravstvene zaštite, kao ni očuvanju sigurnog pristupa pravnim klinikama i skloništima ili alternativnim smještajima s dostatnim kapacitetima, policijskim i pravosudnim službama, izvanrednim sudovima radi izdavanja odgovarajućih zabrana prilaza i/ili naloga za zaštitu, te osiguravanju toga da se te usluge smatraju ključnima; traži od država članica da uspostave sigurne i fleksibilne sustave za hitno upozoravanje, da ponude nove usluge pomoći telefonom, elektroničkom poštom i SMS porukama u cilju izravnog informiranja policije te internetske usluge kao što su dežurne linije, skrivene aplikacije, digitalne platforme i mreže ljekarni te da osiguraju sredstva za hitne slučajeve službama za potporu, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva; poziva države članice da osiguraju koordinirani pristup službi podrške identificiranju ugroženih žena, da zajamče raspoloživost i dostupnost svih tih mjera svim ženama i djevojčicama u njihovoj nadležnosti, uključujući one s invaliditetom, bez obzira na njihov migracijski status, te da osiguraju osposobljavanje kojim se uzima u obzir rodna perspektiva za zdravstvene radnike, kao i policijske službenike na terenu i pravosudne djelatnike; poziva države članice da razmjenjuju nacionalne inovacije i najbolje prakse u području borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja kako bi se bolje utvrdile i promicale učinkovite metode te poziva Komisiju da promiče te prakse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | imajući u vidu pandemiju, poziva države članice da osiguraju koordinirani pristup vlada i javnih službi, sustava pomoći i privatnog sektora te da ažuriraju protokole za žrtve rodno uvjetovanog nasilja kako bi im se pomoglo da potraže pomoć, prijave kaznena djela i pristupe zdravstvenim uslugama te kako bi se potaknulo svjedoke da prijave ta kaznena djela; poziva Komisiju da razvije protokol Europske unije o nasilju nad ženama u kriznim i izvanrednim situacijama kako bi se spriječilo nasilje nad ženama i pružila potpora žrtvama rodno uvjetovanog nasilja tijekom izvanrednih situacija kao što je pandemija bolesti COVID-19; ističe da bi taj protokol trebao uključivati ključne usluge zaštite žrtava; pozdravlja prijedlog njemačkog predsjedništva da se na području EU-a uspostavi dežurna linija za pomoć, dostupna na svim jezicima EU-a, za sve žrtve nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja te potiče Vijeće da to podrži; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da promiče širenje svijesti, informativne i aktivističke kampanje protiv nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja u svim njegovim oblicima, kao što su fizičko nasilje, seksualno uznemiravanje, kibernetičko nasilje i seksualno iskorištavanje, posebno u pogledu novih preventivnih mjera i fleksibilnih sustava za hitno upozoravanje, kako bi se potaknulo izvješćivanje u koordinaciji i suradnji s priznatim i specijaliziranim ženskim organizacijama; poziva Komisiju da surađuje s tehnološkim platformama u okviru Akta o digitalnim uslugama kako bi se riješio problem nezakonitih internetskih aktivnosti, uključujući internetsko nasilje nad ženama i djevojčicama u svim njegovim oblicima, s obzirom na to da se internet od početka pandemije u velikoj mjeri koristi, i nastavit će se koristiti, za rad, obrazovanje i zabavu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da je posebni izvjestitelj UN-a za nasilje nad ženama napomenuo da se u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 pokazao nedostatak pravilne provedbe najvažnijih konvencija za zaštitu i sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja; poziva Vijeće da žurno zaključi ratifikaciju Istanbulske konvencije u ime EU-a na temelju širokog pristupanja bez ograničenja te da zagovara njezinu ratifikaciju te brzu i pravilnu provedbu i primjenu u svim državama članicama; poziva preostale države članice da brzo ratificiraju Konvenciju i dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja, kao i za zaštitu žrtava, posebno tijekom kriznih razdoblja; potiče države članice da uzmu u obzir preporuke GREVIO-a i da poboljšaju svoje zakonodavstvo kako bi ono bilo usklađenije s odredbama Istanbulske konvencije, posebno u pogledu zajedničkih definicija djela rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Vijeće da nasilje nad ženama uvrsti na popis kaznenih djela u EU-u i poziva Komisiju da predloži direktivu kojom će se riješiti problem svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, kako bi se uspostavio čvrst zakonski okvir, koordiniralo dijeljenje najboljih praksi između država članica, promicalo skupljanje točnih i usporedivih podataka, precizno odredio razmjer takvog nasilja i razmotrila mogućnost predviđanja, te da ocijeni učinak bolesti COVID-19 na pružanje ključnih usluga žrtvama; pozdravlja obvezu Komisije da provede novo istraživanje o rodno uvjetovanom nasilju u EU-u, čiji će rezultati biti predstavljeni 2023.; naglašava potrebu za prikupljanjem usklađenih podataka o rodno uvjetovanom nasilju i poziva države članice da na zahtjev prikupe i dostave relevantne podatke, među ostalim Eurostatu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponavlja svoju snažnu potporu programu Pravosuđe i programu Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti (CERV); pozdravlja stvaranje novog potprograma Vrijednosti Unije u okviru CERV-a i naglašava da bi se on trebao usredotočiti na zaštitu, promicanje i podizanje razine osviještenosti o pravima pružanjem financijske potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na lokalnoj, regionalnoj i transnacionalnoj razini; podsjeća na stajalište Parlamenta o jamčenju odgovarajućeg financiranja za te programe; pozdravlja dodjelu dodatnih sredstava za vodeće programe kako je dogovoreno u završnim pregovorima Parlamenta i Vijeća o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027., od čega će imati koristi i program CERV; pozdravlja privremeni dogovor o proračunu EU-a za 2021. kojim se programu CERV dodjeljuje dodatnih 6,6 milijuna EUR; naglašava potrebu za odgovarajućim financiranjem iz tih dodijeljenih sredstava za mjere usmjerene na borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja i njegovo sprječavanje u okviru posebnog cilja programa DAPHNE i pozdravlja izdvajanje sredstava dogovoreno u tu svrhu; naglašava potrebu da EU bude ambiciozniji u obrani naših vrijednosti i da osigura odgovarajuća financijska sredstva za te aktivnosti; osim toga poziva na hitnu provedbu jasnih rodno usmjerenih mjera izdvajanjem sredstava za zadovoljavanje posebnih potreba žena nakon krize, posebno u području zapošljavanja, rodno uvjetovanog nasilja te spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim u drugim programima i instrumentima u okviru instrumenta Next Generation EU ili VFO-a za razdoblje 2021.–2027. te u skladu s dvostrukim pristupom Strategije za rodnu ravnopravnost; poziva države članice i Komisiju da to uzmu u obzir pri podnošenju nacionalnih planova za odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, vodeći računa o postojećim mjerama i financijskim sredstvima te stavljajući rodnu ravnopravnost u središte gospodarskog oporavka; poziva države članice i Komisiju da u mjerama oporavka primijene rodno osviještenu politiku i rodno osviještenu izradu proračuna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | s velikom zabrinutošću primjećuje učinak krize na LGBTQI+ osobe, posebno na mlade, od kojih su mnogi bili prisiljeni na ograničavanje društvenih kontakata ili karantenu u neprijateljskom obiteljskom okruženju, čime se za njih povećao rizik od izloženosti nasilju u obitelji i nasilju uzrokovanom fobijom od LGBTQI+ osoba; konstatira da je stopa LGBTQI+ osoba koje su nezaposlene ili rade na nesigurnim radnim mjestima s ograničenim i nestabilnim financijskim sredstvima iznadprosječna, što dovodi do toga da ostaju u neprijateljskom ili nasilnom okruženju; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se u okviru svih posebnih inicijativa u vezi s bolešću COVID-19 u pogledu nasilja u obitelji, rodno uvjetovanog nasilja i seksualnog nasilja uzmu u obzir povećan rizik i posebni izazovi za pripadnike skupine LGBTQI+ te da službe za potporu žrtvama i posebne inicijative za borbu protiv bolesti COVID-19 zadužene za reagiranje na nasilje u obitelji izričito dopru do LGBTQI+ žrtava nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da osiguraju učinkovitu, pristupačnu, cjenovno prihvatljivu i kvalitetnu medicinsku i psihološku potporu žrtvama rodno uvjetovanog nasilja, uključujući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, posebno u kriznim vremenima kada se takva potpora mora smatrati neophodnom; traži od Komisije da blisko surađuje s državama članicama kako bi se osigurala potpuna provedba Direktive o pravima žrtava (38), s naglaskom na rodnoj perspektivi, s obzirom na njezino nedavno izvješće o provedbi (39), te u cilju jačanja prava žrtava rodno uvjetovanog nasilja u novoj strategiji za prava žrtava; |
| --- | --- |

22.

Bolest COVID-19, gospodarstvo, oporavak i učinak na rod

| 23. | poziva Komisiju, Parlament i Vijeće da uzmu u obzir činjenicu da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 nerazmjerno pogađa žene u socioekonomskom pogledu, uključujući njihove prihode i stopu zaposlenosti, što će dovesti do još veće neravnopravnosti između muškaraca i žena i diskriminacije na tržištu rada, te ih poziva da surađuju s državama članicama kako bi se detaljno ispitale i donijele posebne odredbe za socioekonomske potrebe žena i muškaraca nakon krize te da ispitaju horizontalnu i vertikalnu segregaciju tržišta rada prilikom provedbe programâ unutar proračuna EU-a za 2021., sljedećeg VFO-a i plana oporavka Next Generation EU, pritom osiguravajući da svi programi uključuju rodnu perspektivu i rodno osviještenu izradu proračuna, kao i ex post procjene učinka s obzirom na rod, kako je navedeno u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. Europske komisije; poziva na učinkovitu provedbu i praćenje Strategije; poziva države članice da u nacionalne planove oporavka i otpornosti, izrađene u suradnji s nacionalnim tijelima za ravnopravnost, uključe poglavlje s ciljanim mjerama za promicanje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da će biti potrebno preispitati prirodu i mjesto rada nakon krize; naglašava da rad od kuće nije zamjena za skrb o djeci i da je potrebno osigurati pružanje i dostupnost cjenovno prihvatljivih kvalitetnih usluga skrbi o djeci, niti je zamjena za prilagodbu radnog mjesta osobama s invaliditetom; ističe da fleksibilni radni uvjeti u dogovoru s poslodavcima mogu pružiti prilike ženama i muškarcima da rade od kuće ili iz lokalnih zajedničkih radnih prostora te da potencijalno mogu omogućiti bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, što bi moglo dovesti do dugoročnog rasta koji podrazumijeva zastupljenost oba spola; napominje da taj pristup može oživjeti ruralna područja i infrastrukturu; poziva Komisiju da zajamči ispunjavanje ciljeva iz Barcelone; potiče države članice da bez odgađanja ratificiraju Konvenciju MOR-a protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019. (br. 190) i provedu je zajedno s pratećom preporukom (br. 206) u kojoj su navedena sva okruženja u kojima se može dogoditi nasilje i zlostavljanje povezano s radom, kao što su javna i privatna mjesta rada te komunikacija povezana s poslom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da prikupi razvrstane i usporedive podatke o pružanju različitih vrsta skrbi, uključujući skrb o djeci, skrb o starijim osobama i skrb za osobe s invaliditetom, kao i podatke o rodu, dobi i radnom statusu skrbnika, kako bi doprinijela studiji kojom se ispituje razlika u podjeli skrbi, u cilju izrade strategije EU-a za skrb kojom bi se u obzir uzeo sveobuhvatan i cjeloživotni pristup skrbi, imajući u vidu potrebe i skrbnika i onih koji primaju skrb; napominje da se strategijom moraju poštovati kompetencije država članica i regija, ali da bi njezin cilj trebao biti poboljšanje suradnje i koordinacije na razini EU-a s pomoću relevantnih inicijativa i ulaganja, među ostalim u okviru programa InvestEU i Mehanizma za oporavak i otpornost, uz koristi za neformalne i formalne pružatelje skrbi i osobe za koje skrbe; naglašava da se suradnjom i djelovanjem na razini Unije, zajedno s učinkovitom uporabom sredstava EU-a, može doprinijeti razvoju kvalitetnih, dostupnih i cjenovno prihvatljivih usluga skrbi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je ulaganje u skrb važno za osiguravanje rodne ravnopravnosti i ekonomsko osnaživane žena, izgradnju otpornih društava i poboljšanje reguliranja zapošljavanja, socijalne sigurnosti i mirovina u sektorima u kojima prevladavaju žene te da ima pozitivan učinak na BDP jer omogućuje većem broju žena da sudjeluju u plaćenom radu; ističe potrebu za promjenom postojećih modela pružanja skrbi kao posljedicu pandemije bolesti COVID-19 i povezanih mjera; u tom kontekstu poziva Komisiju da olakša razmjenu najboljih praksi u području kvalitete, dostupnosti i cjenovne prihvatljivosti usluga skrbi, kao i različitih modela usluga skrbi; potiče Komisiju da ispita situaciju neformalnih pružatelja skrbi i objavi najbolje prakse o tome kako države članice mogu regulirati njihov rad; poziva države članice da se pozabave potrebama pružatelja skrbi nakon umirovljenja; u tom pogledu poziva na prijedlog preporuke Vijeća o socijalnoj zaštiti i uslugama za pružatelje skrbi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apelira na države članice da potaknu muškarce, primjerice mjerama potpore, da se koriste fleksibilnim radnim uvjetima, s obzirom na to da se nerazmjeran broj žena obično koristi takvim dogovorima; potiče države članice da u potpunosti prenesu i bez odgode provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te poziva Komisiju da na godišnjoj razini pomno i sustavno prati provedbu Direktive u državama članicama; potiče države članice da riješe problem nedostatka ravnoteže između poslovnog i privatnog života nadilazeći standarde propisane Direktivom, posebno imajući u vidu potrebu za suočavanjem s okolnostima uzrokovanima mjerama zbog bolesti COVID-19 i njihovim posljedicama u pogledu medicinskih protokola u ustanovama, uključujući kvalitetne ustanove za brigu o djeci; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da, dok su mjere za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 još uvijek na snazi, uvedu poseban dopust za njegovatelje i zaposlene roditelje koji neće biti prenosiv te koji će biti u cijelosti plaćen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa neuobičajeno teške okolnosti s kojima se samohrani roditelji, u velikoj većini (85 %) žene, suočavaju tijekom pandemije i razdoblja nakon krize zbog višestrukih opterećenja, uključujući kontinuirano pružanje skrbi, pitanja u vezi sa skrbništvom te moguće ekonomske probleme i usamljenost; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir i pobliže ispitaju njihovu posebnu situaciju, uključujući dodatna opterećenja u pogledu rada, školovanja i pružanja skrbi, pristupa odvjetnicima i provedbe uvjeta skrbništva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost većeg sudjelovanja žena u gospodarstvu i jamčenja uključivijeg rasta kao dijela rješenja za oporavak nakon pandemije jer se jednakim mogućnostima i većim sudjelovanjem žena na tržištu rada može povećati broj radnih mjesta, gospodarski prosperitet i konkurentnost u EU-u; potiče države članice da slijede smjernice Komisije za politike zapošljavanja u EU-u, uzimajući u obzir svoje nacionalne modele tržišta rada; u tom pogledu poziva države članice da uzmu u obzir segregaciju na tržištu rada, nesigurna radna mjesta te razlike u plaćama i mirovinama kako bi se prilagođenim politikama poboljšali radni uvjeti i socijalna zaštita; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da jednaka plaća za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti između žena i muškaraca mora biti vodeće načelo za Komisiju, Parlament i sve države članice pri oblikovanju mjera odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19; apelira na Komisiju da odmah ispuni svoju obvezu i predloži obvezujuće mjere za transparentnost plaća kako bi se učinkovito riješio problem razlika u plaćama i mirovinama, s obzirom na to da gospodarski pokazatelji ukazuju na to da se te razlike povećavaju kao posljedica pandemije; u tom pogledu poziva Komisiju da uzme u obzir najbolje prakse država članica, imajući pritom u vidu posebne uvjete malih i srednjih poduzeća te različite modele tržišta rada u EU-u; nadalje, poziva Komisiju da preispita Direktivu 2006/54/EZ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe izazove za sektore rada u kućanstvu i kućne njege te za njegove radnike; poziva države članice da ratificiraju Konvenciju MOR-a br. 189 o radnicima u kućanstvu i osiguraju da sektor ispunjava uvjete za mjere ublažavanja financijskih posljedica krize kako bi radnici mogli nastaviti rad u odgovarajućim uvjetima; poziva države članice da osiguraju regularizaciju sektora rada u kućanstvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus (CRII) i paket CRII+, kojima se mobilizira kohezijska politika kako bi se pružila potpora najpogođenijim sektorima, te poziva na ciljane mjere usmjerene na sektore u kojima su pretežno zaposlene žene; ističe važnost Instrumenta Komisije za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), kojim se osiguravaju prihodi za nezaposlene ili radnike na dopustu; naglašava da je potrebno procijeniti učinak tih instrumenata na položaj žena i muškaraca na tržištu rada EU-a te u skladu s time prilagoditi buduće politike; ističe potrebu da se u programima prekvalifikacije i usavršavanja za žene uzmu u obzir promjene na tržištu rada kao posljedice pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da podrži poduzetnike, a posebno poduzetnice, u njihovim nastojanjima da razviju i nadograde vještine ili interese stečene tijekom razdoblja pandemije bolesti COVID-19, među ostalim s pomoću poduzetničkih prilika za majke, samohrane roditelje i druge koji se rjeđe bave poduzetničkom aktivnošću kako bi se unaprijedila njihova ekonomska neovisnost, te da poboljša pristup i informiranost o zajmovima, financiranju vlasničkim kapitalom i mikrofinanciranju putem programa i fondova EU-a kako bi kriza postala prilika za napredak kroz prilagodbu i transformaciju u okviru zelenog i digitalnog gospodarstva; poziva institucije EU-a i države članice da stave poseban naglasak na potporu malim i srednjim poduzećima, posebno onima pod vodstvom žena, koja se često suočavaju s jedinstvenim izazovima u pogledu pristupa potrebnom financiranju i kojima će također biti potrebna potpora tijekom faze oporavka; poziva Komisiju, EIGE i Eurostat da povećaju prikupljanje podataka o malim i srednjim poduzećima kojima su na čelu žene, samozaposlenim ženama i novoosnovanim poduzećima koja vode žene te o učinku pandemije bolesti COVID-19 na njih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i države članice da povećaju prisutnost i doprinos žena u područjima umjetne inteligencije i znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te u digitalnom sektoru, kao i u zelenom gospodarstvu; poziva na višerazinski pristup rješavanju problema razlika među spolovima na svim razinama digitalnog obrazovanja i zapošljavanja kako bi se premostio digitalni jaz koji je izašao na vidjelo jer su se rad i školovanje, kao i mnoge usluge i sadržaji, iznenada preselili na internet; naglašava da će se uklanjanjem digitalnog jaza povećati rodna ravnopravnost ne samo u pogledu tržišta rada nego i u pristupu tehnologiji na osobnoj razini; poziva Komisiju da uključi rodnu osviještenost u strategiju jedinstvenog tržišta i Digitalnu agendu u cilju učinkovitog rješavanja problema nedovoljne zastupljenosti žena u rastućim sektorima za buduće gospodarstvo EU-a; pozdravlja pregled pokazatelja „Žene u digitalnom dobu” Europske komisije, koji prati sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu, uporabi interneta, vještinama korisnika interneta, stručnim vještinama i zapošljavanju; naglašava njegovu važnost u pomaganju državama članicama i Komisiji da donesu informirane odluke i postave relevantne ciljeve, posebno s obzirom na posljedice bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje važnost uzimanja u obzir posebne situacije žena koje se vraćaju s rodiljnog dopusta kako bi se osiguralo da mogu pristupiti državnoj potpori bez diskriminacije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe izazove za poljoprivredni sektor i opskrbu hranom u EU-u, kao i posebnu situaciju žena u ruralnim područjima; naglašava potrebu za održavanjem postojećeg tematskog potprograma za žene u ruralnim područjima s pomoću strateških planova u okviru zajedničke poljoprivredne politike koji se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj; naglašava da se ovim potprogramom nastoji potaknuti zapošljavanje žena i žensko poduzetništvo; u tom pogledu poziva na namjensko izdvajanje sredstava EU-a za poboljšanje životnih i radnih uvjeta u ruralnim područjima; osim toga poziva na promišljanje o ulozi žena u ruralnim područjima u zaštiti okoliša i bioraznolikosti u skladu s europskim zelenim planom; poziva države članice da razmjenjuju najbolje prakse u pogledu profesionalnog statusa bračnih drugova koji pomažu u poljoprivrednom sektoru i traži da Komisija pripremi smjernice u tom kontekstu; |
| --- | --- |

37.

Pandemija bolesti COVID-19 i intersekcionalnost

| 38. | naglašava da se intersekcijskom i strukturnom diskriminacijom stvaraju dodatne prepreke i izazovi te negativni socioekonomski učinci za određene skupine žena i da je stoga nužno zajamčiti sigurnost, zaštitu i socioekonomsku dobrobit svih osoba, kao i odgovor na njihove specifične potrebe uzimajući u obzir intersekcijski pristup krizi i mjerama nakon krize; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost uključivanja žena i djevojčica u osmišljavanje pristupačnih i ciljanih informacija te širenja tih informacija u svim okruženjima, posebno u kriznim vremenima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da zbog dužeg očekivanog životnog vijeka i veće vjerojatnosti da će imati zdravstvene probleme starije žene često čine većinu osoba koje borave u ustanovama za dugotrajnu skrb (40), koje su postale žarišta virusa u mnogim zemljama zbog, među ostalim, nedostatka dostatnih sredstava i znanja za jamčenje sigurnosti i zaštite tih osoba; poziva Komisiju da analizira različite oblike pružanja formalne dugotrajne skrbi i njihovu razinu otpornosti tijekom pandemije bolesti COVID-19; poziva države članice da ispitaju pružanje skrbi starijim osobama, i u domovima za starije i nemoćne osobe i u slučaju pružanja skrbi u zajednici, uključujući pružanje cjelodnevne kućne njege ili skrb njegovatelja koji živi u kućanstvu, te da zajamče dobrobit starijih žena, uključujući pristup skrbi i uslugama zdravstvene zaštite te ekonomsku neovisnost; poziva Vijeće da utvrdi ciljeve za pružanje dostupne, cjenovno prihvatljive i kvalitetne dugotrajne skrbi istovjetne ciljevima iz Barcelone; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žali zbog toga što je pandemija znatno utjecala na mnoge žene s invaliditetom, uključujući one koje ovise o drugima za svakodnevnu skrb, a posebno one koje žive u ustanovama i drugim zatvorenim okruženjima i kojima je potrebna velika potpora, ali nisu mogle pristupiti svojim uobičajenim mrežama podrške ili održati fizičku udaljenost te su imale poteškoća u pristupu uslugama i proizvodima; poziva države članice da osiguraju da se te mreže podrške smatraju ključnim uslugama i da su na odgovarajući način prilagođene okolnostima te da se u mjerama planiranja za buduće krize i izvanredne situacije predvide posebne potrebe osoba s invaliditetom, posebno žena i djevojčica; poziva EU i države članice da zajamče prava svih žena i djevojčica s invaliditetom kako su utvrđena u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom, uključujući njihovo pravo na samostalan život te pristup obrazovanju, radu i zapošljavanju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da osiguraju pružanje podrške ženama i muškarcima migrantima omogućujući im pristup ključnoj zdravstvenoj skrbi tijekom krize; naglašava potrebu da centri za izbjeglice i prihvatni centri uzmu u obzir potrebe i rizike žena i djevojčica s obzirom na već poznate izazove u pogledu ograničavanja društvenih kontakata i održavanja higijene, kao i njihovu osjetljivost na rodno uvjetovano nasilje, te da osiguraju odgovarajuća sredstva za ublažavanje tih rizika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe jedinstvene okolnosti beskućnica i žena koje se bave prostitucijom te njihovu povećanu izloženost rodno uvjetovanom nasilju, kao i nedostatak pristupa higijeni i zdravstvenim ustanovama zbog pandemije bolesti COVID-19 i posljedičnih kriznih mjera; poziva države članice da osiguraju da se usluge i odgovarajuća potpora prošire na osobe u nesigurnim situacijama, uključujući žene koje žive u siromaštvu ili im ono prijeti te beskućnice ili žene koje su izložene socijalnoj isključenosti; pozdravlja Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) kojim se osiguravaju dodatna sredstva za rješavanje problema materijalne oskudice i socijalnu pomoć; ističe da beskućnice i žene bez osobnih dokumenata trebaju imati pristup uslugama zdravstvene zaštite; primjećuje da su okolnosti tih društvenih skupina uzete u obzir u Akcijskom planu Komisije za integraciju i uključivanje; poziva države članice da u svojim planovima odgovora na pandemiju na odgovarajući način uzmu u obzir beskućnice; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe dodatne potrebe manjinskih skupina, kao što su žene romskog podrijetla, koje se suočavaju s duboko ukorijenjenom diskriminacijom i stalnim kršenjima svojih prava zbog nedostatka pristupa osnovnoj infrastrukturi, uslugama i informacijama, posebno tijekom ograničenja kretanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da su službe podrške za pripadnike LGBTQI+ zajednice neophodne, uključujući podršku za mentalno zdravlje, skupine za uzajamnu potporu i službe podrške za žrtve rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali zbog slučajeva ksenofobije i rasne diskriminacije koji su porasli za vrijeme krize te potiče Komisiju i države članice da zauzmu pristup nulte tolerancije za rasističke napade i da u svojim odgovorima usvoje intersekcijski pristup kojim će se odgovoriti na potrebe marginaliziranih skupina stanovništva, uključujući rasne i etničke manjine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice da odobre i provedu Direktivu o suzbijanju diskriminacije te da zajamče iskorjenjivanje višestrukih i intersekcijskih oblika diskriminacije u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava potrebu da države članice osiguraju djeci stalan pristup obrazovanju, vodeći računa o marginaliziranim skupinama u nepovoljnom socioekonomskom položaju, ranjivoj djeci i djevojčicama koje žive u siromaštvu ili im ono prijeti, koje su izložene većem riziku od ranog i prisilnog braka; naglašava potrebu za osiguravanjem da učenje na daljinu bude u potpunosti dostupno svima; ističe potrebu da dok su škole zatvorene svi mladi imaju potrebne resurse i podršku te da im se olakša povratak u obrazovni sustav nakon završetka krize; |
| --- | --- |

48.

Vanjsko djelovanje

| 49. | naglašava da globalna priroda pandemije bolesti COVID-19 zahtijeva globalni odgovor; ističe osjetljiv položaj žena i djevojčica u mnogim dijelovima svijeta, posebno u nestabilnim zemljama i zemljama koje su zahvaćene sukobima, s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, primjerice zbog nedostatka pristupa zdravstvenoj zaštiti, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava, izloženosti rodno uvjetovanom nasilju, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa i rani ili prisilni brak, položaja u zaposlenju, nedostatka pristupa obrazovanju te ekstremnog siromaštva i gladi; napominje da su u brojnim partnerskim zemljama žene zaposlene najčešće u sektorima s višim stupnjem žena, kao što su odjevna industrija i proizvodnja hrane, koji su najteže pogođeni, što utječe na razinu siromaštva njihovih obitelji i zajednica te na ekonomsku neovisnost, zdravlje i sigurnost žena i djevojčica; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se financijska potpora namijenjena partnerskim zemljama kako bi se suočile s krizom dodijeli i za potporu ženama i djevojčicama; poziva na jačanje potpore borcima za ljudska prava žena i organizacijama za prava žena te njihovu sudjelovanju na svim razinama donošenja odluka; naglašava da je potrebno uložiti sve moguće napore kako bi se osiguralo da buduće cjepivo bude dostupno svima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja paket mjera u okviru inicijative Team Europe koji je predstavila Komisija za potporu partnerskim zemljama u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica te naglašava potrebu za rodno osjetljivim pristupom i izdvajanjem sredstava za rodnu ravnopravnost pri dodjeljivanju; naglašava potrebu za rodno osjetljivim odgovorom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 prilikom provedbe Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) i Instrumenta pretpristupne pomoći III kako bi se uzele u obzir jedinstvene okolnosti žena i djevojčica te potaknule prilike nakon krize; potiče na to da se u izvanrednim situacijama tijekom ovog razdoblja obrazovanje nastavi i da mu se daje prioritet; poziva EU i njegove države članice da daju prednost globalnoj solidarnosti održavanjem dostatne razine financiranja u okviru službene razvojne pomoći i sveobuhvatnim podupiranjem odgovora partnerskih zemalja na krizu; poziva EU da se u okviru svog humanitarnog i razvojnog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19, međunarodnog razvoja i novog Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III usredotoči na poboljšanje pristupa zdravstvenoj zaštiti, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; naglašava da bi se načela rodno osviještene politike i izrade proračuna trebala poštovati u svim geografskim i tematskim programima NDICI-ja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da uvede trgovinsku politiku temeljenu na vrijednostima EU-a kojom će se zajamčiti visoka razina zaštite radničkih prava i prava u području okoliša te poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, uključujući rodnu ravnopravnost; podsjeća na to da svi sporazumi EU-a o trgovini i ulaganjima moraju obuhvaćati rodnu dimenziju te ambiciozno i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju; podsjeća da bi pregovori o trgovinskim sporazumima mogli biti važan alat za promicanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje žena u trećim zemljama; poziva na promicanje i podupiranje uključivanja posebnih poglavlja o rodu u sporazume EU-a o trgovini i ulaganjima na temelju njihove dodane vrijednosti, nadovezujući se na postojeće međunarodne primjere; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da žene i djevojčice postavi u središte svoga globalnog odgovora te da ih u potpunosti uključi, sasluša što imaju reći i osnaži ih da budu aktivan dio odgovora na pandemiju; |
| --- | --- |

52.

Rod i oporavak

| 53. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti procijene učinke i potrebe uzrokovane krizom uzimajući u obzir rod, kao i njezine socioekonomske posljedice; poziva Komisiju i države članice da dodijele dodatna i ciljana proračunska sredstva kako bi se ženama pomoglo da se oporave od krize, među ostalim u okviru provedbe paketa za oporavak, posebno u području zapošljavanja, nasilja i spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, te da nadziru njihovo trošenje i uključe rodno osviještenu politiku u sve proračunske i zakonodavne prijedloge te prijedloge politika, u skladu s obvezama iz Strategije za rodnu ravnopravnost; poziva Komisiju da u svojim nadolazećim prijedlozima ojača vezu između politika o klimatskim promjenama, digitalnih politika i rodne ravnopravnosti; naglašava da je pripremno djelovanje najbolji način da se ojača otpornost u svim područjima za buduće krize; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na uključivanje rodne ravnopravnosti kao jednog od prioriteta politike o kojemu će se govoriti na predstojećoj Konferenciji o budućnosti Europe te poziva EU da osigura rodnu ravnotežu u svojim tijelima i da u svoj rad uključi organizacije za prava žena i ženske organizacije kako bi se zajamčilo da će potrebe žena biti uzete u obzir nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EU i države članice da održavaju poticajno okruženje za organizacije civilnog društva, posebno s pomoću političke potpore i dostatne razine financiranja; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Direktiva Vijeća 79/7/EEZ od 19. prosinca 1978. o postupnoj provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima socijalne sigurnosti (SL L 6, 10.1.1979., str. 24.).

(2)  Direktiva Vijeća 86/613/EEZ od 11. prosinca 1986. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji obavljaju samostalnu djelatnost, uključujući poljoprivredne djelatnosti, i zaštiti majčinstva (SL L 359, 19.12.1986., str. 56.).

(3)  Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (deseta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L 348, 28.11.1992., str. 1.).

(4)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

(5)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

(6)  Direktiva Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (SL L 68, 18.3.2010., str. 13.).

(7)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

(8)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0039.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025.

(11)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0080.

(13)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(14)  SL C 363, 28.10.2020., str. 164.

(15)  SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(16)  SL C 458, 19.12.2018., str. 34.

(17)  SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(18)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(19)  SL C 263, 25.7.2018., str. 49.

(20)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

(21)  SL C 252, 18.7.2018., str. 99.

(22)  SL C 50, 9.2.2018., str. 25.

(23)  SL C 11, 12.1.2018., str. 35.

(24)  SL C 316, 22.9.2017., str. 173.

(25)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(26)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(27)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(28)  EIGE, Indeks ravnopravnosti spolova, 2019.

(29)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/economic-hardship-and-gender

(30)  Eurofound, Istraživanje o bolesti COVID-19, 2020.

(31)  Eurofound, Suzbijanje rodnih razlika u zaposlenosti: obrana napretka i odgovor na izazove povezane s bolešću COVID-19, 2020.

(32)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(33)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/how-will-covid-19-crisis-affect-existing-gender-divides-europe

(34)  Istraživanje Eurofounda o bolesti COVID-19, 2020.

(35)  UN Women, „Od uvida u stanje do djelovanja: rodna ravnopravnost nakon bolesti COVID-19”.

(36)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.).

(37)  COM(2012)0614.

(38)  Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.).

(39)  Izvješće Komisije od 11. svibnja 2020. o provedbi Direktive 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (COM(2020)0188).

(40)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/gender-impacts-health

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/208 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/208

---

P9_TA(2021)0025

Strategija EU-a za rodnu ravnopravnost

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (2019/2169(INI))

(2021/C 456/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6., 8., 10., 83., 153. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članke 6., 8., 10., 83., 153. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravnima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravnima,

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i u njemu sadržane ciljeve održivog razvoja, posebno cilj br. 5 te njegove ciljne vrijednosti i pokazatelje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i u njemu sadržane ciljeve održivog razvoja, posebno cilj br. 5 te njegove ciljne vrijednosti i pokazatelje,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir direktive počevši od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 79/7/EEZ (1), Direktiva 86/613/EEZ (2), Direktiva 92/85/EEZ (3), Direktiva 2004/113/EZ (4), Direktiva 2006/54/EZ (5), Direktiva 2010/18/EU (6) i Direktiva 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive počevši od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 79/7/EEZ (1), Direktiva 86/613/EEZ (2), Direktiva 92/85/EEZ (3), Direktiva 2004/113/EZ (4), Direktiva 2006/54/EZ (5), Direktiva 2010/18/EU (6) i Direktiva 2010/41/EU (7)),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8) („Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (8) („Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života”),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog od 4. ožujka 2016. o odluci Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog od 4. ožujka 2016. o odluci Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2019.” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 6. ožujka 2019. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2019.” (SWD(2019)0101),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o rodnoj ravnopravnosti u medijskom sektoru u EU-u (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o rodnoj ravnopravnosti u medijskom sektoru u EU-u (13),

| — | uzimajući u obzir Indeks rodne ravnopravnosti 2019., koji je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) objavio 15. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Indeks rodne ravnopravnosti 2019., koji je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) objavio 15. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o ravnopravnosti spolova i politikama oporezivanja u EU-u (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (19),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju 100. o jednakosti plaća Međunarodne organizacije rada (MOR) iz 1951. te njezinu Konvenciju 190. protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju 100. o jednakosti plaća Međunarodne organizacije rada (MOR) iz 1951. te njezinu Konvenciju 190. protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019.,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene transparentnim putem (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene transparentnim putem (20),

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije pod nazivom „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije pod nazivom „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenog 2017. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za razdoblje 2017. – 2019. Borba protiv razlike u plaćama između spolova” (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenog 2017. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za razdoblje 2017. – 2019. Borba protiv razlike u plaćama između spolova” (COM(2017)0678),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije za 2019. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije za 2019. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. lipnja 2019. pod naslovom „Uklanjanje rodnih razlika u plaćama: ključne politike i mjere”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. lipnja 2019. pod naslovom „Uklanjanje rodnih razlika u plaćama: ključne politike i mjere”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (30),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 2., 3., 6., 9., 11., 12. i 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 2., 3., 6., 9., 11., 12. i 15.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ravnopravnost spolova II i zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ravnopravnost spolova II i zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje te ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje te ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD), njezin program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD), njezin program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) iz 2016. i poboljšani program rada iz Lime o rodnoj ravnopravnosti te Akcijski plan za rodnu ravnopravnost UNFCCC-a iz prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) iz 2016. i poboljšani program rada iz Lime o rodnoj ravnopravnosti te Akcijski plan za rodnu ravnopravnost UNFCCC-a iz prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) pod naslovom „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, objavljeno 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje koje je provela Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) pod naslovom „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, objavljeno 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. svibnja 2020. naslovljeno „Demografski izazovi u EU-u u svjetlu gospodarskih i razvojnih nejednakosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 7. svibnja 2020. naslovljeno „Demografski izazovi u EU-u u svjetlu gospodarskih i razvojnih nejednakosti”,

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o ravnopravnosti žena i muškaraca u lokalnom životu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o ravnopravnosti žena i muškaraca u lokalnom životu,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0234/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0234/2020),

| A. | budući da je pravo na jednako postupanje jedno od temeljnih prava priznatih u Ugovorima Europske unije i Povelji o temeljnim pravima te da je presudno za daljnji razvoj Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na jednako postupanje jedno od temeljnih prava priznatih u Ugovorima Europske unije i Povelji o temeljnim pravima te da je presudno za daljnji razvoj Unije;

| B. | budući da su prema Indeksu rodne ravnopravnosti EU-a 2019. države članice u prosjeku imale 67,4 od 100 bodova, tj. da su ostvarile samo 5,4 boda više u usporedbi s rezultatima iz 2005.; |
| --- | --- |

B.

budući da su prema Indeksu rodne ravnopravnosti EU-a 2019. države članice u prosjeku imale 67,4 od 100 bodova, tj. da su ostvarile samo 5,4 boda više u usporedbi s rezultatima iz 2005.;

| C. | budući da štetne strukture i stereotipi diljem svijeta pridonose nejednakosti i budući da će se uklanjanjem tih struktura i stereotipa unaprijediti rodna ravnopravnost; budući da promicanje rodne ravnopravnosti i ulaganje u žene i djevojčice ne koristi samo društvu u cjelini nego je i cilj samo po sebi; budući da je važno ispitati postojanost i temeljne uzroke pojave tzv. propuštajuće karijerne cijevi; budući da je za promicanje demokratskih vrijednosti, temeljnih prava i prava žena neophodan snažan pokret za prava žena te budući da ugrožavanje prava žena ujedno predstavlja i ugrožavanje demokracije; |
| --- | --- |

C.

budući da štetne strukture i stereotipi diljem svijeta pridonose nejednakosti i budući da će se uklanjanjem tih struktura i stereotipa unaprijediti rodna ravnopravnost; budući da promicanje rodne ravnopravnosti i ulaganje u žene i djevojčice ne koristi samo društvu u cjelini nego je i cilj samo po sebi; budući da je važno ispitati postojanost i temeljne uzroke pojave tzv. propuštajuće karijerne cijevi; budući da je za promicanje demokratskih vrijednosti, temeljnih prava i prava žena neophodan snažan pokret za prava žena te budući da ugrožavanje prava žena ujedno predstavlja i ugrožavanje demokracije;

| D. | budući da rodno uvjetovana diskriminacija često ide ruku pod ruku s diskriminacijom na temelju identiteta, kao što su spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, vjera ili uvjerenje, političko ili bilo koje drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob, spolna orijentacija, rodni identitet i rodno izražavanje te klasni i/ili migracijski status, što dovodi do dvostruke diskriminacije i višestrukih diskriminacija; budući da je horizontalna intersekcijska perspektiva od presudne važnosti u svakoj politici rodne ravnopravnosti kako bi se mogli prepoznati i zatim ukloniti ti višestruki rizici; budući da politike EU-a dosad nisu primjenjivale intersekcijski pristup i da su bile usmjerene uglavnom na pojedinačne dimenzije diskriminacije, čime se ne rješava njezina institucionalna, strukturna i povijesna dimenzija; budući da nam se primjenom intersekcijske analize ne omogućuje samo razumijevanje strukturnih prepreka nego i osiguravaju dokazi za uspostavu referentnih vrijednosti i utvrđivanje puta prema strateškim i djelotvornim politikama protiv sustavne diskriminacije, isključenosti i socijalnih nejednakosti te budući da se takvi napori moraju uložiti u otklanjanje svih oblika diskriminacije radi ostvarenja rodne ravnopravnosti za sve žene; |
| --- | --- |

D.

budući da rodno uvjetovana diskriminacija često ide ruku pod ruku s diskriminacijom na temelju identiteta, kao što su spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, vjera ili uvjerenje, političko ili bilo koje drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob, spolna orijentacija, rodni identitet i rodno izražavanje te klasni i/ili migracijski status, što dovodi do dvostruke diskriminacije i višestrukih diskriminacija; budući da je horizontalna intersekcijska perspektiva od presudne važnosti u svakoj politici rodne ravnopravnosti kako bi se mogli prepoznati i zatim ukloniti ti višestruki rizici; budući da politike EU-a dosad nisu primjenjivale intersekcijski pristup i da su bile usmjerene uglavnom na pojedinačne dimenzije diskriminacije, čime se ne rješava njezina institucionalna, strukturna i povijesna dimenzija; budući da nam se primjenom intersekcijske analize ne omogućuje samo razumijevanje strukturnih prepreka nego i osiguravaju dokazi za uspostavu referentnih vrijednosti i utvrđivanje puta prema strateškim i djelotvornim politikama protiv sustavne diskriminacije, isključenosti i socijalnih nejednakosti te budući da se takvi napori moraju uložiti u otklanjanje svih oblika diskriminacije radi ostvarenja rodne ravnopravnosti za sve žene;

| E. | budući da je EU donio važno zakonodavstvo i ostvario ključan napredak na putu prema ostvarenju rodne ravnopravnosti; budući da su se, međutim, ti napori posljednjih godina usporili, dok su pokreti koji se protive politikama rodne ravnopravnosti i pravima žena te pokušavaju iznova uspostaviti tradicionalnu rodnu ulogu kao normu uzeli maha, pri čemu također dovode u pitanje status quo i blokiraju daljnji napredak; budući da se ti pokreti protive politikama rodne ravnopravnosti, obiteljskoj raznolikosti, istospolnim brakovima, spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima kao i rodno osviještenoj politici, te da pokušavaju utjecati na donošenje politika na nacionalnoj i europskoj razini kako bi na zabrinjavajući način unazadili već uspostavljena temeljna prava, i budući da su prijetnje u pogledu prava žena uvijek ujedno i prijetnje demokraciji te društvenom i gospodarskom napretku; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU donio važno zakonodavstvo i ostvario ključan napredak na putu prema ostvarenju rodne ravnopravnosti; budući da su se, međutim, ti napori posljednjih godina usporili, dok su pokreti koji se protive politikama rodne ravnopravnosti i pravima žena te pokušavaju iznova uspostaviti tradicionalnu rodnu ulogu kao normu uzeli maha, pri čemu također dovode u pitanje status quo i blokiraju daljnji napredak; budući da se ti pokreti protive politikama rodne ravnopravnosti, obiteljskoj raznolikosti, istospolnim brakovima, spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima kao i rodno osviještenoj politici, te da pokušavaju utjecati na donošenje politika na nacionalnoj i europskoj razini kako bi na zabrinjavajući način unazadili već uspostavljena temeljna prava, i budući da su prijetnje u pogledu prava žena uvijek ujedno i prijetnje demokraciji te društvenom i gospodarskom napretku;

| F. | budući da se prava pristupa zdravlju, posebno prava na spolno i reproduktivno zdravlje, ubrajaju u temeljna prava žena i da ih treba ojačati, a nikako ne na bilo koji način smanjiti ili ukinuti; |
| --- | --- |

F.

budući da se prava pristupa zdravlju, posebno prava na spolno i reproduktivno zdravlje, ubrajaju u temeljna prava žena i da ih treba ojačati, a nikako ne na bilo koji način smanjiti ili ukinuti;

| G. | budući da su u nekim državama članicama vidljive negativne reakcije, uključujući u područjima ekonomskog osnaživanja žena, i da postoji rizik da bi rodna ravnopravnost mogla dodatno izgubiti na važnosti u programima država članica; |
| --- | --- |

G.

budući da su u nekim državama članicama vidljive negativne reakcije, uključujući u područjima ekonomskog osnaživanja žena, i da postoji rizik da bi rodna ravnopravnost mogla dodatno izgubiti na važnosti u programima država članica;

| H. | budući da je svaka treća žena u EU-u u dobi od 15 ili više godina doživjela neki oblik fizičkog i/ili seksualnog nasilja (31), da je svaka druga žena bila žrtva seksualnog uznemiravanja, a svaka deseta uznemiravanja na internetu; |
| --- | --- |

H.

budući da je svaka treća žena u EU-u u dobi od 15 ili više godina doživjela neki oblik fizičkog i/ili seksualnog nasilja (31), da je svaka druga žena bila žrtva seksualnog uznemiravanja, a svaka deseta uznemiravanja na internetu;

| I. | budući da nasilje nad ženama u svim svojim oblicima (fizičko, seksualno, psihološko, ekonomsko nasilje ili nasilje na internetu) predstavlja kršenje ljudskih prava i jednu od najvećih prepreka postizanju rodne ravnopravnosti; budući da je život bez nasilja preduvjet za ravnopravnost; budući da je rodno uvjetovano nasilje u području zdravstva, kao što su porodničarsko i ginekološko nasilje, oblici nasilja koji su se pojavili tek posljednjih godina te budući da je nasilje nad starijim ženama i dalje u velikoj mjeri nedovoljno priznato; budući da kampanje dezinformiranja o rodnoj ravnopravnosti također sprečavaju ostvarivanje napretka u pogledu iskorjenjivanja nasilja nad ženama, što se već moglo vidjeti u slučaju Istanbulske konvencije i što dovodi do protivljenja javnosti i štetnih političkih odluka u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

I.

budući da nasilje nad ženama u svim svojim oblicima (fizičko, seksualno, psihološko, ekonomsko nasilje ili nasilje na internetu) predstavlja kršenje ljudskih prava i jednu od najvećih prepreka postizanju rodne ravnopravnosti; budući da je život bez nasilja preduvjet za ravnopravnost; budući da je rodno uvjetovano nasilje u području zdravstva, kao što su porodničarsko i ginekološko nasilje, oblici nasilja koji su se pojavili tek posljednjih godina te budući da je nasilje nad starijim ženama i dalje u velikoj mjeri nedovoljno priznato; budući da kampanje dezinformiranja o rodnoj ravnopravnosti također sprečavaju ostvarivanje napretka u pogledu iskorjenjivanja nasilja nad ženama, što se već moglo vidjeti u slučaju Istanbulske konvencije i što dovodi do protivljenja javnosti i štetnih političkih odluka u nekim državama članicama;

| J. | budući da trgovanje ljudima predstavlja jedno od najočitijih povreda temeljnih prava i ljudskog dostojanstva; budući da 80 % registriranih žrtava trgovanja ljudima i 95 % registriranih žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja čine žene i djevojčice; budući da trgovanje ljudima predstavlja sve veći ogranak organiziranog kriminala, oblik ropstva i kršenje ljudskih prava te da su žrtve uglavnom žene i djeca, kojima se trguje naročito u svrhu seksualnog iskorištavanja; budući da tržište prostitucije potiče trgovanje ženama i djecom i pogoršava nasilje nad njima; budući da države članice trebaju izrađivati svoje socijalne i ekonomske politike na način da se njima pruža pomoć ranjivim ženama i djevojčicama da se izvuku iz prostitucije, među ostalim uvođenjem posebnih socijalnih i ekonomskih politika osmišljenima za pružanje pomoći; |
| --- | --- |

J.

budući da trgovanje ljudima predstavlja jedno od najočitijih povreda temeljnih prava i ljudskog dostojanstva; budući da 80 % registriranih žrtava trgovanja ljudima i 95 % registriranih žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja čine žene i djevojčice; budući da trgovanje ljudima predstavlja sve veći ogranak organiziranog kriminala, oblik ropstva i kršenje ljudskih prava te da su žrtve uglavnom žene i djeca, kojima se trguje naročito u svrhu seksualnog iskorištavanja; budući da tržište prostitucije potiče trgovanje ženama i djecom i pogoršava nasilje nad njima; budući da države članice trebaju izrađivati svoje socijalne i ekonomske politike na način da se njima pruža pomoć ranjivim ženama i djevojčicama da se izvuku iz prostitucije, među ostalim uvođenjem posebnih socijalnih i ekonomskih politika osmišljenima za pružanje pomoći;

| K. | budući da siromaštvo i socijalna isključenost imaju strukturne uzroke koje je potrebno iskorijeniti i poništiti njihove učinke, posebno kroz politike zapošljavanja, stanovanja, mobilnosti i pristupa javnim uslugama; budući da su prostitucija i trgovanje ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, posebno ženama i djecom, oblik ropstva nespojiv s ljudskim dostojanstvom, osobito u zemljama u kojima je seksualna industrija legalizirana; budući da je zbog povećanja organiziranog kriminala i njegove profitabilnosti trgovanje ljudima u porastu diljem svijeta; budući da tržište prostitucije potiče trgovanje ženama i djecom i pogoršava nasilje nad njima, posebno u zemljama u kojima je seksualna industrija legalizirana; |
| --- | --- |

K.

budući da siromaštvo i socijalna isključenost imaju strukturne uzroke koje je potrebno iskorijeniti i poništiti njihove učinke, posebno kroz politike zapošljavanja, stanovanja, mobilnosti i pristupa javnim uslugama; budući da su prostitucija i trgovanje ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, posebno ženama i djecom, oblik ropstva nespojiv s ljudskim dostojanstvom, osobito u zemljama u kojima je seksualna industrija legalizirana; budući da je zbog povećanja organiziranog kriminala i njegove profitabilnosti trgovanje ljudima u porastu diljem svijeta; budući da tržište prostitucije potiče trgovanje ženama i djecom i pogoršava nasilje nad njima, posebno u zemljama u kojima je seksualna industrija legalizirana;

| L. | budući da prema podatcima UN-a gotovo 35 % žena diljem svijeta iskusi psihološko ili seksualno uznemiravanje na radnom mjestu ili uznemiravanje koje ima ozbiljne posljedice za njihove osobne i profesionalne težnje te da je to štetno za samopoštovanje žena, kao i njihov položaj u pregovorima za pošteniju plaću; budući da su pravedna plaća i ekonomska neovisnost jedan od ključnih preduvjeta za sposobnost žena da napuste nasilan odnos u kojemu trpe zlostavljanje; |
| --- | --- |

L.

budući da prema podatcima UN-a gotovo 35 % žena diljem svijeta iskusi psihološko ili seksualno uznemiravanje na radnom mjestu ili uznemiravanje koje ima ozbiljne posljedice za njihove osobne i profesionalne težnje te da je to štetno za samopoštovanje žena, kao i njihov položaj u pregovorima za pošteniju plaću; budući da su pravedna plaća i ekonomska neovisnost jedan od ključnih preduvjeta za sposobnost žena da napuste nasilan odnos u kojemu trpe zlostavljanje;

| M. | budući da se ravnopravnost muškaraca i žena može postići samo jamčenjem njihove jednakosti pred zakonom, kao i jednakih mogućnosti u pristupu obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju; |
| --- | --- |

M.

budući da se ravnopravnost muškaraca i žena može postići samo jamčenjem njihove jednakosti pred zakonom, kao i jednakih mogućnosti u pristupu obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju;

| N. | budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi još uvijek utječu na podjelu rada kod kuće, u obrazovnom sustavu, na radnome mjestu i u društvu; budući da neplaćene poslove skrbi i rada u kućanstvu uglavnom obavljaju žene, što utječe na zapošljavanje i napredovanje u karijeri te doprinosi razlici u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; budući da su mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao što je Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, važni prvi koraci koje države članice EU-a prije svega trebaju pravilno prenijeti u nacionalno zakonodavstvo, koje je potrebno u potpunosti provesti na vrijeme i također dopuniti dodatnim mjerama kako bi se više muškaraca uključilo u neplaćene poslove skrbi, čime bi se naglasilo da je on jednako važan kao i profesionalni rad, te kako bi se više muškaraca uključilo u rad u području pružanja skrbi i kako bi se poticao model u kojem su briga za dohodak i briga o obitelji ravnomjerno raspodijeljeni između muškaraca i žena; budući da tradicionalne strukture, neplaćeni poslovi skrbi i destimulirajuće mjere u nacionalnim politikama oporezivanja doprinose tome da žene postanu primatelji drugog dohotka ili ostanu u tom statusu, što za njih i njihovu ekonomsku neovisnost kao i za društvo u cjelini ima negativne posljedice; |
| --- | --- |

N.

budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi još uvijek utječu na podjelu rada kod kuće, u obrazovnom sustavu, na radnome mjestu i u društvu; budući da neplaćene poslove skrbi i rada u kućanstvu uglavnom obavljaju žene, što utječe na zapošljavanje i napredovanje u karijeri te doprinosi razlici u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; budući da su mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, kao što je Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, važni prvi koraci koje države članice EU-a prije svega trebaju pravilno prenijeti u nacionalno zakonodavstvo, koje je potrebno u potpunosti provesti na vrijeme i također dopuniti dodatnim mjerama kako bi se više muškaraca uključilo u neplaćene poslove skrbi, čime bi se naglasilo da je on jednako važan kao i profesionalni rad, te kako bi se više muškaraca uključilo u rad u području pružanja skrbi i kako bi se poticao model u kojem su briga za dohodak i briga o obitelji ravnomjerno raspodijeljeni između muškaraca i žena; budući da tradicionalne strukture, neplaćeni poslovi skrbi i destimulirajuće mjere u nacionalnim politikama oporezivanja doprinose tome da žene postanu primatelji drugog dohotka ili ostanu u tom statusu, što za njih i njihovu ekonomsku neovisnost kao i za društvo u cjelini ima negativne posljedice;

| O. | budući da, prema procjenama, 80 % skrbi diljem EU-a pružaju neformalni pružatelji skrbi koji su uglavnom žene (75 %), što upućuje na postojanje razlike u pružanju skrbi žena i muškaraca koja snažno utječe na razliku u mirovinama žena i muškaraca; budući da više od 50 % pružatelja skrbi mlađih od 65 godina kombinira pružanje skrbi s poslom, što izaziva poteškoće u ostvarivanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života; budući da su pružatelji skrbi često zaposleni na niskokvalificiranim i slabo plaćenim poslovima koji se mogu prilagoditi njihovu rasporedu pružanja skrbi i da su često prisiljeni skratiti radno vrijeme ili odustati od plaćenog rada; budući da između 7 % i 21 % neformalnih pružatelja skrbi radi skraćeno, a da njih između 3 % i 18 % napusti tržište rada; budući da se pružanje kvalitetne skrbi u EU-u uvelike razlikuje unutar i među državama članicama, u privatnom i javnom okruženju, urbanim i ruralnim područjima te s obzirom na dob; budući da su podatci o pružanju skrbi u EU-u prilično fragmentirani te da nedostaje holistički pristup kojim bi se demografski izazovi s kojima se EU suočava rješavali izvršavanjem pritiska na javnu potrošnju koji iz toga proizlaze; |
| --- | --- |

O.

budući da, prema procjenama, 80 % skrbi diljem EU-a pružaju neformalni pružatelji skrbi koji su uglavnom žene (75 %), što upućuje na postojanje razlike u pružanju skrbi žena i muškaraca koja snažno utječe na razliku u mirovinama žena i muškaraca; budući da više od 50 % pružatelja skrbi mlađih od 65 godina kombinira pružanje skrbi s poslom, što izaziva poteškoće u ostvarivanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života; budući da su pružatelji skrbi često zaposleni na niskokvalificiranim i slabo plaćenim poslovima koji se mogu prilagoditi njihovu rasporedu pružanja skrbi i da su često prisiljeni skratiti radno vrijeme ili odustati od plaćenog rada; budući da između 7 % i 21 % neformalnih pružatelja skrbi radi skraćeno, a da njih između 3 % i 18 % napusti tržište rada; budući da se pružanje kvalitetne skrbi u EU-u uvelike razlikuje unutar i među državama članicama, u privatnom i javnom okruženju, urbanim i ruralnim područjima te s obzirom na dob; budući da su podatci o pružanju skrbi u EU-u prilično fragmentirani te da nedostaje holistički pristup kojim bi se demografski izazovi s kojima se EU suočava rješavali izvršavanjem pritiska na javnu potrošnju koji iz toga proizlaze;

| P. | budući da u različitim državama članicama postoje nedostatci u prilagođavanju sustava skrbi o djeci potrebama roditelja, uključujući samohranih roditelja (uglavnom samohranih majki) te da i dalje postoje poteškoće u usklađivanju obiteljskog, privatnog i poslovnog života, s kojima se posebno suočavaju žene; budući da se često smatra da su žene starije od 45 godina nedovoljno zaposlene i da rade u mnogo lošijim uvjetima od muškaraca, posebno kad se vrate na posao nakon rodiljnog ili roditeljskog dopusta ili kad su prisiljene uskladiti posao i skrb o uzdržavanim osobama; |
| --- | --- |

P.

budući da u različitim državama članicama postoje nedostatci u prilagođavanju sustava skrbi o djeci potrebama roditelja, uključujući samohranih roditelja (uglavnom samohranih majki) te da i dalje postoje poteškoće u usklađivanju obiteljskog, privatnog i poslovnog života, s kojima se posebno suočavaju žene; budući da se često smatra da su žene starije od 45 godina nedovoljno zaposlene i da rade u mnogo lošijim uvjetima od muškaraca, posebno kad se vrate na posao nakon rodiljnog ili roditeljskog dopusta ili kad su prisiljene uskladiti posao i skrb o uzdržavanim osobama;

| Q. | budući da bi, kako bi se promicala ravnoteža između poslovnog i privatnog života, trebalo osigurati dobro promišljen sustav dopusta povezanog sa skrbi s visokokvalitetnim, lako dostupnim i cjenovno pristupačnim ustanovama za skrb te da bi troškove tih ustanova trebalo smatrati dijelom infrastrukturnih ulaganja; budući da su te usluge preduvjet za sudjelovanje žena na tržištu rada i vodećim položajima u znanosti i istraživanju; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi, kako bi se promicala ravnoteža između poslovnog i privatnog života, trebalo osigurati dobro promišljen sustav dopusta povezanog sa skrbi s visokokvalitetnim, lako dostupnim i cjenovno pristupačnim ustanovama za skrb te da bi troškove tih ustanova trebalo smatrati dijelom infrastrukturnih ulaganja; budući da su te usluge preduvjet za sudjelovanje žena na tržištu rada i vodećim položajima u znanosti i istraživanju;

| R. | budući da je zaštita majčinstva pravo koje se mora u potpunosti poštovati i da bi trebalo povećati razdoblje rodiljnog dopusta s punim pravima i stopostotnom naknadom; |
| --- | --- |

R.

budući da je zaštita majčinstva pravo koje se mora u potpunosti poštovati i da bi trebalo povećati razdoblje rodiljnog dopusta s punim pravima i stopostotnom naknadom;

| S. | budući da se u mnogim okolnostima ne jamči pravo na jednaku plaću za jednak rad jednake vrijednosti, čak i ako je to predviđeno zakonom; budući da je kolektivno pregovaranje važno sredstvo za poništavanje učinaka i prevladavanje nejednakosti između muškaraca i žena na tržištu rada; budući da razlika u plaćama žena i muškaraca po satu u EU-u iznosi 16 %, iako se ona znatno razlikuje među državama članicama; budući da razlika u plaćama žena i muškaraca doseže 40 % ako se uzmu u obzir stope zaposlenosti i ukupno sudjelovanje na tržištu rada; budući da je jedna od posljedica razlike u plaćama žena i muškaraca i razlike od 37 % u prihodima od mirovina žena i muškaraca; budući da, kad je riječ o sudjelovanju na tržištu rada, u EU-u na nepuno radno vrijeme radi 8 % muškaraca u usporedbi s 31 % žena, što razotkriva trajne nejednakosti, čiji se temeljni uzroci moraju otkloniti; |
| --- | --- |

S.

budući da se u mnogim okolnostima ne jamči pravo na jednaku plaću za jednak rad jednake vrijednosti, čak i ako je to predviđeno zakonom; budući da je kolektivno pregovaranje važno sredstvo za poništavanje učinaka i prevladavanje nejednakosti između muškaraca i žena na tržištu rada; budući da razlika u plaćama žena i muškaraca po satu u EU-u iznosi 16 %, iako se ona znatno razlikuje među državama članicama; budući da razlika u plaćama žena i muškaraca doseže 40 % ako se uzmu u obzir stope zaposlenosti i ukupno sudjelovanje na tržištu rada; budući da je jedna od posljedica razlike u plaćama žena i muškaraca i razlike od 37 % u prihodima od mirovina žena i muškaraca; budući da, kad je riječ o sudjelovanju na tržištu rada, u EU-u na nepuno radno vrijeme radi 8 % muškaraca u usporedbi s 31 % žena, što razotkriva trajne nejednakosti, čiji se temeljni uzroci moraju otkloniti;

| T. | budući da, iako se sudjelovanje žena na tržištu rada povećalo, i dalje postoje trajne razlike među ženama i muškarcima koje mogu dovesti žene u ranjive ili neizvjesne situacije; budući da razlika u zapošljavanju žena i muškaraca u EU-u iznosi 11,6 % (32); budući da su žene nedovoljno zastupljene u dobro plaćenim sektorima i na položajima na kojima se donose odluke te češće rade poslove za koje su prekvalificirane, pri čemu jedna od pet radnica u EU-u pripada skupini s najnižim plaćama, u odnosu na jednoga od deset muškaraca; budući da je jedna od posljedica razlike u plaćama žena i muškaraca i razlike od 37 % (33) u prihodima od mirovina žena i muškaraca, što je slučaj koji će potrajati još desetljećima, kao i nejednaka razina ekonomske neovisnosti između žena i muškaraca; budući da su potrebni ambiciozni napori kako bi se premostile sve te razlike između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

T.

budući da, iako se sudjelovanje žena na tržištu rada povećalo, i dalje postoje trajne razlike među ženama i muškarcima koje mogu dovesti žene u ranjive ili neizvjesne situacije; budući da razlika u zapošljavanju žena i muškaraca u EU-u iznosi 11,6 % (32); budući da su žene nedovoljno zastupljene u dobro plaćenim sektorima i na položajima na kojima se donose odluke te češće rade poslove za koje su prekvalificirane, pri čemu jedna od pet radnica u EU-u pripada skupini s najnižim plaćama, u odnosu na jednoga od deset muškaraca; budući da je jedna od posljedica razlike u plaćama žena i muškaraca i razlike od 37 % (33) u prihodima od mirovina žena i muškaraca, što je slučaj koji će potrajati još desetljećima, kao i nejednaka razina ekonomske neovisnosti između žena i muškaraca; budući da su potrebni ambiciozni napori kako bi se premostile sve te razlike između žena i muškaraca;

| U. | budući da nedovoljna zastupljenost žena na tržištu rada dovodi i do njihovog neravnopravnog sudjelovanja u donošenju odluka ili plaćama te time ograničava potencijal žena da mijenjaju gospodarske, političke, društvene i kulturne strukture; budući da su vertikalna i horizontalna profesionalna segregacija i diskriminacijske prakse pri zapošljavanju i napredovanju među glavnim uzrocima razlike u plaćama žena i muškaraca; budući da su se rodne kvote, liste po sustavu „patentnog zatvarača” i naknadne sankcije u slučajevima postupaka zbog neusklađenosti ili ne-funkcionalnosti pokazali učinkovitim mjerama za osiguravanje pariteta i djelovanje protiv nejednakih odnosa moći; |
| --- | --- |

U.

budući da nedovoljna zastupljenost žena na tržištu rada dovodi i do njihovog neravnopravnog sudjelovanja u donošenju odluka ili plaćama te time ograničava potencijal žena da mijenjaju gospodarske, političke, društvene i kulturne strukture; budući da su vertikalna i horizontalna profesionalna segregacija i diskriminacijske prakse pri zapošljavanju i napredovanju među glavnim uzrocima razlike u plaćama žena i muškaraca; budući da su se rodne kvote, liste po sustavu „patentnog zatvarača” i naknadne sankcije u slučajevima postupaka zbog neusklađenosti ili ne-funkcionalnosti pokazali učinkovitim mjerama za osiguravanje pariteta i djelovanje protiv nejednakih odnosa moći;

| V. | budući da postoji ekonomska računica za potpuno sudjelovanje žena u gospodarstvu, s obzirom na to da rodne razlike u zaposlenosti Europu godišnje koštaju 370 milijardi EUR-a (34); |
| --- | --- |

V.

budući da postoji ekonomska računica za potpuno sudjelovanje žena u gospodarstvu, s obzirom na to da rodne razlike u zaposlenosti Europu godišnje koštaju 370 milijardi EUR-a (34);

| W. | budući da su pristup sveobuhvatnim i dobno primjerenim informacijama te spolnom odgoju i obrazovanju o odnosima kao i pristup seksualnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi i pravima, što se odnosi i na planiranje obitelji, metode kontracepcije te na siguran i zakonit pobačaj, ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; budući da su kršenja spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena, uključujući uskraćivanje sigurne i zakonite skrbi o pobačaju, oblik nasilja nad ženama; budući da su sveobuhvatni spolni odgoj i obrazovanje o odnosima te autonomija i sposobnost djevojčica i žena da slobodno i neovisno donose odluke o svojim tijelima i životima preduvjeti za njihovu ekonomsku neovisnost, a time i za rodnu ravnopravnost i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

W.

budući da su pristup sveobuhvatnim i dobno primjerenim informacijama te spolnom odgoju i obrazovanju o odnosima kao i pristup seksualnoj i reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi i pravima, što se odnosi i na planiranje obitelji, metode kontracepcije te na siguran i zakonit pobačaj, ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; budući da su kršenja spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena, uključujući uskraćivanje sigurne i zakonite skrbi o pobačaju, oblik nasilja nad ženama; budući da su sveobuhvatni spolni odgoj i obrazovanje o odnosima te autonomija i sposobnost djevojčica i žena da slobodno i neovisno donose odluke o svojim tijelima i životima preduvjeti za njihovu ekonomsku neovisnost, a time i za rodnu ravnopravnost i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja;

| X. | budući da su žene predvodnice u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i da trenutačna kriza ima nerazmjeran utjecaj na žene, djevojčice i rodnu ravnopravnost; budući da ti učinci sežu od zabrinjavajućeg porasta rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja, neplaćene i nejednake skrbi te nejednake odgovornosti u kućanstvima, ograničenog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima do golemih ekonomskih i radnih učinaka na žene, osobito zdravstvene radnice, njegovateljice i radnice u drugim sektorima s neizvjesnim radnim mjestima u kojima pretežno rade žene; budući da su potrebne posebne mjere kako bi se to kompenziralo; budući da bi se programi oporavka ili sredstva iz fondova za tranziciju trebali dodjeljivati na rodno uravnotežen način; budući da su se mjere štednje u prošlosti pokazale štetnima za žene, prava žena i rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

X.

budući da su žene predvodnice u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 i da trenutačna kriza ima nerazmjeran utjecaj na žene, djevojčice i rodnu ravnopravnost; budući da ti učinci sežu od zabrinjavajućeg porasta rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja, neplaćene i nejednake skrbi te nejednake odgovornosti u kućanstvima, ograničenog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima do golemih ekonomskih i radnih učinaka na žene, osobito zdravstvene radnice, njegovateljice i radnice u drugim sektorima s neizvjesnim radnim mjestima u kojima pretežno rade žene; budući da su potrebne posebne mjere kako bi se to kompenziralo; budući da bi se programi oporavka ili sredstva iz fondova za tranziciju trebali dodjeljivati na rodno uravnotežen način; budući da su se mjere štednje u prošlosti pokazale štetnima za žene, prava žena i rodnu ravnopravnost;

| Y. | budući da je poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, među kojima i rodne ravnopravnosti, jedan od preduvjeta za stvaranje i distribuciju raznolikih kulturnih i obrazovnih izričaja jer svi kulturni i kreativni sektori imaju znatan utjecaj na naša uvjerenja, vrijednosti i percepciju rodnih pitanja; |
| --- | --- |

Y.

budući da je poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, među kojima i rodne ravnopravnosti, jedan od preduvjeta za stvaranje i distribuciju raznolikih kulturnih i obrazovnih izričaja jer svi kulturni i kreativni sektori imaju znatan utjecaj na naša uvjerenja, vrijednosti i percepciju rodnih pitanja;

| Z. | budući da se žene i djevojčice suočavaju s nizom prepreka u području sporta i da su izložene ne samo nasilju nego se i suočavaju s diskriminacijom u pogledu plaća, nagradnih fondova i radnih uvjeta te da su u velikoj mjeri nedovoljno zastupljene u upravnim odborima sportskih organizacija i medija; |
| --- | --- |

Z.

budući da se žene i djevojčice suočavaju s nizom prepreka u području sporta i da su izložene ne samo nasilju nego se i suočavaju s diskriminacijom u pogledu plaća, nagradnih fondova i radnih uvjeta te da su u velikoj mjeri nedovoljno zastupljene u upravnim odborima sportskih organizacija i medija;

| AA. | budući da žene čine samo 34,4 % samozaposlenih u EU-u i samo 30 % poduzetnika koji pokreću start-upove; |
| --- | --- |

AA.

budući da žene čine samo 34,4 % samozaposlenih u EU-u i samo 30 % poduzetnika koji pokreću start-upove;

| AB. | budući da siromaštvo i socijalna isključenost u Europi nerazmjerno pogađaju žene, posebno samohrane majke, žene s invaliditetom te starije žene, žene iz ruralnih i udaljenih područja, migrantice i pripadnice etničkih manjina; budući da na razini EU-a 15 % kućanstava s djecom čine kućanstva sa samohranim roditeljem; budući da u prosjeku 85 % tih kućanstava vode samohrane majke i da je 2017. godine 47 % kućanstava sa samohranim roditeljem bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je beskućništvo sve veći problem među ženama; budući da je Direktiva o suzbijanju diskriminacije, koja bi zahvaljujući horizontalnom pristupu pružala veću zaštitu, i dalje blokirana u Vijeću; |
| --- | --- |

AB.

budući da siromaštvo i socijalna isključenost u Europi nerazmjerno pogađaju žene, posebno samohrane majke, žene s invaliditetom te starije žene, žene iz ruralnih i udaljenih područja, migrantice i pripadnice etničkih manjina; budući da na razini EU-a 15 % kućanstava s djecom čine kućanstva sa samohranim roditeljem; budući da u prosjeku 85 % tih kućanstava vode samohrane majke i da je 2017. godine 47 % kućanstava sa samohranim roditeljem bilo izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je beskućništvo sve veći problem među ženama; budući da je Direktiva o suzbijanju diskriminacije, koja bi zahvaljujući horizontalnom pristupu pružala veću zaštitu, i dalje blokirana u Vijeću;

| AC. | budući da su rodna ravnopravnost i uključivanje žena u postupak donošenja odluka preduvjet za održivi razvoj i učinkovito upravljanje izazovima u području klimatskih promjena kako bi se zajamčila pravedna tranzicija kojom se nitko ne izostavlja; budući da klimatska kriza pogoršava rodne nejednakosti i otežava postizanje rodne pravde; budući da žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena jer su iz različitih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, mogućnostima zapošljavanja i zemljišnim pravima do društvenih i kulturnih normi, stereotipa i njihovih raznolikih intersekcijskih iskustava, one ranjivije i suočene s većim rizicima i opterećenjem; budući da sve mjere klimatske politike moraju obuhvaćati rodnu i intersekcijsku perspektivu; budući da je potrebno osnažiti prava žena kako bi se ublažili učinci klimatskih promjena na žene te je potrebno stvoriti prilike kojima se ženama omogućuje da imaju važniju ulogu u raspravama o klimatskim promjenama i donošenju odluka kao vođe, stručnjaci i tehnički predstavnici kojima donose promjene; |
| --- | --- |

AC.

budući da su rodna ravnopravnost i uključivanje žena u postupak donošenja odluka preduvjet za održivi razvoj i učinkovito upravljanje izazovima u području klimatskih promjena kako bi se zajamčila pravedna tranzicija kojom se nitko ne izostavlja; budući da klimatska kriza pogoršava rodne nejednakosti i otežava postizanje rodne pravde; budući da žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena jer su iz različitih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, mogućnostima zapošljavanja i zemljišnim pravima do društvenih i kulturnih normi, stereotipa i njihovih raznolikih intersekcijskih iskustava, one ranjivije i suočene s većim rizicima i opterećenjem; budući da sve mjere klimatske politike moraju obuhvaćati rodnu i intersekcijsku perspektivu; budući da je potrebno osnažiti prava žena kako bi se ublažili učinci klimatskih promjena na žene te je potrebno stvoriti prilike kojima se ženama omogućuje da imaju važniju ulogu u raspravama o klimatskim promjenama i donošenju odluka kao vođe, stručnjaci i tehnički predstavnici kojima donose promjene;

| AD. | budući da se žene u ruralnim područjima suočavaju s brojnim izazovima, među ostalim s nižim životnim standardima, ograničenijim mogućnostima zapošljavanja, relativnom izolacijom od tržišta, ograničenim pristupom infrastrukturi, uključujući ruralnoj infrastrukturi, javnim uslugama i zdravstvenoj skrbi, ograničenim pristupom obrazovanju (uključujući spolnom odgoju) i ograničenim informacijama o obrazovnim mogućnostima te da su nedovoljno zastupljene u tijelima koja donose odluke; budući da postoji vjerojatnost da je njihov rad na poljoprivrednim gospodarstvima nevidljiv jer ne postoji službeni status pomažućeg supružnika koji bi omogućio da se problemi u njihovu radu priznaju u okviru nacionalnih sustava; |
| --- | --- |

AD.

budući da se žene u ruralnim područjima suočavaju s brojnim izazovima, među ostalim s nižim životnim standardima, ograničenijim mogućnostima zapošljavanja, relativnom izolacijom od tržišta, ograničenim pristupom infrastrukturi, uključujući ruralnoj infrastrukturi, javnim uslugama i zdravstvenoj skrbi, ograničenim pristupom obrazovanju (uključujući spolnom odgoju) i ograničenim informacijama o obrazovnim mogućnostima te da su nedovoljno zastupljene u tijelima koja donose odluke; budući da postoji vjerojatnost da je njihov rad na poljoprivrednim gospodarstvima nevidljiv jer ne postoji službeni status pomažućeg supružnika koji bi omogućio da se problemi u njihovu radu priznaju u okviru nacionalnih sustava;

| AE. | budući da u Europskoj uniji živi 46 milijuna žena i djevojčica s invaliditetom; budući da one čine gotovo 60 % ukupnog broja osoba s invaliditetom; budući da je najviše osoba s invaliditetom među osobama starije dobi; |
| --- | --- |

AE.

budući da u Europskoj uniji živi 46 milijuna žena i djevojčica s invaliditetom; budući da one čine gotovo 60 % ukupnog broja osoba s invaliditetom; budući da je najviše osoba s invaliditetom među osobama starije dobi;

| AF. | budući da je više od polovice žena s invaliditetom koje su u radnoj dobi gospodarski neaktivno; budući da je u svim državama članicama stopa teške materijalne oskudice žena s invaliditetom veća od one zabilježene kod žena bez invaliditeta; |
| --- | --- |

AF.

budući da je više od polovice žena s invaliditetom koje su u radnoj dobi gospodarski neaktivno; budući da je u svim državama članicama stopa teške materijalne oskudice žena s invaliditetom veća od one zabilježene kod žena bez invaliditeta;

| AG. | budući da Indeks rodne ravnopravnosti za 2019. pokazuje trajne nejednakosti između muškaraca i žena u digitalnom sektoru i ističe potrebu za rodnom perspektivom i provedbom procjena učinka s obzirom na rod u svim politikama povezanima s digitalnom transformacijom; budući da je uklanjanje digitalne razlike između žena i muškaraca poboljšanjem pristupa djevojčica i žena tehnologijama i internetu iznimno važno; budući da su žene neiskorišteni resurs u sektorima u nastajanju, kao što su digitalni sektor, umjetna inteligencija i IKT, i da čine samo 16 % od gotovo osam milijuna ljudi koji rade u europskom sektoru IKT-a; budući da je udio muškaraca koji rade u digitalnom sektoru tri puta veći od udjela žena; budući da je povećanje broja zaposlenica u digitalnom sektoru i drugim sektorima budućnosti od ključne važnosti za borbu protiv razlike u plaćama i mirovinama žena i muškaraca i jamčenje njihove ekonomske neovisnosti, kao i za stvaranje novih prilika za zapošljavanje, među ostalim i za skupine koje su obično isključene s tržišta rada; budući da je u tom smislu od ključne važnosti poticati sudjelovanje žena u digitalnom poduzetništvu te njihovo obrazovanje i zapošljavanje u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) te IKT-a; budući da bi integriranjem više žena u tržište rada digitalnog sektora moglo dovesti do porasta BDP-a europskog gospodarstva za 16 milijardi EUR; budući da se rodne nejednakosti i diskriminacija ponavljaju kroz oblikovanje i uporabu umjetne inteligencije te unos podataka u nju; budući da nepotpuni skupovi podataka i pogrešne predrasude mogu narušiti argumentacijsku logiku sustava umjetne inteligencije i ugroziti rodnu ravnopravnost u društvu; |
| --- | --- |

AG.

budući da Indeks rodne ravnopravnosti za 2019. pokazuje trajne nejednakosti između muškaraca i žena u digitalnom sektoru i ističe potrebu za rodnom perspektivom i provedbom procjena učinka s obzirom na rod u svim politikama povezanima s digitalnom transformacijom; budući da je uklanjanje digitalne razlike između žena i muškaraca poboljšanjem pristupa djevojčica i žena tehnologijama i internetu iznimno važno; budući da su žene neiskorišteni resurs u sektorima u nastajanju, kao što su digitalni sektor, umjetna inteligencija i IKT, i da čine samo 16 % od gotovo osam milijuna ljudi koji rade u europskom sektoru IKT-a; budući da je udio muškaraca koji rade u digitalnom sektoru tri puta veći od udjela žena; budući da je povećanje broja zaposlenica u digitalnom sektoru i drugim sektorima budućnosti od ključne važnosti za borbu protiv razlike u plaćama i mirovinama žena i muškaraca i jamčenje njihove ekonomske neovisnosti, kao i za stvaranje novih prilika za zapošljavanje, među ostalim i za skupine koje su obično isključene s tržišta rada; budući da je u tom smislu od ključne važnosti poticati sudjelovanje žena u digitalnom poduzetništvu te njihovo obrazovanje i zapošljavanje u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) te IKT-a; budući da bi integriranjem više žena u tržište rada digitalnog sektora moglo dovesti do porasta BDP-a europskog gospodarstva za 16 milijardi EUR; budući da se rodne nejednakosti i diskriminacija ponavljaju kroz oblikovanje i uporabu umjetne inteligencije te unos podataka u nju; budući da nepotpuni skupovi podataka i pogrešne predrasude mogu narušiti argumentacijsku logiku sustava umjetne inteligencije i ugroziti rodnu ravnopravnost u društvu;

| AH. | budući da je prikupljanje podataka raščlanjenih na temelju roda presudno za vidljivost nejednakosti i kreiranje ciljanih politika te iznimno važno za pristup usmjeren na rodna pitanja u svim relevantnim pitanjima, kao što su, među ostalim, rodno uvjetovano nasilje, invaliditet, rak i rijetke ili kronične bolesti, utjecaj klimatskih promjena, digitalne vještine i STEM; budući da rodno osjetljivi podatci i dalje nisu dostupni za različita područja politika EU-a i država članica; |
| --- | --- |

AH.

budući da je prikupljanje podataka raščlanjenih na temelju roda presudno za vidljivost nejednakosti i kreiranje ciljanih politika te iznimno važno za pristup usmjeren na rodna pitanja u svim relevantnim pitanjima, kao što su, među ostalim, rodno uvjetovano nasilje, invaliditet, rak i rijetke ili kronične bolesti, utjecaj klimatskih promjena, digitalne vještine i STEM; budući da rodno osjetljivi podatci i dalje nisu dostupni za različita područja politika EU-a i država članica;

| AI. | budući da su žene nerazmjerno nedovoljno zastupljene u vijestima i informativnim medijima; budući da nejednak prikaz žena i muškaraca u medijima doprinosi stereotipima i utječe na sliku o ženama i muškarcima; |
| --- | --- |

AI.

budući da su žene nerazmjerno nedovoljno zastupljene u vijestima i informativnim medijima; budući da nejednak prikaz žena i muškaraca u medijima doprinosi stereotipima i utječe na sliku o ženama i muškarcima;

| AJ. | budući da su rodno osviještena politika, vođenje računa o rodnoj perspektivi pri izradi proračuna i procjene učinka s obzirom na rod ključni instrumenti za postizanje rodne ravnopravnosti u svim područjima politika EU-a; budući da se pitanje rodne ravnopravnosti u politikama EU-a rješava s pomoću raznih fondova i instrumenata te budući da je omogućavanje njihove optimalne sinergije veoma važan alat; budući da je to posebno važno za socioekonomske mjere poduzete nakon zdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19, uključujući za plan EU-a za oporavak; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su rodno osviještena politika, vođenje računa o rodnoj perspektivi pri izradi proračuna i procjene učinka s obzirom na rod ključni instrumenti za postizanje rodne ravnopravnosti u svim područjima politika EU-a; budući da se pitanje rodne ravnopravnosti u politikama EU-a rješava s pomoću raznih fondova i instrumenata te budući da je omogućavanje njihove optimalne sinergije veoma važan alat; budući da je to posebno važno za socioekonomske mjere poduzete nakon zdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19, uključujući za plan EU-a za oporavak;

| AK. | budući da su Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. i jačanje rodno osjetljivih politika na razini EU-a od ključne važnosti za osiguravanje da utjecaj krize prouzročene bolešću COVID-19 ne dovede do povećanja rodne nejednakosti i da odgovori na nju doprinesu smanjenju diskriminacije žena; |
| --- | --- |

AK.

budući da su Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. i jačanje rodno osjetljivih politika na razini EU-a od ključne važnosti za osiguravanje da utjecaj krize prouzročene bolešću COVID-19 ne dovede do povećanja rodne nejednakosti i da odgovori na nju doprinesu smanjenju diskriminacije žena;

| AL. | budući da je kriza izazvana bolešću COVID-19 utjecala i na seksualne radnike koji su zbog nje sve više izloženi riziku od gubitka prihoda i siromaštva, te je obilježena trajnim nedostatkom okvira i provedbe njihovih ljudskih prava; |
| --- | --- |

AL.

budući da je kriza izazvana bolešću COVID-19 utjecala i na seksualne radnike koji su zbog nje sve više izloženi riziku od gubitka prihoda i siromaštva, te je obilježena trajnim nedostatkom okvira i provedbe njihovih ljudskih prava;

| AM. | budući da je ujedinjeno djelovanje ključno za konvergenciju i usklađivanje prava žena u Europi na visokoj razini putem snažnog pakta među državama članicama za dijeljenje i preuzimanje obveza u pogledu najambicioznijeg zakonodavstva i najboljih praksi koje su trenutačno na snazi u EU-u; |
| --- | --- |

AM.

budući da je ujedinjeno djelovanje ključno za konvergenciju i usklađivanje prava žena u Europi na visokoj razini putem snažnog pakta među državama članicama za dijeljenje i preuzimanje obveza u pogledu najambicioznijeg zakonodavstva i najboljih praksi koje su trenutačno na snazi u EU-u;

| AN. | budući da postoji povjerenik odgovoran isključivo za ravnopravnost i da Europski parlament ima odbor posvećen pravima žena i rodnoj ravnopravnosti, da ne postoji posebna skupina Vijeća za rodnu ravnopravnost, a ministri i državni tajnici zaduženi za rodnu ravnopravnost nemaju poseban forum za raspravu; |
| --- | --- |

AN.

budući da postoji povjerenik odgovoran isključivo za ravnopravnost i da Europski parlament ima odbor posvećen pravima žena i rodnoj ravnopravnosti, da ne postoji posebna skupina Vijeća za rodnu ravnopravnost, a ministri i državni tajnici zaduženi za rodnu ravnopravnost nemaju poseban forum za raspravu;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja usvajanje komunikacije Komisije pod nazivom „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.”, koja je pravovremeno donesena tijekom prvih 100 dana nove Komisije, kao snažan znak političke volje u pogledu europske politike rodne ravnopravnosti i kao odlučan, jasan i ambiciozan politički okvir za daljnje ostvarenje prava žena i rodne ravnopravnosti te borbu protiv napada na njih; podržava cilj Komisije o Europskoj uniji bez diskriminacije i strukturnih nejednakosti za sve ljude u svoj njihovoj raznolikosti; naglašava važnost odabranog dvojnog pristupa, koji se sastoji od ciljanih mjera i predanosti dosljedne provedbe rodno osviještene politike i intersekcionalnosti kao međusektorskih načela, te pozdravlja snažnu povezanost između područja rada i uklanjanja stereotipa, rodne pristranosti i diskriminacije te poziva na uspostavu snažnih mehanizama praćenja kako bi se redovito mjerio i ocjenjivao uspjeh Strategije i njezinih mjera; |
| --- | --- |

1.

| 2. | međutim, naglašava potrebu za pristupom u okviru Strategije za rodnu ravnopravnost koji se temelji na mogućnostima; traži od Komisije da kao početnu točku za daljnju provedbu Strategije uzme „jednake mogućnosti za žene”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu što nova Komisija i njezina predsjednica rodnu ravnopravnost smatraju prioritetom, kao i imenovanje posebnog povjerenika za ravnopravnost, te očekuje godišnje izvješće o ravnopravnosti kao koristan alat za ocjenjivanje napretka i prepoznavanje postojećih razlika i potreba za rodno osviještenom politikom u političkom okviru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja najavu nekoliko komplementarnih inicijativa EU-a kao što su europska strategija za osobe s invaliditetom s obvezujućim mjerama za razdoblje nakon 2020., strategija za LGBTI+ osobe i Okvir EU-a o ravnopravnosti i integraciji Roma za razdoblje nakon 2020. te poziva na uspostavu strateškog okvira za njihovo povezivanje i na primjenu intersekcijskog pristupa u svim tim strategijama; naglašava važnost rješavanja situacija i fleksibilne prilagodbe Strategije za rodnu ravnopravnost i drugih relevantnih strategija rezultatima i predstojećim izazovima, korištenjem postojećih politika ili predlaganjem novih alata, kao što je pokazala nedavna kriza izazvana bolešću COVID-19; ponavlja da je potrebno pojačati posebne mjere kako bi se zajamčila nediskriminacija te ravnopravnost i zaštita žena izloženih strukturnim rodnim nejednakostima te podsjeća Komisiju da su potrebni dodatni napori u tom smjeru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice da je Strategija i dalje nejasna u pogledu rokova za nekoliko izrazito dobrodošlih mjera te zbog toga što se njome ne postavljaju konkretni ciljevi rodne ravnopravnosti koje treba ostvariti do 2025. niti se utvrđuju jasni alati za praćenje; stoga poziva Komisiju da utvrdi konkretan plan s vremenskim okvirima, ciljevima, godišnjim mehanizmom revizije i praćenja, jasnim i mjerljivim pokazateljima uspješnosti te dodatnim ciljanim mjerama; osim toga, poziva da se iznesu smjernice kao i plan o tome kako djelotvorno provoditi međusektorski pristup i pristup rodno osviještene politike, uključujući izradu proračuna kojom se u obzir uzima rodna perspektiva, da se razviju posebni alati (npr. pokazatelji, ciljne vrijednosti i alati za praćenje) i dodijele odgovarajući ljudski i financijski resursi kako bi se osigurala njihova primjena u svim politikama EU-a; poziva na jasne vremenske okvire za razvoj najavljenog okvira za suradnju internetskih platformi, strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima, strategiju za rodnu ravnopravnost u audiovizualnoj industriji (kao dio potprograma MEDIA) i komunikacijsku kampanju na razini EU-a za borbu protiv rodnih stereotipa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da u svakoj reviziji poštuje obveze iz programa rada za 2020. i da podnese prijedlog obvezujućih mjera za transparentnost plaća, strategiju EU-a za prava žrtava, te novu strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima; izražava žaljenje zbog toga što prijedlog obvezujućih mjera za transparentnost plaća nije, prema planu, podnesen 2020. godine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da odobre i provedu Direktivu o suzbijanju diskriminacije te da zajamče iskorjenjivanje višestrukih i intersekcijskih oblika diskriminacije u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na potrebu za suzbijanjem višeslojne diskriminacije, posebice nad ranjivim skupinama, uključujući ženama s invaliditetom, crnkinjama, migranticama, pripadnicama etničkih manjina i Romkinjama, starijim ženama, samohranim majkama, pripadnicima LGBTIQ+ zajednice i beskućnicima, te naglašava važnost jamčenja njihova ostvarivanja koristi od ciljeva i mjera Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.; poziva Komisiju da utvrdi jasne smjernice o provedbi intersekcijskog okvira, kojim bi trebalo dati prioritet sudjelovanju skupina pogođenih intersekcijskim oblicima diskriminacije u cilju procjene razlikovnog učinka politika i mjera kako bi se prilagodili odgovori u svakom području koji su utemeljeni na načelu nediskriminacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice, u skladu s ciljevima Strategije, na sustavno uključivanje rodne perspektive u sve faze odgovora na krizu izazvanu bolešću COVID-19 i promicanje uključenosti žena u sve razine procesa donošenja odluka; naglašava da bi se odgodom nekih elemenata nove Strategije odaslao pogrešan signal i stoga potiče Komisiju da nastavi s novom Strategijom; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir potrebe žena pri osmišljavanju i raspodjeli sredstava dogovorenih u okviru plana oporavka za Europu pod nazivom „Nova generacija EU-a”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu da se osigura pouzdano i odgovarajuće prikupljanje i analiza podataka razvrstanih prema spolu na kojima će se temeljiti donošenje odluka osiguravanjem i proširenjem financiranja i kapaciteta instituta EIGE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da redovito razmjenjuju najbolje prakse i da se obvežu na uzlaznu konvergenciju i usklađivanje prava žena u Europi uvođenjem u u svoje zakonodavstvo najambicioznijih nacionalnih mjera i praksi koje su trenutačno na snazi u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nadalje poziva da se u postupak praćenja koji provodi Komisija uključi Indeks rodne ravnopravnosti instituta EIGE, da se razvije pokazatelj razlika u mirovinama muškaraca i žena, u skladu s preporukama Parlamenta iz njegove Rezolucije od 14. lipnja 2017. potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonila i spriječila razlika u mirovinama muškaraca i žena (35), koju treba pratiti unutar Strategije za rodnu ravnopravnost kao jedine strategije kojom se prikupljaju sve nejednakosti s kojima se žene suočavaju tijekom života; osim toga poziva da se razmotre drugi pokazatelji razlika u plaćama i mirovinama žena i muškaraca, digitalnoj podjeli među spolovima itd.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Vijeće da uspostavi sastav za rodnu ravnopravnost koji će okupiti ministre i državne tajnike zadužene za rodnu ravnopravnost na jednom posebnom forumu kako bi se donijele zajedničke i konkretne mjere za rješavanje izazova u području prava žena i rodne ravnopravnosti te kako bi se osiguralo da se o pitanjima rodne ravnopravnosti raspravlja na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da osnuju formalnu skupinu Vijeća za rodnu ravnopravnost kako bi se uspostavio forum za rasprave namijenjen ministrima i državnim tajnicima nadležnima u području rodne ravnopravnosti te olakšalo uvođenje rodne osviještenosti u sve politike EU-a, uključujući u politiku zapošljavanja i socijalnu politiku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog nedostatka upućivanja u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. na zaštitu žena i djevojčica kojima prijeti rizik od socijalne isključenosti, siromaštva i beskućništva; poziva Komisiju da riješi ta pitanja u predstojećem akcijskom planu za integraciju i uključivanje kako bi spriječila da te žene budu isključene iz socijalnih i ekonomskih politika, čime bi se dodatno produbio ciklus siromaštva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Vijeće da usvoji zaključke Vijeća kako bi se odobrila Strategija za rodnu ravnopravnost i utvrdile konkretne mjere za njezinu provedbu; |
| --- | --- |

16.

Iskorjenjivanje nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja

| 17. | podržava snažno zalaganje Komisije za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, pružanje potpore žrtvama tih kaznenih djela i njihovu zaštitu te jamčenje toga da se odgovorni za ta djela privedu pravdi; podržava plan Komisije da nastavi poticati ratifikaciju Istanbulske konvencije na razini EU-a; u tom kontekstu naglašava da je potrebno donijeti konkretne mjere za hvatanje u koštac s postojećim razlikama u zakonima, politikama i uslugama među državama članicama te zbog povećanja obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja tijekom pandemije bolesti COVID-19; međutim, usmjerava pozornost na činjenicu da je propalo više pokušaja da se države članice nesklone ratifikaciji u to uvjeri i da je mađarska vlada nedavno odlučila da uopće neće ratificirati Konvenciju; stoga toplo pozdravlja namjeru Komisije da 2021. predloži mjere za postizanje ciljeva Istanbulske konvencije u slučaju da pristupanje EU-u ostane blokirano; poziva da se sada poduzmu pripremne radnje za pokretanje dodatnih pravno obvezujućih mjera i okvirne direktive EU-a kako bi se spriječili i iskorijenili svi oblici rodno uvjetovanog nasilja, kojom bi se između ostalog rješavala pitanja kao što su genitalno sakaćenje žena, prisilni pobačaji, prisilne sterilizacije i prisilni brakovi te da se njome obuhvate seksualno iskorištavanje, trgovanje ljudima, nasilje na internetu, objavljivanje osvetničke pornografije i govor mržnje nad ženama uz primjenu snažnog intersekcijskog pristupa; pozdravlja inicijativu kojom bi se područja kaznenih djela proširila na posebne oblike rodno uvjetovanog nasilja u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a; podsjeća da bi nove zakonodavne mjere trebale biti dopuna ratifikaciji Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja plan za podnošenje dodatne preporuke, kao i moguće zakonodavstvo, o sprečavanju štetnih praksi i pokretanje mreže EU-a za sprečavanje i rodno uvjetovanog i obiteljskog nasilja; zahtijeva da se primjenjuju definicije i ciljevi Istanbulske konvencije, uz kontinuirano sudjelovanje organizacija za prava žena i organizacija civilnog društva; potiče da se predlože odgovarajuće popratne mjere kojima se svima poštuje načelo nediskriminacije; ističe važnost uključivanja – kada je to u skladu s ustrojem određene države članice primjereno – lokalnih i regionalnih vlasti u taj proces; ističe ulogu obrazovanja, uključujući obrazovanja dječaka i muškaraca, te poziva na borbu protiv rodnih stereotipa u tom pogledu; poziva da se osigura odgovarajuća zaštita žena koje su žrtve obiteljskog nasilja te da se u tu svrhu povećaju državna sredstva i djelotvorne mjere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe potrebu za prikupljanjem razvrstanih podataka o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja; pozdravlja najavu novog istraživanja na razini EU-a o raširenosti i dinamici svih oblika nasilja nad ženama; naglašava potrebu za sveobuhvatnim i usporedivim podatcima raščlanjenima na temelju roda na razini EU-a i za usklađivanjem sustava prikupljanja podataka među državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je potrebno zaštititi maloljetne žene, pripadnice manjina ili žene koje imaju zdravstvene probleme i žene s invaliditetom kao potencijalne žrtve i mete različitih oblika nasilja; podupire namjeru Komisije da predstavi i financira mjere za borbu protiv mogućeg zlostavljanja, iskorištavanja i nasilja nad tim posebno ranjivim skupinama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da zajamče uključivu ravnopravnost žena i djevojčica s invaliditetom u svim područjima života, da osiguraju njihova spolna i reproduktivna prava, da im pruže zaštitu od obiteljskog nasilja i nasilja koje provode pružatelji usluga skrbi i potpore te da pokrenu programe senzibilizacije i izgradnje kapaciteta u tu svrhu za stručnjake iz područja zdravstva, socijalnih usluga i usluga pružanja skrbi, usluga obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja, izvršavanja zakonodavstva i sudstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | usmjerava pozornost na opseg i utjecaj nasilja i uznemiravanja na radnome mjestu te na potrebu za konkretnim mjerama na razini EU-a za rješavanje tih pitanja i borbu protiv psihološkog i seksualnog uznemiravanja; ističe da su, među ostalima, neformalni skrbnici, radnici u kućanstvu i poljoprivredni radnici posebno slabo zaštićeni i vidljivi te poziva države članice da usvoje Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) 189. kako bi se ojačala prava radnika, posebno žena, u neformalnoj ekonomiji i osiguralo da mehanizmi ulaganja žalbi budu neovisni, povjerljivi i raspoloživi za sve žene bez ikakve diskriminacije te da se uvedu posebne mjere za zaštitu podnositelja žalbi od odmazde poslodavaca i ponovne viktimizacije; pozdravlja činjenicu što se Komisija obvezala da će, kao poslodavac, donijeti novi sveobuhvatan pravni okvir s nizom preventivnih i reaktivnih mjera protiv uznemiravanja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog nedostatka upućivanja na rodnu dimenziju trgovanja ljudima u svrhe iskorištavanja radne snage, posebice u slučaju radnika u kućanstvu, zbog ograničenja koja su svojstvena za obiteljski dom kao radno mjestu s obzirom na mogućnosti provođenja inspekcija i praćenja radne aktivnosti; podsjeća na svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u i poziva Komisiju i države članice da potiču istrage u tom području kako bi poboljšale mehanizme za identifikaciju i zaštitu žrtava te da u postupak otkrivanja uključe nevladine organizacije, sindikate, javna tijela i sve građane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava duboku zabrinutost zbog prirode, razmjera i težine nasilja i uznemiravanja u svijetu rada te utjecaja svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama u radnim situacijama; u tom pogledu pozdravlja nedavno usvojenu Konvenciju 190. MOR-a protiv nasilja i uznemiravanja u svijetu rada i poziva države članice da je što prije ratificiraju i provedu; također poziva Komisiju i države članice da uvedu djelotvorne i obvezujuće mjere radi definiranja i zabrane nasilja i uznemiravanja u svijetu rada, uključujući djelotvoran pristup rodno osjetljivim, sigurnim i djelotvornim mehanizmima za rješavanje žalbi i sporova, kampanjama o osposobljavanju i podizanju razine svijesti, uslugama i pravnim lijekovima za pružanje potpore; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi radnice koje trpe rodno uvjetovano nasilje trebale imati pravo na smanjenje ili reorganizaciju satnice i promjenu radnog mjesta; stajališta je da bi rodno uvjetovano nasilje trebalo uključiti u procjene rizika na radnome mjestu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | osuđuje kampanju protiv Istanbulske konvencije koja je usmjerena na nasilje nad ženama kao i ciljanu kampanju za njezino diskreditiranje; zabrinut je zbog toga što postoji odbijanje standarda nulte tolerancije za nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje koje se temelji na snažnom međunarodnom konsenzusu; ističe da se time dovodi u pitanje suština ljudskih prava, kao što su jednakost, autonomija i dostojanstvo; naglašava važnu ulogu organizacija civilnog društva u borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja i pružanju potpore žrtvama te stoga poziva Komisiju da osigura odgovarajuća financijska sredstva za udruge koje rade na tim ciljevima; pozdravlja predanost da se u okviru nove strategije za prava žrtava radi na ispunjenju posebnih potreba žena i djevojčica koje su žrtve nasilja, posebice u cilju jamčenja prava i zaštite žrtava te kompenzacije za njih; poziva Vijeće da hitno zaključi ratifikaciju i punu provedbu Istanbulske konvencije na razini EU-a i da zagovara njezinu ratifikaciju u svim državama članicama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za prepoznavanjem i suzbijanjem svih vrsta nasilja i uznemiravanja u obrazovnom sustavu, školama, na sveučilištima, tijekom pripravništva, u programima za profesionalni razvoj i svim drugim programima, u cijelom sektoru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja predložene posebne mjere za borbu protiv nasilja na internetu koje nerazmjerno pogađa žene i djevojčice (uključujući uznemiravanje na internetu, zlostavljanje na internetu i seksistički govor mržnje), osobito aktivistice, političarke i druge javne ličnosti vidljive u javnom diskursu; u tom kontekstu pozdravlja najavu da će se na uklanjanju te pojave raditi u okviru Akta o digitalnim uslugama i da se njime predviđa suradnja s tehnološkim platformama i sektorom informacijskih i komunikacijskih tehnologija u novom okviru suradnje kako bi se njime riješilo to pitanje odgovarajućim tehničkim mjerama kao što su tehnike prevencije i mehanizmi odgovora na štetne sadržaje; apelira na države članice i EU da donesu dodatne mjere, uključujući obvezujuće zakonodavne mjere, za borbu protiv tih oblika nasilja u okviru direktive o sprečavanju i suzbijanju svih oblika nasilja nad ženama te na pružanje potpore državama članicama u razvoju alata za osposobljavanje službi uključenih u sve faze, od prevencije i zaštite do kaznenog progona, što uključuje policijske snage, pravosudni sustav i sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija, jamčeći pritom temeljna prava na internetu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost zbog nedostatka izričite zabrane diskriminacije u pravu Unije na temelju nečijeg rodnog identiteta i rodnog izražavanja; primjećuje trajnu diskriminaciju te trajno uznemiravanje i isključivanje pripadnika zajednice LGBTIQ+ s tržišta rada; podsjeća na svoje rezolucije od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (36) i od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI (37); pozdravlja donošenje prve ikada strategije za zaštitu pripadnika zajednice LGBTI+te poziva Komisiju da kao daljnje postupanje poprati popis mjera u korist pripadnika zajednice LGBTI od 2016. do 2019. posebnim mjerama za borbu protiv diskriminacije na radnom mjestu na temelju spolne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja nedavno donesenu prvu strategiju EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.), koja će se baviti specifičnim potrebama žrtava rodno uvjetovanog nasilja te kojom će se osobito predvidjeti poseban pristup za rješavanje psihološkog nasilja nad ženama i dugoročnog utjecaja na njihovo mentalno zdravlje naglašava potrebu za rješavanjem trenutačnih nedostataka u zakonodavstvu EU-a i traži od Komisije da bez odgode iznese prijedlog revizije Direktive o pravima žrtava u pogledu međunarodnih standarda o nasilju nad ženama, kao što je Istanbulska konvencija, u cilju poboljšanja zakonodavstva o pravima i zaštiti žrtava te kompenzaciji za njih; naglašava potrebu da sve žrtve imaju djelotvoran pristup pravosuđu provedbom Direktive o pravima žrtava, koji je u nekim državama članicama još manjkav; traži trajno promicanje prava žrtava također s pomoću postojećih instrumenata, kao što je europski nalog za zaštitu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | usmjerava pozornost Komisije i država članica na iznimno dramatičnu situaciju u kojoj se nalaze djeca koja su zbog rodno uvjetovanog nasilja ostala bez roditelja ili su prisiljena živjeti u okruženju obiteljskog nasilja te ih odlučno poziva da pri rješavanju problema nasilja u obitelji uzmu u obzir te situacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da predstavi dugo očekivanu strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima i naglašava potrebu za jasnim priznavanjem rodne naravi trgovanja ljudima i seksualnog iskorištavanja, u kojima su žene i djevojčice te koje su najviše pogođene; uviđa da je seksualno iskorištavanje u svrhe zamjenskog majčinstva i reproduktivne svrhe ili svrhe kao što su prisilni brakovi, prostitucija i pornografija, neprihvatljivo i da predstavlja povredu ljudskog dostojanstva i ljudskih prava; stoga zahtijeva da se u okviru te strategije pomno razmotre položaj žena koje se bave prostitucijom, s posebnim naglaskom na poveznici između prostitucije i trgovanja ženama i maloljetnicama, na razini EU-a i svjetskoj razini, i nova uporaba interneta u svrhu iskorištavanja; naglašava važnu ulogu i napore EU-ovog koordinatora za suzbijanje trgovanja ljudima i odlučno poziva Komisiju da bez odgode imenuje novog koordinatora radi pomnog praćenja provedbe Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima u državama članicama; ustraje u važnosti uključivanja mjera i strategija za smanjenje potražnje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na strože mjere u pogledu zakonodavstva o seksualnim kaznenim djelima i naglašava da spolni odnos uvijek mora biti dobrovoljan; poziva Komisiju da svim državama članicama izda preporuke o izmjeni definicije silovanja u njihovim nacionalnim zakonodavstvima kako bi se ona temeljila na nepostojanju suglasnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja komunikacijsku kampanju na razini EU-a za borbu protiv rodnih stereotipa te mjere za sprečavanje nasilja usmjerene na muškarce, dječake i aspekt muževnosti; poziva na donošenje jasnijih mjera usmjerenih na destruktivne norme muževnosti s obzirom na to da su rodni stereotipi temeljni uzrok rodne nejednakosti i da utječu na sva područja društva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva na davanje veće pozornosti i potpore sirotištima i obiteljima koje udomljavaju žrtve nasilja koji su zatvoreni ili im je kapacitet zbog pandemije bolesti COVID-19 znatno ograničen, zbog čega su žene ili djevojke i djeca primorani suočiti se s vjerojatnošću ostanka u karanteni u domu svojeg zlostavljača; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava činjenicu da je nasilje nad ženama često glavni razlog zbog kojeg žene postaju beskućnice; stoga potiče Komisiju da poduzme potrebne mjere za sprečavanje nasilja nad ženama koje dovodi do beskućništva ili ga produljuje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja, uz moguće zakonodavstvo, i najavu preporuke o sprečavanju štetnih praksi za borbu protiv genitalnog sakaćenja žena, prisilne sterilizacije, ranih i prisilnih brakova te takozvanog „nasilja iz časti”, praksi koje posebno djeci i djevojčicama nanose traume; |
| --- | --- |

37.

Žene i gospodarstvo

| 38. | ponovno poziva Komisiju i države članice da dodatno razviju i poboljšaju prikupljanje podataka raščlanjenih na temelju roda (38), statistike, istraživanja i analize te pruže potporu i uvedu mjere za unapređenje razvoja kapaciteta institucija i organizacija civilnog društva u pogledu prikupljanja i analize podataka, posebice u vezi sa sudjelovanjem žena na tržištu rada i u područjima kao što su neformalno zapošljavanje, poduzetništvo, pristup financiranju i uslugama zdravstvene skrbi, neplaćeni rad, siromaštvo i utjecaj sustavâ socijalne zaštite; također potiče EIGE i sve druge relevantne institucije i agencije EU-a da rade na novim pokazateljima, kao što su siromaštvo unatoč zaposlenju, vremensko siromaštvo, razlike u korištenju vremenom, vrijednost rada u području skrbi (plaćenoga i/ili neplaćenoga) i stope korištenja dopustom žena i muškaraca, uključujući u vezi s Direktivom o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, te da te pokazatelje uključuju; poziva Komisiju da upotrijebi te podatke kako bi na djelotvoran način provela procjene učinka politika i programa s obzirom na rod te politika i programa drugih agencija i institucija EU-a; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja preispitivanje ciljeva iz Barcelone i poziva države članice da zajamče odgovarajuća ulaganja u usluge skrbi i dugotrajne skrbi, među ostalim iz raspoloživih fondova EU-a, kao i da osiguraju cjenovno pristupačnu, raspoloživu i visokokvalitetnu skrb o djeci, uključujući rano predškolsko obrazovanje, čime bi se ponajprije mladim majkama omogućilo da rade i/ili studiraju te u tom kontekstu podsjeća na načelo 11. europskog stupa socijalnih prava; poziva na financijsku potporu i razmjenu najboljih praksi među državama članicama koje još nisu ostvarile te ciljeve; pozdravlja, nadalje, razvoj smjernica za države članice u pogledu hvatanja u koštac s nepoticajnim financijskim mjerama u pogledu socijalnih, gospodarskih i poreznih politika; ističe cilj jednakih skrbnika i osoba s jednakim dohotkom koji treba biti u središtu tih napora i u tom kontekstu pozdravlja Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života kao prvi korak; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da predloži plan za Europu u pogledu pružanja skrbi, koristeći se sveobuhvatnim pristupom prema svim potrebama i uslugama pružanja skrbi i uspostavljajući minimalne standarde i smjernice o kvaliteti za skrb tijekom cijelog životnog ciklusa, uključujući za djecu, starije osobe i osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb; poziva Komisiju i države članice da prikupe raščlanjene podatke o pružanju usluga skrbi; potiče države članice da brzo i u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života kako bi zajamčile pravednu podjelu poslovnih i privatnih obveza i poziva ih da nadiđu minimalne standarde Direktive uvođenjem mjera, kao što su u cijelosti plaćen dopust, promicanje jednake uloge muškaraca kao njegovatelja, čime se rješavaju rodni stereotipi u korištenju očinskim i/ili rodiljnim dopustima, priznavanje uloge neformalnih pružatelja skrbi osiguravanjem njihova pristupa socijalnoj sigurnosti i njihovih mirovinskih prava, potpora uslugama prilagođenima posebnim izazovima i potrebama roditelja i/ili članova obitelji koji se brinu o osobama s invaliditetom ili dugotrajnim bolestima ili starijim osobama te fleksibilni radni uvjeti koji ne štete radničkim plaćama, pristupu socijalnim i radničkim pravima i naknadama i koji poštuju prava radnika na isključivanje; potiče Komisiju da godišnje, pomno i sustavno prati provedbu Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života u državama članicama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na cjenovno pristupačne i kvalitetne usluge skrbi o djeci i dugotrajne skrbi koje omogućuju povratak na posao, posebno za žene, te olakšavaju dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je nužno uspostaviti mrežu usluga vrtićkog i predškolskog obrazovanja: naglašava da je riječ o sveobuhvatnoj društvenoj odgovornosti u čijem bi se okviru trebale omogućiti univerzalne usluge stvarno raspoložive svoj djeci i obiteljima koje se tom mrežom žele koristiti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče države članice da na osnovi objedinjavanja najboljih praksi uvedu u korist i žena i muškaraca „kredite za skrb” za nadoknadu pauza od zaposlenja koje su uzete u svrhu pružanja neformalne skrbi članovima obitelji te za nadoknadu dopusta za formalnu skrb, kao što su rodiljni, očinski i roditeljski dopust, te da se ti krediti pravedno uračunaju u mirovinskim doprinosima; smatra da bi se ti krediti trebali davati za kratkoročno točno utvrđeno razdoblje kako ne bi doprinijeli već ionako ukorijenjenim stereotipima i nejednakostima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da poduzmu posebne mjere za borbu protiv rizika od siromaštva u starijoj dobi i u mirovini, kojima bi se povećale mirovine i socijalne naknade; smatra da je neophodno da se prevladaju nejednakosti u prihodima muškaraca i žena u mirovini i da to zahtijeva povećanje mirovina, održavanje i poboljšanje javnih, univerzalnih i solidarnih sustava socijalne sigurnosti, jamčenje njihova redistributivnog karaktera te pravednih i dostojanstvenih prihoda nakon cjeloživotnog radnog vijeka, kao i očuvanje održivosti javnih sustava socijalne sigurnosti stvaranjem radnih mjesta na kojima su zajamčena prava i povećanjem plaća; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju, Parlament i Vijeće da pobliže ispitaju potrebe žena i njihovo sudjelovanje na tržištu rada, kao i horizontalnu i vertikalnu segregaciju tržišta rada dok oblikuju programe unutar sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), kao i plan oporavka koji nosi naziv „Nova generacija EU-a”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da je prioritet poduzeti mjere za potporu obitelji, među ostalim u pogledu osiguravanja odgovarajućih i cjenovno pristupačnih ustanova za skrb o djeci, što će pozitivno doprinijeti sudjelovanju žena na tržištu rada i njihovim izgledima za ostvarivanje mirovine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja obvezu Komisije da prati pravilno prenošenje Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života; u nacionalno zakonodavstvo do 2022., kako je propisano, i da osigura njezinu potpunu provedbu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da prikupi podatke o pružanju različitih vrsta skrbi (skrb o djeci, skrb o starijim osobama i osobama s invaliditetom ili osobama kojima je potrebna dugo-trajna skrb), pridonoseći studiji u kojoj se ispituje razlika u skrbi na temelju koje bi se izradila inicijativa za europsku strategiju za skrb; napominje da se tom strategijom moraju poštovati nadležnosti država članica u skladu s Ugovorima, no da bi joj cilj bio poboljšati suradnju i koordinaciju svih mjera koje bi mogle biti korisne za neformalne njegovatelje u EU-u i osobe o kojima se brinu; naglašava da se suradnjom na europskoj razini zajedno s učinkovitom uporabom financijskih sredstava EU-a može doprinijeti razvoju kvalitete, dostupnosti i cjenovne pristupačnosti usluga skrbi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja odluku Vijeća da aktivira „opću klauzulu o odstupanju” i poziva države članice da ulažu u javne usluge, uključujući besplatnu skrb o djeci i zdravstvenu skrb, kako bi otvorila nova kvalitetna radna mjesta i ublažio socioekonomski učinak krize; smatra da mjere štednje imaju dugoročne štetne posljedice, posebice na žene, i da se ne smiju provoditi u krizi nakon bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE); poziva Komisiju i države članice da osiguraju da SURE rješava problem gubitaka prihoda žena; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava potrebu za znatnim poticanjem ulaganja u usluge, a posebno u zdravstvene i obrazovne usluge te usluge prijevoza, kako bi se zadovoljile potrebe stanovništva i doprinijelo neovisnosti, jednakosti i emancipaciji žena; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala predložiti obvezujuće mjere za transparentnost plaća koje mogu poslužiti kao koristan alat za otkrivanje razlika i diskriminacije u istom sektoru kao i za premošćivanje razlike u plaćama žena i muškaraca; ipak, izražava žaljenje zbog kašnjenja u objavljivanju tog prijedloga i traži od Komisije da podnese prijedlog što je prije moguće; u tom pogledu ističe važnost potpune suradnje i uključenosti socijalnih partnera i svih dionika u skladu s nacionalnim praksama i tradicijama; međutim, ističe da je i dalje potrebno riješiti pitanje jednake plaće za jednak rad ili rad jednake vrijednosti za muškarce i žene u različitim sektorima zanimanja kako bi se obuhvatile razlike u plaćama za rad jednake vrijednosti na rodno segregiranom tržištu rada s nižim plaćama u nekim sektorima, u kojima se uglavnom zapošljavaju žene, kao što su bolnička njega, skrb, maloprodaja, prodaja i obrazovanje, u usporedbi s, primjerice, proizvodnim ili tehničkim zanimanjima u kojima se zapošljava više muškaraca; snažno preporučuje uključivanje načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti za žene i muškarce, koje bi se moglo definirati na sljedeći način: „Rad se smatra jednakovrijednim ako se, na temelju usporedbe dviju skupina radnika koje nisu formirane proizvoljno, obavljeni rad može usporediti te se pritom u obzir uzimaju čimbenici kao što su uvjeti rada, stupanj odgovornosti radnika te fizički ili mentalni zahtjevi posla”; ističe da se u tu svrhu trebaju razviti rodno neutralni alati i klasifikacijski kriteriji za ocjenu radnih mjesta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja ocjenjivanje postojećeg okvira o jednakoj plaći za jednak rad ili rad jednake vrijednosti koju provodi Komisija, pokretanje procesa savjetovanja o tome kako poboljšati rodnu ravnopravnost u svijetu rada, predstojeće izvješće o primjerenosti mirovina i razmatranje osiguravanja mirovinskih bodova za prekide u karijeri povezane sa skrbi u strukovnim mirovinskim programima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da sljedeće godine predstavi reviziju Direktive 2006/54/EZ u skladu s nedavnom ocjenom funkcioniranja i provedbe zakonâ o jednakim plaćama na razini EU-a i u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije; smatra da bi takva revizija trebala sadržavati definiciju „rada jednake vrijednosti” u svim sektorima zanimanja, koja obuhvaća rodnu perspektivu i upućuje na višestruke oblike diskriminacije te uključuje dodatne mjere kojima se osigurava izvršivost te Direktive; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca; poziva na to da se do kraja 2020. provede hitna revizija akcijskog plana i na ambiciozno donošenje novog akcijskog plana za otklanjanje razlike u plaćama žena i muškaraca, kojim bi trebali utvrditi jasni ciljevi za države članice u pogledu smanjenja razlike u plaćama žena i muškaraca tijekom sljedećih pet godina i osigurati da se ti ciljevi uzmu u obzir u preporukama za pojedinačne zemlje; posebno ističe kako je u novom akcijskom planu potrebno u obzir uzeti međusektorsku perspektivu; poziva Komisiju i države članice da surađuju sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva u razvoju novih politika za smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca te da poboljšaju i dodatno razviju statistiku, istraživanje i analizu kako bi mogli bolje mjeriti i pratiti napredak u smanjenju razlike u plaćama žena i muškaraca, obraćajući posebnu pozornost na skupine koje trpe višestruke i međusektorske oblike diskriminacije; poziva Komisiju da obrati pozornost na čimbenike koji dovode do razlike u mirovinama muškaraca i žena i da pruži potporu državama članicama u pogledu mjera za njezino smanjenje uspostavljanjem pokazatelja razlika u mirovinama žena i muškaraca kako bi se procijenile akumulirane nejednakosti koje žene iskuse tijekom života; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da porezne politike imaju različite učinke na različite vrste kućanstava; naglašava da pojedinačno oporezivanje može biti ključno za postizanje porezne pravednosti za žene; ističe negativne učinke određenih oblika oporezivanja na stope zaposlenosti žena i njihovu ekonomsku neovisnost te napominje da porezne politike treba optimizirati kako bi se osnažile inicijative kojima se potiče sudjelovanje žena na tržištu rada; naglašava negativne posljedice zajedničkog oporezivanja na razliku u mirovinama muškaraca i žena; ističe da se porezni sustavi više ne bi trebali temeljiti na pretpostavci da kućanstva udružuju i jednako dijele svoja sredstva; naglašava utjecaj periodičkog siromaštva na mnoge žene u Europi zbog skupih proizvoda za menstrualnu higijenu i visokih poreza na te proizvode u mnogim državama članicama te stoga poziva države članice da poduzmu mjere protiv tog oblika neizravne porezne diskriminacije i periodičkog siromaštva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća na to da politike financiranja i oporezivanja sadržavaju snažnu rodnu komponentu; pozdravlja predanost Komisije provedbi rodno osviještene politike s pomoću višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), posebice u pogledu Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), u cilju promicanja sudjelovanja žena na tržištu rada, ravnoteže između poslovnog i privatnog života i ženskog poduzetništva, no žali što se pri izradi proračuna u novom VFO-u i strukturnim fondovima nije vodilo računa o rodnoj perspektivi; poziva Komisiju da dodatno promiče i poboljša vođenje računa o rodnoj perspektivi pri izradi proračuna i poziva države članice da uključe rodnu perspektivu u politike oporezivanja, uključujući revizije fiskalnih politika s obzirom na rod, u cilju uklanjanja rodne pristranosti povezane s porezom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podsjeća još jednom da rodna ravnopravnost treba biti izraženiji element različitih faza europskog semestra te poziva na uvođenje stupa rodne ravnopravnosti i sveobuhvatnog cilja rodne ravnopravnosti u strategiju koja će naslijediti strategiju Europa 2020.; apelira na uključivanje jasnih pokazatelja rodne ravnopravnosti i razvoj statističkih metoda i analiza za praćenje napretka u pogledu rodne ravnopravnosti koji će sadržavati međusektorsku perspektivu kada je riječ o specifičnim izazovima s kojima se suočavaju pojedinačne države članice utvrđenima u pregledu socijalnih pokazatelja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da su na globalnoj razini 70 % zdravstvenih i socijalnih radnika žene, koje često primaju tek minimalnu plaću i rade u neizvjesnim uvjetima, te poziva na poboljšanje plaća i radnih uvjeta u sektorima u kojima u velikoj mjeri prevladavaju žene kao što su skrb, zdravstvo i maloprodaja, kao i na iskorjenjivanje razlike u plaćama i mirovinama žena i muškaraca te segregacije na tržištu rada; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da, u savjetovanju sa socijalnim partnerima, razviju rodno osjetljive smjernice o zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu koje su posebice usmjerene na zanimanja na terenu kako bi se zaštitili radnici u tim zanimanjima u slučaju budućih pandemija; naglašava da promjene u radnim uvjetima kao što je rad od kuće, iako pružaju mogućnosti za poboljšanje fleksibilnih uvjeta rada i ravnoteže između poslovnog i privatnog života, mogu utjecati i na sposobnost isključivanja te povećati radno opterećenje, pri čemu to puno više utječe na žene nego na muškarce zbog njihove prevladavajuće ili tradicionalne uloge njegovateljica u kućanstvu i njegovateljica obitelji; stoga poziva Komisiju da predloži rodno osjetljivi zakonodavni prijedlog o pravu na isključivanje te direktivu o mentalnoj dobrobiti na radnom mjestu usmjerenu na priznavanje anksioznosti, depresije i profesionalnog sagorijevanja kao profesionalnih bolesti i da uspostavi mehanizme za prevenciju i za ponovno uključivanje pogođenih zaposlenika u radnu snagu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da preispita Direktivu 92/85/EEZ kako bi osigurala da žene diljem Europe mogu u jednakoj mjeri kao i muškarci imati koristi od slobodnog kretanja radnika (39); |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava potrebu da države članice predstave dobro osmišljene politike tržišta rada temeljene na dokazima i reforme koje de facto poboljšavaju radne uvjete za žene i povećavaju kvalitetno zapošljavanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da predstavi europsku strategiju socijalne zaštite kako bi riješila pitanje slobodnog kretanja radnika, a posebice feminizaciju siromaštva, s posebnim naglaskom na kućanstva sa samohranim roditeljima na čijem su čelu žene; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da jednake mogućnosti i više razine sudjelovanja žena na tržištu rada mogu povećati zaposlenost, gospodarsko blagostanje i konkurentnost u Europi; poziva Komisiju i države članice da uspostave ciljeve za smanjenje neizvjesnih radnih mjesta i nedobrovoljnog rada na nepuno radno vrijeme kako bi se poboljšao položaj žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da zauzme poseban pristup za samohrane majke s obzirom na to da su one posebno ekonomski osjetljive jer često zarađuju manje od muškaraca te je vjerojatnije da će napustiti tržište rada kada postanu roditelji; poziva Komisiju da u tom kontekstu poboljša provedbu postojećih pravnih instrumenata za prekograničnu naplatu alimentacije podizanjem razine javne svijesti o njihovoj dostupnosti; potiče Komisiju da blisko surađuje s državama članicama kako bi se utvrdili praktični problemi povezani s prikupljanjem alimentacija u prekograničnim situacijama te kako bi se izradili instrumenti za djelotvorno izvršavanje obveze plaćanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da je sudjelovanje žena na tržištu rada manje u odnosu na sudjelovanje muškaraca; ističe važnost smanjenja poreza na dohodak kako bi se potaklo sudjelovanje na tržištu rada; |
| --- | --- |

66.

| 67. | apelira na države članice da ulože dodatne napore u borbi protiv diskriminacije žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podsjeća da u svijetu rada i dalje postoji nejednakost u pogledu prihoda, izgleda za razvoj karijere, sektora u kojima rade pretežito žene, pristupa socijalnoj zaštiti te obrazovanja i osposobljavanja; podsjeća da treba uzeti u obzir sve te dimenzije kako bi se postigla rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju jednako sudjelovanje i mogućnosti na tržištu rada za muškarce i žene i da rješavaju problem feminizacije siromaštva u svim njegovim oblicima, uključujući siromaštvo u starijoj dobi, posebice uključujući rod u dostupnost odgovarajućih mirovinskih prava i pristup tim pravima u cilju uklanjanja razlike u mirovinama žena i muškaraca, te unapređenjem radnih uvjeta u sektorima i profesijama u kojima rade pretežito žene, kao što su ugostiteljstvo, turizam, usluge čišćenja i sektor skrbi; ističe važnost rješavanja pitanja kulturnog podcjenjivanja radnih mjesta na kojima dominiraju žene, potrebu za borbom protiv takvih stereotipa i pretjerane zastupljenosti žena u netipičnim oblicima rada; poziva države članice da osiguraju jednako postupanje prema migranticama (i putem revizije sustava priznavanja stručnih kvalifikacija) kao i prema drugim posebno ranjivim skupinama žena; poziva Komisiju i države članice da pojačaju prisutnost kolektivnog pregovaranja na sektorskoj razini i uključenost socijalnih partnera u oblikovanje politika u cilju poticanja stabilnog i kvalitetnog zapošljavanja; naglašava potrebu da se strategijama potiču i podupiru poduzetničke inicijative žena; |
| --- | --- |

69.

| 70. | napominje da rastuća ekonomija honorarnih poslova utječe na radnike koji su u manjoj mjeri udruženi u sindikate i riskiraju neizvjesnost radnog mjesta zbog čimbenika kao što su nestabilne satnice i prihodi, njihova nedostatna pokrivenost radničkim pravima, nesigurnost u pogledu socijalne sigurnosti i mirovina ili nedostatak pristupa razvoju karijere i prekvalifikaciji; izražava zabrinutost da povezane nesigurnost i neizvjesnost, pogoršane ograničavanjem kretanja prouzročenim trenutačnim krizom, posebice negativno utječe na žene koje još uvijek snose teret skrbi na tržištu rada koje je izrazito uvjetovano rodom, a posebice na one koje se suočavaju s međusektorskim oblicima diskriminacije; poziva države članice da provedu ciljane mjere socijalne zaštite za žene koje su samostalne djelatnice i žene zaposlene u ekonomiji honorarnih poslova; poziva Komisiju da pomno nadgleda provedbu Direktive 2010/41/EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja predanost Komisije donošenju akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava; ističe da je potrebno uvesti rodnu perspektivu s pomoću intersekcijskog pristupa u skladu s načelima 2. i 3. stupa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe da je razlika u plaćama žena i muškaraca u medijskom sektoru velika te da su novinarke češće potencijalne žrtve uznemiravanja, nasilja, seksizma i diskriminacije nego njihovi kolege; podsjeća na drugo poglavlje europskog stupa socijalnih prava o pravednim uvjetima rada; stoga poziva države članice da štite pravo na pravedne i sigurne uvjete rada za sve radnike u medijskom sektoru; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva države članice da poduzmu mjere kako bi se migranticama i ženama izbjeglicama zajamčio pristup zdravstvenoj skrbi, zapošljavanju, prehrani i informacijama te kako bi se ublažili rizici zaštite, uz posebnu pozornost posvećenu nasilju između muškaraca i žena te trgovanju ženama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | potiče države članice da poduzmu snažne mjere za sankcioniranje poduzeća koja ne poštuju radno zakonodavstvo i provode diskriminaciju između muškaraca i žena; nadalje, smatra da bi se pri dodjeli financijskih sredstava EU-a trebao primjenjivati jedan oblik uvjetovanosti za poduzeća koja imaju visoke radne standarde i ne diskriminiraju žene; |
| --- | --- |

74.

| 75. | potiče Komisiju da se zalaže za povećanje broja žena na položajima na kojima se donose ekonomske odluke na način da se ističu gospodarske i društvene prednosti tog povećanja te da se šire primjeri najbolje prakse kao što su javni indeksi učinkovitosti poduzeća u pogledu ravnopravnosti; apelira na Komisiju da nastaviti surađivati s državama članicama kao i aktualnim i budućim predsjedavajućim državama EU-a kako bi se Vijeće hitno pomaklo s mrtve točke i usvojilo predloženu Direktivu o ženama u upravnim odborima te da s državama članicama izradi strategiju za postizanje znatnog udjela žena iz različitih sredina na položajima na kojima se donose odluke, uključujući u svim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća da nedovoljna zastupljenost žena u javnom i političkom životu narušava pravilno funkcioniranje demokratskih institucija i procesa; stoga poziva države članice da potiču i podupiru mjere kojima se olakšava uravnoteženo sudjelovanje muškaraca i žena u donošenju odluka na nacionalnim, regionalnim i lokalnim razinama; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju i države članice da donesu mjere za borbu protiv fenomena staklenog stropa, kao što su produljeni roditeljski dopust, pristup visokokvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj skrbi o djeci i uklanjanje svih oblika izravne i neizravne diskriminacije povezane s unapređenjima na tržištu rada; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja potporu rodnom paritetu u izabranim tijelima kao što je Europski parlament; poziva na uvođenje obvezujućih mjera kao što su kvote i naglašava da Parlament u tom pogledu treba služiti kao uzor; nadalje, pozdravlja najavu Europske komisije da namjerava predvoditi primjerom kada je riječ o rukovodećim položajima i poziva na donošenje strategija kojima bi se zajamčilo da u Komisiji žene iz različitih sredina budu znatno zastupljene na položajima na kojima se donose odluke; navodi napore koje je Komisija u postojećem sastavu već poduzela i ističe da je Parlamentu potrebna jednaka razina ambicije; poziva države članice da uvedu obvezujuće kvote u svoje izborne sustave kako bi osigurale jednaku zastupljenost žena i muškaraca u europskim i nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja predanost koju Komisija posvećuje sudjelovanju žena u svojstvu glasačica i kandidatkinja na izborima za Europski parlament 2024.; u tom pogledu naglašava potrebu za revizijom Izbornog akta kako bi se omogućila privremena zamjena zastupnika/zastupnica u Europskom parlamentu koji/koje iskorištavaju svoje pravo na rodiljni, očinski ili roditeljski dopust; poziva Komisiju da u skladu s time revidira Izborni akt i Vijeće da podupre tu reviziju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | traži da i žene u ruralnim i rubnim područjima mogu planirati svoje živote; ističe da su za to potrebni dostupnost odgovarajuće infrastrukture, nova razvijena područja poslovanja, olakšavanje povratka na posao i poticanje sudjelovanja cijeloga niza različitih partnera za suradnju kako bi se podupro, poticao i olakšao te promicao pristup tržištu rada takvim ženama i kako bi se zajamčile jednake mogućnosti i ojačala socijalna kohezija u selima; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava aktivnu i ključnu ulogu žena u ekonomiji ruralnih područja i žali zbog činjenice što i dalje postoje znatne rodne razlike u okviru zapošljavanja u poljoprivredi i u vezi s pristupom socijalnoj sigurnosti, osposobljavanju, rodiljnom dopustu i starosnim mirovinama; poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da podupru projekte, posebno usmjerene na žene, za stvaranje inovativnih poljoprivrednih aktivnosti u ruralnim područjima i područjima pogođenima gubitkom stanovništva kako bi se ojačao njihov položaj na poljoprivrednom tržištu, koje može biti izvor novih radnih mjesta; nadalje poziva Komisiju da utvrdi mogućnosti financiranja u okviru drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kako bi ženama omogućila bolji pristup zemljištu i kako bi poboljšala njihove radne uvjete u ruralnim područjima, posebice u pogledu sezonskih radnica; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju da pojača svoje napore u predlaganju konkretnih mjera i posebnih sredstava za borbu protiv feminizacije siromaštva i neizvjesnog rada, s posebnim naglaskom na ženama koje se suočavaju s višestrukim oblicima diskriminacije; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponovno poziva Komisiju i države članice u pogledu svoje Rezolucije od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u; potiče Komisiju da uspostavi okvir za profesionalizaciju rada i pružanja skrbi u kućanstvu, što bi dovelo do priznavanja i standardizacije relevantnih zanimanja i vještina te mogućnosti za izgradnju karijere i da potakne države članice da uspostave sustave za profesionalizaciju, osposobljavanje, stalni razvoj vještina i priznavanje kvalifikacija radnica i njegovateljica u kućanstvu te da osnuju javne agencije za zapošljavanje u cilju jačanja profesionalizacije; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva države članice da promiču i razvijaju politike u sektoru izvedbene umjetnosti kojima se poštuju vrijednost jednakih mogućnosti i rodne ravnopravnosti u svim aktivnostima, s naglaskom na ublažavanju negativnih učinaka dugotrajnih razlika i nejednakosti kao što je rodni jaz u glazbenom sektoru u kojem je omjer muškaraca i žena približno 70 % naspram 30 % u svim regijama i u Europi, pri čemu žene čine 20 % ili manje registriranih skladatelja i tekstopisaca i u prosjeku zarađuju 30 % manje od muškaraca koji rade u tom sektoru i pri čemu žene skladaju tek 2,3 % svih klasičnih djela koja se izvode na koncertima te su vlasnice samo 15 % izdavačkih kuća; |
| --- | --- |

84.

| 85. | izražava zabrinutost zbog ograničene društvene mobilnosti koja otežava mobilnost radne snage među ženama; naglašava potrebu za unapređenjem mogućnosti za mobilnost radne snage u EU-u; |
| --- | --- |

85.

Digitalne politike za rodnu ravnopravnost

| 86. | žali zbog nedovoljne zastupljenosti žena u sektoru digitalnog gospodarstva, umjetne inteligencije, IKT-a i STEM-a kada je riječ o obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju, te ističe rizik od jačanja i reproduciranja stereotipa i rodne pristranosti pri izradi programa umjetne inteligencije i drugih programa; ističe moguće prednosti i mogućnosti, ali i potencijalne izazove digitalizacije za žene i djevojčice te potiče Komisiju da se pobrine da se donesu konkretne mjere za rodno osviještenu politiku u provedbi strategije jedinstvenog tržišta i Digitalne agende, čime bi se pravodobno i unaprijed spriječiti svi negativni učinci digitalizacije na žene i djevojčice te zajamčila jasna veza između predanosti iskorjenjivanju stereotipa te poduzimanju sveobuhvatnih mjera za stvarnu ekonomsku neovisnost žena u oblikovanju digitalnog tržišta rada; poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za to da se tehnologije i umjetna inteligencija koriste kao alati u borbi za iskorjenjivanje rodnih stereotipa te u osnaživanju djevojčica i žena kako odabrale studije u području STEM-a te IKT-a i kako bi ostale na tim karijernim putovima; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju i države članice da rješavaju horizontalnu i vertikalnu segregaciju u zapošljavanju i diskriminirajuće prakse pri donošenju odluka o zapošljavanju i unapređenju, uključujući politike kojima se promiče uključivanje žena iz marginaliziranih skupina na tržište rada; |
| --- | --- |

87.

| 88. | traži da se nastavi daljnje strukturno nadilaženje tradicionalnih rodnih normi i rodno specifičnih pripisivanja zanimanja i djelatnosti u cilju nadilaženja trajnih predrasuda i rodnih stereotipa; naglašava važnost senzibiliziranja svih onih koji su u tom pogledu uključeni u proces odabira studija i profesionalnog orijentiranja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ističe da je važno da digitalnim vještinama mogu pristupati te da ih mogu razvijati starije žene, žene u ruralnim područjima te žene i djevojčice u nepovoljnom položaju s ograničenim pristupom novim tehnologijama kako bi ostale povezane s aktivnim životom i lakše održavale kontakte s prijateljima i rodbinom; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja predanost Komisije u njezinu korištenju programom Obzor Europa radi pružanja uvida i odgovora za otklanjanje moguće rodne pristranosti u području umjetne inteligencije; međutim, traži da se iskoriste sva moguća financijska sredstva za potporu projektima kojima se djevojčice i žene potiče da poboljšaju svoje digitalne vještine i upoznaje s područjem STEM-a; |
| --- | --- |

90.

| 91. | napominje da se, u vremenima kao što je aktualna pandemija koronavirusa, uloga i mogućnosti rada od kuće i rada na daljinu povećavaju; poziva Komisiju da u Strategiju uključi ulogu rada od kuće i rada na daljinu kao važnog čimbenika za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

91.

Rodna osviještenost u svim politikama EU-a i financiranje politika rodne ravnopravnosti

| 92. | naglašava da su rodno osviještena politika i vođenje računa o rodnoj perspektivi pri izradi proračuna ključni alati za procjenu i usmjeravanje učinaka koje različite političke mjere i korištenje proračunskim sredstvima imaju na muškarce i žene te da bi ih trebalo upotrebljavati tijekom cijelog postupka donošenja politika i proračunskih mjera; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ponavlja važnost rodno osviještene politike kao sustavnog pristupa u postizanju rodne ravnopravnosti; stoga pozdravlja novouspostavljenu radnu skupinu Komisije za ravnopravnost i poziva tu radnu skupinu da se na odgovarajući način osposobi i opskrbi resursima te da redovito izvješćuje odbor FEMM o svojem radu; naglašava važnost transparentnosti i sudjelovanja organizacija za prava žena i organizacija civilnog društva iz različitih sredina; potiče Komisiju da uvede odredbe kojima bi razmatranje doprinosa te radne skupine postalo obvezujuće za glavne uprave te da razvije tečajeve osposobljavanja za cjelokupno osoblje, kao i procese kako bi se pratila i ocjenjivala rodna osviještena politika u skladu s njezinom misijom; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisiju, Parlament i Vijeće da uspostave tematski potprogram za žene u ruralnim područjima putem strateških planova zajedničke poljoprivredne politike koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR); naglašava da bi se tim potprogramom nastojalo potaknuti zapošljavanje žena i žensko poduzetništvo koristeći se mogućnostima povezanima s agroturizmom i razvojem digitalnih sela, poboljšavajući pristup poljoprivrednica zemljištu, kreditima i financijskim instrumentima, stjecanju vještina i učinkovitosti putem edukacije, osposobljavanju i savjetodavnim uslugama te njihovo znatnije sudjelovanje u lokalnim akcijskim skupinama i razvoju lokalnih partnerstava u okviru programa Leader; u tom pogledu poziva na izdvajanje financijskih sredstava EU-a za bolje životne i radne uvjete u ruralnim područjima, uključujući bolji pristup uslugama i razvoj infrastrukture, s posebnim naglaskom na pristupu širokopojasnom internetu, kao i na potpori poduzetničkim inicijativama i pristupu kreditima, čime se osnažuju žene u ruralnim područjima; poziva države članice da razmijene najbolje prakse o profesionalnom statusu za pomaganje supružnicima u poljoprivrednom sektoru, kako bi se pronašlo rješenje za prava žena u području socijalne sigurnosti, uključujući rodiljni dopust ili mirovinska prava, te traži od Komisije da pripremi smjernice u tu svrhu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisiju da unaprijedi žensko poduzetništvo i pristup zajmovima i vlasničkom financiranju posredstvom programa i sredstava EU- te pozdravlja namjeru Komisije da tijekom 2020. uvede nove mjere za promicanje novoosnovanih poduzeća i inovativnih malih i srednjih poduzeća pod vodstvom žena te da ojača rodnu ravnopravnost u okviru programa Obzor Europa; naglašava da je uvjet da podnositelji zahtjeva imaju planove u pogledu rodne ravnopravnosti ključan za napredak u tom području; naglašava potrebu za razvijanjem svijesti o postojećim i budućim mogućnostima financiranja EU-a za žene i djevojke poduzetnice i povećanjem vidljivosti ženskih vođa kako bi se stvorili snažniji uzori i ukinuli postojeći stereotipi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | inzistira na tome da bi odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 trebao poslužiti za utvrđivanje dodatnih proračunskih sredstava koje bi države članice mogle iskoristiti za pomoć žrtvama nasilja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | duboko je zabrinut zbog činjenice da europski zeleni plan i povezane inicijative ne sadrže rodnu perspektivu niti bilo kakvo upućivanje na rodnu ravnopravnost; poziva da se rodna osviještenost uključi u politike EU-a u području okoliša i klime, kao što je zeleni plan, te da se sve te politike moraju temeljiti na procjenama učinka s obzirom na rod kako bi se osiguralo da rješavaju postojeće rodne nejednakosti i druge oblike socijalne isključenosti; poziva Komisiju da poveća financijsku i institucionalnu potporu za promicanje rodno pravednog djelovanja u području klime i da utvrdi snažne političke mjere kako bi se potaknulo ravnopravno sudjelovanje žena u tijelima za donošenje odluka i u klimatskoj politici na nacionalnoj i lokalnoj razini, što je ključno za ostvarivanje dugotrajne pravedne klimatske politike, te da ženama i djevojčicama, kao nosiocima promjena, oda priznanje i da podršku; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Europsku komisiju da osmisli plan za ispunjavanje obveza navedenih u novom Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost koji je dogovoren na 25. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP25) i da uspostavi trajni središnji centar EU-a za rodna i klimatska pitanja kojemu će na raspolaganju biti dostatna proračunska sredstva za provedbu i praćenje rodno osviještenih klimatskih mjera u EU-u i na globalnoj razini; |
| --- | --- |

98.

| 99. | naglašava da je potrebno povećati sredstva za programe EU-a posvećene promicanju rodne ravnopravnosti i prava žena; poziva Komisiju da u svim fazama izrade proračuna i u svim proračunskim linijama uloži više napora u vođenje računa o rodnoj perspektivi kao sastavnom dijelu proračunskog postupka te da u njega uključi neovisne proračunske linije za ciljane mjere; ističe da bi svaka nova mjera, mehanizam ili strategija trebala proći procjenu učinka s obzirom na rod; poziva Komisiju i Vijeće da u tom kontekstu ulažu u ekonomiju skrbi i donesu sporazum o skrbi za Europu koji bi bio dopuna europskom zelenom planu; pozdravlja činjenicu da će rodno osviještena politika prvi put biti horizontalni prioritet u VFO-u te da će biti popraćena temeljitom procjenom utjecaja na spolove i praćenjem programâ; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisiju da pri oblikovanju najnovijih europskih politika i strategija koje će doprinijeti povećanju ekonomske neovisnosti žena i dugoročnom smanjenju nejednakosti u tom području uzme u obzir rodnu ravnopravnost i perspektivu cijelog životnog ciklusa; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi se osiguralo da žene mogu profitirati od mogućnosti koje donosi prelazak na zeleno gospodarstvo; naglašava da bi rodna pitanja trebalo uključiti u politike zapošljavanja povezane s održivosti i pravednom tranzicijom kako bi se postigle politike kojima se omogućuje odgovarajuća ravnoteža između poslovnog i privatnog života i jamče jednake plaće, pristojan prihod, osobni razvoj i odgovarajuća socijalna zaštita; poziva da projekti koji se financiraju u okviru programa za zaštitu okoliša i pristup ulaganjima u klimatsku politiku uključuju rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice i Komisiju da povećaju rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u području sporta u cjelini s obzirom na snažnu i neospornu ulogu koju sport može imati u pomaganju ženama i djevojčicama da ukinu rodne stereotipe, povećaju svoje samopouzdanje i ojačaju svoje rukovoditeljske vještine; poziva države članice i Komisiju da omoguće djelotvorne platforme za promicanje ženskih uzora i vođa s međunarodnim, nacionalnim i lokalnim dosegom; poziva države članice da promiču i izrađuju politike kojima će se boriti protiv razlike u plaćama žena i muškaraca i nejednakosti prilikom dodjele nagrada, svih vrsta nasilja nad ženama i djevojčicama u sportu te da zajamče njihovu veću medijsku pokrivenost u sportskim medijima i veću prisutnost na položajima na kojima se donose odluke; poziva Komisiju da u planiranu kampanju protiv stereotipa uključi aspekt sporta; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva EU da usvoji međusektorsku perspektivu i perspektivu rodne ravnopravnosti za pružanje odgovora na krizu nastalu zbog pandemije bolesti COVID-19 te da znatna financijska sredstva Instrumenta za oporavak i otpornost dodijeli za mjere za rodnu ravnopravnost, osobito u sektorima u kojima u snažnoj mjeri prevladavaju žene, te za poboljšanje prava žena; stoga poziva na to da se financiranje temelji na mjerljivom načelu rodno osviještene politike kojim se može zajamčiti pravedna, odgovarajuća i dosljedna raspodjela sredstava; nadalje poziva na uspostavu posebnog fonda za posljedice koronavirusa za rodnu ravnopravnost kojim će se poduprijeti borba protiv postojećih nejednakosti; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ponovno naglašava potrebu za daljnjim uključivanjem rodne perspektive u predstojeću strategiju za ravnopravnost osoba s invaliditetom do 2021., posebnu pažnju pridajući poboljšanju pristupa tržištu rada ciljanim mjerama i djelovanjima; |
| --- | --- |

104.

| 105. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (40); potiče Komisiju da predloži konsolidirani prijedlog u okviru europske strategije za osobe s invaliditetom nakon 2020. koja uključuje razvoj pozitivnih djelovanja usmjerenih na žene s invaliditetom kako bi se osiguralo njihovo potpuno i djelotvorno sudjelovanje na tržištu rada i kako bi se uklonila diskriminacija i predrasude s kojima se suočavaju, uključujući mjere za promicanje zapošljavanja, osposobljavanja, posredovanja pri zapošljavanju, jednakih karijera, jednakih plaća, dostupnosti odgovarajućeg smještaja na radnom mjestu i daljnjeg učenja, obraćajući pozornost na njihovo digitalno uključivanje i potrebu zaštite ravnoteže između poslovnog i privatnog života; također zahtijeva da se mjerama koje se odnose na razlike u plaćama i razlike u mirovinama muškaraca i žena te razlike u pružanju skrbi izričito rješavaju potrebe roditelja i njegovatelja djece s invaliditetom, posebice žena i kućanstava sa samohranim roditeljem; primjećuje potrebu za Garancijom za prava osoba s invaliditetom sa specifičnim mjerama kojima se rješavaju potrebe žena s invaliditetom te za jačanjem Garancije za mlade; |
| --- | --- |

105.

| 106. | traži od Komisije da posebno obuhvati žene u najranjivijem položaju; stoga poziva Komisiju da se pobrine za to da sve žene budu obuhvaćene relevantnim mjerama strategije; |
| --- | --- |

106.

| 107. | skreće pozornost na nedostatak rodne perspektive u području zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu; naglašava da bi rodno osviještena politika trebala biti sastavni dio razvoja politika sigurnosti i zdravlja na radu te strategija prevencija u svim sektorima, uključujući u predstojećem preispitivanju strateškog okvira za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu nakon 2020. koje provodi Komisija; potiče Komisiju, države članice i socijalne partnere da u profesionalne bolesti i bolesti povezane s poslom uključe one koje još nisu prepoznate kao takve, a koje osobito prevladavaju u poslovima koje pretežito obavljaju žene, te bolesti koje posebice pogađaju žene, da uvedu rodnu ravnopravnost u pogledu zdravlja i sigurnosti u zanimanjima u kojima prevladavaju muškarci, u kojima još uvijek postoji mnogo razlika, uključujući onih povezanih sa sanitarnim čvorovima, radnom opremom ili osobnom zaštitnom opremom, da osiguraju zaštitu majčinstva i sigurnost na radnom mjestu te mjere povratka na posao nakon rodiljnog dopusta i da ocijene rizike rada u sektorima u kojima prevladavaju žene, uključujući u kućanstvu, kad je riječ o radu i skrbi u kućanstvu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | traži od Komisije da promiče dojenje, posebno za nedonoščad, uzimajući u obzir dokazane koristi majčinog mlijeka za novorođenčad; poziva Komisiju da podupre politike kojima se potiče hranjenje nedonoščadi ljudskim mlijekom, bilo dojenjem i pomoću doniranog mlijeka, te da promiče prekogranično korištenje banaka mlijeka kako bi se osiguralo da žene u graničnim regijama mogu iskoristiti tu potporu kada je to potrebno; |
| --- | --- |

108.

| 109. | apelira da se u sve opće inicijative za rodnu ravnopravnost koje se promiču u Europskoj uniji uključi perspektiva invaliditeta; snažno potiče na jamčenje zaštite žrtava rodno uvjetovanog nasilja s invaliditetom koje su pod skrbništvom ili u nekom drugom sustavu ograničene pravne sposobnosti te na djelotvoran pristup pravdi za tu skupinu i na osposobljavanje te izgradnju kapaciteta za stručnjake u posebnim službama koje sudjeluju u tim postupcima (kao što su djelatnici u kaznenom pravosuđu ili zdravstvu); apelira na uspostavu pristupačnog i nestereotipnog obrazovnog sustava kako bi se djevojčicama i ženama s invaliditetom omogućilo da odaberu svoja područja obrazovanja i rada s obzirom na njihove želje i talente, a ne da budu ograničene nepristupačnošću, predrasudama i stereotipima; podržava sudjelovanje žena s invaliditetom kao model za promjene u pokretima za rodnu ravnopravnost i prava žena; apelira da žene i djevojčice s invaliditetom, uključujući one u institucijama, budu uključene u sve planove za sprečavanje slučajeva raka dojke i grlića maternice u državama članicama, kao i da ta skupina bude uključena u sve programe borbe protiv HIV-a/AIDS-a i druge programe za iskorjenjivanje spolno prenosivih bolesti; snažno potiče da svi prikupljeni pokazatelji i podatci o pitanjima rodne ravnopravnosti budu razvrstani na temelju dobi, invaliditeta i roda; |
| --- | --- |

109.

Suzbijanje negativnih reakcija na rodnu ravnopravnost

| 110. | ponavlja potrebu za redovitom razmjenom najboljih praksi između država članica, Komisije i ključnih dionika (kao što su zdravstveni stručnjaci, regulatorna tijela i organizacije civilnog društva) o rodnim aspektima u zdravstvu, uključujući smjernicama za sveobuhvatan spolni odgoj i obrazovanje o odnosima, spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te rodno osjetljivim odgovorima na epidemije; poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere i pruži potporu kako bi se zajamčilo spolno i reproduktivno zdravlje i prava tijekom provedbe trenutačne Strategije za rodnu ravnopravnost te da spolno i reproduktivno zdravlje i prava uvrsti u svoju narednu strategiju EU-a za zdravlje; poziva Komisiju da podupre države članice u jačanju njihovih zdravstvenih sustava i pružanju visokokvalitetnog i univerzalnog pristupa svim uslugama zdravstvene skrbi te da smanji razlike u pristupu uslugama zdravstvene skrbi, uključujući uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava među državama članicama i unutar njih; poziva u tom pogledu države članice da osiguraju siguran, pravodoban i potpuni pristup spolnim i reproduktivnim pravima i zdravlju i neophodnim zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

110.

| 111. | traži od Komisije da se usmjeri na pitanje nejednakosti u području zdravlja u okviru predstojeće strategije EU-a za zdravlje koja bi se trebala usredotočiti na pristup preventivnom zdravlju u svim fazama života, zdravlje i sigurnost žena na radnom mjestu, kao i na posebnu rodnu usmjerenost u europskom planu za liječenje raka; ponovno naglašava važnost rodno specifične medicine i rodno specifičnog istraživanja te ističe da bi, stoga, ulaganje u razlike između žena i muškaraca u pogledu njihova zdravlja trebalo podržati u okviru programa Obzor Europa kako bi se potaknuli zdravstveni sustavi da kvalitetnije odgovaraju na različite potrebe žena i muškaraca; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisiju da podrži istraživanja o nehormonskoj kontracepciji za žene, koja bi ženama omogućila više alternativnih mogućnosti, te da podupre istraživanja o kontracepcijskim sredstvima za muškarce kako bi se omogućila jednakost u pristupu i korištenju kontracepcijskim sredstvima kao i zajednička odgovornost; |
| --- | --- |

112.

| 113. | zahtijeva potporu borcima za prava žena i organizacijama za prava žena u EU-u i diljem svijeta, uključujući organizacijama koje se bave spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima te pripadnicima zajednice LGBTI +, kroz povećanu i namjensku financijsku potporu u sljedećem VFO-u; usto ističe njihove financijske poteškoće koje proizlaze iz trenutačne krize i poziva na povećanje sredstava kako bi se u dovoljnoj mjeri financirao njihov kontinuirani rad; duboko je zabrinut zbog negativnih reakcija u nekim državama članicama u pogledu prava žena i rodne ravnopravnosti te, osobito, zbog pokušaja daljnje kriminalizacije skrbi o pobačaju i ugrožavanja pristupa mladih cjelovitom spolnom odgoju u Poljskoj te donesene reforme usmjerene protiv transrodnih i interseksualnih prava u Mađarskoj; poziva na stalno praćenje stanja u vezi s pravima žena i rodnom ravnopravnošću, uključujući u vezi s dezinformiranjem i nazadnim inicijativama u svim državama članicama, te na uspostavu sustava upozorenja kako bi se alarmiralo u slučaju regresije; poziva Komisiju da podupre studije u kojima će se analizirati poveznica između pokreta protiv demokracije i napada i kampanja dezinformiranja na prava žena i rodnu ravnopravnost, kao i na demokraciju, te poziva Komisiju da analizira njihove temeljne uzroke i poveća svoje napore u njihovom suzbijanju razvojem provjere činjenica, protuargumentacija i kampanja za podizanje svijesti; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Komisiju da provede globalnu kampanju protiv sve češćih napada protiv njih i da osigura oslobađanje boraca za ljudska prava, uz poseban naglasak na borce za prava žena; poziva da se u smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava hitno usvoji prilog s ciljem priznavanja i razvoja dodatnih strategija i alata kako bi se bolje i djelotvornije odgovorilo na specifičnu situaciju, prijetnje i čimbenike rizika s kojima se suočavaju borci za ljudska prava žena; |
| --- | --- |

114.

| 115. | potiče Komisiju i države članice da zaštite žene koje su posebno izložene višestrukoj diskriminaciji tako što će priznati višedimenzionalne oblike diskriminacije s kojima se žene suočavaju na temelju spola, etničke pripadnosti, nacionalnosti, dobi, invaliditeta, socijalnog statusa, seksualne orijentacije i rodnog identiteta i migracijskog statusa te da zajamče da se mjerama koje se provode uzimaju u obzir i rješavaju posebne potrebe tih skupina; |
| --- | --- |

115.

| 116. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. (41), u kojoj se navodi da u većini država članica nije primijećeno nikakvo poboljšanje u pogledu pristupa zapošljavanju, da postoje ozbiljna sporna pitanja u vezi sa stanovanjem i neznatnim napretkom u pogledu siromaštva te da postoji potreba za snažnom rodnom dimenzijom u okviru EU-a; izražava zabrinutost zbog govora mržnje usmjerenog protiv Roma u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i zbog dodatnih ograničenja koje su neke države članice uvele kako bi romske zajednice stavile u karantenu te se boji negativnih posljedica za najranjivije skupine među Romima, kao što su djevojčice, mlade žene, starije žene, osobe s invaliditetom ili pripadnici skupine LGBTIQ+; pozdravlja donošenje strateškog okvira EU-a za ravnopravnost i integraciju Roma, čime se omogućava analiziranje utjecaja koronavirusa na zajednice Roma te donošenje mjera čija je svrha izbjeći negativne reakcije umjerene na njih; |
| --- | --- |

116.

| 117. | potiče Komisiju da uspostavi konkretan okvir za prava i zaštitu seksualnih radnika tijekom i nakon krize; nadalje ustraje na važnosti uključivanja mjera i strategija za borbu protiv diskriminacije s kojom se seksualni radnici suočavaju u pristupu financiranju, stanovanju, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i drugim uslugama; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ističe da su audiovizualni i tiskani mediji jedan od sektora sa znatnom kulturnom, društvenom i gospodarskom važnošću kojima se i odražava i oblikuje društvo i kultura; žali zbog činjenice da su žene u velikoj mjeri nedovoljno zastupljene na ključnim kreativnim položajima u tom sektoru, među ostalim u filmskoj industriji diljem Europe i svijeta; poziva Komisiju da se usmjeri na rješavanje rodnih stereotipa u medijima i promiče rodno ravnopravan sadržaj; naglašava važnost poticanja medijske pismenosti i pružanja rodno osjetljivih inicijativa za medijsko obrazovanje svim relevantnim dionicima; poziva države članice da donesu zakonodavstvo kojim se zabranjuje seksističko oglašavanje u medijima i promiču osposobljavanje i praktični tečajevi za borbu protiv rodnih stereotipa u školama novinarstva, komunikacija, medija i oglašavanja; poziva Komisiju da pomogne u razmjeni najboljih praksi u području borbe protiv seksističkih oglasa; poziva države članice da razviju i provedu politike za iskorjenjivanje trajnih nejednakosti u cijelom audiovizualnom sektoru kako bi se omogućile i poboljšale prilike za žene i djevojčice; |
| --- | --- |

118.

Rodna ravnopravnost kroz vanjske odnose EU-a

| 119. | u skladu s člankom 8. UFEU-a u kojem se navodi da EU u svim svojim aktivnostima teži uklanjaju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena, poziva na usklađivanje i uzajamno jačanje unutarnjih i vanjskih politika EU-a o načelima višestruke diskriminacije, rodno osviještene politike i rodne ravnopravnosti, kako bi se kroz vanjske odnose borilo protiv rodnih stereotipa i normi, kao i štetnih praksi i diskriminirajućih zakona, i kako bi se promicalo da žene jednako uživaju u svim ljudskim pravima; u tom kontekstu posebno ističe trgovinske politike EU-a, razvojnu suradnju i politike ljudskih prava; naglašava primarnu ulogu osnaživanja žena za djelotvorno provođenje razvojnih politika; podsjeća na važnost obrazovanja za osnaživanje žena i djevojčica i u EU-u i u partnerskim zemljama; naglašava da obrazovanje nije samo pravo nego i ključno sredstvo za borbu protiv ranih i prisilnih brakova i tinejdžerskih trudnoća; ustraje u tome da je hitno potrebno da vanjska politika EU-a pomogne u tome da djevojčice u partnerskim zemljama ostanu u školama i da nastave svoje obrazovanje; pozdravlja obnovljenu predanost pravima žena i djevojčica te upućivanje na ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj održivog razvoja br. 5 kao ključni okvir za Strategiju za rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama prati i radi na potpunoj provedbi Pekinške platforme za djelovanje, programa djelovanja ICPD-a i ishoda njihovih revizijskih konferencija te svih ciljeva održivog razvoja, uključujući ciljeve 3.7. i 5.6., unutar i izvan EU-a, koristeći pokazatelje u skladu s UN-ovim globalnim okvirom pokazatelja za ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pozdravlja novi treći akcijski plan za ravnopravnost spolova (GAP III), kao ključan instrument za promicanje rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica u vanjskim odnosima; naglašava da taj dokument treba biti popraćen jasnim, mjerljivim i vremenski ograničenim pokazateljima, uključujući raspodjelom uloga i odgovornosti za različite aktere; pozdravlja činjenicu da se u novom akcijskom planu zadržava cilj prema kojem se mora osigurati da 85 % svih novih programa doprinosi rodnoj ravnopravnosti; izražava žaljenje zbog toga što nije utvrđen novi cilj prema kojem 20 % programa mora biti prvenstveno usmjereno na rodnu ravnopravnost; zahtijeva da se novim instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju prednost pruži rodnoj ravnopravnosti i pravima žena u svim geografskim i tematskim programima koji su s njima povezani; pozdravlja promjenu institucijske kulture službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje radi učinkovitije provedbe obveza EU-a u pogledu prava žena i rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisiju da dodatno ojača ulogu EU-a kao katalizatora za rodnu ravnopravnost diljem svijeta; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisiju da potiče dublje razumijevanje posebnih potreba migrantica te žena i djevojčica koje traže azil kada je riječ o pristupu zdravstvenoj i obrazovnoj potpori te financijskoj sigurnosti kako bi se spriječio rizik od njihova iskorištavanja i zajamčilo poštovanje njihovih prava; |
| --- | --- |

123.

| 124. | napominje da se Komisija mora usmjeriti na rješavanje posebne situacije u pogledu zaštite žena od rodno uvjetovanog nasilja u prihvatnim objektima za migrante i azilante te poziva na prilagođenu infrastrukturu za žene i djevojčice te odgovarajuće osposobljavanje osoblja u tim objektima gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pozdravlja trgovinsku politiku EU-a temeljenu na vrijednostima s visokom razinom zaštite prava radnika i okoliša, kao i poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, uključujući rodne ravnopravnosti; podsjeća da svi sporazumi EU-a o trgovini i ulaganjima moraju obuhvaćati rodnu dimenziju te ambiciozno i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju; pozdravlja činjenicu da se Komisija po prvi puta obvezala da će u modernizirani Sporazum o pridruživanju s Čileom uvrstiti posebno poglavlje o trgovini i rodnoj ravnopravnosti, nadovezujući se pritom na postojeće primjere u svijetu; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ponavlja svoju stalnu potporu radu Komisije u tom području; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Direktiva Vijeća 79/7/EEZ od 19. prosinca 1978. o postupnoj provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima socijalne sigurnosti, (SL L 6, 10.1.1979., str. 24.).

(2)  Direktiva Vijeća 86/613/EEZ od 11. prosinca 1986. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji obavljaju samostalnu djelatnost, uključujući poljoprivredne djelatnosti, i zaštiti majčinstva, (SL L 359, 19.12.1986., str. 56.).

(3)  Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje, (SL L 348, 28.11.1992., str. 1.).

(4)  Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.).

(5)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

(6)  Direktiva Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ, (SL L 68, 18.3.2010., str. 13.).

(7)  Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ, (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.).

(8)  SL L 188, 12.7.2019., str. 79.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0039.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0111.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0080.

(13)  SL C 390, 18.11.2019., str. 19.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0014.

(15)  SL C 162, 10.5.2019., str. 9.

(16)  SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(17)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(18)  SL C 263, 25.7.2018., str. 49.

(19)  SL C 252, 18.7.2018., str. 99.

(20)  SL L 69, 8.3.2014., str. 112.

(21)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(22)  SL C 356, 4.10.2018., str. 89.

(23)  SL C 285, 29.8.2017., str. 78.

(24)  SL C 11, 12.1.2018., str. 35.

(25)  SL C 298, 23.8.2018., str. 14.

(26)  SL C 363, 28.10.2020., str. 80.

(27)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(28)  SL C 458, 19.12.2018., str. 34.

(29)  SL C 66, 21.2.2018., str. 44.

(30)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(31)  Istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) iz 2014., najsveobuhvatnije na razini EU-a u tom području, na temelju podataka iz 28 država članica.

(32)  Komunikacija Komisije pod nazivom „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152).

(33)  Rezolucija Europskog parlamenta od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025).

(34)  https://www.eurofound.europa.eu/hr/news/news-articles/gender-employment-gap-costs-europe-eu370-billion-per-year

(35)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(36)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0129.

(37)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0101.

(38)  Rezolucija Europskog parlamenta od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca.

(39)  Direktiva 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (SL L 128, 30.4.2014., str. 8.).

(40)  SL C 363, 28.10.2020., str. 164.

(41)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0075.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/232

---

P9_TA(2021)0026

Premošćivanje digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama 1995., a posebno područje „Žene i mediji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama 1995., a posebno područje „Žene i mediji”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o nasilju i uznemiravanju (br. 190) iz 2019. i njezinu Preporuku o nasilju i uznemiravanju (br. 206) iz 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o nasilju i uznemiravanju (br. 190) iz 2019. i njezinu Preporuku o nasilju i uznemiravanju (br. 206) iz 2019.,

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini koji je Opća skupština UN-a održala 16. prosinca 2015. o cjelokupnoj reviziji provedbe zaključaka donesenih na Svjetskom samitu o informacijskom društvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na visokoj razini koji je Opća skupština UN-a održala 16. prosinca 2015. o cjelokupnoj reviziji provedbe zaključaka donesenih na Svjetskom samitu o informacijskom društvu,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), i preispitivanje njezine provedbe u sredini razdoblja od 10. svibnja 2017. naslovljeno „Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), i preispitivanje njezine provedbe u sredini razdoblja od 10. svibnja 2017. naslovljeno „Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve” (COM(2017)0228),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 2., 3. i 20., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 2., 3. i 20.,

| — | uzimajući u obzir stup II („stvaranje boljih uvjeta u kojima digitalne mreže i usluge mogu brzo napredovati”) i III („maksimalno povećanje potencijala za rast digitalnog gospodarstva”) Komisijine strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stup II („stvaranje boljih uvjeta u kojima digitalne mreže i usluge mogu brzo napredovati”) i III („maksimalno povećanje potencijala za rast digitalnog gospodarstva”) Komisijine strategije jedinstvenog digitalnog tržišta,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.),

| — | uzimajući u obzir studije Komisije pod naslovom „IKT za rad: digitalne vještine na radnom mjestu” i „Žene u digitalnom dobu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije Komisije pod naslovom „IKT za rad: digitalne vještine na radnom mjestu” i „Žene u digitalnom dobu”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020.„Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020.„Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 1. listopada 2013. naslovljeno „Žene u sektoru IKT-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 1. listopada 2013. naslovljeno „Žene u sektoru IKT-a”,

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 26. siječnja 2017. naslovljenu „Rodna dimenzija i digitalna agenda”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 26. siječnja 2017. naslovljenu „Rodna dimenzija i digitalna agenda”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 30. svibnja 2016. o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 30. svibnja 2016. o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2018. pod naslovom „Rodna ravnopravnost, mladež i digitalizacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2018. pod naslovom „Rodna ravnopravnost, mladež i digitalizacija”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za jednake mogućnosti žena i muškaraca od 19. prosinca 2018. naslovljeno „Budućnost strategije za rodnu ravnopravnost nakon 2019.: bitke u kojima pobijedimo kasnije opet vodimo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za jednake mogućnosti žena i muškaraca od 19. prosinca 2018. naslovljeno „Budućnost strategije za rodnu ravnopravnost nakon 2019.: bitke u kojima pobijedimo kasnije opet vodimo”,

| — | uzimajući u obzir Izjavu o preuzimanju obveze u pogledu žena u digitalnoj sferi (WID) koju je 2019. potpisalo 27 ministara EU-a i predstavnika država članica te Norveška, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu o preuzimanju obveze u pogledu žena u digitalnoj sferi (WID) koju je 2019. potpisalo 27 ministara EU-a i predstavnika država članica te Norveška,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Digitalnom programu za rast, mobilnost i zapošljavanje: vrijeme je za prelazak u višu brzinu (3), a posebno Veliku koaliciju za digitalne vještine i radna mjesta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Digitalnom programu za rast, mobilnost i zapošljavanje: vrijeme je za prelazak u višu brzinu (3), a posebno Veliku koaliciju za digitalne vještine i radna mjesta,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (5),

| — | uzimajući u obzir Svjetski sastanak na vrhu o informacijskom društvu (WSIS) 2019. o „Informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za postizanje ciljeva održivog razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svjetski sastanak na vrhu o informacijskom društvu (WSIS) 2019. o „Informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za postizanje ciljeva održivog razvoja”,

| — | uzimajući u obzir Forum WSIS-a 2020. pod nazivom „Poticanje digitalne transformacije i globalnih partnerstava: linije djelovanja WSIS-a za postizanje ciljeva održivog razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Forum WSIS-a 2020. pod nazivom „Poticanje digitalne transformacije i globalnih partnerstava: linije djelovanja WSIS-a za postizanje ciljeva održivog razvoja”,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (O-000004/2018–B8–0010/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (O-000004/2018–B8–0010/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica putem digitalnog sektora (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica putem digitalnog sektora (6),

| — | uzimajući u obzir međuparlamentarnu sjednicu odbora održanu povodom Međunarodnog dana žena 2018. o osnaživanju žena i djevojčica u medijima i IKT-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuparlamentarnu sjednicu odbora održanu povodom Međunarodnog dana žena 2018. o osnaživanju žena i djevojčica u medijima i IKT-u,

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu naslovljenu „Osnaživanje žena na internetu”, koju je 30. listopada 2015. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu naslovljenu „Osnaživanje žena na internetu”, koju je 30. listopada 2015. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (7),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Temeljni uzroci digitalnog jaza među spolovima i moguća rješenja za poboljšanje digitalne uključenosti žena i djevojčica” koju je 15. veljače 2018. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Temeljni uzroci digitalnog jaza među spolovima i moguća rješenja za poboljšanje digitalne uključenosti žena i djevojčica” koju je 15. veljače 2018. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (8),

| — | uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Kibernasilje i govor mržnje na internetu usmjeren protiv žena” koju je 16. kolovoza 2018. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod nazivom „Kibernasilje i govor mržnje na internetu usmjeren protiv žena” koju je 16. kolovoza 2018. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (9),

| — | uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući UI i njegov utjecaj na rodnu ravnopravnost”, koju je 15. travnja 2020. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući UI i njegov utjecaj na rodnu ravnopravnost”, koju je 15. travnja 2020. objavila Glavna uprava za unutarnju politiku (10),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 2014.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (11),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2012. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286) i izvješće o njezinoj provedbi na sredini razdoblja provedbe od 17. listopada 2014. (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2012. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286) i izvješće o njezinoj provedbi na sredini razdoblja provedbe od 17. listopada 2014. (SWD(2014)0318),

| — | uzimajući u obzir pregled pokazatelja „Žene u digitalnoj sferi” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled pokazatelja „Žene u digitalnoj sferi” (12),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0232/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0232/2020),

| A. | budući da u skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija u svim svojim aktivnostima mora nastojati ukloniti nejednakosti te promicati jednakost između muškaraca i žena; budući da je djevojčicama i mladim ženama potreban jednak pristup tehnologiji i digitalnom osposobljavanju i da moraju biti sigurne na internetu kako bi se postigla rodna ravnopravnost; budući da se 5. cilj održivog razvoja odnosi na rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena te da to obuhvaća upotrebu tehnologije i interneta; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija u svim svojim aktivnostima mora nastojati ukloniti nejednakosti te promicati jednakost između muškaraca i žena; budući da je djevojčicama i mladim ženama potreban jednak pristup tehnologiji i digitalnom osposobljavanju i da moraju biti sigurne na internetu kako bi se postigla rodna ravnopravnost; budući da se 5. cilj održivog razvoja odnosi na rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena te da to obuhvaća upotrebu tehnologije i interneta;

| B. | budući da je digitalizacija iz temelja promijenila većinu aspekata našeg života, stvorivši mnoštvo prilika, ali i nove izazove; budući da će kriza uzrokovana bolešću COVID 19 i njezine posljedice vjerojatno dovesti do trajnih promjena života u Europi, u kojem će digitalizacija imati vrlo važnu ulogu; budući da treba istražiti i procijeniti učinak digitalizacije na izglede žena za zapošljavanje kao i posljedice rada na daljinu; budući da traženje ravnoteže između rada na daljinu, privatnog života i zadaća skrbi o članovima obitelji stvara dodatno opterećenje i da su žene stoga suočene s povećanim emocionalnim, psihičkim i društvenim teretom; budući da se tržište rada zbog pandemije suočava s izazovom velike digitalne transformacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je digitalizacija iz temelja promijenila većinu aspekata našeg života, stvorivši mnoštvo prilika, ali i nove izazove; budući da će kriza uzrokovana bolešću COVID 19 i njezine posljedice vjerojatno dovesti do trajnih promjena života u Europi, u kojem će digitalizacija imati vrlo važnu ulogu; budući da treba istražiti i procijeniti učinak digitalizacije na izglede žena za zapošljavanje kao i posljedice rada na daljinu; budući da traženje ravnoteže između rada na daljinu, privatnog života i zadaća skrbi o članovima obitelji stvara dodatno opterećenje i da su žene stoga suočene s povećanim emocionalnim, psihičkim i društvenim teretom; budući da se tržište rada zbog pandemije suočava s izazovom velike digitalne transformacije;

| C. | budući da rodni stereotipi predstavljaju ozbiljnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca, pridonoseći spolnoj segregaciji u obrazovanju i zapošljavanju, dodatno povećavajući rodne razlike u digitalnom sektoru i sprečavajući potpuno sudjelovanje žena kao korisnika, inovatora i stvaratelja; budući da se prema uobičajenim stereotipima visoka intelektualna sposobnost više povezuje s muškarcima nego sa ženama i da te stereotipe prihvaćaju već i djeca od 6 godina, posebice djevojčice, te da oni utječu na njihove interese; |
| --- | --- |

C.

budući da rodni stereotipi predstavljaju ozbiljnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca, pridonoseći spolnoj segregaciji u obrazovanju i zapošljavanju, dodatno povećavajući rodne razlike u digitalnom sektoru i sprečavajući potpuno sudjelovanje žena kao korisnika, inovatora i stvaratelja; budući da se prema uobičajenim stereotipima visoka intelektualna sposobnost više povezuje s muškarcima nego sa ženama i da te stereotipe prihvaćaju već i djeca od 6 godina, posebice djevojčice, te da oni utječu na njihove interese;

| D. | budući da Indeks rodne ravnopravnosti spolova za 2019. pokazuje postojane rodne nejednakosti u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

D.

budući da Indeks rodne ravnopravnosti spolova za 2019. pokazuje postojane rodne nejednakosti u digitalnom sektoru;

| E. | budući da je prema podacima Eurostata iz 2018. otprilike 1,3 milijuna osoba studiralo informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u Europskoj uniji te da su djevojčice i žene većinom u manjini i predstavljaju samo 17 % svih studenata u području IKT-a u EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema podacima Eurostata iz 2018. otprilike 1,3 milijuna osoba studiralo informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u Europskoj uniji te da su djevojčice i žene većinom u manjini i predstavljaju samo 17 % svih studenata u području IKT-a u EU-u;

| F. | budući da 73 % dječaka u dobi između 15 i 16 godina nema poteškoća s korištenjem digitalnih uređaja s kojima su manje upoznati, u usporedbi sa 63 % djevojčica u istoj dobnoj skupini (13), koje se ne osjećaju tako sigurnima, unatoč činjenici da posjeduju vještine zahvaljujući kojima bi mogle postizati bolje rezultate od dječaka u pogledu digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

F.

budući da 73 % dječaka u dobi između 15 i 16 godina nema poteškoća s korištenjem digitalnih uređaja s kojima su manje upoznati, u usporedbi sa 63 % djevojčica u istoj dobnoj skupini (13), koje se ne osjećaju tako sigurnima, unatoč činjenici da posjeduju vještine zahvaljujući kojima bi mogle postizati bolje rezultate od dječaka u pogledu digitalne pismenosti;

| G. | budući da rodni stereotipi u velikoj mjeri utječu na odabir predmeta; budući da vrlo mali broj djevojaka adolescentske dobi u državama članicama EU-a (manje od 3 %) izražava zanimanje za rad u području IKT-a u dobi od 30 godina (14); budući da učitelji i roditelji time što odvraćaju djevojke od karijere u području IKT-a mogu dodatno ojačati rodne stereotipe; budući da uklanjanje rodno uvjetovanih očekivanja o zanimanjima i poticanje ženskih uzora u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i IKT-a može potaknuti djevojke da studiraju IKT; |
| --- | --- |

G.

budući da rodni stereotipi u velikoj mjeri utječu na odabir predmeta; budući da vrlo mali broj djevojaka adolescentske dobi u državama članicama EU-a (manje od 3 %) izražava zanimanje za rad u području IKT-a u dobi od 30 godina (14); budući da učitelji i roditelji time što odvraćaju djevojke od karijere u području IKT-a mogu dodatno ojačati rodne stereotipe; budući da uklanjanje rodno uvjetovanih očekivanja o zanimanjima i poticanje ženskih uzora u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i IKT-a može potaknuti djevojke da studiraju IKT;

| H. | budući da žene u informacijsko-komunikacijskom sektoru zarađuju 19 % manje od muškaraca; budući da rodne razlike u plaći izravno doprinose rodnim razlikama u mirovini (15); budući da razina plaća muškaraca i žena mora biti u skladu s načelom pravednosti i jednakosti; |
| --- | --- |

H.

budući da žene u informacijsko-komunikacijskom sektoru zarađuju 19 % manje od muškaraca; budući da rodne razlike u plaći izravno doprinose rodnim razlikama u mirovini (15); budući da razina plaća muškaraca i žena mora biti u skladu s načelom pravednosti i jednakosti;

| I. | budući da se diljem svijeta žene kao demografska skupina koriste internetom manje nego muškarci, bilo za instalaciju softvera ili za korištenje radija i televizije, internetsko bankarstvo ili usluge e-trgovine; |
| --- | --- |

I.

budući da se diljem svijeta žene kao demografska skupina koriste internetom manje nego muškarci, bilo za instalaciju softvera ili za korištenje radija i televizije, internetsko bankarstvo ili usluge e-trgovine;

| J. | budući da se tijekom posljednjih nekoliko godina povećao broj žena koje rade u području kibersigurnosti, no te su brojke unatoč tome i dalje vrlo niske te žene čine manje od 20 % stručnjaka u području kibersigurnosti u Europi; |
| --- | --- |

J.

budući da se tijekom posljednjih nekoliko godina povećao broj žena koje rade u području kibersigurnosti, no te su brojke unatoč tome i dalje vrlo niske te žene čine manje od 20 % stručnjaka u području kibersigurnosti u Europi;

| K. | budući da se u budućnosti očekuje da će za više od 90 % radnih mjesta biti potrebna određena razina e-vještina i digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

K.

budući da se u budućnosti očekuje da će za više od 90 % radnih mjesta biti potrebna određena razina e-vještina i digitalne pismenosti;

| L. | budući da je izglednije da će žene zbog različitih prepreka, kao što su rodni stereotipi i nedovoljno raznolika radna okruženja u kojima prevladavaju muškarci, teško pronaći svoje mjesto u sektoru IKT-a; budući da u sektoru IKT-a postoji znatna vertikalna i horizontalna segregacija te da su žene često prekvalificirane za svoj položaj; budući da je vrlo malo žena na vodećim položajima u području softverskog inženjeringa; |
| --- | --- |

L.

budući da je izglednije da će žene zbog različitih prepreka, kao što su rodni stereotipi i nedovoljno raznolika radna okruženja u kojima prevladavaju muškarci, teško pronaći svoje mjesto u sektoru IKT-a; budući da u sektoru IKT-a postoji znatna vertikalna i horizontalna segregacija te da su žene često prekvalificirane za svoj položaj; budući da je vrlo malo žena na vodećim položajima u području softverskog inženjeringa;

| M. | budući da upotreba i izrada softvera postaju ključna sredstva za digitalnu transformaciju; budući da je rodni jaz među softverskim programerima i inženjerima zabrinjavajući u pogledu uključenosti žena u tom sektoru te potencijalne svjesne i nesvjesne rodno diskriminirajuće pristranosti u aplikacijama umjetne inteligencije, videoigrama i igračkama i drugim aplikacijama; |
| --- | --- |

M.

budući da upotreba i izrada softvera postaju ključna sredstva za digitalnu transformaciju; budući da je rodni jaz među softverskim programerima i inženjerima zabrinjavajući u pogledu uključenosti žena u tom sektoru te potencijalne svjesne i nesvjesne rodno diskriminirajuće pristranosti u aplikacijama umjetne inteligencije, videoigrama i igračkama i drugim aplikacijama;

| N. | budući da istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) u pogledu nasilja nad ženama pokazuje da je 14 % žena doživjelo kiberuznemiravanje od 15. godine života (16); budući da je prijavljen velik broj slučajeva spolnog uznemiravanja na lokacijama obrazovanja u području STEM-a, među ostalim u školama, na sveučilištima i radnom mjestu, što dodatno isključuje žene iz tog sektora; budući da su mnoge žene tijekom razdoblja pandemije COVID-a 19 bile žrtve novih oblika spolnog i psihološkog uznemiravanja na internetu, uključujući upadanje na videosastanke, uznemiravanje ili prijetnje; budući da su hitno potrebne mjere za rješavanje tih novih oblika spolnog i psihološkog uznemiravanja; budući da objektivizacija, hiperseksualizacija i iskorištavanje žena na internetu, posebno kroz internetsku pornografiju, imaju razoran učinak na razvoj seksualnosti i općenitije na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

N.

budući da istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) u pogledu nasilja nad ženama pokazuje da je 14 % žena doživjelo kiberuznemiravanje od 15. godine života (16); budući da je prijavljen velik broj slučajeva spolnog uznemiravanja na lokacijama obrazovanja u području STEM-a, među ostalim u školama, na sveučilištima i radnom mjestu, što dodatno isključuje žene iz tog sektora; budući da su mnoge žene tijekom razdoblja pandemije COVID-a 19 bile žrtve novih oblika spolnog i psihološkog uznemiravanja na internetu, uključujući upadanje na videosastanke, uznemiravanje ili prijetnje; budući da su hitno potrebne mjere za rješavanje tih novih oblika spolnog i psihološkog uznemiravanja; budući da objektivizacija, hiperseksualizacija i iskorištavanje žena na internetu, posebno kroz internetsku pornografiju, imaju razoran učinak na razvoj seksualnosti i općenitije na rodnu ravnopravnost;

| O. | budući da u sektoru IKT-a radi mali udio žena; budući da velik broj žena napusti visoko obrazovanje, akademske mogućnosti i karijeru u području IKT-a (pojava poznata kao „leaky pipeline” odnosno „propusni cjevovod”), uglavnom zbog loše ravnoteže između poslovnog i privatnog života, organizacijskih ograničenja i okruženja u kojem prevladavaju muškarci; budući da godišnji gubitak produktivnosti u europskom gospodarstvu zbog činjenice da žene napuštaju radna mjesta u digitalnom sektoru i postaju neaktivne iznosi 16,1 milijardu EUR (17); |
| --- | --- |

O.

budući da u sektoru IKT-a radi mali udio žena; budući da velik broj žena napusti visoko obrazovanje, akademske mogućnosti i karijeru u području IKT-a (pojava poznata kao „leaky pipeline” odnosno „propusni cjevovod”), uglavnom zbog loše ravnoteže između poslovnog i privatnog života, organizacijskih ograničenja i okruženja u kojem prevladavaju muškarci; budući da godišnji gubitak produktivnosti u europskom gospodarstvu zbog činjenice da žene napuštaju radna mjesta u digitalnom sektoru i postaju neaktivne iznosi 16,1 milijardu EUR (17);

| P. | budući da je u sektoru IT-a zabilježen znatan porast broja žena u upravnim odborima, ali da je to ujedno sektor s najvećim postotkom upravnih odbora u kojima su samo muškarci; |
| --- | --- |

P.

budući da je u sektoru IT-a zabilježen znatan porast broja žena u upravnim odborima, ali da je to ujedno sektor s najvećim postotkom upravnih odbora u kojima su samo muškarci;

| Q. | budući da digitalna kompetencija znači sposobnost stjecanja, obrade i prenošenja digitalnih informacija i da na nju utječe društveno-kulturni i gospodarski kontekst; budući da žene u usporedbi s muškarcima provode više vremena obavljajući neplaćene poslove u području skrbi i kućanske poslove; budući da to ograničava njihovo slobodno vrijeme, vrijeme za plaćeni posao ili prilike za stjecanje digitalne kompetencije i vještina u korištenju internetom; budući da bi mjere usmjerene na podizanje svijesti, rušenje rodnih stereotipa i normi, te postizanje bolje preraspodjele neplaćene skrbi o djeci i kućanskih poslova omogućile veće sudjelovanje žena na (digitalnim) tržištima rada i u osposobljavanju te stjecanje bolje digitalne kompetencije; |
| --- | --- |

Q.

budući da digitalna kompetencija znači sposobnost stjecanja, obrade i prenošenja digitalnih informacija i da na nju utječe društveno-kulturni i gospodarski kontekst; budući da žene u usporedbi s muškarcima provode više vremena obavljajući neplaćene poslove u području skrbi i kućanske poslove; budući da to ograničava njihovo slobodno vrijeme, vrijeme za plaćeni posao ili prilike za stjecanje digitalne kompetencije i vještina u korištenju internetom; budući da bi mjere usmjerene na podizanje svijesti, rušenje rodnih stereotipa i normi, te postizanje bolje preraspodjele neplaćene skrbi o djeci i kućanskih poslova omogućile veće sudjelovanje žena na (digitalnim) tržištima rada i u osposobljavanju te stjecanje bolje digitalne kompetencije;

| R. | budući da žene čine vrlo mali postotak ulagača rizičnog kapitala, anđela ulagača i ulagača; budući da djevojke od osnovne i srednje škole pa do fakulteta obično imaju manje predmeta iz područja IKT-a i STEM-a, što dovodi do toga da žene u znatno manjem broju rade u tim područjima ili su osnivačice i vlasnice privatnih poduzeća i start-upova; budući da niži postotak sudjelovanja žena u tehnologiji izravno utječe na čitav društveni razvoj i stvara inovacijsku pristranost u pogledu vrste inovacija i novih tehnologija koje se pružaju potrošačima; |
| --- | --- |

R.

budući da žene čine vrlo mali postotak ulagača rizičnog kapitala, anđela ulagača i ulagača; budući da djevojke od osnovne i srednje škole pa do fakulteta obično imaju manje predmeta iz područja IKT-a i STEM-a, što dovodi do toga da žene u znatno manjem broju rade u tim područjima ili su osnivačice i vlasnice privatnih poduzeća i start-upova; budući da niži postotak sudjelovanja žena u tehnologiji izravno utječe na čitav društveni razvoj i stvara inovacijsku pristranost u pogledu vrste inovacija i novih tehnologija koje se pružaju potrošačima;

| S. | budući da u usporedbi s 2011. postoji tendencija smanjenja broja žena u visokom obrazovanju u području IKT-a; budući da je od 8 milijuna stručnjaka za IKT u EU-u 17 % žena; budući da bi digitalni sektor imao velike koristi od neiskorištene baze vještina i raznolikih perspektiva kad bi više žena ušlo na tržište digitalnih radnih mjesta, što bi moglo dovesti do godišnjeg povećanja BDP-a u europskom gospodarstvu od 16 milijardi EUR; |
| --- | --- |

S.

budući da u usporedbi s 2011. postoji tendencija smanjenja broja žena u visokom obrazovanju u području IKT-a; budući da je od 8 milijuna stručnjaka za IKT u EU-u 17 % žena; budući da bi digitalni sektor imao velike koristi od neiskorištene baze vještina i raznolikih perspektiva kad bi više žena ušlo na tržište digitalnih radnih mjesta, što bi moglo dovesti do godišnjeg povećanja BDP-a u europskom gospodarstvu od 16 milijardi EUR;

| T. | budući da na temelju Globalnog izvješća o nejednakostima između spolova Svjetskog gospodarskog foruma iz 2018. samo 22 % stručnjaka za umjetnu inteligenciju na svijetu čine žene, u usporedbi sa 78 % muškaraca, što predstavlja rodnu razliku od 72 % koju treba riješiti; budući da je 2019. na svakih 100 USD uloženih u europska tehnološka poduzeća 92 USD dodijeljeno osnivačkim timovima u kojima su samo muškarci (18); |
| --- | --- |

T.

budući da na temelju Globalnog izvješća o nejednakostima između spolova Svjetskog gospodarskog foruma iz 2018. samo 22 % stručnjaka za umjetnu inteligenciju na svijetu čine žene, u usporedbi sa 78 % muškaraca, što predstavlja rodnu razliku od 72 % koju treba riješiti; budući da je 2019. na svakih 100 USD uloženih u europska tehnološka poduzeća 92 USD dodijeljeno osnivačkim timovima u kojima su samo muškarci (18);

| U. | budući da digitalna uključenost podrazumijeva sposobnost svih pojedinaca i zajednica da pristupe informacijsko-komunikacijskim tehnologijama i upotrebljavaju ih; budući da djevojke i žene iz digitalne uključenosti isključuju nedostatak pristupa, cjenovna pristupačnost i obrazovanje kao i očekivanja povezana s rodom i društveno-kulturnim normama, niži postotak sudjelovanja u obrazovanju u području STEM-a i IKT-a, ograničena upotreba digitalnih alata i manja aktivnost na društvenim platformama zbog kibernasilja usmjerenog protiv djevojaka i žena; budući da rodna dimenzija digitalne uključenosti mora biti sastavni dio svih inicijativa i ulaganja EU-a povezanih s IKT-om i digitalizacijom; |
| --- | --- |

U.

budući da digitalna uključenost podrazumijeva sposobnost svih pojedinaca i zajednica da pristupe informacijsko-komunikacijskim tehnologijama i upotrebljavaju ih; budući da djevojke i žene iz digitalne uključenosti isključuju nedostatak pristupa, cjenovna pristupačnost i obrazovanje kao i očekivanja povezana s rodom i društveno-kulturnim normama, niži postotak sudjelovanja u obrazovanju u području STEM-a i IKT-a, ograničena upotreba digitalnih alata i manja aktivnost na društvenim platformama zbog kibernasilja usmjerenog protiv djevojaka i žena; budući da rodna dimenzija digitalne uključenosti mora biti sastavni dio svih inicijativa i ulaganja EU-a povezanih s IKT-om i digitalizacijom;

| V. | budući da digitalna financijska uključenost podrazumijeva digitalni pristup formalnim financijskim uslugama koje su prilagođene potrebama i odgovorno se pružaju po pristupačnoj cijeni; budući da su glavni razlozi za financijsku isključenost žena zakoni i norme koji mogu ugroziti pravo žena da sudjeluju na tržištu rada, upravljaju imovinom, uspostavljaju financiranje za razvoj formalnog poslovanja i pristupaju mu te donose vlastite ekonomske odluke; budući da otprilike milijardu žena još uvijek nema pristup formalnim financijskim uslugama zbog nedostatka pristupa identifikacijskim dokumentima, mobitelima, digitalnim vještinama i nedovoljnog financijskog znanja te neodgovarajućih proizvoda; budući da bolji pristup i upotreba pouzdanih digitalnih financijskih usluga mogu pomoći u izgradnji ekonomske moći i ekonomske neovisnosti žena; |
| --- | --- |

V.

budući da digitalna financijska uključenost podrazumijeva digitalni pristup formalnim financijskim uslugama koje su prilagođene potrebama i odgovorno se pružaju po pristupačnoj cijeni; budući da su glavni razlozi za financijsku isključenost žena zakoni i norme koji mogu ugroziti pravo žena da sudjeluju na tržištu rada, upravljaju imovinom, uspostavljaju financiranje za razvoj formalnog poslovanja i pristupaju mu te donose vlastite ekonomske odluke; budući da otprilike milijardu žena još uvijek nema pristup formalnim financijskim uslugama zbog nedostatka pristupa identifikacijskim dokumentima, mobitelima, digitalnim vještinama i nedovoljnog financijskog znanja te neodgovarajućih proizvoda; budući da bolji pristup i upotreba pouzdanih digitalnih financijskih usluga mogu pomoći u izgradnji ekonomske moći i ekonomske neovisnosti žena;

| W. | budući da na sposobnost žena da pristupaju i koriste se digitalnim tehnologijama utječu brojni čimbenici, kao što su ulaganja, propisi i konkurencija; budući da žene i djevojke u ruralnim i teško dostupnim regijama nailaze na izazove i prepreke u pogledu pristupa internetu te digitalnim tehnologijama i infrastrukturi, što ih sprečava da u potpunosti iskoriste digitalni potencijal moderne tehnologije; budući da, posebice u zemljama u razvoju, žene i djevojke u ruralnim područjima uglavnom rade u poljoprivredi, a njihov rad često nije plaćen te rade nesigurnije poslove, zbog čega žive u tehnološki siromašnim okruženjima i imaju poteškoće pri pristupanju digitalnim tehnologijama; |
| --- | --- |

W.

budući da na sposobnost žena da pristupaju i koriste se digitalnim tehnologijama utječu brojni čimbenici, kao što su ulaganja, propisi i konkurencija; budući da žene i djevojke u ruralnim i teško dostupnim regijama nailaze na izazove i prepreke u pogledu pristupa internetu te digitalnim tehnologijama i infrastrukturi, što ih sprečava da u potpunosti iskoriste digitalni potencijal moderne tehnologije; budući da, posebice u zemljama u razvoju, žene i djevojke u ruralnim područjima uglavnom rade u poljoprivredi, a njihov rad često nije plaćen te rade nesigurnije poslove, zbog čega žive u tehnološki siromašnim okruženjima i imaju poteškoće pri pristupanju digitalnim tehnologijama;

Opće napomene

| 1. | poziva Komisiju i države članice da mjere za poticanje prelaska na digitalnu tehnologiju usklade s ciljevima Unije o rodnoj ravnopravnosti; naglašava da digitalna tranzicija ne bi smjela nikoga zapostaviti; pozdravlja Komisijinu predanost povećanju sudjelovanja žena u digitalnom gospodarstvu i informacijskom društvu koja je dio strategije za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.; poziva Komisiju da u okviru digitalne agende, europske digitalne strategije i svih drugih politika i inicijativa u području vještina digitalizacije i obrazovanja nastavi rješavati problem velikih rodnih razlika u sektoru IKT-a s pomoću konkretnih mjera posebno usmjerenih na povećanje sudjelovanja žena i djevojaka u tom sektoru; naglašava da povećanje sudjelovanja žena u digitalnom sektoru može imati važan učinak na borbu protiv rodnih nejednakosti, stereotipa i diskriminacije, poboljšanje pristupa žena tržištu rada i njihovih radnih uvjeta, kao i rješavanje problema razlike u plaćama između žena i muškaraca; poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za programe kojima je cilj privući više djevojaka i žena da studiraju i rade u području STEM-a, da uspostave poduzetničke programe kojima se financiraju žene i djevojke koje pokreću tehnološke projekte ili nova poduzeća, da razviju strategije usmjerene na povećanje digitalne uključenosti i digitalne financijske uključenosti djevojaka i žena u područjima povezanima sa STEM-om, umjetnom inteligencijom te sektorom istraživanja i inovacija te da zauzmu višerazinski pristup rješavanju rodnih razlika na svim razinama obrazovanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da pri pregovaranju o programima u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira i o sredstvima i zajmovima u okviru plana oporavka uzme u obzir jednake mogućnosti žena i muškaraca i digitalni jaz među spolovima i da poveća osviještenost žena o tim mehanizmima; naglašava da rodno osviještena politika i donošenje rodno osjetljivog proračuna s mjerljivim pokazateljima moraju biti dio politika kojima se podupire razvoj IKT-a; poziva Komisiju da osigura uključivanje načela rodne ravnopravnosti u Zakon o digitalnim uslugama i sve buduće prijedloge koji se odnose na digitalnu domenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za punu provedbu ministarske izjave o preuzimanju obveze u pogledu žena u digitalnoj sferi; poziva Komisiju da nadzire provedbu međusektorskih nacionalnih planova država članica u pogledu žena u digitalnoj sferi; |
| --- | --- |

3.

Obrazovanje

| 4. | naglašava važnost uključivanja načela rodne ravnopravnosti u digitalno obrazovanje na svim razinama, uključujući izvannastavno, informalno i neformalno obrazovanje, među ostalim i za nastavno osoblje; poziva na donošenje posebnih strategija za različite dobne skupine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče Komisiju i države članice, kao i razvojne programere, poduzeća i sveučilišta da riješe problem rodnih razlika u sektoru IKT-a i da surađuju u traženju rješenja i razmjeni najboljih praksi u pogledu bolje uključenosti djevojčica u područjima relevantnima za digitalno obrazovanje od najranije dobi; poziva EU i države članice da razvijaju, podupiru i provode mjere koje promiču UN i njegova tijela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da se temeljito pozabavi pitanjem malog broja žena koje studiraju i rade u području IKT-a i da osigura snažnu rodnu perspektivu u okviru programa Digitalna Europa i ažuriranog akcijskog plana za digitalno obrazovanje, što obuhvaća i dostupnost i cjenovnu pristupačnost digitalne opreme; poziva obrazovne ustanove da uključe rodnu komponentu u sve kurikule, obrazovne materijale i prakse podučavanja povezane s područjem STEM-a i IKT-a od rane dobi kako bi se djevojčice potakle da pohađaju nastavu iz matematike, programiranja, IKT-a i znanstvenih predmeta u školama; potiče Komisiju i države članice da surađuju s obrazovnim ustanovama i organizacijama civilnog društva kako bi ocijenile i preoblikovale načine podučavanja u području IKT-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je važno da žene i djevojke doprinesu definiranju vlastite budućnosti u STEM-u i da IKT postane sastavni dio obrazovanja u predškolskom i osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju te da se napuste štetni stereotipi o rodnim ulogama za djevojčice i dječake; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da pri razvoju politika digitalnog obrazovanja uzmu u obzir rodnu perspektivu kako bi se i učenici i učenice osposobili za suočavanje s izazovima u budućnosti; poziva Komisiju i države članice da uspostave programe mentorstva sa ženama koje će biti uzori u području IKT-a na svim razinama obrazovanja; poziva Komisiju i države članice da promiču kampanje za podizanje svijesti usmjerene na učenike i njihove roditelje radi borbe protiv rodnih stereotipa u školskim projektima i na radnim mjestima; ističe da je važno ženama pripisivati zasluge za njihov rad kako djevojčice ne bi u znanstvenim knjigama viđale samo muška imena, nego kako bi imale i ženske uzore; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da podrže cjeloživotno učenje u cilju olakšavanja profesionalnog prijelaza žena na položaje u području IKT-a, kao i osposobljavanje i programe za jačanje e-vještina, prekvalifikaciju i dokvalifikaciju djevojaka i žena; naglašava da preporuka Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i ažurirani program vještina za Europu moraju osigurati rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da donesu politike i mjere za rješavanje problema propusnog cjevovoda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na to da rodna ravnopravnost postane dosljedan i strukturni dio buduće strategije i politika EU-a za mlade; |
| --- | --- |

11.

Zapošljavanje i poduzetništvo

| 12. | potiče države članice da potpuno prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života i poziva Komisiju da to učinkovito nadzire kako bi osigurala da oba roditelja mogu koristiti očinski i roditeljski dopust te dopust za njegovatelje; potiče države članice da uzmu u obzir IKT kao sredstvo promicanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života i da prate trendove u digitalizaciji svijeta rada, među ostalim u digitalnom sektoru, kako bi, prema potrebi, prilagodile svoje postojeće mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te promicale i ojačale svoje sustave usmjerene na jednaku raspodjelu zadaća skrbi; u tom kontekstu potiče Komisiju i države članice da uvedu politike za rješavanje situacije samozaposlenih osoba, posebno žena poduzetnica u sektoru IKT-a i digitalnom sektoru, i njihove potrebe za pristupom sustavima socijalne zaštite, rodiljnom dopustu i skrbi o djeci; ističe da rad na daljinu ženama omogućuje rad od kuće, što potencijalno može dovesti do bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; konstatira, međutim, da države članice to moraju nadzirati i propisno regulirati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da razlika u plaći između žena i muškaraca ima negativan učinak na socijalne naknade i razliku u mirovinama žena, među ostalim u digitalnom sektoru; pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala do kraja 2020. predložiti obvezujuće mjere u pogledu transparentnosti plaća, istodobno uzimajući u obzir jedinstvene okolnosti europskih malih i srednjih poduzeća te razne modele tržišta rada koji postoje u EU-u, kako bi se učinkovito riješile razlike u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena kao i siromaštvo u starijoj dobi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i države članice da promiču rodnu ravnopravnost u poduzećima u sektoru IKT-a i povezanim sektorima te u digitalnom gospodarstvu, te da donesu horizontalne politike za smanjenje rodnog jaza u digitalnom gospodarstvu s pomoću ciljanih mjera, uključujući europske fondove za financiranje projekata koje vode žene u digitalnom sektoru, promicanje minimalnog broja žena istraživača koje sudjeluju u projektima IKT-a, programe osposobljavanja za odjele za ljudske resurse o „nesvjesnoj rodno diskriminirajućoj pristranosti” kako bi se promicalo rodno uravnoteženo zapošljavanje, osmišljavanje nagrada i sustava poticaja za poduzeća i organizacije koji aktivno doprinose rodno neutralnim politikama s mjerljivim ciljevima, promicanje rodne osviještenosti u strategijama poduzeća pri proizvodnji, osmišljavanju i oglašavanju proizvoda IKT-a, godišnja izvješća poduzeća u sektoru IKT-a o raznolikosti i razlici u plaćama među spolovima, politike javne nabave i/ili smjernice o kupnji usluga IKT-a od pružatelja koji primjenjuju rodnu ravnotežu u sastavu svojih poduzeća i odbora, olakšavanje raspodjele europskih sredstava poduzećima koja vode računa o kriterijima rodne ravnoteže i poticanje provedbe planova i protokola za rodnu ravnopravnost kako bi se poboljšala i pratila uspješnost poduzeća u pogledu sudjelovanja žena, među ostalim na razini uprave i vodstva, kao i programe mentorstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti ocijene uzroke i čimbenike koji dovode do visoke stope odustajanja od karijere u digitalnom sektoru kod žena; poziva Komisiju i države članice da analiziraju učinak koji nedostatak ravnoteže između poslovnog i privatnog života ima na sposobnost žena da sudjeluju u usavršavanju neophodnom za održavanje potrebne razine vještina koje se zahtijevaju u sektoru IKT-a; poziva Komisiju i države članice da osmisle mehanizme i programe za integraciju žena i djevojaka u inicijative obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja u digitalnom sektoru, neovisno o njihovu pravnom migracijskom statusu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da potiču poduzetništvo žena i njihovo sudjelovanje u inovacijama te da poduzetnicama i digitalnim novoosnovanim poduzećima kojima upravljaju žene pruže više prilika za financiranje i da poboljšaju pristup postojećim sredstvima kako bi imale jednake mogućnosti za natjecanje na jedinstvenom digitalnom tržištu, te da potaknu rodno uravnoteženiji sastav financijskih institucija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju i države članice da povećaju financiranje za istraživanja o rodnim pitanjima u području IKT-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je iznimno važno imati više ženskih uzora i povećati broj žena na vodećim položajima u sektoru IKT-a; poziva muške uzore da se zalažu za rodnu ravnopravnost u digitalnom gospodarstvu; naglašava potrebu da poduzeća u području IKT-a uvedu prakse u pogledu ljudskih resursa kojima se promiče raznolikost, kao što je rodna ravnoteža na srednjim i visokim rukovodećim položajima i u odborima poduzeća; pozdravlja činjenicu da se Komisija namjerava založiti za usvajanje Prijedloga direktive o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) iz 2012. i apelira na Vijeće da prekine blokadu u postupku i usvoji ga; |
| --- | --- |

18.

Kulturni, medijski i audiovizualni sektor

| 19. | ističe učinak kulturnog, medijskog, oglašavačkog i audiovizualnog sektora na razvoj i jačanje rodnih stereotipa i promicanje normativnih i kulturnih prepreka koje se reproduciraju kroz jezik i slike koji se šire u medijima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva audiovizualni i medijski sektor da više prikazuju žene koje se bave zanimanjima povezanima sa STEM-om i IKT-om i da počnu prikazivati raznolikost i mogućnosti koje se pružaju u području STEM-a i IKT-a; poziva medijski sektor da uključi žene u panel-rasprave, novinske članke i druga mjesta u kojima se oblikuje javno mnijenje i diskurs o tehnološkim temama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na važnost uklanjanja svjesne i nesvjesne rodno diskriminirajuće pristranosti iz algoritama, aplikacija umjetne inteligencije, videoigara i igračaka koje doprinose štetnim rodnim stereotipima i dovode do smanjenja sudjelovanja žena u digitalnom području, području umjetne inteligencije i IKT-a; ističe da je potrebno riješiti problem pristranosti u području inovacija u sektoru IKT-a, pri čemu su dizajneri i tvorci usluga, softvera i korisničkih aplikacija uglavnom muškarci, a njihovi korisnici uglavnom žene; |
| --- | --- |

21.

Građansko, političko i ekonomsko osnaživanje žena

| 22. | ističe da informacijsko-komunikacijske tehnologije mogu znatno povećati sposobnost žena da sudjeluju u izbornim postupcima, javnim savjetovanjima, istraživanjima i raspravama, kao i da se organiziraju i zagovaraju prava žena; poziva Komisiju i države članice da pri osmišljavanju inicijativa e-uprave uzmu u obzir rodnu dimenziju; ističe učinkovitost upotrebe interneta za kampanje, forume i povećanje vidljivosti ženskih uzora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da konstruktivno surađuju s organizacijama digitalnog civilnog društva i da ih podupiru te da potiču takve organizacije da se uključe u upravljanje internetom; poziva Komisiju i države članice da blisko surađuju i sa ženama i ženskim organizacijama civilnog društva te da ih uključe u svoj rad pri osmišljavanju i provedbi javnih tehnoloških politika kako bi se ublažilo i bolje odgovorilo na probleme koji postoje u svakodnevnom životu žena i djevojčica, te da promiču ekonomsku i digitalnu uključenost žena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče države članice i Komisiju da organiziraju kampanje senzibilizacije, osposobljavanja i rodnog osvještavanja kako bi se naglasio utjecaj razvijenih vještina u području IKT-a na ekonomsko osnaživanje žena; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je potrebno poticati žene da preuzmu važniju ulogu u oblikovanju, razvoju, izgradnji i održavanju pametnih gradova ili pametnih sela; |
| --- | --- |

25.

Prikupljanje podataka

| 26. | pozdravlja uspostavu pregleda pokazatelja „Žene u digitalnoj sferi” kao sastavnog dijela Indeksa digitalnoga gospodarstva i društva (DESI), kao i četiri nova pokazatelja koje je predložio EIGE u svojem izvješću iz 2018. pod naslovom „Rodna ravnopravnost i mladi: mogućnosti i rizici digitalizacije”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice kao i platforme i poduzeća da prikupljaju usporedive podatke o upotrebi IKT-a raščlanjene prema spolu i dobi i da predlože inicijative, uključujući istraživanje, za razumijevanje i rješavanje temeljnih uzroka digitalnog jaza među spolovima; potiče Komisiju i države članice da prikupe i upotrijebe postojeće podatke raščlanjene prema spolu radi promicanja više istraživanja o interakciji različitih čimbenika koji sprečavaju digitalnu uključenost žena i djevojaka; naglašava da usklađeno prikupljanje podataka olakšava usporedbu i razmjenu podataka i primjera najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

27.

Borba protiv rodno uvjetovanog nasilja: kibernasilje

| 28. | s velikom zabrinutošću primjećuje da su digitalna kaznena djela i zastrašivanje, zlostavljanje, „doxing” (neželjeno javno objavljivanje podataka) te uznemiravanje i nasilje nad ženama u porastu u digitalnom svijetu; naglašava važnost digitalne i medijske pismenosti, kiberhigijene i kibersigurnosti; poziva na dodjelu sredstava i provedbu kampanja za senzibilizaciju i edukaciju žena o tome kako osigurati račune i komunikaciju kako bi se zaštitile na internetu i o tome kako sudjelovati u pristojnoj društvenoj komunikaciji na internetu kako bi se žene upozorilo na potencijalne zlostavljače ili napadače, te kako bi ih se informiralo o tome kako potražiti pomoć u slučaju incidenta; smatra da bi se tim kampanjama trebalo boriti protiv rodno uvjetovanog nasilja i rodnih stereotipa, obrazovati muškarce o tome kako se ponašati prema ženama na internetu i zajamčiti ženama kontinuiranu slobodu izražavanja i smisleno sudjelovanje u javnom diskursu; povrh toga smatra da bi poduzeća i programeri trebali rješavati problem rodno uvjetovanog nasilja i zlostavljanja u okviru svojih infrastruktura s pomoću učinkovitih mehanizama prijavljivanja i suspenzije; poziva države članice da olakšaju korištenje kanala za prijavljivanje i da podupru razvoj alata za osposobljavanje policijskih snaga, pravosudnog sustava i sektora za informacijske i komunikacijske tehnologije kako bi tijelima kaznenopravnog progona omogućile da provode učinkovite istrage i kazneni progon zlonamjernih napadača i da pružaju potporu žrtvama uznemiravanja i nasilja na internetu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva institucije, agencije i tijela EU-a kao i države članice i njihova tijela kaznenog progona da surađuju i poduzmu konkretne korake kako bi koordinirali svoje mjere za borbu protiv upotrebe IKT-a u svrhu počinjenja kaznenih djela, uključujući spolno uznemiravanje na internetu i trgovinu ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, i za prikupljanje podataka o rodno uvjetovanom nasilju na internetu raščlanjenih po spolovima; pozdravlja Komisijinu najavu istraživanja o rodno uvjetovanom nasilju; potiče Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva za razvoj rješenja u području umjetne inteligencije kojima se sprečava i suzbija kibernasilje, spolno uznemiravanje na internetu, iskorištavanje žena i djevojaka i uznemiravanje na radnom mjestu; poziva države članice da revidiraju svoje kazneno pravo kako bi se novi oblici digitalnog nasilja definirali, priznali i kriminalizirali, te da ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada o nasilju i uznemiravanju iz 2019., koja se, među ostalim, primjenjuje na komunikaciju povezanu s poslom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je za postizanje rodne ravnopravnosti ključno uspostaviti sveobuhvatan dobno prilagođen spolni odgoj i edukaciju o odnosima, koji će obuhvaćati borbu protiv kibernasilja i spolnog uznemiravanja na internetu, kao i borbu protiv objektivizacije na internetu te hiperseksualizacije i seksualnog iskorištavanja žena; poziva Komisiju i države članice da donesu politike i mjere za rješavanje problema spolnog uznemiravanja na obrazovnim lokacijama i u školama u području STEM-a kao i u sektoru IKT-a; poziva poslodavce da prilagode mjere u području ljudskih resursa kako bi se obuhvatili i stari i novi oblici uznemiravanja na internetu, uz obvezne tečajeve i uvođenje broja za hitne pozive za žrtve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na donošenje dodatnih pravno obvezujućih mjera i direktive za sprečavanje i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, što obuhvaća i kibernasilje, koje je često usmjereno protiv žena, primjerice javnih osoba, političarki i aktivistica, te govora mržnje na internetu usmjerenog protiv žena; poziva Komisiju da osigura da se predstojeći prijedlog Zakona o digitalnim uslugama i novi okvir za suradnju među internetskim platformama pozabave odgovornostima internetskih platformi u pogledu govora mržnje koji šire korisnici i drugih štetnih, uvredljivih i seksističkih sadržaja u cilju zaštite sigurnosti žena na internetu; poziva Komisiju da utvrdi usklađene pravne definicije kibernasilja i novi kodeks ponašanja za internetske platforme o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja na internetu; |
| --- | --- |

31.

Nova područja

| 32. | poziva nacionalne javne uprave i institucije EU-a da u suradnji s privatnim sektorom osmisle kampanje za predstavljanje uzora na razini cijele Europe, potičući mlađe stručnjakinje na odabir zanimanja u području kibersigurnosti, što bi znatno smanjilo jaz u pogledu vještina, potaknulo gospodarstvo i unaprijedilo cjelokupnu otpornost industrije kibersigurnosti u Europi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu za daljnjim regulatornim naporima kako bi se osiguralo da umjetna inteligencija poštuje načela i vrijednosti rodne ravnopravnosti i nediskriminacije iz članka 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da je potrebno kroz rodnu prizmu produbiti razumijevanje novih područja, kao što su algoritamsko donošenje odluka, tehnologija lanca blokova i kriptovaluta te nadzor podataka, i izraditi strategije za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

34.

Rodna ravnopravnost u razvojnim politikama

| 35. | izražava zabrinutost zbog mogućnosti povećanja digitalnog jaza među spolovima u zemljama i regijama u razvoju zbog aktualne krize; ističe važnost promicanja razvijenih digitalnih vještina žena i djevojaka, digitalnog pristupa i cjenovne pristupačnosti digitalnih tehnologija kao instrumenata za postizanje rodne ravnopravnosti u okviru razvojnih strategija; ističe potrebu za usmjeravanjem razvojnih fondova u promicanje digitalnog obrazovanja djevojčica i žena te za podupiranjem projekata koje vode žene u digitalnom sektoru, posebno onih s društvenim učinkom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da osobe s invaliditetom, etničke i manjinske skupine, žene različitih socioekonomskog statusa, starije žene i žene u ruralnim područjima, kao i izbjeglice i migrantice, mogu naići na poteškoće pri pristupu digitalnim uslugama i povezanoj infrastrukturi; naglašava važnost međusektorskog pristupa svim inicijativama donošenja rodno osviještenih politika radi povećanja pristupa žena digitalnim uslugama i njihova korištenja tih usluga te obrazovanju i zapošljavanju u digitalnom gospodarstvu i društvu; poziva države članice da se uhvate u koštac s problemom digitalne isključenosti svih ranjivih skupina u društvu te da im omoguće pristup obrazovanju u području IKT-a prilagodbom metoda i rasporeda podučavanja kako bi se uzeli u obzir različiti čimbenici koji određuju pristup žena obrazovanju; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(2)  SL C 36, 29.1.2016., str. 18.

(3)  SL C 93, 9.3.2016., str. 120.

(4)  SL C 349, 17.10.2017., str. 56.

(5)  SL C 66, 21.2.2018., str. 44.

(6)  SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(7)  Detaljna analiza – „Osnaživanje žena na internetu”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 30. listopada 2015.

(8)  Studija – „Temeljni uzroci digitalnog jaza među spolovima i moguća rješenja za poboljšanje digitalne uključenosti žena i djevojčica”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 15. veljače 2018.

(9)  Studija – „Kibernasilje i govor mržnje na internetu usmjeren protiv žena”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 16. kolovoza 2018.

(10)  Studija – „Obrazovanje i zapošljavanje žena u znanosti, tehnologiji i digitalnom gospodarstvu, uključujući UI i njegov utjecaj na rodnu ravnopravnost”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – Građanska prava i ustavna pitanja, 15. travnja 2020.

(11)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard

(13)  Pokazatelj br. 6 EIGE-a. Izvor: Informativni članak EIGE-a naslovljen „Rodna ravnopravnost i digitalizacija u Europskoj uniji”, objavljen 11. listopada 2018.

(14)  Informativni članak EIGE-a naslovljen „Rodna ravnopravnost i digitalizacija u Europskoj uniji”, objavljen 11. listopada 2018.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict

(16)  Istraživanje Agencije EU-a za temeljna prava – https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(17)  Studija Komisije naslovljena „Žene u digitalnom dobu” (2018.).

(18)  https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/242 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/242

---

P9_TA(2021)0027

Represija demokratske oporbe u Hong Kongu

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (2021/2505(RSP))

(2021/C 456/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (1) i Rezoluciju od 18. srpnja 2019. o situaciji u Hong Kongu (2), Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), Rezoluciju od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (4) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. (5), osobito u pogledu važnosti izrade učinkovitog europskog zakonodavstva o korporativnoj dužnoj pažnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (1) i Rezoluciju od 18. srpnja 2019. o situaciji u Hong Kongu (2), Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), Rezoluciju od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (4) i Rezoluciju od 17. prosinca 2020. (5), osobito u pogledu važnosti izrade učinkovitog europskog zakonodavstva o korporativnoj dužnoj pažnji,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, osobito Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) te Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima između EU-a i Kine (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, osobito Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) te Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o odnosima između EU-a i Kine (7),

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje preporuke o Hong Kongu, osobito onu o Hong Kongu 20 godina nakon primopredaje upućenu 13. prosinca 2017. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje preporuke o Hong Kongu, osobito onu o Hong Kongu 20 godina nakon primopredaje upućenu 13. prosinca 2017. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (8),

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 7. siječnja 2021. o masovnim uhićenjima osoba koje su sudjelovale u prodemokratskim predizborima u Hong Kongu u srpnju 2020., izjavu glasnogovornika od 29. prosinca 2020. o suđenju 10 građana Hong Konga, izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 12. studenoga 2020. o diskvalifikaciji članova Zakonodavnog vijeća Hong Konga, izjavu glasnogovornika od 2. studenoga 2020. o uhićenju nekoliko prodemokratskih zakonodavaca i bivših zakonodavaca u Hong Kongu, izjavu glasnogovornika od 24. rujna 2020. o uhićenju Joshue Wonga i drugih prodemokratskih aktivista, izjavu glasnogovornika od 10. kolovoza 2020. o nedavnim uhićenjima i pretresima u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu, izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 3. kolovoza 2020. o odgađanju izbora za Zakonodavno vijeće u Hong Kongu i izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 1. srpnja 2020. o usvajanju Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu u Svekineskom narodnom kongresu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 7. siječnja 2021. o masovnim uhićenjima osoba koje su sudjelovale u prodemokratskim predizborima u Hong Kongu u srpnju 2020., izjavu glasnogovornika od 29. prosinca 2020. o suđenju 10 građana Hong Konga, izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 12. studenoga 2020. o diskvalifikaciji članova Zakonodavnog vijeća Hong Konga, izjavu glasnogovornika od 2. studenoga 2020. o uhićenju nekoliko prodemokratskih zakonodavaca i bivših zakonodavaca u Hong Kongu, izjavu glasnogovornika od 24. rujna 2020. o uhićenju Joshue Wonga i drugih prodemokratskih aktivista, izjavu glasnogovornika od 10. kolovoza 2020. o nedavnim uhićenjima i pretresima u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu, izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 3. kolovoza 2020. o odgađanju izbora za Zakonodavno vijeće u Hong Kongu i izjavu Visokog predstavnika u ime EU-a od 1. srpnja 2020. o usvajanju Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu u Svekineskom narodnom kongresu,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije Konferencije predsjednika od 6. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije Konferencije predsjednika od 6. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 30. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 30. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 o Hong Kongu od 17. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 o Hong Kongu od 17. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija,

| — | uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005) od 12. ožujka 2019. , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005) od 12. ožujka 2019. ,

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 5. siječnja 2021. hongkonška policija uhitila 53 predstavnika demokratske oporbe i aktivista pod optužbom za subverzivne aktivnosti u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong; budući da su među pritvorenicima bili organizatori i kandidati na demokratskim predizborima održanima u srpnju prošle godine prije izbora za Zakonodavno vijeće Posebnog upravnog područja Hong Konga, bivši članovi Zakonodavnog vijeća, okružni vijećnici i američki odvjetnik uključen u prodemokratski pokret; budući da su prema uputama hongkonške policije banke također zamrznule 1,6 milijuna HKD povezanih s 53 osoba; budući da su u međuvremenu sve te osobe uz izuzetak triju osoba puštene uz jamčevinu do daljnje istrage; |
| --- | --- |

A.

budući da je 5. siječnja 2021. hongkonška policija uhitila 53 predstavnika demokratske oporbe i aktivista pod optužbom za subverzivne aktivnosti u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong; budući da su među pritvorenicima bili organizatori i kandidati na demokratskim predizborima održanima u srpnju prošle godine prije izbora za Zakonodavno vijeće Posebnog upravnog područja Hong Konga, bivši članovi Zakonodavnog vijeća, okružni vijećnici i američki odvjetnik uključen u prodemokratski pokret; budući da su prema uputama hongkonške policije banke također zamrznule 1,6 milijuna HKD povezanih s 53 osoba; budući da su u međuvremenu sve te osobe uz izuzetak triju osoba puštene uz jamčevinu do daljnje istrage;

| B. | budući da je to bilo posljednje u dugom nizu uhićenja predstavnika i aktivista demokratske oporbe i drugih djelovanja usmjerenih na podrivanje demokratskih institucija u Hong Kongu od stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti 1. srpnja 2020.; budući da su u skladu sa zakonom od njegova uvođenja uhićena 93 pripadnika oporbe; budući da su 1. rujna 2020. stručnjaci UN-a za ljudska prava potvrdili da zakon „podrazumijeva i ozbiljnu zabrinutost u pogledu zakonitosti i neopravdana ograničenja slobode mišljenja, izražavanja i mirnog okupljanja”; |
| --- | --- |

B.

budući da je to bilo posljednje u dugom nizu uhićenja predstavnika i aktivista demokratske oporbe i drugih djelovanja usmjerenih na podrivanje demokratskih institucija u Hong Kongu od stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti 1. srpnja 2020.; budući da su u skladu sa zakonom od njegova uvođenja uhićena 93 pripadnika oporbe; budući da su 1. rujna 2020. stručnjaci UN-a za ljudska prava potvrdili da zakon „podrazumijeva i ozbiljnu zabrinutost u pogledu zakonitosti i neopravdana ograničenja slobode mišljenja, izražavanja i mirnog okupljanja”;

| C. | budući da je hongkonški ministar sigurnosti izjavio da su uhićene osobe osumnjičene za pokušaj paraliziranja rada vlade kroz planove da iskoriste svoja demokratska prava i isteknu većinu u zakonodavnom tijelu; |
| --- | --- |

C.

budući da je hongkonški ministar sigurnosti izjavio da su uhićene osobe osumnjičene za pokušaj paraliziranja rada vlade kroz planove da iskoriste svoja demokratska prava i isteknu većinu u zakonodavnom tijelu;

| D. | budući da su brojne osobe koje se zalažu za demokraciju uklonjene s izabranih dužnosti zbog političkih razloga, na temelju rezolucije Svekineskog narodnog kongresa od 10. studenoga 2020. kojom je domoljublje postalo pravni zahtjev za zakonodavce, što je dovelo do ostavke gotovo svih članova oporbe iz Zakonodavnog vijeća; budući da je prethodno neovisno pravosuđe Hong Konga sve češće pod napadima kineske Komunističke partije i medija pod kontrolom države; |
| --- | --- |

D.

budući da su brojne osobe koje se zalažu za demokraciju uklonjene s izabranih dužnosti zbog političkih razloga, na temelju rezolucije Svekineskog narodnog kongresa od 10. studenoga 2020. kojom je domoljublje postalo pravni zahtjev za zakonodavce, što je dovelo do ostavke gotovo svih članova oporbe iz Zakonodavnog vijeća; budući da je prethodno neovisno pravosuđe Hong Konga sve češće pod napadima kineske Komunističke partije i medija pod kontrolom države;

| E. | budući da je 15. siječnja 2021. širokopojasna mreža Hong Kong blokirala prodemokratsku internetsku stranicu na zahtjev hongkonških vlasti u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; budući da taj prvi korak u cenzuri interneta u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti izaziva zabrinutost zbog toga što hongkonške vlasti planiraju iskoristiti spomenuto zakonodavstvo kako bi dodatno ograničile slobodu izražavanja i informiranja na internetu; budući da bi to imalo štetne posljedice i za građanske slobode i za demokraciju; |
| --- | --- |

E.

budući da je 15. siječnja 2021. širokopojasna mreža Hong Kong blokirala prodemokratsku internetsku stranicu na zahtjev hongkonških vlasti u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; budući da taj prvi korak u cenzuri interneta u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti izaziva zabrinutost zbog toga što hongkonške vlasti planiraju iskoristiti spomenuto zakonodavstvo kako bi dodatno ograničile slobodu izražavanja i informiranja na internetu; budući da bi to imalo štetne posljedice i za građanske slobode i za demokraciju;

| F. | budući da je hongkonška vlada donijela odluku o jednogodišnjoj odgodi izbora za Zakonodavno vijeće koji su prvotno bili zakazani za 6. rujna 2020., u jasnom pokušaju da omete oporbu, koja je prvi put imala stvarne izglede za osvajanje većine; budući da je odmah nakon stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti upraviteljica Hong Konga Carrie Lam izjavila da su predizbori nezakoniti i da bi se njima mogao prekršiti spomenuti zakon; |
| --- | --- |

F.

budući da je hongkonška vlada donijela odluku o jednogodišnjoj odgodi izbora za Zakonodavno vijeće koji su prvotno bili zakazani za 6. rujna 2020., u jasnom pokušaju da omete oporbu, koja je prvi put imala stvarne izglede za osvajanje većine; budući da je odmah nakon stupanja na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti upraviteljica Hong Konga Carrie Lam izjavila da su predizbori nezakoniti i da bi se njima mogao prekršiti spomenuti zakon;

| G. | budući da su kineske vlasti 23. kolovoza 2020. uhitile 12 hongkonških aktivista koji su navodno pokušavali pobjeći iz Hong Konga brodom; budući da je 10 od 12 aktivista osuđeno na zatvorske kazne u rasponu od 7 mjeseci do tri godine zbog optužbi za nezakonit prelazak granice u suđenju u kojem se nije poštovalo pravo optuženika na pravičan sudski postupak; budući da je jedan od tih aktivista, Kok Tsz-Lun, 19-godišnji student i dvojni državljanin Kine i Portugala te je stoga građanin EU-a; budući da su optuženici pritvoreni, izolirani i suđeno im je u Šenženu; budući da im je također uskraćena mogućnost da odaberu svoje predstavnike; |
| --- | --- |

G.

budući da su kineske vlasti 23. kolovoza 2020. uhitile 12 hongkonških aktivista koji su navodno pokušavali pobjeći iz Hong Konga brodom; budući da je 10 od 12 aktivista osuđeno na zatvorske kazne u rasponu od 7 mjeseci do tri godine zbog optužbi za nezakonit prelazak granice u suđenju u kojem se nije poštovalo pravo optuženika na pravičan sudski postupak; budući da je jedan od tih aktivista, Kok Tsz-Lun, 19-godišnji student i dvojni državljanin Kine i Portugala te je stoga građanin EU-a; budući da su optuženici pritvoreni, izolirani i suđeno im je u Šenženu; budući da im je također uskraćena mogućnost da odaberu svoje predstavnike;

| H. | budući da su pritvoreni i da se njihovim suđenjem u Šenženu kršilo se načelo poštenog suđenja i pravičnog postupka; budući da je 15. siječnja 2021. Sečuansko pokrajinsko ministarstvo pravosuđa oduzelo licencu za obavljanje pravnih poslova kineskom odvjetniku za ljudska prava Lu Siweiju zbog predstavljanja jednog od tih 12 aktivista; budući da je odvjetnik za ljudska prava Ren Quanniu 19. siječnja 2021. imao saslušanje u Pokrajinskom sudbenom odjelu Henana u cilju osporavanja odluke tog odjela o pokretanju postupka oduzimanja njegove dozvole za isto pitanje; budući da postoji rizik da će oba odvjetnika izgubiti dozvolu nakon što su pokušali zastupati aktiviste Hong Konga koje su kineske vlasti presrele prilikom njihova pokušaj bijega brodom na Tajvan; budući da je desetorici diplomata, uključujući neke predstavnike država članica EU-a, zabranjeno promatrati saslušanje Lua Siweija u Chengduu 13. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

H.

budući da su pritvoreni i da se njihovim suđenjem u Šenženu kršilo se načelo poštenog suđenja i pravičnog postupka; budući da je 15. siječnja 2021. Sečuansko pokrajinsko ministarstvo pravosuđa oduzelo licencu za obavljanje pravnih poslova kineskom odvjetniku za ljudska prava Lu Siweiju zbog predstavljanja jednog od tih 12 aktivista; budući da je odvjetnik za ljudska prava Ren Quanniu 19. siječnja 2021. imao saslušanje u Pokrajinskom sudbenom odjelu Henana u cilju osporavanja odluke tog odjela o pokretanju postupka oduzimanja njegove dozvole za isto pitanje; budući da postoji rizik da će oba odvjetnika izgubiti dozvolu nakon što su pokušali zastupati aktiviste Hong Konga koje su kineske vlasti presrele prilikom njihova pokušaj bijega brodom na Tajvan; budući da je desetorici diplomata, uključujući neke predstavnike država članica EU-a, zabranjeno promatrati saslušanje Lua Siweija u Chengduu 13. siječnja 2021.;

| I. | budući da je 10. kolovoza 2020. Jimmy Lay, medijski tajkun i osnivač prodemokratskih novina Apple Daily, uhićen zbog kršenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da je 10. kolovoza 2020. Jimmy Lay, medijski tajkun i osnivač prodemokratskih novina Apple Daily, uhićen zbog kršenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti;

| J. | budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti jasno krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija iz 1984. i Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. kojim se jamči neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i sloboda govora, okupljanja, udruživanja i tiska tijekom 50 godina nakon prepuštanja suvereniteta; budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti Hong Kong sprječava u ispunjavaju međunarodnih obveza u području ljudskih prava propisanih Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, čija će se provedba uskoro ocjenjivati; |
| --- | --- |

J.

budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti jasno krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija iz 1984. i Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. kojim se jamči neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i sloboda govora, okupljanja, udruživanja i tiska tijekom 50 godina nakon prepuštanja suvereniteta; budući da se Zakonom o nacionalnoj sigurnosti Hong Kong sprječava u ispunjavaju međunarodnih obveza u području ljudskih prava propisanih Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, čija će se provedba uskoro ocjenjivati;

| K. | budući da se u godišnjem izvješću organizacije Human Rights Watch navodi da Kina upravo proživljava najmračnije razdoblje za ljudska prava još od masakra na trgu Tiananmen; |
| --- | --- |

K.

budući da se u godišnjem izvješću organizacije Human Rights Watch navodi da Kina upravo proživljava najmračnije razdoblje za ljudska prava još od masakra na trgu Tiananmen;

| L. | budući da je Europska unija i dalje duboko zabrinuta zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong koji je donijela Narodna Republika Kina; budući da je riječ o osjetljivom pitanju s dalekosežnim posljedicama po Hong Kong i njegovo stanovništvo, EU i međunarodne organizacije civilnog društva, kao i po poslovno povjerenje u Hong Kong; budući da bi stupanje na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti povećalo rizik za građane EU-a u Hong Kongu; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska unija i dalje duboko zabrinuta zbog Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong koji je donijela Narodna Republika Kina; budući da je riječ o osjetljivom pitanju s dalekosežnim posljedicama po Hong Kong i njegovo stanovništvo, EU i međunarodne organizacije civilnog društva, kao i po poslovno povjerenje u Hong Kong; budući da bi stupanje na snagu Zakona o nacionalnoj sigurnosti povećalo rizik za građane EU-a u Hong Kongu;

| M. | budući da je Europska unija uvijek snažno podržavala načelo „jedna zemlja, dva sustava” te pridaje veliku važnost očuvanju visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama; budući da u trenutačnim okolnostima ta načela samo što nisu nepovratno narušena; |
| --- | --- |

M.

budući da je Europska unija uvijek snažno podržavala načelo „jedna zemlja, dva sustava” te pridaje veliku važnost očuvanju visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama; budući da u trenutačnim okolnostima ta načela samo što nisu nepovratno narušena;

| N. | budući da su u prosincu 2020. EU i Kina načelno postigli dogovor o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

N.

budući da su u prosincu 2020. EU i Kina načelno postigli dogovor o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine;

| 1. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu osoba uhićenih u Hong Kongu u prva dva tjedna 2021. i svih onih koji su prethodno uhićeni pod optužbama u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti te na odbacivanje svih optužbi protiv spomenutih osoba; ustraje na tome da vlasti poštuju vladavinu prava, ljudska prava, demokratska načela i visok stupanj autonomije Hong Konga u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava”, kako je utvrđeno Temeljnim zakonom Hong Konga te u skladu s domaćim i međunarodnim obvezama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na hitno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih aktivista iz Hong Konga uhićenih 23. kolovoza 2020. dok su navodno pokušavali pobjeći brodom, te na odbacivanje svih optužbi protiv njih; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da posredstvom izaslanstva EU-a u Kini nastavi pružati odgovarajuću pomoć Koku Tsz-Lunu, kineskom i portugalskom državljaninu, dakle ujedno i građaninu EU-a, koji je bio i jedan od 10 osuđenih u Šenzenu; poziva kineske vlasti da osiguraju da će njihovi branitelji, odvjetnici za ljudska prva Lu Siwei i Ren Quanniu, po hitnom postupku ponovno natrag dobiti svoje odvjetničke licence; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziv na hitno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih mirnih prosvjednika iz Hong Konga uhićenih posljednjih godina, u koje se ubrajaju Joshua Wong, Ivan Lam i Agnes Chow, te na odbacivanje svih optužbi protiv njih; poziva na neovisne, nepristrane, učinkovite i hitne istrage o primjeni sile nad prosvjednicima od strane hongkonške policije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vlasti Hong Konga da se pod hitno suzdrže od daljnje primjene Zakona o nacionalnoj sigurnosti u svrhu suzbijanja prava na slobodu izražavanja te prava na mirno okupljanje i udruživanje; ističe da je, kao sljedeći korak, važno spriječiti diskvalifikaciju okružnih vijećnika kao i svaku izmjenu izbornog zakona kojom bi se dodatno ograničio prostor prodemokratskog bloka, što je u suprotnosti s pravnim jamstvima Temeljnog zakona Hong Konga te međunarodnim obvezama i standardima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na cjelokupno povlačenje zakona pod nazivom „Odluka Svekineskog narodnog kongresa o uspostavi i dovršetku pravnog sustava Posebnog upravnog područja Hong Konga i provedbenih mehanizama za očuvanje nacionalne sigurnosti”, koji šteti međunarodnom statusu Hong Konga narušavanjem njegove autonomije i demokracije, neovisnosti pravosudnog sustava i poštovanju ljudskih prava; ističe da bi hongkonški narod trebao ostvarivati slobode i visok stupanj autonomije zajamčene i Temeljnim zakonom i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, čiji je Hong Kong stranka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se uvođenjem Zakona o nacionalnoj sigurnosti krše obveze koje je Narodna Republika Kina preuzela u skladu s međunarodnim pravom, konkretno Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom, te sprečava uspostavljanje odnosa na temelju povjerenja između Kine i EU-a kao i da se njime podriva buduća suradnja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava zabrinutost zbog sve većeg broja napada Komunističke partije Kine i kineskih medija pod kontrolom države na hongkonško pravosuđe s ciljem izravnog dovođenja u pitanje neovisnosti pravosuđa; izražava zabrinutost zbog toga što bi se, kao sljedeći korak, na Zakon o nacionalnoj sigurnosti moglo pozivati kako bi se ugrozila neovisnost pravosuđa Hong Konga, s obzirom na to da je izvršna upraviteljica ovlaštena za imenovanje sudaca za kazneni progon u području nacionalne sigurnosti kao i s obzirom na to da bi se optužene osobe mogle izručivati u kontinentalnu Kinu te da bi im se moglo suditi na kineskim sudovima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučno pozdravlja odluku Vlade Ujedinjene Kraljevine da omogući stjecanje državljanstva za više od milijun stanovnika Hong Konga koji posjeduju britanske nacionalne prekomorske putovnice; osuđuje prijetnje Kine u kojima ona tvrdi da neće priznavati takve putovnice kao valjane putne isprave te izražava zabrinut zbog toga što Kina navodno namjerava isključiti nositelje britanskih nacionalnih prekomorskih putovnica iz javne službe Hong Konga ili im čak uskratiti pravo glasovanja na izborima u Hong Kongu; poziva Vijeće, ESVD i Komisiju da poboljšaju koordinaciju kako bi se postigla uspješna i učinkovita provedba paketa mjera za Hong Kong donesenog u srpnju 2020.; poziva ESVD da osigura transparentniju ocjenu tih mjera, uključujući s hitnošću uspostave „sustava brodica za spašavanje” za građane Hong Konga u slučaju daljnjeg nazadovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve diplomatsko osoblje EU-a kao i europsko diplomatsko osoblje da učine sve što je u njihovoj moći kako bi pružili zaštitu i potporu mirnim aktivistima u Hong Kongu, među ostalim, u vidu prisustvovanja suđenjima, zahtijevanja da im se odobre posjeti osobama u zatvoru te dosljednom i odlučnom komunikacijom s lokalnim vlastima, uz potpunu primjenu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava i drugih relevantnih politika EU-a, uključujući novi Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava duboku uznemirenost zbog izvješća prema kojima vlasti Hong Konga razmatraju kazneni progon danskih zastupnika Uffea Elbæka i Katarine Ammitzbøll zbog pomoći koju su pružili hongkonškom aktivistu Tedu Huiju pri njegovu odlasku u egzil u Ujedinjenu Kraljevinu; smatra da su predložene optužbe protiv danskih zastupnika nelegitimne i lažne te izražava duboku zabrinutost zbog odlučnosti Komunističke partije Kine da zatre glasove svih hongkonških neistomišljenika u demokratskom svijetu u vidu eksteritorijalne primjene Zakona o nacionalnoj sigurnosti; potiče Kinu da na slobodu pusti neopravdano pritvorene građane EU-a, kao što je irski državljanin Richard O’Halloran; nadalje, poziva Komisiju da provede procjenu rizika o mogućem utjecaju hongkonškog Zakona o nacionalnoj sigurnosti na europske građane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | i dalje je osobito ogorčen zbog činjenice da je švedski izdavač Guij Minhai i dalje pritvoren te apelira na odlučne i konstantne intervencije EU-a i država članica na najvišoj razini kako bi se osiguralo njegovo puštanje na slobodu; poziva na oslobađanje hongkonškog i portugalskog državljanina Koka Tsz-Luna i poziva na to da mu se omogući pristup portugalskom konzularnom osoblju i savjetniku po njegovu izboru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odluke država članica EU-a i drugih međunarodnih partnera o suspenziji provedbe ugovorâ o izručenju s Hong Kongom; ističe da je važno nastaviti s promatranjem suđenjâ te s ocjenama i pripremama odgovora na moguće posljedice Zakona o nacionalnoj sigurnosti izvan Hong Konga; ponavlja svoj poziv državama članicama da obustave provedbu svojih ugovora o izručenju s NRK-om kako bi se spriječilo izručenje, na primjer, Ujgura, građana Hong Konga, Tibetanaca ili kineskih disidenata u Europi radi političkog suđenja u NRK-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje ulogu banaka sa sjedištem u Europi koje kineskim vlastima pomažu u primjeni Zakona o nacionalnoj sigurnosti na temelju zamrzavanja imovine i bankovnih računa koji pripadaju bivšim prodemokratskim zastupnicima i vjerskim vođama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da Hong Kong ima pristup otvorenom internetu, ali izražava zabrinutost zbog toga što Zakon o nacionalnoj sigurnosti policiji daje ovlast da pružateljima internetskih usluga naloži blokiranje internetskih stranica; izražava duboku zabrinutost zbog nedavnih izjava poduzeća Hong Kong Broadband Network, pružatelja internetskih usluga, da namjerava odbiti sve internetske stranice na kojima bi se mogle poticati „nezakonite radnje” na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti te da stoga postoji velik rizik da Hong Kong bude uključen u područje pokriveno kineskim vatrozidom; potiče vlasti Hong Konga da odmah povuku već izdane naloge za uklanjanje sadržaja i da ponovno uvedu potpunu dostupnost interneta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće da intenzivira svoje rasprave i ocjene u pogledu paketa mjera za Hong Kong te da hitno razmotri uvođenje ciljanih sankcija protiv pojedinaca u Hong Kongu i Kini, kao što su Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Xiaoming Zhang, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Ping-kien Tang, Wai-Chung Lo i Ka-chiu Lee, u okviru režima globalnih sankcija EU-a za ljudska prava, uzimajući u obzir tijekom 2021. godine imperativ ponovne uspostave građanskih i političkih prava te ispunjavanje uvjeta prema kojima treba osloboditi predstavnike demokratske oporbe i dopustiti im sudjelovanje na predstojećim izborima, u potpunosti u skladu s Temeljnim zakonom HKSAR-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava žaljenje zbog toga što odluka o političkom zaključivanju Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganju između EU i Kine (CAI) ne odražava zahtjeve Parlamenta izražene u njegovim prethodnim rezolucijama o Hong Kongu o tome da se pregovori o ulaganju iskoriste kao sredstvo poluge s ciljem očuvanja visokog stupnja autonomije Hong Konga kao i njegovih osnovnih prava i sloboda; izražava žaljenje zbog činjenice što u žurbi da se spomenuti sporazum zaključi i istovremenim nepoduzimanjem konkretnih mjera protiv teških kršenja ljudskih prava, na primjer u Hong Kongu, provinciji Xinjiang i Tibetu, EU riskira da se njegova vjerodostojnost kao globalnog aktera u području ljudskih prava dovede u pitanje; ističe da će Parlament pomno nadzirati spomenuti sporazum, uključujući njegove odredbe o radničkim pravima, te podsjeća Komisiju da će voditi računa o stanju ljudskih prava u Kini, uključujući Hong Kong, kada se od njega bude tražilo da podrži sporazum o ulaganju ili buduće trgovinske sporazume s Narodnom Republikom Kinom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče EU i sve države članice da djeluju jedinstveno i odlučno prema uspostavljanju neovisnog tijela UN-a za praćenje Kine, što će postići proaktivnim širenjem koalicija između zemalja istomišljenica u vidu održavanja sastanka Vijeća sigurnosti UN-a na temu Kine „po Arrijinoj formuli” te poticanjem Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da pokrene istragu Vijeća za ljudska prava o zlouporabama kao i pozivanjem glavnog tajnika UN-a na imenovanje posebnog izaslanika za Kinu; apelira na ESVD i na države članice Vijeća UN-a za ljudska prava da ulože veće napore u javno izražavanje zabrinutosti zbog kineskih kršenja prava, na primjer, preuzimanjem inicijative za pozivanje na posebno zasjedanje o stanju ljudskih prava u Kini, uključujući u Hong Kongu, tijekom ciklusa Vijeća 2021., i naglašava da članstvo Kine u Vijeću zahtijeva da se ona pridržava viših standarda sigurnosti ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU da potakne glavnog tajnika UN-a ili visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da imenuju posebnog izaslanika ili posebnog izvjestitelja UN-a za stanje u Hong Kongu i tako se pridruži inicijativi predsjednika odbora za vanjske poslove Ujedinjene Kraljevine, Kanade, Australije i Novog Zelanda; poziva Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da surađuju s međunarodnom zajednicom na uspostavi međunarodne kontaktne skupine za Hong Kong; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva međunarodnu zajednicu da ispuni svoja obećanja građanima Hong Konga te poduzme hitne i dosad neviđene mjere kako bi se Kinu pozvalo na odgovornost za spomenuta kršenja međunarodnog prava; ponovno poziva EU i države članice da razmotre pokretanje postupka pred Međunarodnim sudom zbog toga što kineska odluka o uvođenju Zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i njegova primjena koje je uslijedila krše Zajedničku kinesko-britansku deklaraciju i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja novouspostavljeni bilateralni dijalog između EU-a i SAD-a o Kini, pokrenut 23. listopada 2020.; poziva na pojačanu koordinaciju s međunarodnim partnerima, uključujući predstojeću američku administraciju, u pogledu svih aspekata odnosa s NRK-om i Hong Kongom; ustraje na tome da ljudska prava, s posebnim naglaskom na situaciji u Hong Kongu, imaju istaknuto mjesto na dnevnom redu predstojećeg dijaloga između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje da je politika napuštanja pristupa „jedna zemlja, dva sustava” NRK-a snažno odvratila stanovnike Tajvana od Kine te je zbog nje došla do izražaja spremnost Tajvana na suradnju s međunarodnim partnerima kako bi se poduprlo osiguravanje demokracije u toj zemlji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te izvršnoj upraviteljici i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0174.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0004.

(3)  SL C 224, 27.6.2018., str. 78.

(4)  SL C 35, 31.1.2018., str. 46.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0375.

(6)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

(7)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(8)  SL C 369, 11.10.2018., str. 156.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/247

---

P9_TA(2021)0028

Stanje u pogledu ljudskih prava u Turskoj, posebno slučaj Selahattina Demirtasa i drugih zatvorenika savjesti

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju ljudskih prava u Turskoj, a posebno o slučaju Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika savjesti (2021/2506(RSP))

(2021/C 456/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (1), od 13. ožujka 2019. o izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2), i od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, osobito o smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, osobito one od 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (1), od 13. ožujka 2019. o izvješću Komisije o Turskoj za 2018. (2), i od 19. rujna 2019. o stanju u Turskoj, osobito o smjenjivanju izabranih gradonačelnika (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. o politici proširenja EU-a (COM(2020)0660) i popratno izvješće o Turskoj za 2020. godinu (SWD(2020)0355),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (4) u pogledu globalnog režima sankcija u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (4) u pogledu globalnog režima sankcija u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća donesene 10. i 11. prosinca 2020. i ostale relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća donesene 10. i 11. prosinca 2020. i ostale relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Turskoj,

| — | uzimajući u obzir presudu Velikog vijeća Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 22. prosinca 2020. u predmetu Demirtaş protiv Turske (14305/17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Velikog vijeća Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 22. prosinca 2020. u predmetu Demirtaş protiv Turske (14305/17),

| — | uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 20. studenoga 2018. u predmetu Demirtaş protiv Turske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) od 20. studenoga 2018. u predmetu Demirtaş protiv Turske,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Turska država kandidatkinja za članstvo u EU-u i članica Vijeća Europe dugi niz godina; budući da je Turska, kao članica Vijeća Europe, stranka Europske konvencije o ljudskim pravima i da je obvezuju odredbe i sudska praksa Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je Turska država kandidatkinja za članstvo u EU-u i članica Vijeća Europe dugi niz godina; budući da je Turska, kao članica Vijeća Europe, stranka Europske konvencije o ljudskim pravima i da je obvezuju odredbe i sudska praksa Europskog suda za ljudska prava;

| B. | budući da turska policija od sredine rujna 2020. diljem Turske provodi ranojutarnje racije velikih razmjera u sklopu kojih su deseci političara, političkih aktivista, odvjetnika i drugih aktera civilnog društva pritvoreni pod optužbama koje se odnose na „terorizam”; budući da je 31. prosinca 2020. na snagu u Turskoj stupio novi zakon o sprečavanju financiranja širenja oružja za masovno uništenje, pri čemu samo šest njegovih članaka obuhvaća sredstva i propise za borbu protiv financiranja terorizma, a ostalima se turskom ministru unutarnjih poslova i predsjedniku dodjeljuju goleme ovlasti za ograničavanje aktivnosti nevladinih organizacija, poslovnih partnerstava, neovisnih skupina i udruženja i za umanjivanje njihove uloge; |
| --- | --- |

B.

budući da turska policija od sredine rujna 2020. diljem Turske provodi ranojutarnje racije velikih razmjera u sklopu kojih su deseci političara, političkih aktivista, odvjetnika i drugih aktera civilnog društva pritvoreni pod optužbama koje se odnose na „terorizam”; budući da je 31. prosinca 2020. na snagu u Turskoj stupio novi zakon o sprečavanju financiranja širenja oružja za masovno uništenje, pri čemu samo šest njegovih članaka obuhvaća sredstva i propise za borbu protiv financiranja terorizma, a ostalima se turskom ministru unutarnjih poslova i predsjedniku dodjeljuju goleme ovlasti za ograničavanje aktivnosti nevladinih organizacija, poslovnih partnerstava, neovisnih skupina i udruženja i za umanjivanje njihove uloge;

| C. | budući da je g. Selahattin Demirtaş, bivši zastupnik u turskom parlamentu od 2007. do 2018., bivši supredsjednik turske Narodne demokratske partije (HDP) i predsjednički kandidat na izborima 2014. i 2018. (na kojima je osvojio 9,76 % odnosno 8,32 % glasova), zatvoren više od četiri godine na osnovi neutemeljenih optužbi i unatoč dvjema presudama ESLJP-a u korist njegova oslobađanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je g. Selahattin Demirtaş, bivši zastupnik u turskom parlamentu od 2007. do 2018., bivši supredsjednik turske Narodne demokratske partije (HDP) i predsjednički kandidat na izborima 2014. i 2018. (na kojima je osvojio 9,76 % odnosno 8,32 % glasova), zatvoren više od četiri godine na osnovi neutemeljenih optužbi i unatoč dvjema presudama ESLJP-a u korist njegova oslobađanja;

| D. | budući da je g. Demirtaş prvotno zatvoren 4. studenoga 2016. zajedno s osam demokratski izabranih zastupnika u parlamentu iz redova HDP-a, uključujući gđu Figen Yüksekdağ, bivšu supredsjednicu HDP-a, i da je kazneno gonjen prema optužbi za „članstvo u terorističkoj organizaciji”, „širenje terorističke propagande” i mnoga druga kaznena djela, što je bilo početak napada turske vlade na tu stranku koji i dalje traje i dio šireg uzorka politički motiviranih progona i zatvaranja; budući da, unatoč osvajanju 65 gradonačelničkih mjesta diljem zemlje na lokalnim izborima održanima 2019., danas se samo šest gradonačelnika iz redova HDP-a nalazi na tim položajima, a ostali su s njih uklonjeni ili zatvoreni i zamijenjeni povjerenicima koje je imenovala vlada; |
| --- | --- |

D.

budući da je g. Demirtaş prvotno zatvoren 4. studenoga 2016. zajedno s osam demokratski izabranih zastupnika u parlamentu iz redova HDP-a, uključujući gđu Figen Yüksekdağ, bivšu supredsjednicu HDP-a, i da je kazneno gonjen prema optužbi za „članstvo u terorističkoj organizaciji”, „širenje terorističke propagande” i mnoga druga kaznena djela, što je bilo početak napada turske vlade na tu stranku koji i dalje traje i dio šireg uzorka politički motiviranih progona i zatvaranja; budući da, unatoč osvajanju 65 gradonačelničkih mjesta diljem zemlje na lokalnim izborima održanima 2019., danas se samo šest gradonačelnika iz redova HDP-a nalazi na tim položajima, a ostali su s njih uklonjeni ili zatvoreni i zamijenjeni povjerenicima koje je imenovala vlada;

| E. | budući da se 20. rujna 2019., istoga dana kad je g. Demirtaş trebao biti oslobođen prema odluci 26. porotnog kaznenog suda u Istanbulu, glavni tužitelj iz Ankare pozvao na staru i neaktivnu istragu u tijeku kao osnovu za ponovno zadržavanje g. Demirtaşa i gđe Yüksekdağ; budući da se g. Demirtaş stoga i dalje nalazi u pritvoru prije suđenja u vezi s istragom o prosvjedima iz listopada 2014. protiv ISIS-ove opsade sirijskoga grada Kobane koji su održani kao kritika pasivnosti turske vlade i njezina muka pri suočavanju s neposrednim masakrom, te koji su postali nasilni i uzeli živote nekoliko desetaka osoba; |
| --- | --- |

E.

budući da se 20. rujna 2019., istoga dana kad je g. Demirtaş trebao biti oslobođen prema odluci 26. porotnog kaznenog suda u Istanbulu, glavni tužitelj iz Ankare pozvao na staru i neaktivnu istragu u tijeku kao osnovu za ponovno zadržavanje g. Demirtaşa i gđe Yüksekdağ; budući da se g. Demirtaş stoga i dalje nalazi u pritvoru prije suđenja u vezi s istragom o prosvjedima iz listopada 2014. protiv ISIS-ove opsade sirijskoga grada Kobane koji su održani kao kritika pasivnosti turske vlade i njezina muka pri suočavanju s neposrednim masakrom, te koji su postali nasilni i uzeli živote nekoliko desetaka osoba;

| F. | budući da je 22. prosinca 2020. Veliko vijeće ESLJP-a presudilo da je prvotnim pritvaranjem g. Demirtaşa i zatim produljenjem njegova zatvaranja na više od četiri godine turska vlada djelovala u skrivenoj namjeri da ga se spriječi u obavljanju političkih aktivnosti, da se glasačima uskrati njihov izabrani predstavnik i da se „uguši pluralizam i ograniči sloboda političke rasprave: sama srž koncepta demokratskoga društva” te prekršila članak 18. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da je u konačnoj presudi zaključeno da ne postoje dostatni razlozi da se g. Demirtaşa i dalje zadrži u zatvoru i ponovno naloženo da ga se smjesta oslobodi; budući da je prema ESLJP-u Turska prekršila i slobodu izražavanja (članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima), pravo na slobodu i sigurnost (članak 5. stavci 1. i 3. te Konvencije) i pravo da osoba bira i da bude birana (članak 3 stavak 1. te Konvencije); budući da ESLJP nije utvrdio jasnu vezu između govora g. Demirtaşa i kaznenih djela terorizma; |
| --- | --- |

F.

budući da je 22. prosinca 2020. Veliko vijeće ESLJP-a presudilo da je prvotnim pritvaranjem g. Demirtaşa i zatim produljenjem njegova zatvaranja na više od četiri godine turska vlada djelovala u skrivenoj namjeri da ga se spriječi u obavljanju političkih aktivnosti, da se glasačima uskrati njihov izabrani predstavnik i da se „uguši pluralizam i ograniči sloboda političke rasprave: sama srž koncepta demokratskoga društva” te prekršila članak 18. Europske konvencije o ljudskim pravima; budući da je u konačnoj presudi zaključeno da ne postoje dostatni razlozi da se g. Demirtaşa i dalje zadrži u zatvoru i ponovno naloženo da ga se smjesta oslobodi; budući da je prema ESLJP-u Turska prekršila i slobodu izražavanja (članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima), pravo na slobodu i sigurnost (članak 5. stavci 1. i 3. te Konvencije) i pravo da osoba bira i da bude birana (članak 3 stavak 1. te Konvencije); budući da ESLJP nije utvrdio jasnu vezu između govora g. Demirtaşa i kaznenih djela terorizma;

| G. | budući da je 7. siječnja 2021. turski kazneni sud potvrdio osude 108 optuženika, uključujući bivše supredsjednike HDP-a, g. Demirtaşa i gđu Yüksekdağ, kao dio istrage smrtnih terorističkih incidenata iz 2014., odbacivši zahtjeve ESLJP-a da se g. Demirtaş oslobodi i zatraživši 38 doživotnih kazni zatvora najstrožeg oblika za optuženike, od kojih je 27 u pritvoru; |
| --- | --- |

G.

budući da je 7. siječnja 2021. turski kazneni sud potvrdio osude 108 optuženika, uključujući bivše supredsjednike HDP-a, g. Demirtaşa i gđu Yüksekdağ, kao dio istrage smrtnih terorističkih incidenata iz 2014., odbacivši zahtjeve ESLJP-a da se g. Demirtaş oslobodi i zatraživši 38 doživotnih kazni zatvora najstrožeg oblika za optuženike, od kojih je 27 u pritvoru;

| H. | budući da je g. Demirtaş, unatoč presudi Ustavnog suda Turske od 9. lipnja 2020. da se njegovim dugotrajnim pritvaranjem prije suđenja krše njegova ustavna prava, i dalje zatvoren u zatvoru visoke sigurnosti tipa F u gradu Jedrene (Edirne); budući da je on tek jedan od mnogih nezakonito zatvorenih ljudi u Turskoj na osnovi politički motiviranih optužbi; |
| --- | --- |

H.

budući da je g. Demirtaş, unatoč presudi Ustavnog suda Turske od 9. lipnja 2020. da se njegovim dugotrajnim pritvaranjem prije suđenja krše njegova ustavna prava, i dalje zatvoren u zatvoru visoke sigurnosti tipa F u gradu Jedrene (Edirne); budući da je on tek jedan od mnogih nezakonito zatvorenih ljudi u Turskoj na osnovi politički motiviranih optužbi;

| I. | budući da političke izjave koje opetovano daju dužnosnici turske vlade na najvišoj razini i čelnici vladajuće koalicije o slučaju g. Demirtaşa te bliske vremenske veze između političkih izjava i očito nezakonitog djelovanja pravosuđa pružaju samo još više dokaza o političkoj motiviranosti predmeta i ozbiljno ugrožavaju neovisnost turskoga pravosuđa; |
| --- | --- |

I.

budući da političke izjave koje opetovano daju dužnosnici turske vlade na najvišoj razini i čelnici vladajuće koalicije o slučaju g. Demirtaşa te bliske vremenske veze između političkih izjava i očito nezakonitog djelovanja pravosuđa pružaju samo još više dokaza o političkoj motiviranosti predmeta i ozbiljno ugrožavaju neovisnost turskoga pravosuđa;

| J. | budući da je u još jednome predmetu 10. prosinca 2019. ESLJP presudio da je pritvaranjem istaknute ličnosti civilnoga društva, g. Osmana Kavale, prije suđenja prekršena Europska konvencija o ljudskim pravima i da turske vlasti moraju osigurati da se g. Kavala smjesta oslobodi; budući da je istanbulski sud 9. listopada 2020. unatoč presudi ESLJP-a g. Kavali produljio pritvor na temelju optužbi za špijunažu i pokušaj rušenja ustavnog poretka tijekom prosvjeda u parku Gezi 2013.; budući da Turska nastavlja kršiti Europsku konvenciju o ljudskim pravima time što ne pušta na slobodu g. Kavalu unatoč pozivima iz Odbora ministara Vijeća Europe; |
| --- | --- |

J.

budući da je u još jednome predmetu 10. prosinca 2019. ESLJP presudio da je pritvaranjem istaknute ličnosti civilnoga društva, g. Osmana Kavale, prije suđenja prekršena Europska konvencija o ljudskim pravima i da turske vlasti moraju osigurati da se g. Kavala smjesta oslobodi; budući da je istanbulski sud 9. listopada 2020. unatoč presudi ESLJP-a g. Kavali produljio pritvor na temelju optužbi za špijunažu i pokušaj rušenja ustavnog poretka tijekom prosvjeda u parku Gezi 2013.; budući da Turska nastavlja kršiti Europsku konvenciju o ljudskim pravima time što ne pušta na slobodu g. Kavalu unatoč pozivima iz Odbora ministara Vijeća Europe;

| 1. | traži da se g. Demirtaş smjesta i bezuvjetno oslobodi iz zatvora u skladu s presudom Europskog suda za ljudska prava iz 2018. koja je potvrđena odlukom Velikog vijeća toga Suda od 22. prosinca 2020. i da se odbace sve optužbe protiv njega i gđe Yüksekdağ, bivših supredsjednika oporbenog HDP-a, te drugih članova te stranke koji se nalaze u zatvoru; naglašava da im turske vlasti moraju omogućiti da neovisno i bez prijetnji i prepreka izvršavaju svoje demokratske mandate; ponovno ističe svoju potporu svima koji i dalje rade na okončanju tih i drugih slučajeva sušte nepravde i na vraćanju Turske na put punopravne demokracije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća turske vlasti da nepuštanje Selahattina Demirtaşa na slobodu predstavlja izravno kršenje Europske konvencije o ljudskim pravima i nacionalnog prava, neopravdano produženje kršenja prava Selahattina Demirtaşa i očito kršenje obveze Turske u pogledu provedbe presuda Europskog suda za ljudska prava; inzistira da presuda Europskog suda za ljudska prava znači da ga turske vlasti moraju odmah pustiti na slobodu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je Europski sud za ljudska prava presudio da je dugi i nezakoniti pritvor Selahattina Demirtaşa prije suđenja bio politički motiviran; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog neregularne praske i političkih izjava o tom slučaju, iz kojih se može zaključiti da se turska vlada miješala u rad pravosuđa u pogledu produženog pritvora Selahattina Demirtaşa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Odbor ministara Vijeća Europe da na svojem sljedećem sastanku 21. ožujka 2021. hitno preispita odbijanje Turske da izvrši presudu Velikog vijeća Europskog suda za ljudska prava u predmetu Demirtaş/Turska, da usvoji izjavu na tu temu te da poduzme potrebne korake kako bi se osiguralo da turska vlada bez daljnje odgode provede tu presudu; uvjeren je da će njemačko predsjedništvo Odbora ministara Vijeća Europe poduzeti sve odgovarajuće i potrebne mjere da se osigura izvršenje presude Velikog vijeća u predmetu Selahattina Demirtaşa; poziva delegaciju EU-a u Vijeću Europe da udvostruči napore kako bi se osiguralo izvršenje presuda Europskog suda za ljudska prava u Turskoj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje postupanje turskih vlasti sa Selahattinom Demirtaşom, kojim se krše njegova prava prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, nacionalnom pravu Turske te njegovo ljudsko dostojanstvo, utvrđeno u članku 17. Ustava Republike Turske; smatra da je nezakonito produženje pritvora Selahattina Demirtaşa tijekom više od četiri godine okrutna i politički motivirana kazna kojom se njemu, njegovoj obitelji i njegovoj stranci nanosi nepovratna osobna i politička šteta; poziva Tursku da se suzdrži od daljnjih mjera zastrašivanja protiv njega te da zajamči njegova ljudska prava utvrđena u turskom Ustavu te u europskom i međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučno poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice EU-a da sa svojim turskim sugovornicima nastave govoriti o slučaju Selahattina Demirtaşa i svim ostalim slučajevima boraca za ljudska prava, odvjetnika, novinara, političara i pripadnika akademske zajednice koji su žrtve arbitrarnog pritvaranja te da im pruže diplomatsku i političku potporu; poziva Komisiju i države članice EU-a da povećaju korištenje hitnih bespovratnih sredstava za borce za ljudska prava te da osiguraju da delegacija EU-a i diplomatska predstavništva država članica u Turskoj u potpunosti provode smjernice EU-a za borce za ljudska prava; potiče delegaciju Europske unije u Turskoj da nastavi pomno pratiti slučaj Selahattina Demirtaşa i drugih zatvorenika, uključujući prisustvovanjem njihovim suđenjima, te da s turskim vlastima nastavi razgovarati o njihovoj situaciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iznimno je zabrinut zbog toga što tursko pravosuđe i tijela vlasti ne poštuju presude Europskog suda za ljudska prava i što se niži turski sudovi sve manje pridržavaju presuda turskog Ustavnog suda; poziva Tursku da osigura potpuno poštovanje svih odredbi Europske konvencije o ljudskim pravima i odluka Europskog suda za ljudska prava; poziva je na potpunu suradnju s Vijećem Europe u području jačanja vladavine prava, prava manjina, demokracije i temeljnih prava; nada se da će Europski sud za ljudska prava uspjeti ubrzati svoje odluke u brojnim predmetima koji se odnose na stanje u Turskoj; potiče tursku vladu da zajamči da svi pojedinci imaju temeljno pravo na pravičan postupak i na to da njihove predmete ispita potpuno neovisan i funkcionalan pravosudni sustav, u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | iznimno je zabrinut zbog stalnih napada i pritiska na oporbene stranke, a posebno neprestanog ciljanog i politički motiviranog fokusa turskih vlasti na stranku HDP i njezine organizacije mladih, čime se podriva pravilno funkcioniranje demokratskog sustava, te poziva turske vlasti da hitno prekinu represiju nad njima; izražava posebnu zabrinutost zbog aktualne rasprave o zatvaranju HDP-a i ukidanju imuniteta devetorici zastupnika HDP-a, i to zbog istih prosvjeda iz listopada 2014. protiv napada na Kobane, zbog čega je pritvoren i Selahattin Demirtaş; ističe slučaj Cihana Erdala, člana ogranka mladih turske Stranke zelenih/Ljevice, koji je pritvoren 25. rujna 2020. i optužen 7. siječnja 2021. zajedno s više od 100 tuženika, uključujući Selahattina Demirtaşa, u okviru „slučaja Kobane”; ozbiljno je zabrinut zbog stalnog političkog i sudskog uznemiravanja Canan Kaftancıoğlu, predsjednice pokrajinskog ogranka Republikanske narodne stranke (CHP), koja je u rujnu 2019. osuđena na gotovo 10 godina zatvora u politički motiviranom predmetu, za koji se čeka odluka Vrhovnog suda, i koja je u prosincu 2020. optužena u novom predmetu za koji joj prijeti dodatnih 10 godina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve manjeg prostora za civilno društvo te kontinuiranog slabljenja temeljnih prava i sloboda i vladavine prava u Turskoj; posebno naglašava zabrinutost zbog stalnog nazadovanja Turske u pogledu neovisnosti pravosuđa; poziva turske vlasti da prestanu s pravosudnim uznemiravanjem boraca za ljudska prava, pripadnika akademske zajednice, novinara, duhovnih vođa, odvjetnika i pripadnika lezbijske, gej, biseksualne, transrodne i interseksualne zajednice, čija se temeljna prava krše, što je posebno bio slučaj nakon neuspjelog pokušaja državnog udara; potiče tursku vladu da odmah pusti na slobodu Osmana Kavalu, istaknutog člana civilnog društva, u skladu s presudom Europskog suda za ljudska prava iz svibnja 2020. te nakon opetovanih poziva i rezolucija Odbora ministara Vijeća Europe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na nedavno odobren globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, mehanizam za praćenje i sankcioniranje ozbiljnih kršenja ljudskih prava, kao što je to slučaj u Turskoj, usmjeren na pojedince, subjekte i tijela koji su uključeni u teška kršenja ljudskih prava ili su s njima povezani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | iznimno je zabrinut zbog stanja slobode medija u Turskoj; poziva turske vlasti da odmah odgovore na sva upozorenja izdana u pogledu Turske na platformi Vijeća Europe i da postupe po njima te da promiču zaštitu novinarstva i sigurnost novinara; poziva turske vlasti da osiguraju pošten pristup pravosuđu te da okončaju politički motivirane tužbe protiv novinara i medijskih djelatnika, kao što je nedavni slučaj novinarke Melis Alphan koja je optužena za širenje terorističke propagande i kojoj prijeti kazna zatvora u trajanju do 7 godina i šest mjeseci; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što turske vlasti nadziru platforme društvenih mreža i osuđuje njihovo zatvaranje računa na društvenim mrežama; smatra da to predstavlja daljnje ograničavanje slobode izražavanja i način represije civilnog društva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje namjeru Turske da okrene novi list u svojim odnosima s Europskom unijom, njezinu odlučnost da provede reforme i njezinu puno predanost pristupnom procesu, što su 9. siječnja 2021. izjavili predsjednik Erdoğan i drugi visoki dužnosnici vlade; smatra da bi poštovanje i izvršavanje presuda Europskog suda za ljudska prava bio važan korak u potvrđivanju vjerodostojnosti takvih izjava s pomoću stvarnih podataka; ponavlja da je Europska unija otvorena za novi početak; naglašava, međutim, da bolji i dublji odnosi u potpunosti ovise, među ostalim, o konkretnim poboljšanjima u pogledu poštovanja demokratskih načela, vladavine prava i temeljnih prava u Turskoj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, njemačkom predsjedništvu Odbora ministara Vijeća Europe i predsjedniku, vladi i parlamentu Turske te traži da se ova rezolucija prevede na turski jezik. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL C 463, 21.12.2018., str. 56.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0200.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0017.

(4)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/251

---

P9_TA(2021)0029

Ljudska prava u Vijetnamu, posebno situacija u kojoj se nalaze novinari za ljudska prava Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o stanju u pogledu ljudskih prava u Vijetnamu, posebno situacija u kojoj se nalaze novinari za ljudska prava Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

(2021/C 456/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijetnamu, osobito onu od 15. studenoga 2018. o Vijetnamu, posebice položaju političkih zatvorenika (1), od 14. prosinca 2017. o slobodi izražavanja u Vijetnamu, posebno o slučaju Nguyena Vana Hoe (2), te onu od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijetnamu, osobito onu od 15. studenoga 2018. o Vijetnamu, posebice položaju političkih zatvorenika (1), od 14. prosinca 2017. o slobodi izražavanja u Vijetnamu, posebno o slučaju Nguyena Vana Hoe (2), te onu od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (3),

| — | uzimajući u obzir rezolucije od 12. veljače 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama (4) i o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Vijetnama, s druge strane (IPA) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije od 12. veljače 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama (4) i o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Vijetnama, s druge strane (IPA) (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane, potpisan 27. lipnja 2012., koji je stupio na snagu u listopadu 2016. (PCA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane, potpisan 27. lipnja 2012., koji je stupio na snagu u listopadu 2016. (PCA),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama (EVFTA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama (EVFTA),

| — | uzimajući u obzir deseti dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama od 19. veljače 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deseti dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama od 19. veljače 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 6. siječnja 2021. o presudi izrečenoj protiv triju novinara (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy and Le Huu Minh Tuan), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 6. siječnja 2021. o presudi izrečenoj protiv triju novinara (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy and Le Huu Minh Tuan),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Delegacije Europske unije u Vijetnamu o odluci Žalbenog suda u Ho Ši Minu iz siječnja 2021. kojom se potvrđuje teška osuđujuća presuda izrečena članovima skupine Hiên Pháp, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Delegacije Europske unije u Vijetnamu o odluci Žalbenog suda u Ho Ši Minu iz siječnja 2021. kojom se potvrđuje teška osuđujuća presuda izrečena članovima skupine Hiên Pháp,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu posebnih izvjestitelja Ujedinjenih naroda od 14. siječnja 2021., naslovljenu „Vijetnam: uhićenja šalju jezivu poruku uoči važnog stranačkog susreta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu posebnih izvjestitelja Ujedinjenih naroda od 14. siječnja 2021., naslovljenu „Vijetnam: uhićenja šalju jezivu poruku uoči važnog stranačkog susreta”,

| — | uzimajući u obzir kratke obavijesti za tisak glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 8. siječnja 2021. o Vijetnamu i izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. lipnja 2020. naslovljenu „Azija: Bachelet zabrinuta zbog suzbijanja slobode izražavanja tijekom pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratke obavijesti za tisak glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 8. siječnja 2021. o Vijetnamu i izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. lipnja 2020. naslovljenu „Azija: Bachelet zabrinuta zbog suzbijanja slobode izražavanja tijekom pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir zajedničke dopise predstavnika UN-a za posebne postupke od 17. rujna 2020. koje se odnose na navode tih triju novinara i od 22. siječnja 2020. u vezi s navodima dvaju pojedinaca, uključujući novinara Phama Chi Dunga te odgovore vijetnamske vlade od 28. prosinca 2020. odnosno 18. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke dopise predstavnika UN-a za posebne postupke od 17. rujna 2020. koje se odnose na navode tih triju novinara i od 22. siječnja 2020. u vezi s navodima dvaju pojedinaca, uključujući novinara Phama Chi Dunga te odgovore vijetnamske vlade od 28. prosinca 2020. odnosno 18. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir treće periodično izvješće o Vijetnamu (CCPR/C/VNM/3) od 11. i 12. ožujka 2019. i zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 29. kolovoza 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće periodično izvješće o Vijetnamu (CCPR/C/VNM/3) od 11. i 12. ožujka 2019. i zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 29. kolovoza 2019.,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a iz 2011. o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a iz 2011. o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojemu je Vijetnam pristupio 1982., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojemu je Vijetnam pristupio 1982.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 5. siječnja 2021. presudom Narodnog suda u Ho Ši Minu borci za ljudska prava i novinari Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan, članovi Nezavisnog udruženja novinara u Vijetnamu (IJAVN), osuđeni na kazne dugotrajnog zatvora od 15, 11 i 11 godina, među ostalim, na temelju optužbe za „stvaranje, pohranjivanje i širenje informacija, materijala i predmeta s ciljem protivljenja državi”; budući da su ti novinari izvještavali o lošem državnom upravljanju i korupciji vlade, način na koji se vijetnamske vlasti odnose prema borcima za ljudska prava te prodemokratskom pokretu u Vijetnamu; |
| --- | --- |

A.

budući da su 5. siječnja 2021. presudom Narodnog suda u Ho Ši Minu borci za ljudska prava i novinari Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan, članovi Nezavisnog udruženja novinara u Vijetnamu (IJAVN), osuđeni na kazne dugotrajnog zatvora od 15, 11 i 11 godina, među ostalim, na temelju optužbe za „stvaranje, pohranjivanje i širenje informacija, materijala i predmeta s ciljem protivljenja državi”; budući da su ti novinari izvještavali o lošem državnom upravljanju i korupciji vlade, način na koji se vijetnamske vlasti odnose prema borcima za ljudska prava te prodemokratskom pokretu u Vijetnamu;

| B. | budući da vijetnamske vlasti i dalje uhićuju, pritvaraju, uznemiravaju i zastrašuju borce za ljudska prava, novinare, blogere, pravnike specijalizirane za ljudska prava te aktiviste civilnog društva u toj zemlji; budući da se borcima za ljudska prava izriču duge zatvorske kazne zbog njihova rada povezanog s ljudskim pravima te uživanja temeljnog prava na slobodu izražavanja, na internetu ili izvan njega; budući da Vijetnam trenutačno u zatvorima drži najveći broj političkih zatvorenika u Jugoistočnoj Aziji, uključujući 170 zatvorenika savjesti, od kojih je 69 zatvoreno isključivo zbog njihove aktivnosti u društvenim medijima; budući da je većina političkih zatvorenika pritvorena na temelju nejasnih odredbi o nacionalnoj sigurnosti koje nisu u skladu s vijetnamskim ustavom i međunarodnim sporazumima o ljudskim pravima kao što su Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je Vijetnam stranka. |
| --- | --- |

B.

budući da vijetnamske vlasti i dalje uhićuju, pritvaraju, uznemiravaju i zastrašuju borce za ljudska prava, novinare, blogere, pravnike specijalizirane za ljudska prava te aktiviste civilnog društva u toj zemlji; budući da se borcima za ljudska prava izriču duge zatvorske kazne zbog njihova rada povezanog s ljudskim pravima te uživanja temeljnog prava na slobodu izražavanja, na internetu ili izvan njega; budući da Vijetnam trenutačno u zatvorima drži najveći broj političkih zatvorenika u Jugoistočnoj Aziji, uključujući 170 zatvorenika savjesti, od kojih je 69 zatvoreno isključivo zbog njihove aktivnosti u društvenim medijima; budući da je većina političkih zatvorenika pritvorena na temelju nejasnih odredbi o nacionalnoj sigurnosti koje nisu u skladu s vijetnamskim ustavom i međunarodnim sporazumima o ljudskim pravima kao što su Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je Vijetnam stranka.

| C. | budući da su aktivisti za politička i ljudska prava suočeni s teškim uvjetima u pritvoru, koji uključuju uskraćivanje liječničke skrbi, pravnog zastupanja i kontakta s obitelji te su često podvrgnuti nasilju, mučenju i drugim oblicima zlostavljanja; budući da se sudski postupci često odvijaju brzo i ne ispunjavaju osnovne standarde nepristranosti, pravičnosti i nezavisnosti sudova; budući da su priznanja često iznuđena pod prisilom i televizijski prenošena; |
| --- | --- |

C.

budući da su aktivisti za politička i ljudska prava suočeni s teškim uvjetima u pritvoru, koji uključuju uskraćivanje liječničke skrbi, pravnog zastupanja i kontakta s obitelji te su često podvrgnuti nasilju, mučenju i drugim oblicima zlostavljanja; budući da se sudski postupci često odvijaju brzo i ne ispunjavaju osnovne standarde nepristranosti, pravičnosti i nezavisnosti sudova; budući da su priznanja često iznuđena pod prisilom i televizijski prenošena;

| D. | budući da se Pham Chi Dung, neovisni novinar koji se bori za zaštitu okoliša, demokraciju, medijske slobode, politički pluralizam, vladavinu prava i razvoj civilnog društva, nalazi u proizvoljnom pritvoru od studenoga 2019. na temelju optužbi za „suradnju sa stranim medijima kako bi prenio izobličene informacije”; budući da su te optužbe podnesene nakon što je zastupnicima u Europskom parlamentu uputio video poruku u kojoj ih poziva da odgode ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama (EVFTA); budući da je Pham Chi Dung prethodno tijekom 2012. bio šest mjeseci u pritvoru na temelju istih optužbi; |
| --- | --- |

D.

budući da se Pham Chi Dung, neovisni novinar koji se bori za zaštitu okoliša, demokraciju, medijske slobode, politički pluralizam, vladavinu prava i razvoj civilnog društva, nalazi u proizvoljnom pritvoru od studenoga 2019. na temelju optužbi za „suradnju sa stranim medijima kako bi prenio izobličene informacije”; budući da su te optužbe podnesene nakon što je zastupnicima u Europskom parlamentu uputio video poruku u kojoj ih poziva da odgode ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama (EVFTA); budući da je Pham Chi Dung prethodno tijekom 2012. bio šest mjeseci u pritvoru na temelju istih optužbi;

| E. | budući da su ubrzo nakon uhićenja Phama Chi Dunga, vlasti ugasile internetske stranice IJAVN-a; budući da je Ngyuen Tuong Thuy uhićen u njegovu stanu u Hanoiju 23. svibnja 2020. i da je Le Huu Minh Tuan uhićen 12. lipnja 2020.; budući da su vijetnamske vlasti sva tri borca za ljudska prava izložile uznemiravanju i zastrašivanju prije nego što su proizvoljno uhićeni i osuđeni; |
| --- | --- |

E.

budući da su ubrzo nakon uhićenja Phama Chi Dunga, vlasti ugasile internetske stranice IJAVN-a; budući da je Ngyuen Tuong Thuy uhićen u njegovu stanu u Hanoiju 23. svibnja 2020. i da je Le Huu Minh Tuan uhićen 12. lipnja 2020.; budući da su vijetnamske vlasti sva tri borca za ljudska prava izložile uznemiravanju i zastrašivanju prije nego što su proizvoljno uhićeni i osuđeni;

| F. | budući da je prema izvješćima civilnog društva gotovo 80 % zatvorenika savjesti u Vijetnamu u zatvoru zbog aktivnosti na društvenim mrežama; budući da su barem dvije svjetske platforme društvenih medija znatno povećale usklađenost s vijetnamskim zakonima o slobodi govora i cenzuri, među ostalim cenzurom mirnih kritika države, širenjem uskraćivanja pristupa na temelju lokacije i uklanjanjem „propagande protiv stranke i države”, čime se krše univerzalni standardi kao što su vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima UN-a i njihovi vlastiti kodeksi ponašanja; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema izvješćima civilnog društva gotovo 80 % zatvorenika savjesti u Vijetnamu u zatvoru zbog aktivnosti na društvenim mrežama; budući da su barem dvije svjetske platforme društvenih medija znatno povećale usklađenost s vijetnamskim zakonima o slobodi govora i cenzuri, među ostalim cenzurom mirnih kritika države, širenjem uskraćivanja pristupa na temelju lokacije i uklanjanjem „propagande protiv stranke i države”, čime se krše univerzalni standardi kao što su vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima UN-a i njihovi vlastiti kodeksi ponašanja;

| G. | budući da se Vijetnam nalazi na 175. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija 2020. koji su objavili Reporteri bez granica; budući da su gotovo sve medijske kuće u Vijetnamu u državnom vlasništvu i pod kontrolom države te da postoji cenzura, uključujući strane radiotelevizijske kuće i publikacije; budući da vijetnamska vlada i dalje zabranjuje rad neovisnih ili privatnih medija te strogo nadzire radijske i televizijske postaje, kao i tiskane publikacije; budući da je u travnju 2016. Narodna skupština usvojila Zakon o medijima kojim se strogo ograničava sloboda medija u Vijetnamu; |
| --- | --- |

G.

budući da se Vijetnam nalazi na 175. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija 2020. koji su objavili Reporteri bez granica; budući da su gotovo sve medijske kuće u Vijetnamu u državnom vlasništvu i pod kontrolom države te da postoji cenzura, uključujući strane radiotelevizijske kuće i publikacije; budući da vijetnamska vlada i dalje zabranjuje rad neovisnih ili privatnih medija te strogo nadzire radijske i televizijske postaje, kao i tiskane publikacije; budući da je u travnju 2016. Narodna skupština usvojila Zakon o medijima kojim se strogo ograničava sloboda medija u Vijetnamu;

| H. | budući da je 12. lipnja 2018. Narodna skupština Vijetnama usvojila Zakon o kibersigurnosti u cilju strožih internetskih kontrola, u okviru kojega pružatelji internetskih usluga moraju brisati zapise koji se smatraju „prijetnjama” nacionalnoj sigurnosti; budući da se tim zakonom strogo ograničava sloboda izražavanja na internetu te se u velikoj mjeri pokušava ograničiti pravo na privatnost; |
| --- | --- |

H.

budući da je 12. lipnja 2018. Narodna skupština Vijetnama usvojila Zakon o kibersigurnosti u cilju strožih internetskih kontrola, u okviru kojega pružatelji internetskih usluga moraju brisati zapise koji se smatraju „prijetnjama” nacionalnoj sigurnosti; budući da se tim zakonom strogo ograničava sloboda izražavanja na internetu te se u velikoj mjeri pokušava ograničiti pravo na privatnost;

| I. | budući da je pravo na slobodu izražavanja zajamčeno vijetnamskim Ustavom, Općom deklaracijom o ljudskim pravima i drugim međunarodnim konvencijama koje je Vijetnam potpisao, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da je Vijetnam u kontekstu univerzalnog periodičnog pregleda UN-a prihvatio preporuke za jamčenje slobode mišljenja i izražavanja te ukidanje njezina ograničenja; |
| --- | --- |

I.

budući da je pravo na slobodu izražavanja zajamčeno vijetnamskim Ustavom, Općom deklaracijom o ljudskim pravima i drugim međunarodnim konvencijama koje je Vijetnam potpisao, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; budući da je Vijetnam u kontekstu univerzalnog periodičnog pregleda UN-a prihvatio preporuke za jamčenje slobode mišljenja i izražavanja te ukidanje njezina ograničenja;

| J. | budući da je 1. siječnja 2018. stupio na snagu Zakon o vjeroispovijesti i religiji, prvi takav u Vijetnamu, kojim su sve vjerske skupine u zemlji obvezne registrirati se kod nadležnih vlasti i obavještavati ih o svojim aktivnostima; budući da vlasti smiju odbiti ili onemogućiti zahtjeve za registraciju te zabraniti vjerske aktivnosti koje proizvoljno smatraju protivnima „nacionalnim interesima”, „javnom redu” ili „nacionalnom jedinstvu”; |
| --- | --- |

J.

budući da je 1. siječnja 2018. stupio na snagu Zakon o vjeroispovijesti i religiji, prvi takav u Vijetnamu, kojim su sve vjerske skupine u zemlji obvezne registrirati se kod nadležnih vlasti i obavještavati ih o svojim aktivnostima; budući da vlasti smiju odbiti ili onemogućiti zahtjeve za registraciju te zabraniti vjerske aktivnosti koje proizvoljno smatraju protivnima „nacionalnim interesima”, „javnom redu” ili „nacionalnom jedinstvu”;

| K. | budući da Kazneni zakon Vijetnama sadržava represivne odredbe koje se zloupotrebljavaju za ušutkivanje, uhićivanje, pritvaranje, osuđivanje i ograničavanje djelovanja aktivista za ljudska prava, disidenata, pravnika, sindikata, vjerskih skupina i nevladinih organizacija, posebice onih koji zauzimaju kritičan stav prema vijetnamskoj vladi; |
| --- | --- |

K.

budući da Kazneni zakon Vijetnama sadržava represivne odredbe koje se zloupotrebljavaju za ušutkivanje, uhićivanje, pritvaranje, osuđivanje i ograničavanje djelovanja aktivista za ljudska prava, disidenata, pravnika, sindikata, vjerskih skupina i nevladinih organizacija, posebice onih koji zauzimaju kritičan stav prema vijetnamskoj vladi;

| L. | budući da se smrtna kazna i dalje provodi u Vijetnamu, no broj pogubljenja nije poznat jer statističke podatke o smrtnoj kazni vijetnamske vlasti smatraju državnom tajnom; |
| --- | --- |

L.

budući da se smrtna kazna i dalje provodi u Vijetnamu, no broj pogubljenja nije poznat jer statističke podatke o smrtnoj kazni vijetnamske vlasti smatraju državnom tajnom;

| M. | budući da se odnosi između EU-a i Vijetnama temelje na Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, čiji su ključan element ljudska prava i kojim se predviđa suspenzija instrumenata bilateralne suradnje, uključujući bilateralne trgovinske povlastice, u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

M.

budući da se odnosi između EU-a i Vijetnama temelje na Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, čiji su ključan element ljudska prava i kojim se predviđa suspenzija instrumenata bilateralne suradnje, uključujući bilateralne trgovinske povlastice, u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja ljudskih prava;

| N. | budući da se Vijetnam na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, a posebno njegovih članaka 1., 2. i 35., obvezao surađivati s Europskom unijom u promicanju i zaštiti ljudskih prava; budući da takva suradnja uključuje provedbu međunarodnih instrumenata na području ljudskih prava, kao što je Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je Vijetnam stranka; budući da postoji jasna poveznica između Sporazuma o partnerstvu i suradnji te Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, u skladu s kojima obje stranke moraju poštovati svoje obveze u pogledu ljudskih prava; budući da klauzula o ključnim elementima iz Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama omogućuje poduzimanje odgovarajućih mjera u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da se Vijetnam na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, a posebno njegovih članaka 1., 2. i 35., obvezao surađivati s Europskom unijom u promicanju i zaštiti ljudskih prava; budući da takva suradnja uključuje provedbu međunarodnih instrumenata na području ljudskih prava, kao što je Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je Vijetnam stranka; budući da postoji jasna poveznica između Sporazuma o partnerstvu i suradnji te Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, u skladu s kojima obje stranke moraju poštovati svoje obveze u pogledu ljudskih prava; budući da klauzula o ključnim elementima iz Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama omogućuje poduzimanje odgovarajućih mjera u slučaju ozbiljnog i sustavnog kršenja ljudskih prava;

| O. | budući da je drugi Zajednički odbor u okviru Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, koji se sastao preko interneta 15. prosinca 2020., preispitao prijedloge za suradnju u području ljudskih prava, uključujući provedbu Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, i prihvatio preporuke iz univerzalnog periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

O.

budući da je drugi Zajednički odbor u okviru Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, koji se sastao preko interneta 15. prosinca 2020., preispitao prijedloge za suradnju u području ljudskih prava, uključujući provedbu Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, i prihvatio preporuke iz univerzalnog periodičnog pregleda;

| 1. | poziva vijetnamske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode Phama Chi Dunga, Nguyena Tuong Thuya i Lea Huu Minh Tuana te ostale novinare, borce za ljudska prava i okoliš, sindikaliste i zatvorenike savjesti koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja te da povuku sve optužnice protiv njih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zgrožen je i osuđuje eskalirajuću represiju nad neistomišljenicima i sve veća kršenja ljudskih prava u Vijetnamu, uključujući osuđivanje, političko zastrašivanje, nadziranje, uznemiravanje, nepoštena suđenja i prisilni egzil i napade s kojima se suočavaju politički aktivisti, novinari, blogeri, disidenti i borci za ljudska prava zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, što je očito kršenje međunarodnih obveza Vijetnama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vijetnamske vlasti da odmah prekinu ostale oblike uznemiravanja, uključujući pravosudno uznemiravanje i zastrašivanje novinara, boraca za ljudska prava i boraca za zaštitu okoliša, aktivista i svih pojedinaca koji mirno ostvaruju svoje pravo na slobodu izražavanja i ostala ljudska prava, i na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog pretrpanih vijetnamskih zatvora u kojima su nehigijenski uvjeti, što povećava rizik od zaraze bolešću COVID-19 i ostalim bolestima; ponavlja poziv visoke povjerenice UN-a za ljudska prava da se puste na slobodu svi oni koji su pritvoreni bez dostatne pravne osnove, uključujući političke zatvorenike i osobe pritvorene zbog suprotnih stajališta; insistira na tome da do njihova puštanja na slobodu vijetnamske vlasti moraju u svim okolnostima osigurati fizičku sigurnost i psihološku dobrobit svih zatvorenika, među kojima su Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy i Le Huu Minh Tuan, te osigurati da se prema svim ostalim političkim zatvorenicima i pritvorenicima postupa u skladu s međunarodnim standardima; ističe činjenicu da je pravo na pristup odvjetniku, zdravstvenom osoblju i članovima obitelji važno jamstvo protiv mučenja i zlostavljanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vijetnamske vlasti da ukinu cenzuru neovisnih vijesti i medija, koje pripremaju domaće i međunarodne novinske kuće, uključujući vijetnamsko udruženje neovisnih novinara (IJAVN), da ukinu ograničenja za internetske izvore informacija i korištenje interneta te da osiguraju siguran prostor i omoguće primjereno okružje za novinare, blogere i ostale koji se izražavaju na internetu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog izvještaja o sudjelovanju globalnih društvenih mreža u pokušajima vijetnamskih vlasti da ograniče slobodu izražavanja te apelira na globalne platforme društvenih mreža da ne budu upletene u cenzuru koja je u tijeku u Vijetnamu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vijetnamsku vladu da ukine sva ograničenja slobode vjeroispovijesti te da stane na kraj uznemiravanju vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na vijetnamsku vladu da preispita odredbe vijetnamskog Kaznenog zakona, a posebno članke 117., 118. i 331., kojima se nepropisno ograničava pravo na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i udruživanja, te da izmijeni Zakon o kibersigurnosti i Dekret 15/2020/ND-CP o kaznama za administrativna kršenja propisa o poštanskim uslugama, telekomunikacijama, radiofrekvencijama, informacijskoj tehnologiji i elektroničkim transakcijama te Dekret 72/2013/ND-CP o upravljanju, pružanju i korištenju internetskih usluga i sadržaju informacija na internetu kako bi ih se uskladilo s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; posebno naglašava da je reforma Kaznenog zakona potrebna i kako bi se osigurala učinkovita provedba konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) 98 i 87, u vezi s kojima se Vijetnam obvezao da će ih ratificirati; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijetnam da ubrza tempo ratifikacije Konvencije ILO-a br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje i osigura njezino žurno stupanje na snagu te da predloži vjerodostojan plan za provedbu Konvencije ILO-a br. 105 o ukidanju prisilnog rada i Konvencije ILO-a br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje; poziva vijetnamske vlasti da priznaju neovisne sindikate i zaštite sve radnike, posebno ženu i djecu, od diskriminacije, seksualnog uznemiravanja, kršenja zakonske gornje granice prekovremenog rada i kršenja obveza u pogledu sigurnosti i zdravlja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vijetnamske vlasti da podupru provedbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te poziva poduzeća koja imaju sjedište ili posluju u EU-u da poštuju ta načela te međunarodno pravo i pravo u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vijetnamske vlasti da hitno uvedu moratorij na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju; traži preispitivanje svih smrtnih kazni kako bi se osiguralo da su se na suđenjima poštovali međunarodni standardi te poziva Vijetnam da pristupi Drugom fakultativnom protokolu uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima s ciljem ukidanja smrtne kazne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je poštovanje ljudskih prava jedan od ključnih temelja bilateralnih odnosa između Vijetnama i EU-a te jedan od bitnih elemenata Sporazuma o partnerstvu i suradnji i Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja ojačano partnerstvo i dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama, a posebno uspostavu Zajedničke parlamentarne skupine za praćenje koju je Europski parlament osnovao s Narodnom skupštinom Vijetnama kako bi se pratila provedba Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama i Sporazuma o zaštiti ulaganja, što bi moglo olakšati dijalog i u drugim područjima osim trgovine; podsjeća na važnost dijaloga o ljudskim pravima kao ključnog instrumenta koji se treba učinkovito koristiti za praćenje i poticanje Vijetnama na provedbu potrebnih reformi; poziva ESVD, Komisiju i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da ojačaju dijalog o ljudskim pravima s Vijetnamom na najvišim razinama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potvrđuje institucionalnu i pravnu povezanost Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama i Sporazuma o partnerstvu i suradnji, čime se jamči da su ljudska prava u središtu odnosa između EU-a i Vijetnama; poziva stranke da iskoriste sporazume kako bi poboljšale stanje ljudskih prava u Vijetnamu te naglašava važnost konstruktivnog i učinkovitog dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama; podsjeća vijetnamsku vladu, u svjetlu opsega aktualnih kršenja ljudskih prava, da Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama, koji je povezan sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, omogućuje poduzimanje odgovarajućih mjera u slučaju ozbiljnih kršenja ljudskih prava, odnosno zauzimanje odlučnijeg stava prema vijetnamskoj vladi; pozdravlja mogućnost za postavljanje pitanja ljudskih prava na sastancima Zajedničke parlamentarne skupine za praćenje Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama s vijetnamskim Parlamentom te pozdravlja činjenicu da je privi takav sastanak održan u prosincu 2020.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i ESVD da brzo provedu sveobuhvatnu procjenu učinka na ljudska prava u vezi s tim što bi Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama mogao značiti za ljudska prava, na što je Parlament pozvao u svojoj rezoluciji o ratifikaciji tog sporazuma; poziva na donošenje akcijskog plana za učinkovito rješavanje pitanja sve veće represije u Vijetnamu i činjenice da Vijetnam ne poštuje svoje obveze u području ljudskih prava te poziva Komisiju i ESVD da redovito izvješćuju Parlament o provedbi tog akcijskog plana; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoj poziv EU-u i Vijetnamu da uspostave neovisan mehanizam za praćenje ljudskih prava i neovisan mehanizam za podnošenje pritužbi, čime bi se pogođenim građanima i lokalnim dionicima pružila učinkovita pravna zaštita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog toga što domaće savjetodavne skupine za Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama još nisu operativne te ponavlja svoj poziv na široku i uravnoteženu zastupljenost neovisnih, slobodnih i raznolikih organizacija civilnog društva u tim skupinama, uključujući neovisne vijetnamske organizacije iz sektora rada i okoliša te borce za ljudska prava; poziva vijetnamske vlasti da se suzdrže od svakog neopravdanog uplitanja u sastav i funkcioniranje tog tijela te da se suzdrže od prijetnji ili odmazde protiv njegovih odabranih članova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apelira na Vijetnam da uputi trajni poziv izvršiteljima posebnih postupaka UN-a za posjet Vijetnamu, a naročito posebnom izvjestitelju za slobodu mišljenja i izražavanja te posebnom izvjestitelju za borce za ljudska prava te da im omogući slobodan i neometan pristup svim stranama s kojima se žele savjetovati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD i Komisiju da aktivno pružaju potporu novinarima, skupinama civilnog društva i pojedincima koji se bore za ljudska prava u Vijetnamu, među ostalim i zalaganjem za puštanje na slobodu novinara, boraca za ljudska prava i zatvorenika savjesti pri svim svojim kontaktima s vijetnamskim vlastima; apelira na Delegaciju EU-a u Hanoiju da pruži svu odgovarajuću potporu zatvorenim borcima za ljudska prava, među ostalim organiziranjem posjeta u zatvoru, promatranjem sudskih postupaka i pružanjem pravne pomoći; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Delegaciju EU-a da upozorava na slučajeve navedene u ovoj Rezoluciji, na koje pozornost skreću tijela i stručnjaci UN-a, među kojima su Tran Huynh Duy Thuc, Ho Duc Hoa, Tran Anh Kim, Le Thanh Tung, Phan Kim Khanh, Tran Hoang Phuc, Hoang Duc Binh, Bui Van Trung, Truong Minh Duc, Nguyen Trung Ton, Pham Van Troi, Nguyen Bac Truyen, Le Dinh Luong, Nguyen Van Tuc, Nguyen Trung Truc, Pham Van Diep, Nguyen Nang Tinh, Tran Duc Thach, Pham Doan Trang, Can Thi Theu, Trinh Ba Phuong, Trinh Ba Tu, Dinh Thi Thu Thuy, Nguyen Thi Ngoc Hanh, Ngo Van Dung, Le Quy Loc i Ho Dinh Cuong; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apelira na Vijeće EU-a za vanjske poslove da raspravlja o stanju ljudskih prava u Vijetnamu; poziva države članice da, po mogućnosti prije 13. Nacionalnog kongresa Vijetnamske komunističke partije, odlučno izraze svoju zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava u Vijetnamu; potiče EU i njegove države članice da pojačaju svoje međunarodne napore za promicanje, u Vijeću UN-a za ljudska prava, zajedničke inicijative s partnerima istomišljenicima, a posebno s novom vladom SAD-a, s ciljem postizanja konkretnih poboljšanja ljudskih prava u Vijetnamu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU da i dalje radi na uspostavi učinkovitog sustava kontrole za izvoz, prodaju, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme, oružja i robe s dvojnom namjenom, uključujući tehnologiju za nadzor interneta, kako bi se izbjegla njihova upotreba za unutarnju represiju od strane država u kojima je stanje ljudskih prava zabrinjavajuće, uključujući Vijetnam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Udruženja država jugoistočne Azije, vladi i Narodnoj skupštini Vijetnama te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL C 363, 28.10.2020., str. 66

(2)  SL C 369, 11.10.2018., str. 73.

(3)  SL C 86, 6.3.2018., str. 122.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0027.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0029.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 19. siječnja 2021.

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/256 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/256

---

P9_TA(2021)0001

Sporazum o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (Bonski sporazum): proširenje materijalnog i zemljopisnog područja primjene ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima (Bonski sporazum) u pogledu proširenja područja primjene tog Sporazuma i o pristupanju Kraljevine Španjolske tom Sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 456/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (11487/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Vijeća (11487/2020),

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke ugovornih stranaka Sporazuma o suradnji u postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima u pogledu proširenju područja primjene Sporazuma s ciljem suradnje u području nadzora s obzirom na zahtjeve iz Priloga VI. Konvenciji MARPOL (11490/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke ugovornih stranaka Sporazuma o suradnji u postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima u pogledu proširenju područja primjene Sporazuma s ciljem suradnje u području nadzora s obzirom na zahtjeve iz Priloga VI. Konvenciji MARPOL (11490/2020),

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke ugovornih stranaka Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima u pogledu pristupanja Kraljevine Španjolske Sporazumu (11493/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke ugovornih stranaka Sporazuma o suradnji i postupanju u slučaju onečišćenja Sjevernog mora naftom i drugim štetnim tvarima u pogledu pristupanja Kraljevine Španjolske Sporazumu (11493/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1., člankom 196. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0351/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1., člankom 196. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0351/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0268/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0268/2020),

| 1. | daje svoju suglasnost za sklapanje izmjena Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i ugovornih stranaka Sporazuma. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/257

---

P9_TA(2021)0002

Izuzeće određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanje zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjenskih referentnih vrijednosti za određene referentne vrijednosti koje se prestaju primjenjivati (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 456/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0337), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0337),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0209/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 18. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 18. rujna 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0227/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0227/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 366, 30.10.2020., str. 4.

(2)  SL C 10, 11.1.2021., str. 35.

---

P9_TC1-COD(2020)0154

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjene za određene referentne vrijednosti koje prestaju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/168.)

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/258 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/258

---

P9_TA(2021)0003

Instrument za tehničku potporu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2021/C 456/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0409), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0409),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. stavak 3. i članak 197. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. stavak 3. i članak 197. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0148/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 15. srpnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 15. srpnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0173/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0173/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 364, 28.10.2020., str. 132.

(2)  SL C 440, 18.12.2020., str. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0103

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/240.)

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/259 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/259

---

P9_TA(2021)0004

Ostvarivanje prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 456/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0623),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0197/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0197/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje br. 2/15 Suda Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje br. 2/15 Suda Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o krizi Žalbenog tijela Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 28. studenoga 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o krizi Žalbenog tijela Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 28. studenoga 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 4. studenoga 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 4. studenoga 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0133/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0133/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0083.

---

P9_TC1-COD(2019)0273

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/167.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Komisije, Vijeća i Europskog parlamenta o instrumentu za odvraćanje i suzbijanje prisilnih postupanja trećih zemalja

Komisija prima na znanje zabrinutost Parlamenta i država članica povezanu s praksom određenih trećih zemalja kojom pokušavaju prisiliti Uniju i/ili njezine države članice da provedu ili povuku određene mjere politike. Komisija se slaže da takve prakse izazivaju znatnu zabrinutost. Komisija potvrđuje svoju namjeru da dodatno ispita eventualni instrument koji bi se mogao usvojiti radi odvraćanja ili ublažavanja prisilnih postupanja trećih zemalja te koji bi omogućio brzo donošenje protumjera zbog takvih postupanja. Komisija namjerava nastaviti s procjenom i na temelju nje, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti, donijeti zakonodavni prijedlog kojim se predviđa mehanizam kojim se omogućuje odvraćanje ili ublažavanje takvih postupanja u skladu s međunarodnim pravom. Kako je najavljeno u Pismu namjere predsjednice Komisije predsjedniku Parlamenta i predsjedniku Vijeća od 16. rujna 2020., Komisija u svakom slučaju mora donijeti prijedlog najkasnije do kraja 2021. ili ranije ako se pojavi potreba kao rezultat prisilnog postupanja treće zemlje.

Vijeće i Europski parlament primaju na znanje namjeru Komisije da podnese prijedlog instrumenta za odvraćanje i suzbijanje prisilnih postupanja trećih zemalja. Obje su se institucije obvezale ispuniti svoju institucionalnu ulogu suzakonodavaca i pravodobno razmotriti prijedlog, uzimajući u obzir obveze Unije na temelju međunarodnog javnog prava i prava WTO-a te relevantna zbivanja u međunarodnoj trgovini.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije

Unija ostaje predana višestranom pristupu rješavanju međunarodnih sporova, trgovini utemeljenoj na pravilima i međunarodnoj suradnji radi ostvarenja ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Unija će surađivati u svim nastojanjima s ciljem reforme WTO-ova mehanizma za rješavanje sporova kojim se može osigurati djelotvorno funkcioniranje Žalbenog tijela WTO-a.

Izjave Komisije

1.   Izjava Komisije o usklađenosti s međunarodnim pravom

Kada Unija pokrene spor protiv druge članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO) na temelju Dogovora o rješavanju sporova (DRS), Komisija će poduzeti sve razumne napore da što prije dobije suglasnost te članice za pokretanje arbitraže u skladu s člankom 25. DRS-a kao privremenog žalbenog postupka, u okviru kojeg se čuvaju bitna obilježja žalbi pred Žalbenim tijelom („žalbeni arbitražni postupak”), sve dok Žalbeno tijelo ne može u potpunosti nastaviti s radom u skladu s člankom 17. DRS-a.

Pri donošenju provedbenih akata u skladu s člankom 3. točkom (aa) Uredbe Komisija će djelovati u skladu sa zahtjevima međunarodnog prava o protumjerama, kako su kodificirani u Člancima o odgovornosti države za međunarodna protupravna postupanja, koje je donijela Komisija za međunarodno pravo.

Komisija će osobito, prije donošenja provedbenih akata u skladu s člankom 3. točkom (aa), pozvati predmetnu članicu WTO-a da primijeni nalaze i provede preporuke povjerenstva WTO-a, obavijestit će tu članicu WTO-a o namjeri Unije da poduzme protumjere i ponovno će izraziti otvorenost za pregovore o sporazumnom rješenju u skladu sa zahtjevima DRS-a.

Ako su provedbeni akti već doneseni u skladu s člankom 3. točkom (aa), Komisija će suspendirati njihovu primjenu ako Žalbeno tijelo nastavi s radom u vezi s dotičnim predmetom u skladu s člankom 17. DRS-a ili ako se pokrene privremeni žalbeni postupak, pod uvjetom da se taj postupak provodi u dobroj vjeri.

2.   Izjava Komisije

Komisija pozdravlja donošenje Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014.

Komisija podsjeća na izjavu koju je dala nakon donošenja izvorne uredbe, među ostalim da će se provedbeni akti koje je Komisija ovlaštena donijeti pripremati na temelju objektivnih kriterija i pod nadzorom država članica. Izvršavajući to ovlaštenje Komisija namjerava djelovati u skladu s izjavom danom nakon donošenja izvorne uredbe te ovom izjavom.

Pri pripremi nacrta provedbenih akata koji utječu na trgovinu uslugama ili trgovinske aspekte prava intelektualnog vlasništva Komisija podsjeća na svoje obveze u skladu s člankom 9. stavkom 1.a i potvrđuje da će provesti intenzivna prethodna savjetovanja kako bi joj se pozornost mogla svratiti na sve relevantne interese i implikacije te kako bi te interese i implikacije podijelila s državama članicama i pravilno ih uzela u obzir pri mogućem donošenju mjera. U okviru tih savjetovanja Komisija će tražiti i očekuje da će primati informacije od privatnih dionika na koje utječu eventualne mjere trgovinske politike koje Unija treba donijeti u tim područjima. Slično tomu, Komisija će tražiti i očekuje da će primati informacije od tijela javne vlasti koja mogu biti uključena u provedbu eventualnih mjera trgovinske politike koje donese Unija ili na koja ona može utjecati.

U slučaju mjera u području trgovine uslugama i trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva pri pripremi nacrta provedbenih akata posebno će se uzeti u obzir informacije tijela javne vlasti država članica uključenih u oblikovanje ili provedbu zakonodavstva kojim se uređuju pogođena područja, među ostalim o mogućoj interakciji eventualnih mjera trgovinske politike sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom. Isto tako, ostalim dionicima na koje utječu takve mjere trgovinske politike omogućit će se da izraze svoje preporuke i zabrinutosti povezane s odabirom i planiranjem mjera koje će se donijeti. Očitovanja će se proslijediti državama članicama kada se mjere donesu u skladu s člankom 8. Uredbe. U okviru redovitog preispitivanja svih takvih uvedenih mjera, koje se provodi tijekom njihove primjene ili nakon prekida, uzet će se u obzir i informacije nadležnih tijela država članica i privatnih dionika povezane s djelovanjem takvih mjera te će se omogućiti prilagodbe ako se pojave problemi.

Naposljetku, Komisija ponovno potvrđuje pridavanje velike važnosti osiguravanju da je Uredba djelotvoran i učinkovit alat za provedbu prava Unije na temelju međunarodnih trgovinskih sporazuma, među ostalim u području trgovine uslugama i trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva. Stoga se mjerama koje će se odabrati u tim područjima mora osigurati i djelotvorna provedba u skladu s pravima Unije, na način da se njima potiče usklađenost predmetne treće zemlje i da budu u skladu s mjerodavnim međunarodnim pravilima o vrsti dopuštenih provedbenih mjera.

Izjava Komisije

Komisija se nakon donošenja Uredbe 2014. obvezala na djelotvornu komunikaciju i razmjenu mišljenja s Europskim parlamentom i Vijećem o trgovinskim sporovima zbog kojih može doći do donošenja mjera u skladu s Uredbom te o provedbenim mjerama općenito. Svjesna glavnog cilja djelotvornog i učinkovitog provođenja prava Unije na temelju međunarodnih trgovinskih sporazuma Unije, Komisija će nastaviti promicati i optimizirati interakciju s Europskim parlamentom i Vijećem na obostranu korist.

Kao dio svojeg sustava pojačane provedbe Komisija se posebno obvezuje ispitati navodne povrede međunarodnih trgovinskih sporazuma Unije kada na njih upozore Parlament, njegovi članovi ili odbori ili Vijeće, pri čemu se podrazumijeva da su takvi zahtjevi popraćeni dokazima. Komisija će izvješćivati Parlament i Vijeće o rezultatima svojih aktivnosti pojačane provedbe.

Pri primjeni sustava pojačane provedbe Komisija će posvetiti jednaku pozornost navodnim povredama odredbi o trgovini i održivom razvoju trgovinskih sporazuma EU-a kao i navodnim povredama sustava pristupa tržištu. Obrada navodnih povreda odredbi o trgovini i održivom razvoju u potpunosti će se uklopiti u sustav. Komisija će dati prednost onim slučajevima koji su osobito ozbiljni u smislu učinka na radnike ili okoliš u kontekstu trgovine, koji su sustavno važni i koji su pravno utemeljeni.

Komisija će nastaviti sudjelovati na posebnim zasjedanjima i surađivati s nadležnim parlamentarnim odborom radi razmjene mišljenja o trgovinskim sporovima i provedbenim mjerama, uključujući i učinke na industrije Unije. U tom će kontekstu Komisija nastaviti s praksom izvješćivanja tako što će redovito slati informacije o trenutačnom stanju svih neriješenih sporova i aktualne informacije o glavnim zbivanjima povezanima sa sporovima i to u isto vrijeme kada države članice budu dobivale te informacije. To izvješćivanje i razmjena informacija odvijat će se preko nadležnih odbora u Vijeću i Parlamentu.

Komisija će istodobno nastaviti redovito obavješćivati Parlament i Vijeće o međunarodnom razvoju događaja koji mogu dovesti do situacija koje zahtijevaju donošenje mjera u skladu s Uredbom.

Naposljetku, Komisija potvrđuje svoje obveze u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća da Parlamentu i Vijeću žurno proslijedi nacrte provedbenih akata koje podnosi odboru država članica te konačne nacrte provedbenih akata nakon što dobije mišljenja odbora. Time se upravlja putem registra komitologije.

---

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/263

---

P9_TA(2021)0005

Neulaganje prigovora na delegirani akt: datum primjene izmjena određenih detaljnih pravila proizvodnje za ekološke proizvode

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. prosinca 2020. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2020/427 u pogledu datuma primjene izmjena određenih detaljnih pravila proizvodnje za ekološke proizvode u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

(2021/C 456/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)08462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)08462),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 17. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 17. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 14. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 14. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 2. točku (e), članak 14. stavak 2. točku (c) i članak 15. stavak 2. točke (a) i (d), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 2. točku (e), članak 14. stavak 2. točku (c) i članak 15. stavak 2. točke (a) i (d),

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| A. | budući da se zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19 i znatnih ograničenja kretanja koje je ona uzrokovala sve države članice i poljoprivrednici u svima njima suočavaju s iznimnim poteškoćama; |
| --- | --- |

A.

budući da se zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19 i znatnih ograničenja kretanja koje je ona uzrokovala sve države članice i poljoprivrednici u svima njima suočavaju s iznimnim poteškoćama;

| B. | budući da je datum početka primjene Uredbe (EU) 2018/848, prvotno utvrđen za 1. siječnja 2021., nedavno izmijenjen Uredbom (EU) 2020/1693 na 1. siječnja 2022.; |
| --- | --- |

B.

budući da je datum početka primjene Uredbe (EU) 2018/848, prvotno utvrđen za 1. siječnja 2021., nedavno izmijenjen Uredbom (EU) 2020/1693 na 1. siječnja 2022.;

| C. | budući da je cilj delegirane uredbe uskladiti datum primjene Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/427 (2) s izmijenjenim datumom primjene Uredbe (EU) 2018/848; |
| --- | --- |

C.

budući da je cilj delegirane uredbe uskladiti datum primjene Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/427 (2) s izmijenjenim datumom primjene Uredbe (EU) 2018/848;

| D. | budući da, kako bi se izbjegle nejasnoće i osigurala pravna sigurnost ekološkog sektora, od ključne je važnosti ubrzati stupanje na snagu delegirane uredbe; |
| --- | --- |

D.

budući da, kako bi se izbjegle nejasnoće i osigurala pravna sigurnost ekološkog sektora, od ključne je važnosti ubrzati stupanje na snagu delegirane uredbe;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 150, 14.6.2018., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/427 оd 13. siječnja 2020. o izmjeni Priloga II. Uredbi (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu određenih detaljnih pravila proizvodnje za ekološke proizvode (SL L 87, 23.3.2020., str. 1.).

---

četvrtak, 21. siječnja 2021.

| 10.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 456/264 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 456/264

---

P9_TA(2021)0015

FEAD: Posebne mjere za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. siječnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 456/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0223), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0223),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i treći stavak članka 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i treći stavak članka 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0151/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0174/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0174/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 311, 18.9.2020., str. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0105

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. siječnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za rješavanje krize povezane s izbijanjem bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/177.)

---